Edukacinė ekskursija "Valstybingumo keliu" - tai įdomi ir intriguojanti kelionė laiku per Lietuvos istorijos šimtmečius, nuo karaliaus Mindaugo laikų iki šių dienų. Ekskursiją pradėsime nuo karaliaus Mindaugo paminklo, kur susipažinsite su Mindaugo valdymo pasiekimais ir sužinosite įdomių faktų apie pirmojo ir vienintelio Lietuvos karaliaus asmenybę bei to laikmečio realijas. Ekskursijos metu taip pat sužinosite, kaip Lietuva nuo Nemuno iki Neries išsiplėtė iki didvalstybės nuo jūrų iki jūrų, koks valdovas irgi “matavosi” karūną ir kas jam sutrukdė ja pasipuošti, kas į Vilnių pakvietė pirmuosius “darbo migrantus”, kas statėsi Valdovų rūmus ir kas juose gyveno, kaip Vilniuje atsirado universitetas, kam priklausė pirmoji rašytinė Europos Konstitucija, kur galima rasti Baltijos kelio dalyvių pėdsakus bei daug kitų viena už kitą įdomesnių Lietuvos istorijos detalių.
Edukacinės ekskursijos "Valstybingumo keliu" tikslas - įdomiai, interaktyviai ir šiuolaikiškai pristatyti Lietuvos kaip valstybės kelią, raidą ir tradicijos tęstinumą, pristatant Lietuvos istoriją kaip neįtikėtinai įdomių istorijų tinklą, taip paskatinant mokinių susidomėjimą savo valstybės istorija.


Ar prisimenate Vilniaus miesto įkūrimo legendą? Garsusis Geležinis vilkas šiandien jau yra vienas iš miesto simbolių, tačiau paslaptinga Gedimino pilis slepia ir kitų, dar niekuomet negirdėtų legendų. Atvykę pas mus išgirsite ne tik apie Aukštutinę pilį, bet ir papildysite savo žinių kraitelę kitais sostinės istorijos faktais, o atlikę kūrybines užduotis pamatysite, jog istorijos pažinimas gali būti labai įdomus! Kartu žiūrėsime filmuką apie miesto įkūrimą, analizuosime įvairias iliustracijas, kalbėsime apie Aukštutinės pilies atsiradimą ir reikšmingumą, apie Gedimino kalne miegančią kariuomenę ir pagrindinius kario ginklus, šarvus (nes kaipgi kariuomenė be jų?!), apie lietuvių kovas su kryžiuočiais, kuriems niekada nepavyko užkariauti Gedimino pilies. Tikimės, jog šis edukacinis užsiėmimas prisidės prie savo kraštą, jo kultūros paveldą bei žmones gerbiančio ir pilietiško asmens ugdymo.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Nuo seno žmonės tikėjo, kad esama daiktų, nešančių sėkmę – amuletų. Seniau jie buvo gaminami iš gintaro, molio ar kaulo ir puošiami įvairiais simboliais bei ženklais. Kiekvienas simbolis turėjo savo reikšmę – vieni reiškė karą, mirtį, kiti – taiką, gyvybę ir t.t. Ateikite, susipažinkite su senųjų kultūrų simboliais, sužinokite jų reikšmes ir susikurkite sėkmę nešantį amuletą!


Meno terapijos užsiėmimas „JAUSMŲ ŽEMĖLAPIS: Kur gyvena mano jausmai“

Meno terapijos užsiėmimas „JAUSMŲ ŽEMĖLAPIS: Kur gyvena mano jausmai?“ – tai spontaniška kūryba paremtas užsiėmimas, kurio metu kiekvienas mokinys turi galimybę daugiau pažinti save bei savo jausmus. Atsakysim į klausimą: kur gyvena jausmai, kokios jie yra spalvos ir formos? Kaip jie pasireiškia ir kaip juos galima valdyti? Pasinerdami į kūrybinį procesą ir kurdami savo kūrinius, mokiniai surasti jiems „vietą savo kūne“. Šis spontaniškos kūrybos procesas teikia teigiamas emocijas, kurio metu įgyjama nauja patirtis. Užsiėmimas kviečia nuodugniau pasižiūrėti į kiekvieno iš mūsų vidinį pasaulį. Ji ves ir kartu į jausmų žemėlapiu keliaus profesionali dailininkė, meno terapijos praktikė-konsultantė Marija Giliova-Urbietė, kuri padės kiekvienam koncentruotis bei mėgautis pačiu kūrybiniu procesu, negalvojant apie rezultatą, tokiu būdu, bus skatinamas kiekvieno mokinio savitumas, saviraiška ir atvirumas. Edukacijoje naudojami dailės terapijos metodai. Dailės terapija yra meno terapijos kryptis, psichoterapijos forma, kur dailė yra taikoma kaip pirminis komunikacijos būdas. Naudojant neverbalinę kalbą, skatinama verbalinė ir ugdomos komunikacijos kompetencijos; Pagrindinis tikslas yra mokyti kitokio požiūrio į kūrybą, koncentruojantis ir mėgaujantis pačiu procesu ir buvimu „čia ir dabar“ dalyvaujant bendrame kūrybiniame veiksme, o ne  vien siekiant estetinio rezultato. Didesnę reikšmę čia turės, po jo sekanti refleksija. Bus formuojamas požiūrius, kad kiekvienas yra menininkas ir jame slypi gylus bei visapusiškai įdomus pasaulis, kuris yra vertingas ir svarbus. O tam, kad į jį pasinerti bei kurti nereikia ypatingų talentų ar nepasiekiamų gebėjimų, bet pirmiausiai, reikia leisti sau būti, klysti ir atrasti savyje jau turimo potencialo. Panaudodami tai ką turi, mokiniai leisis į kūrybinę kelionę, skatinančią dar didesnį domėjamasi pačiu savimi ir savyje vykstančiais procesais, aplinka bei kultūra.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kultura - tai raktas į kūrybišką gyvenimą

Žinomas renginių ir TV laidų vedėjas R. Žiogas kūrybiškai atskleis kaip mūsų kultūra padeda atskleisti savo indentitetą ir kūrybiškai augti kaip asmenybė. Pasakojimas - gyvas liudijimas kaip galima keisti gyvenimo standartus ar primestus visuomenės stereotipus. Naturalu, kad jaunimas turi daug baimių ir iššiukių, neretai jų socialinė padėtis ir aplinka jiems nepadeda. Kaip atrasti save šių dienų kultūros kontekste? Apie tai ir pabendrausime su jaunimu.


Sovietmečio  Lietuvos teatras: cenzūra ir kūrėjo laisvė

Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Užsiėmimo forma: edukatoriaus pasakojimas, video prezentacija, vaizdinė spektaklių medžiaga, kūrybinė užduotis komandose. Teatras ir cenzūra – neatskiriama pora, nuo pat pirmojo mums žinomo spektaklio vakarų teatro istorijoje. Įvairiomis, tiek agresyviomis, tiek subtiliomis formomis besireiškianti cenzūra ypatingu reiškiniu Lietuvos teatro istorijoje tapo sovietinės reokupacijos dešimtmečiais. Užsiėmimo metu kalbėsime apie cenzūros tipus, sovietinės kontrolės mechanizmus, cenzūros apraiškas ir jos įtaką lietuviškojo teatro raidai. Atidžiau susipažinsime su legendinio režisieriaus Jono Jurašo kūryba Kauno dramos teatre, 7 – 8 dešimtmečiais garsėjusia visoje SSRS. Liudininkų prisiminimai apie to meto atmosferą teatruose, legendinio spektaklio ištrauka, bei kūrybinė užduotis atskleidžia šiandien turimą kūrybos ir žodžio laisvę kaip trapų fenomeną, iš tiesų nuolat kovojantį už savo teisę būti

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Gyvename gausos amžiuje, nestokodami pasiūlos įvairovės parduotuvėse, interneto platybėse. Materializmo dominavimas skurdina vaikų ir jaunuolių vidinį pasaulį, tačiau per kūrybinius procesus galime atkurti balansą, didinti pasitikėjimą savo jėgomis, lavinti vaizduotę, praturtinti.
Edukacija "Taškuota dovana" sufleruoja, kad gaminsime dovanas. Kiekvienas kuriantis žmogus, didžiausią dovaną įteikia pirmiausia sau, skirdamas laiko savo pomėgiui, mėgaudamasis kūrybiniu procesu ir rezultatais. Įkrovę teigiamų emocijų į kūrinį, galime dar kartą išgyventi malonių potyrių, savo kūrybos vaisiais dalinantis su kitais, juos dovanodami.
Kviečiu moksleivius sukurti rankų darbo dovanų, kuriomis džiugins savo artimuosius. Įvairių formų medines formeles dekoruosime, be galo įtraukia, koncentraciją ir kruopštumą lavinančia, taškavimo technika. Pagal norus ir fantaziją, dekoruotus gaminius paversime į Kalėdinės eglės žaisliukus, pakabukus, auskarus, padėkliukus, raktų pakabukus, žvakides ir t.t. Patirsime kūrybos džiaugsmą, terapinę taškavimo galią ir suprasime, kad brangiausios dovanos gimsta iš mylinčių rankų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Audiovizualiųjų menų centras, buvusi Alytaus sinagoga, – tai buvęs dvasinis, kultūrinis, ekonominis ir politinis Alytaus žydų bendruomenės centras. Sinagoga – tai ne tik žydų maldos namai, tačiau ir vieta, kitaip įvardijama kaip „susirinkimų namai“, kuriuose vyko aktyvi bendruomenės narių komunikacija, sprendžiant ne tik religinius klausimus, tačiau ir aktualius  visuomeninius reikalus. Kadangi Alytaus mieste ir regione po Antrojo pasaulinio karo žydų bendruomenės nebeliko, sinagogos Alytuje prikėlimas naujam kultūriniam gyvavimo etapui yra reikšmingas ir tuo, jog, pirmiausia, bus žengtas žingsnis, siekiant atgaivinti ir priminti tai, kas buvo prarasta.
Moksleiviai supažindinami su Alytaus miesto gyvavimo periodu, kai svarų indėlį jo plėtrai ir vystymuisi turėjo žydų bendruomenė, XIX a. pab.–XX a. I pusėje sudariusi 30 proc. miesto gyventojų. Ekskursijos metu taip pat skatinama domėtis architektūra, jos puošybos elementais, stilių raida ir įvairove. Skiriamas dėmesys išskirtinės pasaulėjautos žydų bendruomenės religiniams ypatumams ir papročiams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Išrandame bateriją!“ skirtas sukonstruoti paprastą elektros šaltinį – bateriją – ir jo pagalba įjungti nedidelį šviesos elementą. Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti su elektros tyrimų istorija, skatinti naujų žinių poreikį, išradingumą, konstrukcinius gebėjimus, lavinti koncentraciją. Dalyviai supažindinami su didžiųjų pasaulio technikos išradimų ištakomis, jų svarba ateities išradimams ir kultūrai. Praktinėje užsiėmimo dalyje dalyviai savarankiškai, iš lengvai prieinamų buitinių medžiagų (monetų, popieriaus, druskos, vandens bei kt.) konstruoja elementarius elektros šaltinius – baterijas – ir jų pagalba įžiebia nedidelius šviesos elementus. Edukacinio užsiėmimo interaktyvioji dalis paremta italų mokslininko Alesandro Voltos išrastu ir 1794 m. visuomenei pristatytu „Voltos elementu“, nuo kurio prasidėjo svarbiausi žmonijos išradimai elektros energetikos, chemijos srityse ir gerai iliustruoja viso Apšvietos amžiaus kultūrinę sąrangą.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Kokie seniausi muzikos instrumentai rasti tyrinėjant Vilniaus Žemutinės pilies teritoriją? Kaip jie skambėjo ir kas jais grojo? Ką apie muziką pasakoja muziejaus eksponatai? Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti su muzika, skambėjusia XV–XVII a. valdovo dvare. Per edukacinį užsiėmimą, gavę specialiai parengtą garsų žemėlapį, dalyviai, vedami edukatorės, keliaus po muziejų ir ieškos skambančių eksponatų. Apžiūrės instrumentą, kurio skambesys primena upelio čiurlenimą, išbandys rūmų menių akustiką, išgirs kūrinių, kuriuos kūrė ne tik į Lietuvą atklydęs klajojantis muzikantas Osvaldas fon Volkenštainas (Oswald von Wolkenstein), bet ir Lietuvos didžiųjų kunigaikščių bei Lenkijos karalių Žygimanto Augusto ir Vladislovo Vazos rūmų muzikantai. Taip pat sužinos, kaip ši muzika išliko iki šių dienų. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo meninio ugdymo (muzikos) programą


„Vėtrungės uodega“ – tai spalvingai ryški, nuotaikinga ir kritinį mąstymą ugdanti edukacija, kuri leis jums prisiliesti prie pamario krašto istorijos, įsigilinti į Kuršių nerijos bendruomenės – kuršininkų, lietuvininkų bei vokiečių – gyvenimo ypatumus šiame smėlio ir vandenų krašte.
Per margaspalvę vėtrungę susipažinsite su kuršininkų (iš)gyvenimo strategijomis, su smėlynuose laksčiusių vaikų pareigomis.
„Vėtrungės uodega“ sužadins smalsumą patyrinėti praeities ir dabarties vėtrungių gyvavimo paraleles, nes istorija atsikartoja – sukasi spirale. O svarbiausia, kiekvienas edukacijos dalyvis bus kviečiamas panirti į nevaržomą kūrybinį procesą, kurio metu nusidažys savo išsirinktą medinę vėtrungę ir parsiveš ją namo kaip dovaną-suvenyrą.


Edukacinė programa „Piemenukų džiaugsmai ir rūpesčiai – nuo Jurginių iki Martyno“

Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Programos metu lankytojai, apsirengę piemenukų apsiaustėliais, susėdę prie įsivaizduojamo laužo, dainuodami kviečia ,,saulelę motulę“, išgirsta pasakojimą apie praeities laikų piemenukų kasdienybę nuo Jurginių iki Martyno – nuo ganiavos pradžios iki pabaigos, sužino apie svarbiausias ganymo tradicijas ir papročius, žaidžia žaidimus, mokosi ratelių, mena mįsles, prisimena patarles, posakius, greitakalbes, mokosi burtų. Aktyviausi skatinami saldainiais, ,,šeimininkė“ vaišina sūriu ir riestainiais.


Kipras Petrauskas prašo su juomi nejuokauti!..“ ir nedelsiant dalyvauti ekskursijoje „Kai ponų nėra namie…“. Ekskursijoje susipažinsite su memorialine skyriaus ekspozicija – Petrauskų namu: statybomis, gyventojais, namo pritaikymu muziejaus reikmėms, kuriame saugomi autentiški namo šeimininko ir jo šeimos daiktai. Išgirsite linksmas, pikantiškas istorijas iš žymių šio namo gyventojų kasdienybės, susipažinsite su E. Žalinkevičaitės-Petrauskienės eilėmis, K. Petrausko įdainavimais ir M. Petrausko švietėjiška veikla bei kompozicijomis. Parsisiuntę iš "Google play" programėlę „Petrauskas the RemARkable”, nuskenavę nurodytą ženklą, nusikelsite į papildytąją realybę, kurioje galėsite išgirsti bei pamatyti šiek tiek daugiau įdomybių.
Ekskursija gali būti pritaikyta mokiniams su judėjimo negalia, sudarant ne didesnę kaip 5 asmenų grupę neįskaitant lydinčių asmenų - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Edukacinė programa "Lietuvių duona" (5 - 8 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas klausimais: „Kodėl lietuviai augina rugius ir kepa juodą duoną“, „Kodėl prietaringos valstietės neskolindavo raugo?“. „Kodėl kepant duoną buvo draudžiama kalbėti ir varstyti duris?“, „Kokių galių turėjo šv. Agotos duona?“. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su kasdieniais ir šventiniais Aukštaitijos regiono valgiais, valgymo kultūra. Demonstruojama garsinio mokomojo filmo ištrauka. Didžiausias dėmesys skiriamas vienam seniausių ir pagrindinių maisto produktų – duonai. Virtualiai pristatomos grūdinės kultūros: rugiai, kviečiai, avižos, miežiai, aptariamas jų panaudojimas tradicinėje virtuvėje. Akcentuojami tradiciniai darbai – javapjūtė dalgiais, pėdų rišimas, rugių kūlimas spragilais ir kt. Demonstruojama archyvinio dokumentinio filmo ištrauka. Išryškinamos kūlimo talkų, patalkių vakarėlių tradicijos. Klausant audio įrašų, prisimenamos jautrios tremties istorijos, skatinančios mokinius suvokti duonos vertę. Kuriamos patarlės bei priežodžiai apie duoną.


Edukacinio užsiėmimo dalyvius gaspadorius ir gaspadinė pasitinka savo gryčioje. Pirmiausia, teatralizuotu pasakojimu Pasvalio tarme, lankytojai supažindinami su Gavėnios laikotarpio, Verbų Sekmadienio, Velykų papročiais. Praktinio užsiėmimo metu kiekvienas dalyvis gauna kiaušinių marginimo senųjų raštų pavyzdžius. Pagal juos arba laisvai kūrybiškai interpretuodamas, išmargina vieną kiaušinį vašku, o kitą skutinėdamas. Pamokos metu akcentuojama ir Velykų džiaugsmingoji dalis – žaidžiami žaidimai, rateliai, ridenami jau turimi margučiai, simboliniu „silkės“ išvarymu užbaigiamas pasninko laikotarpis, kiemelyje vyksta lenktynės kas aukščiau išsisups sūpuoklėse, o kiekvienam atnešta Velykės dovanėlė pradžiugina net pačius rimčiausius...


Spektaklis "Mažojo princo rožė" sukurtas pagal prancūzų rašytojo Antuano de Sent Egziuperi pasaka „Mažasis Princas“ , kur persipina Mažojo Princo ir  Senojo Lakūno bei jo artimųjų kasdienybė. Mažojo Princo istorija puikiai žinoma ir režisierius A. Lebeliūnas jautriai kuria šį pasaulį, kuriame persipina fantazija, prisiminimai ir filosofinis pasakos dėmuo – jame kažką savo ir mielo atras kiekvienas žiūrovas, pasiilgęs tikrumo. Nepaprastai gražūs vaizdai kuriami video projekcijos pagalba, jų autorius,  video menininkas – Rimas Sakalauskas. Vaizdai persipinantys su muzika (kompozitorius – Jonas Sakalauskas) įtraukia tiek  vaikus, tiek suaugusius į kelionę su Mažuoju Princu...
„Reikia tik prisiminti, norėti prisiminti. Tuomet atrasi savyje Mažąjį Princą, mirtis praras savo geluonį ir tavo gyvenimas nušvis rožės, meilės ir mamos akių šviesa…“ – Ištrauka iš spektaklio.


Playback/Atkūrimo teatras bendruomeniškumo stiprinimui

Ši  programa tiesiogiai įtraukia jaunimą į kūrybos procesą ir ugdo kūrybinį potencialą. Playback (Atkūrimo) teatras grindžiamas unikalia atlikėjų ir publikos interakcija, kurioje žiūrovai pasakoja trumpą epizodą, svarbų įvykį ar ilgesnę istoriją iš savo gyvenimo, ir stebi, kaip istorija scenoje atkuriama profesionalių aktorių. Profesionalūs aktoriai suteikia papasakotai istorijai meninę formą, estetinį vientisumą ir nuostatą, kad įtampos yra išsprendžiamos. Taip ugdymas kultūra prisideda prie gyvenimo kokybės gerinimo ir bendruomeniškumo stiprinimo.


Jesmonito dirbtuvės: Kelionė į pasaulį, kuriame viskas tampa menu!

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Įsikvėpti ir pradėti kurti iš jesmonito – tai nuostabi galimybė moksleiviams atrasti populiarėjančią pasaulyje medžiagą, kuri leidžia vaikams tapti tikraisiais meno kūrėjais. Per įdomias ir interaktyvias dirbtuves moksleiviai išmoks ne tik kurti iš jesmonito medžiagos meninius darbelius, bet ir, naudodamiesi skaidrėmis bei interaktyviu ekranu, pažins tokių garsių kūrėjų kaip Leonardo da Vinci, Michelangelo, Jeff Koons ir kt. senojo ir naujojo meno istoriją, jų kūrėjus ir žymiausius darbus. Taip pat jie susipažins su jesmonito medžiagos ištakomis, savybėmis bei plačiomis jo panaudojimo galimybėmis. Tai kelionė, kurioje žaidžiama su spalvomis, forma ir tekstūromis, o kūrybiškumas tampa raktas į neribotą meninio išsireiškimo pasaulį. Atvyk, kurk ir keliauk į pasaulį, vadinamą jesmonitu!


Dėmesio! „EKOkariuomenė“ ieško naujų narių – visus jaunuosius III–VI klasių karius ir kares kviečiame jungtis į mūšį. Kovosime už Žemę! Neišsigąskite, ginklais mojuoti nereikės – pasitelksime savo protą, išradingumą, kūrybiškumą ir drąsą. Pirmyn! Edukacija „Aš – EKOkarys“ skirta moksleivių žinioms apie klimato kaitą pagilinti ir jų įpročiams keisti. Vaikai sužinos, kas atsitinka atliekoms, kurios nėra rūšiuojamos, kaip jos gali patekti į mūsų organizmą; kaip gyvena žmonės, kurie beveik nieko neišmeta; kaip panaudotus daiktus prikelti antram gyvenimui; ką gali padaryti kiekvienas vaikas, kad prisidėtų prie Žemės užterštumo mažinimo. Edukacijos metu naudojami metodai: pasakojimas, vaizdo medžiagos peržiūra, praktinė-kūrybinė užduotis, žaidimas, analizė ir diskusija, aptarimas. Edukaciją veda edukatorius – „EKOgenerolas“. Vaikai ne tik sužinos įdomios ir naudingos informacijos, bet ir atliks komandinę bei individualią užduotis. Mokysis kūrybiškai spręsti problemas ir dirbti kartu. Panaudodami antrines žaliavas, sukurs naudingą daiktą, kurį parsineš namo. Trukmė – 45 minutės. Pastaba:  Mažiausias pamokų skaičius Kauno mieste - 2 pamokos vienoje mokykloje. Mažiausias pamokų skaičius kituose miestuose - 4 pamokos vienoje mokykloje. Kiekviena edukacija derinama individualiai, tad norėdami rezervuoti laiką, būtina susisiekti telefonu.


Kauno tautinės kultūros centras pristato naują interaktyvią edukacinę programą „Kitokia kelionė per Lietuvą“!

Kelionės dalyvių laukia žaismingos užduotys keliaujant Lietuvos etnografinių regionų žemėlapiu „laumių pėdelėmis“. Teks įveikti nemažus iššūkius:  atsakyti į viktorinos klausimus apie papročius, įminti mįsles apie senuosius buities rakandus, sudėlioti dėlionę ir įvardinti mitines būtybes, atpažinti tradicinius etnografinių regionų valgius, virtualiai aprengti merginą ir vaikiną tautiniais drabužiais.
Programa skirta mokiniams pagilinti žinias apie Lietuvos
etnografinius regionus – Aukštaitiją, Dzūkiją (Dainavą), Suvalkiją (Sūduvą), Žemaitiją, Mažąją Lietuvą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kryždirbystės interpretacijų kūrybinės dirbtuvės

Užsiėmimas vyksta LEM, tarpukario miestelyje, Pakruojo ugniagesių stoginės salėje, pritaikytoje edukacijai visais metų laikais. Programos dalyvius pasitinka kryždirbystės edukatorius ir veda dalyviams kryždirbystės interpretacijų kūrybines dirbtuves. Atsižvelgus į užsiėmimo dalyvių amžių, aptariama kryždirbystės laikotarpiai, žinomiausių kryždirbių istorinės asmenybės, lietuviškų kryžių sintezė su senaisiais tikėjimais, regioniniai etnografiniai kryžių skirtumai, dabartinių kryžių specifika ir skirtumai nuo senųjų tradicijų. Dalyviai supažindinami su kryždirbystės simbolika, svarstoma apie tikėjimo svarbą besivystančios asmenybės formavime, bei bando įsijausti į tuometinį kryždirbių gyvenimą, mokosi dėlioti senųjų kryžių saulučių simbolines detales į vieną kompoziciją, bando pritaikyti simetrijos principus bei sujungti visas popierines kryžiaus detales į vieną simbolinį meno kūrinį. PASTABA: LEM Račkiškių kapų koplyčia yra nešildoma, tad programoje numatytas supažindinimas su geriausiais kryždirbių pavyzdžiais vykdomas tik šiltojo sezono metu, t. y. gegužės - rugsėjo mėn. Programa pritaikoma atsižvelgiant į dalyvių amžių.


Daktaras, vyskupas, leidėjas, finansininkas, filosofas, teisininkas… Visi šie kilę iš Sūduvos krašto žmonės Vasario 16-ąją pasirašė vieną dokumentą… Kas dar juos siejo ir koks likimas pasitiko po Lietuvos Nepriklausomybės Akto pasirašymo, sužinosite atvykę į mūsų sodybą. Žaidimo pagrindu parengta viktorina padės lengvai ir „neskausmingai“ įsiminti šias iškilias Lietuvos istorijos asmenybes.


Judesio spektaklis "Agus ir monstriukai" (Išvažiuojamoji)

Kamerinis judesio spektaklis "Agus ir monstriukai" sukurtas pagal didelio populiarumo tiek Lietuvoje, tiek 15-oje šalių susilaukusią komiksų knygų seriją "Agus ir monstriukai" (išleido leidykla "Apkabink mėnulį", 2018 - 2019 metais), kurią parašė katalonų autoriai Jaume Coponis ir Liliana Fortuny. Tiek knygoje, tiek spektaklyje veikia septynmetis Agus, kuris nemėgsta tvarkytis, yra išdykęs ir vis pamiršta, kas užduota namų darbams. Tačiau netikėtai susipažinus su knygų monstriuku Butinuku, jo gyvenimas apsiverčia aukštyn kojomis. Ir kas galėtų pagalvoti, kad vakarais Agus savo noru skaitys vaikų literatūros klasiką ir ja mėgausis? Nepamirštamuose nuotykiuose atsiskleidžia geriausios berniuko savybės – jautrumas, draugiškumas, empatija, smalsumas ir noras padėti kitiems. Pasaulyje žmonės yra apsėsti įvairių baimių, kurios "gimdo" įvairiausius monstrus ir trukdo žmogui pilnavertiškai gyventi. Bet ar visi monstrai yra blogi? Gal yra ir gerų monstrų? Gal tereikia tik pažiūrėti į savo baimę kitomis akimis? Kartais, baimė pralaimėti, reikalinga tam, kad suprastum bei atrastum naujų savo savybių, keltum sau naujus reikalavimus, darytum tai kuo niekad nesi daręs. Judesio spektaklio forma pasirinkta neatsitiktinai. Tokio amžiaus vaikams vizualūs problemų sprendimai gali būti daug geriau suprantami ir suvokiami, nei žodžiai. Komiksų knygų serija, spektaklio autorių įsitikinimu, teatro scenoje puikiai gali virsti šokiu, ieškančių naujų vizualinių išraiškos priemonių vaiko pasaulėžiūros formavimosi ypatumams suprasti. Spektaklį kuria ne vieną spektaklį vaikams pastačiusi profesionalų komanda: Auksinio scenos kryžiaus laureatas režisierius Antanas Gluskinas, choregorafas Donatas Bakėjus, kompozitorius Deividas Gnedinas ir dailininkė Liuka Sungailaitė.


UAB "Eksperimentinė kūrybinio mąstymo laboratorija"

„Didžiausias ateities poreikis ir būtinybė – išlavinti tuos žmogaus gebėjimus, kurie nepasiekiami robotams: kūrybiškumą, vaizduotę, iniciatyvą, lyderystę. Žmogaus proto resursai turės persiorientuoti į gebėjimą kūrybiškai mąstyti, analizuoti, argumentuoti ir priimti sprendimus”, – teigia Niujorko universiteto profesorius Michio Kaku. Kūrybinio mąstymo penkiakovė – tai interaktyvi veikla, reikalaujanti asmeninio bei komandinio kūrybinio mąstymo. Dalyvaujant KM5 žaidimų/simuliacijų, scenarijų ir vaidmenų atlikime aktyvuojami ir lavinami 5 kūrybinio mąstymo įpročiai – vaizduotė, smalsumas, atkaklumas, nuosekli praktika, bendradarbiavimas ir 5 mąstymo tipai – analitinis, loginis, strateginis, kritinis ir divergentinis. Kiekviena KM5 užduotis yra parengta taip, kad išmokti ją atlikti neįmanoma. Kaskart atliekant užduotį reikia sukurti ir įgyvendinti tokią sprendimų visumą, kuri įgalintų pasiekti tikslą. Geriausias būdas mokytis – bendradarbiaujant, o labiausiai vienija – įkvepianti veikla, todėl edukacinis užsiėmimas „Kūrybinio mąstymo penkiakovė” lavinti kūrybiškumą suteikia galimybę susipažinti su komandos narių mąstymu. Užsiėmimo metu mokiniai kūrybinio mąstymo užduotis atlieka komandose po 4–5 mokinius, taip užtikrinant maksimalų įsitraukimą.


Tradiciškai Kalėdiniu laikotarpiu Zanavykų muziejaus lange įrengiama Kalėdų prakartėlė su tautodailininkų kurtomis šventųjų skulptūromis. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai aplanko įrengtą prakartėlę, sužino jos atsiradimo istoriją, joje vaizduojamus personažus ir kitas detales bei sužino kokia yra jų reikšmė. Aplankiusiems prakartėlę mokiniams pristatoma Kalėdinių atvirukų paroda iš Zanavykų muziejaus fondų, kuriuose vaizduojama taip pat prakartėlė, papasakojama atvirukų atsiradimo istorija, parodoma pirmojo Kalėdinio atviruko reprodukcija. Dalyviai sužino kodėl sovietmečiu nebuvo spausdinami sveikinimai su prakartėlės motyvu ir kokiu būdu žmonės juos pagamindavo ir platindavo. Kūrybinių dirbtuvių metu mokiniai dekoruoja ažūrinį medinį Kalėdinio žaisliuko trafaretą su išpjaustyta prakartėlės scena, bei pasigaminą mažą Kalėdinį sveikinimą.


Edukacinė programa "Bitės liemuo, lino gelmuo" (1 - 4 kl.)

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su bitės sandara, bičių šeimos struktūra; aiškinamasi, kada bitė vadinama avilio, lauko bite, kada ji gali tapti sargybine ir žvalge. Moksleiviai supažindinami su bičių namais, jų darbais, draugais ir priešais, bičių kalba, šokio figūromis. Diskutuojama apie bičių svarbą žmonijai, apie žmogaus vykdomą veiklą ir jos padarinius vabzdžiams. Moksleiviai supažindinami su tradicinės kultūros apšvietimo priemonėmis: demonstruojamas žibinčius, žibalinės lempos, įvairių formų žvakidės ir žvakės; tyrinėjami bičių produktai: žiedadulkės, bičių pikis, bičių duonelė, vaškas, medus; ragaujamos žiedadulkės. Iš natūralaus vaško liejamos žvakės senuoju pylimo būdu ir su forma.


Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Šiandien tavo asmeninis pasirinkimas mažiau vartoti keičia mūsų visų rytojų. Daug išmetamų daiktų gali pratęsti savo gyvavimą. Palaidinė su dėme gali būti prikelta naujam gyvenimui ir sulaukti daugiau komplimentų nei tik ką nuo spindinčios vitrinos nužengęs gaminys. Tam reikia šiek tiek kūrybiškumo ir, žinoma, priemonių tam įgyvendinti. Užsiėmimo metu diskutuosime apie vartojimo kultūrą ir apie kiekvieno asmens sąmoningumo reikšmę mūsų aplinkai, o susipažinę su kompiuteriu valdomos plėvelių pjaustyklės ("ploterio") veikimo principu bei panaudoję šiluminio preso technologiją ir spalvotas aplikacijas, kartu prikelsime pabodusią, o gal suteptą mylimą palaidinę ar kitus medvilninius gaminius naujam gyvenimui.


Edukacinė programa pagilins moksleivių žinias apie XVII savo galybės viršūnę pasiekusią Abiejų Tautų Respubliką, papasakos apie to meto karybos ypatumus, leis gyvai pažvelgti į jos karių kasdienybę ir jų karo meną. Programoje dalyvaus du XVII a. Abiejų Tautų Respublikos kariai – husaras ir muškietininkas. Su savimi jie atsiveš ne tik pasakojimus apie didingą mūsų istorijos laikotarpį, bet ir gyvosios istorijos atributų ekspoziciją - šarvus ir šalmus, kardus ir muškietas, ietis ir alebardas. Visi ekspozicijoje demonstruojami ir edukacinės programos metu naudojami ginklai ir šarvai yra aplinkiniams saugios XVII amžiuje Abiejų Tautų Respublikoje naudotų ginklų ir šarvų autentiškos rekonstrukcijos, tiksliai atkuriančios vaizduojamojo laikotarpio originalus. Teatralizuotos edukacinės programos metu husaras ir muškietininkas papasakos apie šlovingiausius Abiejų Tautų Respublikos istorijos puslapius, to meto karių kasdienybę, išsamiai papasakos apie kiekvieną atsivežtą ginklą ir pademonstruos kovimosi juo ypatumus. Programos metu moksleiviai ne tik klausysis karių pasakojimo, tačiau ir patys bus įtraukti į XVII amžiaus karių kasdienybę atspindinčius žaidimus, matuosis šalmus ir šarvuotę, ims į rankas įvairius ginklus ir galės gyvai su jais susipažinti. Siekiant dar labiau įtraukti moksleivius į to meto karių kasdienybę, muškietininkas surengs tikrus rikiuotės mokymus, atspindinčius XVII amžiuje glaustose rikiuotėse kariavusios pėstininkijos kasdienybę. Edukacinė programa sudaryta taip, kad moksleiviai įdomiai ir gyvai būtų supažindinti su Abiejų Tautų Respublikos istorija, jų karių kasdienybe, karo menu ir galėtų prisiliesti prie gyvosios istorijos, atspindinčios įdomų ir sudėtingą mūsų istorijos laikotarpį. Edukacinės programos turinys ir metodai, remiantis Bendrosiomis programomis yra pritaikyti 1 – 4 kl. , 5 – 8 kl. ir 9 – 12 kl. mokiniams. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Svečiuose pas muzikos instrumentus 1-4 kl., išvykstamasis (Kauno m. ir Kauno raj. savivaldybėse)

Kaip skamba styginiai, pučiamieji, mušamieji instrumentai? Kiek pavadinimų turi smuikas? Kokiais instrumentais galima išmatuoti autobusą? Iš ko pagaminti instrumentai? Užsiėmimo metu susipažinsite su svarbiausiais simfoninio orkestro instrumentais, jų rūšimis, ypatumais, taip pat turėsite unikalią galimybę patys jais pagroti!
Mokiniai susipažįsta su klasikiniais vakarų styginiais, pučiamaisiais ir mušamaisiais instrumentais, pažįsta grojimo būdą, išmoksta apibūdinti instrumento tembrą, jo savybes. Mokiniai turi galimybę muzikuoti drauge su kitais ir patirti bendrumo jausmą. Tinkamas: muzikos programos žinioms pasikartoti, pagilinti ir praplėsti.
Užsiėmimas gali būti pritaikomas vaikams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius vaikus informuoti užsakymo metu.
Išvykstamoji paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Užsiėmime mažiausias galimas vaikų skaičius - 18.


„Matematika Lietuvos kultūroje, mene ir istorijoje“ edukaciniuose užsiėmimuose mokiniai susipažins su Lietuvos matematikos istorija. Mokiniams bus pateikta matematikos integracija su kultūra, menu ir istorija. Edukacinių veiklų metu mokiniai mokysis skaičiuoti su istoriniais skaitliukais, senovine skaičiavimo mašina, dirbdami grupėse spręs matematinius uždavinius susijusius su muzika, istorija, gamta ir kultūra. Per smagias veiklas, mokiniai patirs matematikos vaidmenį liaudies mene bei tradicijose.


Obuolys karamelėje pagamintoje pagal senovinį Lietuvos tautinį paveldą

Edukacinė tautinio paveldo saldumynų gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija,
žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai
kaip gaminami saldumynai su obuoliu. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros
programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta
edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų
pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas
sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldumynų gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir
populiarinimui.
Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys
formuoja saldumyna ant obuolio, juos dailiai supakuoja ir išsineša.


Edukacija „Išlikimas teatre“ (9-12 klasėms)

„Išlikimas teatre“ yra paslaptingiausia edukacinė programa Alytaus miesto teatre. Dalyviai pateks į netradicinį žiūrovo akims pasaulį. Ekskursijos metu, jie pamatys tikruosius teatro užkulisius, išgirs teatrines legendas bei ugdys savo bendruosius gebėjimus: loginį mąstymą, kūrybiškumą bei atidumą. Dalyvaudami žaidimuose ir viktorinoje mokiniai išmoks ne tik apie teatro istorija, bet ir susipažins su aktoriais ir jų profesija.


Edukacijos metu, klausydamiesi animuoto Kauko pasakojimo dalyviai bus supažindinami su XIX a. pab. – XX a. pr. Žemaitijos istorija ir mitologija, supras mitologijos senovės kaimo žmogaus pasaulėžiūrą, girdės autentišką Telšių krašto žemaičių tarmę. Stebėdami Kauko aprangą ir elgseną, susipažinę su Žemaitijos vyriško tautinio kostiumo detalėmis. Gamindami Kauką iš parankinių medžiagų ugdys kūrybiškumą, fantaziją. Edukacijos dalyviai praplės žinias apie senovės žemaičių ūkininkų gyvenimo būdą, juos lydėjusias ir globojusias mitines būtybes;  Moksleiviai lavins fantaziją, ugdys gebėjimą iki skirtingų laikotarpių ir patirčių asmenų, pasaulio suvokimą, taip ugdydami empatiją ir toleranciją; Kurdami individualų Kaukutį, paslaugų  ugdys kūrybiškumą, pagilins žinias apie tautinį kostiumą, mokysis susikaupti ir atlikti užduotį iki galo.


Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su tradicinių karpinių technikos galimybėmis. Iškarpys motyvą laisvai pasirinkta tema arba pagal kalendorinių švenčių padiktuotą turinį ir sukurs atviruką arba paveikslėlį.


Ar svajoji pažinti tolimą ir paslaptingą Japoniją? Kviečiame tave į įspūdingą kelionę po japonų kultūrą, kur galėsi ne tik išgirsti įdomiausių istorijų, bet ir išbandyti autentiškus japonų menų bei tradicijų elementus! Edukacija „Japonų kultūros pažinimas“ yra skirta tiems, kurie nori atrasti naujas kultūras ir pasinerti į visiškai kitokią pasaulėjautą. Edukaciją ves patyręs Aikido instruktorius Dainius Šilingas, ne kartą lankęsis Japonijoje ir dalyvavęs japonų tradiciniuose renginiuose bei šventėse.
Šios edukacijos metu tu:
-patirsi japoniško kovos meno Aikido pamoką, kuri padės pajusti kūno ir proto harmoniją;
-išbandysi ir išmoksi japoniškos kaligrafijos atlikimo elementų;
-dalyvausi tradicinėje arbatos ceremonijoje ir sužinosi jos paslaptis;
-susipažinsi su japonų kasdienio gyvenimo subtilybėmis, jų šventėmis ir filosofija!
Tai tavo šansas ne tik įdomiai praleisti laiką, bet ir praplėsti savo akiratį, ugdyti kūrybiškumą bei įgyti naujų įgūdžių. Japonija laukia tavęs! Nepraleisk progos pažinti šį nepaprastą pasaulį – prisijunk prie mūsų edukacijos ir tapk japonų kultūros ambasadoriumi!


Edukacijos dalyviai supažindinami su lietuvių liaudies menu, keramika, ornamentų motyvais.
Edukaciniai užsiėmimai susipažindins su archeologinės keramikos dirbinių pavyzdžiais, išgirsite pasakojimą apie keramiką ir jos kilmę, molio savybes. Išklausysite patarimų apie lipdymo technologijas bei dekoravimą. Turėsite galimybę nusilipdyti dubenėlį sau ar savo mielam augintiniui, sukurti originalų molinuką pagal senąsias puodininkystės tradicijas.
Mokysitės pritaikyti reikiamus dekoravimo būdus.
Edukaciniai užsiėmimai Suteiks žinias ir lavins keramikos dekoravimo įgūdžius.
Kiekvienas edukacijos dalyvis pasigamins po gaminį, kurį parsiveš namo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kultūrinė edukacinė programa -ekskursija “Lietuvos istorinės asmenybės Vilniaus senamiestyje”
Maršrutas driekiasi Vilniaus senamiesčio gatvelėmis. Keliaudami aplankysite šešis Vilniaus senamiesčio paminklus ir plačiau susipažinsite su šešiomis Lietuvos istorinėmis asmenybėmis, apie kurias mokiniai mokosi per lietuvių literatūros ir istorijos pamokas (Žemaitė, V.Kudirka, S. Daukantas, K. Donelaitis, A. Mickevičius, J. Basanavičius). Kelias skulptūras galėsite net pakalbinti ir pasiklausyti jų istorijų, apie kurias nerašo mokykliniai vadovėliai. Vilnius yra ketvirtasis miestas pasaulyje, prakalbinęs skulptūras. Šios ekskursijos tikslas sudominti ir įtraukti mokinius į mokymosi procesą, supažindinti su Lietuvos istorinių asmenybių paminklais Vilniaus senamiestyje, padėti mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir bendrąsias kompetencijas bei ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą Ekskursijoje telefono pagalba mokysimės užsimegzti asmeninius santykius su vizualiuoju menu (skulptūromis). Mokiniai prisimins, kaip XX a. pradžioje buvo atkurta Lietuvos valstybė, kokia buvo Lietuvos gyventojų padėtis Rusijos imperijoje, tautinio atgimimo epizodus, plačiau susipažins su pirmaisiais lietuvybės, tautinio atgimimo skatintojais. Edukacinė ekskursija yra pusiau interaktyvi. Ekskursijoje naudojama įvairi vizualinė medžiaga atskleidžianti tematiką.


Edukacinį užsiėmimą su grupe pradėsime parodoje. Mokiniai atliks užduotis grupelėse ir susipažins su parodos kontekstu bei pagrindinėmis temomis. Vėliau mokinius kviesime ieškoti įkvėpimo savo darbams meno kūriniuose dėmesį sutelkiant į grafikos darbus parodoje ir jų meninės raiškos formas. Parodoje surinktos informacijos prireiks edukacijos dirbtuvėse, kur mokiniai spaus kartono raižinius. Pirmiausiai teks sukurti piešinį ant kartono. Čia išraiškinga piešinio forma itin svarbi. Šią formą mokiniai iškirps ir iš jos pagamins klišę, kurią voleliu padengs spausdinimui skirtais dažais ir atspaus naudodami grafikos stakles. Iš pirmo karto nepavykusius darbus nuo tos pačios klišės galima atspausti kelis kartus, tad klaidos neturėtų trukdyti smagiam kūrybos procesui. Mokinų darbus eksponuosime improvizuotoje parodoje. Mokiniai refleksijoje aptars kas buvo sunku, o kas lengva darbo procese. Veikla lavina vaizduotę, kūrybiškumą, skatina saviraišką, ugdo atkalumą. Tinka susipažinimui su grafikos technikomis.


„Partizano dienoraštis“ - tai istorinė edukacinė programa apie partizanus ir partizaninį judėjimą.
Kai Antrasis pasaulinis karas ėjo į pabaigą, Lietuvoje prasidėjo naujas - partizaninis karas. Partizanai, negailėdami gyvybių kovėsi prieš sovietų okupaciją, už tėvynės laisvę ir nepriklausomybę. Edukacinės programos metu sužinosime partizanų kovų ir jų gyvenimo ypatumus, šifruosime užkoduotus pranešimus, mokysimės atpažinti partizanų apygardas, turėsime galimybę iš arti pamatyti unikalius kovos įrankius - ginklus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ar kada susimąstėte, kaip ir kodėl keičiasi Jūsų gyvenvietė – jos architektūra, erdvės, paslaugos, gyventojai? Kaip tie pokyčiai veikia kiekvieną Jūsų ir kitus žmones? Susipažinę su Palangos kurorto pokyčiais ir burmistro Jono Šliūpo darbais galėsite ir patys tapti miesto vadovais. Tuomet kartu su visa klase, it miesto taryba, atstovausite visuomenės interesams – nagrinėsite neatidėliotinas problemas, ieškosite reikalingiausių sprendimų, priimsite nelengvus kompromisus. Po šio proceso į gyvenamąją aplinką jau negalėsite žiūrėti taip pat!


Norite pasitikrinti savo etnokultūrines žinias, prisiliesti prie tradicinių amatų, o gal atrasti etninės muzikos pasaulį? Jei taip, tuomet kviečiame į Etno protmūšį. Tai linksmas, visus dalyvius įtraukiantis komandinis žaidimas, leidžiantis patirti pažinimo džiaugsmą. Vilniaus etninės kultūros centro specialistai parengs Jums protmūšio klausimyną, mūsų tradicinės kultūros temomis. Žaidimo dalyviai bus suskirstomi komandomis ir tarpusavyje rungsis, siekdami surinkti kuo daugiau taškų už teisingai atsakytus klausimus ir atliktas praktines užduotis. Nugalėtojų laukia prizai. Užsiėmimo trukmė 1h. Tikime, kad dalyviai išeis gerokai pasipildę savo etnokultūrinių žinių bagažą, sustiprinę komandinio darbo įgūdžius, „pasikrovę“ geros energijos ir kūrybinių atradimų!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Knygų pasaulio paslaptys. Edukacija su rašytoja Evelina Daciūtė

Edukacijos "Knygų pasaulio paslaptys" metu dalyviai susipažįsta su tuo kaip, kaip atsiranda knygos, gimsta personažai, jiems atskleidžiamos knygose glūdinčios paslaptys. Jie gali užduoti klausimus, pasidalinti įžvalgomis apie savo skaitymo kelionę. Edukacijos pabaigoje dalyviai renkasi, kokią kūrybinę užduotį atliks. Po susitikimo jie sulaukia autorės pasidalinimo apie atliktas užduotis.


Dokumentinio teatro edukacija ,,Esu kas esu" 5-8 kl. ir 9-12 kl. mokiniams

Dokumentinio teatro edukacija ,,Esu kas esu" skirta ankstyvojo amžiaus paaugliams bei gimnazinių klasių mokiniams. Edukaciją veda Raimondas Klezys – aktorius, dramaturgas ir pedagogas, didelę patirtį sukaupęs kuriant spektaklius ir vedant praktinius teatro mokymus jaunimui visoje Lietuvoje. Aktorius pats rašo dokumentinio teatro pjeses, kuriose atlieka vaidmenis. 2023 m. už dramaturgiją ir pagrindinį vaidmenį dokumentinio teatro monospektaklyje ,,Avinai" aktorius įvertintas aukščiausiu teatro įvertinimu Auksinio scenos kryžiaus premija.

Edukacijos lektorius keliaudamas po
Lietuvos mokyklas pastebėjo jaunų žmonių pasimetimą, mėginant atsakyti į klausimą ,,Kas aš esu?". Įkvėptas šios temos jis sukūrė edukaciją ,,Esu kas esu", taikant dokumentinio teatro metodus.

Edukacijos metu mokiniai susipažins su verbatim, autobiografinio, faktų teatro ir
etnodramos metodais, kurie visi bendrai yra vadinami dokumentiniu teatru. Praktinių veiklų metu jie ieškos sau aktualių temų ir atsakymų į tai kas aš esu ir kuo noriu būti, galiausiai atsakant sau, kad esu kas esu.

Teorinės edukacijos dalies metu mokiniai susipažins su Lietuvos ir užsienio šalių dokumentinio teatro spektakliais. Jie stebės keleta video ištraukų, kurias vėliau aptars.


Programos temos skirstomos pagal metų laikus, žemdirbio darbus ir šventes, jų apeigas, gretinant gamtos ritmus ir jų atspindžius liaudies kultūroje, siekiant atskleisti švenčių prasmę ir simboliką. Užsiėmimo metu perteikiami kalendorinių švenčių papročiai, dainuojamos dainos, žaidžiami žaidimai, skaitmeninių mokymosi įrankių pagalba kuriami švenčių simboliai, inovatyviomis priemonėmis tikrinamos teorinės žinios. Pasidalindami savo įspūdžiais ir vadovaudamiesi įgytomis etnokultūrinėmis žiniomis, mokiniai nagrinėja ir savais žodžiais apibūdina  svarbiausius kalendorinių švenių papročius, kuria tai šventei būdingus namų puošybos elementus (šiaudinius dirbinius, karpinius), šventės rekvizitus (kaukes, paukštelius iš gamtinių medžiagų, kupoles) ar kt . Programa skirstoma atsižvelgiant į metų laikų kaitą, todėl galima pasirinkti vieną iš norimų temų: Rudens ženklai: Rudens lygiadienis, Ganiavos pabaigtuvės – Ožio diena. Žiemos ženklai: Žiemos saulėgrįža – adventas, Kūčios – Kalėdos, Užgavėnės. Pavasario ženklai: Pavasario lygiadienis, Paukščių diena, Velykos – Atvelykis, Sekminės. Vasaros ženklai: Vasaros saulėgrįža – Joninės/Rasos/Kupolės.


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Satyrinė agitacija pagal Kazio Binkio kūrybą Keistuolių teatras triukšmingai kviečia visus, išsiilgusius kandaus ir užkrečiančio lietuviško humoro, į siautulingai „rimtą“ spektaklį pagal Kazio Binkio satyrinę poemą „Raulas keliauninkas“. Atsispirdami nuo paties autoriaus žaismingo eiliavimo ir pasitelkdami savo jaunatvišką polėkį, Keistuolių jauniausiosios kartos aktoriai istoriją pasakoja šmaikščiai, žaismingai, beprotiškai energingai ir negailėdami gero žiupsnio sveikos ironijos. Poetizuota Lietuvos kaimo bernioko Raulo, iškeliavusio ieškoti laimės į pačią Braziliją, istorija su netikėtais siužeto vingiais kiekvieną privers iki ašarų pasijuokti ir susimąstyti apie amžinąją tiesą – kad ir kokia skalsi atrodytų duona svetur, savas kraštas – pats brangiausias! „Raulas keliauninkas“ – gera nuotaika net didžiausią bambeklį užkrečiantis spektaklis, skirtas kiekvienam – čia ir svetur gyvenančiam, teatru besibodinčiam ir jį mylinčiam, augančiam ir jau užaugusiam. Režisierius - Aidas Giniotis. Vaidina: Aistė Šeštokaitė, Diana Kamarauskaitė, Džiugas Širvys, Gintautas Ulmis, Lukas Auksoraitis, Lyja Maknavičiūtė, Matas Pranskevičius, Tautvydas Galkauskas ir Urtė Smulskytė. Trukmė: 1 h 15 min N-12


Tikslas – sukurti edukaciją apie lietuvių mitologiją, senovinius žaidimus, priartinti praeities reliktus prie šiuolaikinio pasaulio.
Uždaviniai: 1. suteikti įdomios informacijos apie mūsų mitologiją, 2. ugdyti kūrybiškumą kviečiant piešti mitines būtybes, kurti istorijas, 3. pamokyti pinti „laumių“ juostas (5, 6 kl.) arba iš žolių pasigaminti „aitvarų“ dubenėlį ar krepšelį (7, 8 kl.). 4. Išmokyti žaisti senovinių žemaičių (baltų) žaidimų. 5. sudaryti galimybę pajusti pasirinktą gamtos stichiją - vandenį, žemę, ugnį, orą skautiškai.
Veiklos aprašymas: susipažįstama, pristatomi vadovai, veiklos. Grupė padalijama į 5 grupes. Vyksta skautorama (veiklos ratu). Temos: 1) lietuvių tikėjimas, mitinės būtybės, jų reliktai; 2) mitinės būtybės piešimas arba istorijos kūrimas, jų aptarimas; 3) „laumių“ juostos pynimas arba „aitvarų“ dubenėlio gaminimas; 4) senoviniai žemaičių (baltų) žaidimai; 5) skautiškos gamtos stichijų pramogos pasirinktinai: vanduo (čiuožimas lynais liečiant kūdrą), žemė (kliūčių ruožas), ugnis (duonelės kepimas be indų ant laužo), oras (lipimas į 11 m sieną). Refleksija, atsisveikinimas.
Siekiamas poveikis:
1. patirs teigiamų emocijų, mokysis žaisdami;
2. daugiau sužinos apie mitines būtybes, jas pieš, kurs istorijas, pristatys kūrinius.
3. išmoks pinti juosteles ar kurti dirbinius iš žolių.
4. išmoks senovinių žaidimų, patirs pramogų, susijusių su stichijomis.
5. ugdysis kūrybiškumą, savivertę, pasitikėjimą, pasitenkinimą savo darbu, gebėjimą išklausyti, priimti kitokią nuomonę.
6. ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti individualiai bei komandoje, įtraukiami visi mokiniai.
Įgyvendintojai: kultūros edukatorė K. Pilitauskienė (lietuvių kalbos ir literatūros mokytoja su etnologijos specializacija, 14 m. dirbusi mokytoja, teatro bei etnokultūros neformaliojo ugdymo vadovė, šiuo metu vedanti edukacijas bei kitas veiklas Plungės vaikų bibliotekoje), jai talkina Plungės Gondingos tunto skautų vadovas Ž. Pilitauskas, patyrę skautai.


Apelsinais ir rožėmis kvepianti Raudondvario pilis

Kviečiame atvykti į  Raudondvario pilyje įsikūrusį Kauno rajono muziejų ir nusikelti į XIX amžiaus dvarą – išgirsti apie higieną ir sanitariją, pamatyti atkurtą latriną, patiems patirti XIX amžiaus rankų plovimo ritualą. Ar žinojote, kad XIX amžiaus dvarų vonios kambariai buvo itin puošnūs, o grafai Tiškevičiai galėjo maudytis iš kedro medienos pagamintoje vonioje? Šias ir daugiau įdomybių apie XIX amžiaus higieną edukacinės veiklos dalyviai išgirs į užsiėmimą įpintos teorinės dalies metu. Praktinės dalies metu edukacinės veiklos dalyviai pagamins po apelsinais ar rožėmis kvepiantį muilą. Išduosime, kad šie kvapai pasirinkti ne veltui, kviečiame atvykti į edukaciją išgirsti, pamatyti, užuosti, patirti, ir kurti.


Viešoji įstaiga Gyvenimo ir tikėjimo institutas

Kviesime mokinius į XIX a. pradžios saloną, kurio šeimininkė (gidė) papasakos apie A. Mickevičiaus asmenybę bei jo laikotarpio etiketą ir bendravimo kultūrą, edukacijos dalyvius įtraukdama į diskusiją. Šeimininkė pasiūlys pažaisti kelis salono žaidimus „Mickevičiaus stiliumi“: pirmiausiai iš pabirusių eilėraščių posmų dalyviai turės sudėti vientisą A. Mickevičiaus eilėraštį, paskui susiskirstę grupelėmis dalyviai stos į poetų dvikovą, kurioje jie kurs ketureilius ir varžysis, kurios grupės ketureilis geresnis. Jeigu dalyviai dar bus nepasisotinę salono pramogų, šeimininkė pasiūlys sužaisti populiarų ano meto žaidimą – šaradas, kurių metu reikės atspėti scenas iš A. Mickevičiaus kūrinių ar net jo paties gyvenimo. Taip pat bus šokamas smagus 19 a. šokis. Šia edukacija siekiama dalyviams atskleisti visai kitokias Adomo Mickevičiaus gyvenimo spalvas, apie kurias galbūt nekalbama arba kalbama mažai mokyklose per pamokas.


"Paslaptingoji arfa" - tai įvairaus amžiaus dalyviams skirta edukacija/koncertas susipažinimui su Lietuvoje retai matomu ir girdimu instrumentu - arfa. Edukacijos/koncerto metu dalyviai ne tik sužinos arfos atsiradimo istoriją, bet ir galės išgirsti jos skambesį, patys pabandyti pagroti. Į edukacijos/koncerto programą įtrauktos linksmos interaktyvios užduotys, kurios skatins dalyvių kūrybiškumą, padės atsipalaiduoti. Ši edukacija/koncertas parengta įvairaus amžiaus dalyviams atsižvelgiant į jų poreikius ir galimybes.


Mobili meno mokykla -kūrybinės odos dirbtuvės

MOBILI MENO MOKYKLA – KŪRYBINĖS ODOS DIRBTUVĖS. Edukacijos metu jos dalyviai kartu su filmuota medžiaga (https://www.youtube.com/watch?v=hm7vr75096k) ir jos autore aptars pasakojimą apie tai, kad odos apdirbimas žinomas kaip vienas seniausių amatų pasaulyje, menantis žmonių - atsiradimą, kad senųjų civilizacijų gyventojai daug ką gamindavo iš gyvulių odos, o Lietuvoje amatininkų odininkų buvo kiekviename dvare, kaime ir mieste. Jie gamindavo aprangos detales ir apavus, žirgų pakinktus ir balnus, dekoratyvinius knygų ir albumų viršelius, papuošalus, baldus bei suvenyrus. Odos amatas iki šių dienų liko ne daug pakitęs, tad kviečiame susipažinti su juo. Edukacijos metu mokiniai susipažins su odos rūšimis, apdirbimo įrankiais, įvairiais senovėje gamintais odos dirbiniais (kapšais, diržo krepšiais, diržais, avalyne, papuošalais ir kt.), išbandys odos ornamentavimo ir apdirbimo įrankius, technologijas. Išmoksime derinti spalvas ir įvairias formas. Kiekvienas, padedamas ir patariamas profesionalių edukacijos vedėjų, pats sukurs ir pasigamins sau unikalų kūrinį -segę, kaklo papuošalą, apyrankę, pakabuką raktams, kaklo papuošalą, dėkliuką telefonui, piniginę arba tiesiog gražią juostelę-skirtuką knygai iš pasirinktų natūralios odos ruošinių. Pageidaujant edukacijos dalyviams ir iš anksto sutarus galime organizuoti ir kitokius - piešimo, tapybos (guašas, akvarelė, tempera, aliejiniai dažai, pastelė...) arba metalo plastikos, keramikos užsiėmimus.


Žiemą karaliauja imbieru, cinamonu, gvazdikėliais kvepiantys pačių įvairiausių formų meduoliai.  Edukacijos dalyviai patirs kvapnią meduolių atsiradimo istoriją, susipažins su kepimo tradicijomis Europoje ir Lietuvoje. Visi sužinos kuo ypatingi Šv. Mikalojaus meduoliai ir kodėl šie kepiniai buvo tokie populiarūs prieš Kalėdas, išgirs apie kitus, dar nežinomus ir netikėtus, meduolių panaudojimo būdus istorinėje virtuvėje. Dalyviai susipažins su kalėdinių meduolių simboliais ir dekoravimo tradicijomis, metodais bei galės išbandyti jėgas patys dekoruodami  meduoliukus. Su karšta kakava paragavę meduolių, paruoš saldžias dovanėles artimiesiems.


Kviečiame į pasaką apie nenuoramą asiliuką, kuris, ieškodamas draugo, iš jaukios sodybos Kuršių marių pakrantėje nukeliavo net iki tolimosios Pietų Afrikos, pasižvalgyti nuo Gerosios Vilties kyšulio viršūnės ir įsitikinti, kad draugystė ir draugų pagalba –svarbiausia. Kartu pasekę pasaką ir aptarę Prano Domšaičio paveikslus, kursime vaizdines istorijas, tinkančias knygutei ar filmukui. O buvo taip…


Margučių marginimo edukacija „Velykų rytą lelija pražydo“

Ši edukacinė programa, supažindina su vienu iš senųjų amatų - margučių marginimu vašku. Dalyviai susipažįsta su Velykų šventės kilme ir ritualais, tradiciniu simbolių ir ornamentų komponavimu, spalvų ir raštų simbolika, nusimargina tradiciniais raštais margutį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Puiki galimybė susipažinti ir išmokti naudotis su naujos technologijos priemone - 3D rašikliu. 3D rašiklis tai didesnė nei
įprasto rašiklio versija, vietoj rašalo yra naudojamas plastikinis siūlas ( PLA ). 3D rašiklis veikia išspaudžiant įkaitintą
plastiką. Po kelių sekundžių plastikas sukietėja ir išlaiko bet kokią formą. Plastikas atvėsta į vientisą ir stabilią struktūrą,
leidžiančią sukurti trimatį daiktą, kurį galima paliesti, palaikyti, pastatyti. Pieštukams naudojamas PLA plastikas yra visiškai
saugus ir ekologiškas, neskleidžia nuodingų dūmų. 3D rašiklis tai tinkama mokymosi priemonė, tokiose srityse kaip matematika (geometrinėms figūroms piešti), architektūra (modeliavimui), istorija ( valstybinėms šventėms pažymėti) geografija ( augalų, žemynų, vandenynų atvaizdavimas) ir vaizduojamasis menas.
Trumpos teorinės dalies metu supažindinsime su 3D rašiklio veikimo principais ir darbo metodais, išmokysime jais naudotis,
parodysime žymių menininkų darbus, mūsų padarytus pavyzdžius. Praktikos metu siekiame, kad kiekvienas mokinys savo
darbą padarytų kruopščiai, kūrybingai ir atsakingai. Siūlome pasigaminti teminių dekoracijų Valstybinių švenčių progoms.
Velykoms šiuo ypatingu rašikliu pasidaryti kiaušinių ir juos išmarginti.  Taip pat pasigaminti Kalėdinių dekoracijų.
Tai būtų originalios dovanėlės Mamyčių dienos ar kitos šventės proga. Atvykstame į jūsų mokyklą arba kviečiame atvykti pas
mus į Panevėžį. Savo kūrinį kiekvienas parsineša namo prisiminimui. Praktinį darbą pritaikome pagal moksleivių amžių.


Kazlų Rūdos krašto muziejinė ekspozicija

Kazlų Rūdos turizmo ir verslo informacijos centras kviečia susipažinti ir pažinti mūsų kraštą aplankant Kazlų Rūdos krašto muziejinę ekspoziciją.
Apsilankymo metu jus pakviesime susipažinti su Kazlų Rūdos savivaldybės istorija. Pažintį pradėsime Kazlų Rūdos miesto atsiradimo legenda, kurią mokiniai galės pamatyti kaip senovinį kiną. Papasakosime apie geležinkelį ir jo įtaką miesto plėtrai, pramonės šakas, padėjusias kurtis miestui ir jų svarbą šiais laikais. Ekspozicijoje mokiniai bus supažindinami su svarbiais gamtiniais paminklais. Papasakosime apie geležies rūdos pramonę, geležies gavybos ir apdirbimo procesus.
Pakviesime mokinius išspręsti galvosūkius susijusius su mūsų miestelių ir bendruomenių vietovardžiais, susipažinti su įžymiais mūsų krašto žmonėmis spręndžiant dėlionę.


Nusivelsim sau veltinį 1-4 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Kas yra veltinis? Veltinis – viena iš seniausių tekstilės technologijų. Jau nuo seno žmonės savo buityje naudojo vilną, nes ji ne tik puikiai šildo, bet ir turi gydomųjų, tonizuojančių savybių. Šiūdienoje vilna naudojama kur kas plačiau: įvairiems aksesuarams, žaislams, namų interjero detalėms ir kt.
Programa „Nusivelsim sau veltinį” skirta 1-4 kl. mokiniams norintiems pažinti sausąjį vilnos vėlimo amatą, kuomet vilna badoma specialiomis adatomis. Eigos metu vilnos pluoštas sukimba tarpusavyje, tokiu būdu gimsta nuostabūs meno kūriniai.
Užsiėmimo metu dalyviams pateikiama teorinė medžiaga, pristatomas vilnos vėlimo amatas, jo ištakos, istorija, panaudojimo galimybės. Pateikiami įdomūs faktai apie vilną. Vėliau, mokiniai supažindinami su gamybos procesui reikalingomis priemonėmis, demonstruojama vėlimo technika, rodomi veltinių pavyzdžiai.
Mokiniams suteikiamos visos reikalingos priemonės: vilna, poroloninės kempinės, įvairių rūšių vėlimo adatos, siūlai, klijai, specialios dekoracijos. Edukatoriui mokant šio amato, vaikai patys kuria norimus dirbinius - figūrėles, žaisliukus, papuošalus ir kt. Vilnos pluošto spalvų gausa vaikams leis pasirinkti norimą derinį, suteiks kūrybinių idėjų ir teigiamų emocijų.
Edukacijos pabaigoje vaikai galės aptarti sukurtus darbelius, pasidalinti įspūdžiais. Savo sukurtus veltinukus mokiniai išsineš su savimi.
Tikslas - skatinti mokinių domėjimąsi lietuvių senuoju amatu -vilnos vėlimu, siekiant jį išsaugoti, bei perduoti patirtį ir žinias ateities kartoms.
1. Supažindinti su vilnos vėlimo amato istorija ir jo ištakas mūsų krašte;
2. Sudominti dalyvius senuoju amatu;
3. Perduoti vilnos vėlimo meistrystę ateities kartoms.


Pažintį su Prano Domšaičio galerijoje eksponuojamais meno kūriniais pradėkime nuo pirmų, nedidelių žingsnelių. Pasitelkę interaktyvią lentą sužinosime ir įtvirtinsime keletą terminų, kurie padės mums atrasti kelią į vaizduojamosios dailės pasaulį. Keliaudami per galerijos sales ir atlikdami įvairias užduotis, į dailės kūrinius ne tik žiūrėsime, bet ir įsižiūrėsime. Kodėl vieni paveikslai nespalvoti, o kiti spinduliuoja spalvomis? Kodėl tas spalvas vadina šaltomis? Kodėl vienam dailininkui reikia teptuko ir etiudinės, kitam – grafinio preso, o trečiam – plaktuko? Piešdami ne pieštukais, dalyvausime linijų mūšyje, „matuosime“ atspalvių temperatūrą, ieškosime panašaus kolorito savo drabužiuose ir paveiksluose, tapsime grafiko, tapytojo ir skulptoriaus pagalbininkų – linijų, spalvų ir formų – draugais.


Ši edukacinė programa, supažindina su vienu iš senųjų amatų - žvakių liejimu. Dalyviai susipažįsta su žvakių gamybos amatu, įrankiais, gaminimo būdais. Teorinėje užsiėmimo dalyje dalyviai supažindinami su žvakės, atsiradimo istorija, bičių produktais,  bei bitininko darbo įrankiais. Išgirsta kam naudojamas vaškas. Diskutuoja apie  tradicinius dzūkų krašto apšvietimo prietaisus,  žibalinę lempą, spingsulę, balaną, sužino apie jų naudojimo ypatumus. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai dalijasi iš savo šeimos atsineštais pasakojimais apie žvakės reikšmę jų šeimų gyvenime. Dalyviai supažindinami su senoviniu žvakių liejimo amatu, žvakės reikšme dvasinei kultūrai. Aptariama žvakės reikšmė ir simbolika žmogaus gyvenime. Praktinėje dalyje mokiniai stebi, kaip lydomas vaškas, aptariami bičių vaško gavimo būdai, jų nauda žmogui. Kol vaškas kaista, mokiniai iš lininių arba medvilninių siūlų ruošia žvakių knatus, po to senoviniu būdu lieja tikro bičių vaško žvakes, kurias pasiima sau.


Tikslas: supažindinti moksleivius su Advento laikotarpio tradicijomis ir papročiais, išmokyti pasigaminti Advento vainiką, supažindinti su jo kilme ir reikšme. Uždaviniai: sudaryti sąlygas grupės dalyviams pasigaminti Advento vainiką; išmokyti jo gaminimo technikos; susipažinti su Advento laikotarpio tradicijomis ir papročiais. Metodai: pasakojimas, demonstravimas, gaminimas, aptarimas. Programos turinys: edukacinę programą veda tradicinių amatų meistrė Jurgita Treinytė. Supažindinama su Advento laikotarpio tradicijomis ir papročiais. Programos dalyviai gauna priemones. Naudojama tik natūralios, gamtinės medžiagos. Gamina Advento vainiką. Rodoma, kaip paruošiamas karkasas, tvirtinamos atskiros detalės. Gaminant pasakojama apie Advento laikotarpį, kalbama apie senųjų tradicijų svarbą, perėmimą ir saugojimą. Aptariamos kalendorinės metų šventės. Dalyvių pasiekimai: užsiėmimų dalyviai išmoksta pagaminti Advento vainiką. Sužino jo gaminimo subtilybes, prasmę ir svarbą mūsų kultūroje.


Pačioje Vilniaus širdyje pasislėpusi Meduolių kepyklėlė kviečia mokinius į saldžiąją edukaciją! Užsiėmimo metu galėsite pabandyti atspėti: - Kodėl kareiviai, eidami į karą, su savimi pasiimdavo meduolį? - Kodėl meduoliais prekiaudavo vaistinėse? - Kodėl į meduolius dedami prieskoniai? - Kodėl glajus ant meduolių vadinamas Karališku? Sužinoję visus atsakymus, prieisite prie svarbiausios užsiėmimo dalies - kūrybos. Minkysite ir kočiosite tešlą, lipdysite širdžiai mielus meduolius, puošite ir marginsite juos, kaip tik norėsite! Proceso metu taip pat susipažinsite su meduolių prieskoniais, jų naudojimo istorija. Gražiai įpakuotus savo kūrinius galėsite panaudoti kaip dovanėlę mylimiems tėvams arba seneliams...


Raseinių Marcelijaus Martinaičio viešoji biblioteka

Šio edukacinio užsiėmimo metu supažindinsime vaikus su poeto Marcelijaus Martinaičio biografijos dalimi, siejama su poeto gimtine. Supažindinsime su pagrindiniu poeto kūrybos humoristiniu personažu – Kukučiu, kurio kilmė atrandama žemaičių tautosakoje. Panaudojant interaktyvų žemėlapį „Kelionė su Kukučiu Marcelijaus Martinaičio gimtinės takais“ ir pasitelkus Kukutį kaip virtualų ekskursijos vadovą, pristatysime su Marcelijumi Martinaičiu susijusias Raseinių krašto vietoves ir jų kultūrinius ypatumus. Virtualiai aplankysime gimtąjį Paserbenčio kaimą, susipažinsime su tuo metu veikusiomis mokyklomis, kurias lankė būsimasis poetas: Paserbenčio, Mikšynės, Polimų pradinės, Raseinių gimnazija, Gervinės septynmetė mokykla. Keliausime į Raseinių miestą, kur būsimasis poetas dirbo Raseinių r. ryšių kontoroje, vėliau rajono laikraštyje. Pabuvosime Maironio parke, kuriame poeto Marcelijaus Martinaičio iniciatyva pastatyta Maironio skulptūra. Į kelionės maršrutą bus įtrauktas skveras, dedikuotas Marcelijaus Martinaičio „Kukučiui“ ir pastatas, kurio sieną puošia Marcelijui Martinaičiui skirtas „Serbento šakos“ piešinys. Bus skaitomos „Kukučio baladžių“ ištraukos, atkreipiant vaikų dėmesį į poeto kuriamus personažus ir jų poetines kaukes. Vaikai bus pakviesti, naudojant paukščio-kukučio trafaretus, sukurti savo įsivaizduojamą, suvokiamą kukutį. Moksleiviai kūrybinius darbelius išsineš namo. Žinių apibendrinimui vaikus kviesime sudalyvauti Kahoot viktorinoje „Negalvojant galvoti“, kurioje atsispindės poeto pagrindiniai kelionės ir kūrybos aspektai. Grįžtamojo ryšio gebėjimų ugdymui pakviesime vaikus dalyvauti kūrybiniame užsiėmime „Mano kelionė su Kukučiu“, kurio metu kiekvienas vaikas galės pademonstruoti savo kūrybiškumą, sukurdamas žemėlapį, kuriame pažymės norimas aplankyti vietoves, sietinas su poeto Marcelijaus Martinaičio gimtuoju kraštu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Romany bacht: romų istorija ir kultūra (išvažiuojamoji paslauga)

Viktorinos pobūdžio interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kurio metu dalyviai supažindinami su romų tautinės mažumos istorija, papročiais, tradicijomis, skaudžiais praeities momentais ir šiandieninėmis realijomis bei aktualijomis. Klausimai, atsakymai ir užduotys atskleidžia daugiasluoksnį ir įvairiaspalvį romų pasaulį, naujos žinios griauna senuosius mitus, laužo stereotipus. Romų kultūrinio tapatumo (at)pažinimas ugdo toleranciją ir supratimą apie šios tautinės mažumos savitumus.


Trakų krašto kultūros ir amatų asociacija

Edukacinę veiklą veda pedagoginį išsilavinimą turinti tradicinių amatų meistrė, Miglė Dalgedaitė. Nuo 2015 metų Trakų krašto tradicinių amatų centre veda edukacines veiklas, kurios skatina vaikų kritinį mąstymą, ugdo mokinio kultūrinę savimonę, stiprina kūrybiškumą, ugdo komunikavimo ir pažinimo kompetencijas, formuoja mokinių kultūros vartojimo įpročius.
Edukacinės veiklos metu organizuojama ir įgyvendinama inovatyvi ir kūrybiškumą skatinanti veikla; taikomų metodų pagalba mokiniai bus skatinami generuoti idėjas, kritiškai mąstyti, kelti klausimus, įžvelgti sąsajas; bus sudarytos sąlygos mokiniams būti unikaliais, leisti kelti ir įgyvendinti savo idėjas; veiklos pritaikytos prie kiekvienos amžiaus grupės poreikių, žinių, galimybių priimti ir suvokti informaciją, formuoti mokinių kultūrinius įpročius; bus užtikrinti veiklų nuoseklumas, detalumas ir tarpusavio dermė; papildytos bendrąsios ir specialiąsiis žinios, skatinant kūrybišką mokinių veiklą.
Atvykę į Trakų krašto tradicinių amatų centrą, esantį netoli Trakų pilies, vaikai bus supažindinti su margučių raštais, simboliais, jų reikšmėmis. Nagrinėsime kaip pasigaminti natūralius dažus, kokios spalvų reikšmės. Kalbėsimės apie Velykų papročius, tradicijas. Mokoma kopijuoti, atkartoti simbolius, kurti savo unikalius simbolius ir suteikti jiems reikšmę. Praktinė užduotis - margučių marginimas vašku pasirinktais raštais, simboliais arba savo unikaliais, sugalvotais raštais. Vėliau kiaušiniai dažomi vaikų pasirinktoje spalvoje. Kol kiaušiniai džiūsta, su vaikais žaidžiame senovinius žaidimus. Po veiklos kiekvienas į namus pasiima savo unikalų, vašku numargintą kiaušinį.


Edukacija KAUNE "Vilnos kelias iki siūlo"

Zoopark Kaunas edukacija „Vilnos kelias iki siūlo“ tai nėra sausas teorijos rinkinys ar pasaka, skaitoma vaikams prieš miegą. Mes tikime, kad edukacija turi būti jaudinanti ir pilna potyrių. Mūsų tikslas - perteikti meilę ir susižavėjimą gyvūnais, tuo pačiu stengiantis ištransliuoti informatyvią žinutę. Šios edukacijos metu atsakysime į daugelį jūsų užduodamų klausimų apie gyvąją gamtą bei suteiksime galimybę atrasti įdomųjį gyvūnų pasaulį per klausymą, ieškojimus, meninę išraišką, atradimus, lietimą, maitinimą. Edukacijos dalyviai galės susipažinti su senoviniais lietuvių rakandais, paliesti augančią vilną, išplautą ir sukarštą vilną bei susuktą siūlą. Interaktyvaus užsiėmimo metu vaikai susipažins su prosenelių ir senelių palikimu, vilnos gaminiais.


Kražių Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus kultūros centras

Edukacinės programos "Žemaitiška vakaruški" metu dalyviai supažindinami su Žemaitijos etnografiniu regionu plačiąja prasme. Čia vaikai susipažįsta su žemaitiškomis dainomis, šokiais, žaidimais, išgirsta autentiška Kražių krašto kalba pasakojamus pasakojimus, groja liaudies instrumentais, skudučiuoja, ragauja žemaitiško kastinio su bulvėmis. Edukacinės programos metu taip pat pristatomas žemaitiškas tautinis kostiumas. Pagrindinis edukacinės programos tikslas - puoselėti Žemaitijos etnografinio regiono kultūrinio paveldo, tradicijų autentiškumo, saugojimo, vystymo, perimamumo veiklas. Uždaviniai: 1. Surengti edukacinę programą, kurios metu pradinių klasių mokiniams būtų pristatytas Žemaitijos etnografinis regionas, regiono tautinis kostiumas, tautosaka, dainos, šokiai, žaidimai, kulinarinis paveldas. 2. Puoselėti etnokultūrą, siekiant išsaugoti senąsias Žemaitijos regiono tradicijas bei didinant mokinių domėjimąsi etnokultūra. Pagrindiniai edukacinės programos metu pasitelkiami metodai – demonstravimas, pasakojimas, rodymas, mokymas, pristatymas, dainavimas, šokis, žaidimas, degustavimas, aptarimas, refleksija. Programoje naudojami liaudies instrumentai, vaizdinės priemonės, kulinarinio paveldo pristatymui – maisto produktai. Edukacinės programos metu siekiama, kad joje dalyvavę mokiniai ne tik plėstų kultūrinį akiratį, muzikuotų, šoktų, ugdytų kūrybiškumą, bet ir pamiltų Žemaitijos etnografinio regiono kultūrą ir muziką.


Užsiėmimo metu vaikai susipažins su tradiciniais Užgavėnių kaukių personažais ir ant specialiai paruoštų kaukių muliažų papjė-mašė technika pasigamins Užgavėnių personažo kaukę (velnią, arklį, mešką, ožį ar kt.). Pagamintos kaukės paliekamos džiūti Centro patalpose, o atsiimti rekomenduojame vienam klasės atstovui praėjus keletui dienų. Tai darbas reikalaujantis kruopštumo ir kantrybės, todėl rekomenduojamas vyresnių klasių moksleiviams.


Edukacija „Meilės termomentras“ paremta Ričardo Pagojaus knyga „Meilės pamokos“. Profesionalūs edukatoriai naudodami įvairias raiškos priemones sugeba pritraukti dėmesį ir viską išdėstyti paaugliui suprantama kalba. Edukacijos metu atsakoma į klausimus: kas yra meilė ir kuo ji skiriasi nuo susižavėjimo ar įsimylėjimo, kokios yra meilės kalbos? Kaip ir kodėl įvairiose gyvenimiškose situacijose paaugliai yra linkę elgtis ir koks elgesys būtų tinkamiausias. Edukacijos tikslas – socialiai atsakingas ir sėkmingai funkcionuojantis tarpasmeniniuose santykiuose jaunuolis, gebantis greitai reaguoti į besikeičiančią situaciją ir kūrybiškai spręsti iškilusius sunkumus. Edukacijos uždaviniai: *Lavinti kūrybiškumą; *Ugdyti kritinį mąstymą; *Mokyti reikšti savo nuomonę ir išklausyti kitą; *Mokyti suprasti savo psichologinę būseną ir ją valdyti; *Supažindinti su romantinėmis būsenomis; *Akcentuoti pagarbaus santykio svarbą; *Ugdyti pagarbą savo ir kito asmens atžvilgiu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Muilo istorijos (išvažiuojamoji iki 50 km nuo Jonavos r.)

Edukacijos metu patraukliai ir žaismingai perteikiamos žinios apie senojo pasaulio tautų (egiptiečių, romėnų, babiloniečių, šumerų ir k.t.) muilo gaminimo receptūras, naudojimo įpročius, viduramžiais vyravusius mitus apie kūno higieną. Edukacijos metu dalyviai sužino, kada muilas pradėtas gaminti Lietuvoje, kaip ir kam buvo naudojamas. Šios žinios skatina giliau pažinti lietuvių etninę kultūrą, senovės žmonių gyvenimo ypatumus, pasaulio reiškinių suvokimą. Taip pat praplečia supratimą apie daugelio pasaulio tautų higienos normų suvokimą skirtingais istoriniais laikmečiais.
Edukacijos metu iš natūralios augalinės kilmės muilo bazės, eterinių aliejų, muilo dažų ir kitų priedų, kiekvienas mokinys pasigamina sau patinkančios formos, spalvos ir kvapo muilą.
Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti mokinius su muilo gamybos procesu ir receptūra nuo seniausių laikų iki dabar.  Uždaviniai: 1. Supažindinti su muilo atsiradimo istorija daugelyje senojo pasaulio tautų, senovės žmonių gyvensena, papročiais, savęs ir aplinkos reiškinių suvokimu, muilo naudojimo įpročiais 2. Padėti pasigaminti po unikalų, vienetinį sau patinkančios spalvos, kvapo ir formos muilą. 3. Padėti patirti teigiamą spalvų ir kvapų terapijos poveikį.
 Manoma, kad skirtingos spalvos geba pernešti tam tikrą energiją ir taip paveikti mūsų savijautą. Gydymas spalvomis buvo žinomas jau senovės Egipte, Kinijoje ir Persijoje: buvo įrengiami specialūs kambariai su natūraliais įvairių spalvų kristalais. Jų skleidžiama spalva padėdavo mažinti emocinę įtampą.
Natūralių eterinių aliejų kvapai ne tik teigiamai veikia nervų sistemą, bet ir padeda kovoti su peršalimo ligomis, pagerina nuotaiką ir gali gerinti miego kokybę, pasižymi antibakterinėmis savybėmis.
Edukaciją veda etninės kultūros mokslų daktarė, o šiuo metu ir natūralios kosmetikos gamintojo specialybės studentė Ingrida Stundžė.


Baimių edukacija Lietuvos zoologijos sode

Šioje edukacijoje susipažinsime su gyvūnais, kurie daugeliui visai be reikalo kelią baimę ir pasišlykštėjimą. Daugiau sužinoję apie šiuos gyvūnus, mokėsite įžvelgti grožį ir paprastuose dalykuose, juk ir daugeliui nesimpatiška lerva tampa gražiausiu drugeliu. Patyrimo kupina edukacija ne vienam lankytojui mes smalsų baimės iššūkį žaidžiant paslaptingos dėžės žaidimą.


Edukacija - Interaktyvi ekskursija Valstybiniame Šiaulių dramos teatre

Interaktyvios ekskursijos Valstybiniame Šiaulių dramos teatre tikslas – ugdyti mokinių kultūrinį sąmoningumą ir kūrybiškumą, suteikiant galimybę pažinti teatro meno pasaulį, jo struktūrą ir veiklą. Uždaviniai apima supažindinimą su teatro istorija ir veikla, kultūrinio sąmoningumo ir meninio supratimo lavinimą bei kritinio mąstymo ir kūrybiškumo skatinimą. Profesionalus aktorius veda ekskursiją teatro pastate, naudojant interaktyvius pasakojimus ir diskusijas, apimančias sceną, užkulisius ir grimo kambarius. Siekiamas poveikis – didinti kultūrinį sąmoningumą, skatinti kūrybiškumą ir kritinį mąstymą, ugdyti meninį supratimą ir estetiką. Ekskursiją įgyvendina profesionalūs aktoriai ir teatro darbuotojai, turintys patirties dirbant su vaikais ir jaunimu.


Kultūrinė edukacinė programa Klaipėda/ Memelis  vokiškos kultūros kodas.

Edukacijos- ekskursijos metu jos dalyviai tyrinėdami vokiškosios kultūros objektus ir architektūros palikimą Klaipėdos mieste išmoks atskirti jos bruožus ir ypatybes. Suvoks daugiakultūriškumo privalumus juos supančiai aplinkai. Skatins bendruomeniškumą veikiant kartu. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacines užduotis, pasakojimas papildomas vizualine ( vaizdai iš senųjų atvirukų), garsine ( Simono Dacho eilėraštis -daina Taravos Anikė) medžiaga. Ši edukacija padės pagilinti ir susieti jau turimas ir naujas istorines ir kultūrines žinias  bei žądins smalsumą supančiai aplinkai.


Jūsų klasė - jūsų kino teatras! Lietuvos istorijos patirtys filme “Radviliada”

Nuo šiol, kino teatru gali tapti bet kuri mokyklos klasė! Jei turite kompiuterį (ar kitą įrenginį), ekraną bei interneto ryšį – kviečiame vadovėlį vienai pamokai pakeisti į tikrus žmones ir jų tikras istorijas. Filmas RADVILIADA - tai 3 pamokos vienoje: literatūros, istorijos ir pilietiškumo. Filme akcentuojami net du literatūros kūriniai – Jono Radvano ,,Radviliada‘‘ ir Radvilos Našlaitėlio ,,Kelionė į Jeruzalę”. „Radviliada” - tai kinematografinė kelionė per istoriją šeimos, be kurios būtų neįmanoma parašyti XVI a. Europos istorijos. Filmą sudaro 3 novelės ir epilogas. Noveles dedikuojamos trims istoriniams Radviloms: Radvilai Rudajam, Radvilai Juodajam ir Radvilai Našlaitėliui. Per vieną įtakingiausių ir reikšmingiausių XVI a. Europos didikų šeimų pasakojama bendrą mūsų visų istorija, skatinama tolerancija, susidomėjimas savo tautos praeitimi. Skatiname mokytis diplomatinių problemų sprendimų būdų, puoselėti bendražmogiškas vertybes, pagarbą kitoms kultūroms ir jų praeičiai, kelti didžiavimosi savo Tėvyne ir iškiliomis jos asmenybėmis jausmą, vertinti tiek dvasinį, tiek materialųjį kultūrinį, istorinį palikimą ir siekti jį išsaugoti bei perduoti ateities kartoms. Susidomėjus šia paslauga, tereikia užrezervuoti norimą laiką Kultūros paso sistemoje ir mes susisieksime su jumis, suformuosime jums nuorodą ir slaptažodį. Atsidarę nuorodą, įrašysite jums suteiktą slaptažodį ir štai – kino seansas prasideda ten, kur Jūs bebūtumėte! Filmo peržiūra suteikiama kartu su pagalbiniu dokumentu - paruoštu preliminariu temų sąrašu, kuriuo galėsite pasinaudoti diskusijoms po seanso. Filmo anonsas: https://www.youtube.com/watch?v=s9NMCUjxQxE


Tiesa ar melas? Faktai apie Salomėją Nėrį

Susipažinę su muziejaus ekspozicijomis, S. Nėries jausmų tragizmu, gyvenimo aistra ir lemtimi, išgirdę intriguojančių detalių, moksleiviai pasiskirstys į komandas. Dalyviai garsiai skaitys ir atsakinės į pateiktus klausimus apie muziejų, kultūrą, S. Nėries asmenybę bei kūrybą. Klausimai sudėtingi, verčiantys mąstyti ir naudingi, nagrinėjantiems paskutinį bei išskirtinį poetės eilėraščių rinkinį „Prie didelio kelio“. Laimės komanda, pateikusi daugiausiai teisingų atsakymų.


Kuo atmintis skiriasi nuo istorijos? Kodėl muziejus (kaip ir biblioteka ar archyvas) yra vadinamas atminties institucija? Kaip tam tikros vietos, datos, simboliai ir daiktai savyje „užkonservuoja“ mums svarbius pasakojimus? Į šiuos klausimus užsiėmimo metu atsakymus atrasime per praktinę veiklą: tapsime parodų kuratoriais ir, dirbdami komandose, sugalvosime, kokie eksponatai galėtų įdomiai ir originaliai papasakoti apie Vasario 16-osios epochą. Idėjų pritrūkti neturėtų – jas pasufleruos virtualus pasivaikščiojimas po Signatarų namų muziejų su edukatoriumi. Beliks tik pasitelkti vaizduotę ir sugalvoti kūrybinį sprendimą.


Naujasis Klaipėdos valstybinis muzikinis teatras - pirmasis po Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo šalyje pastatytas muzikinis teatras, statytas daugiau nei penkerius metus. Tai moderniausiai įrengtas teatras mūsų šalyje. Naujas pastatas įsiliejo į senąjį, smarkiai pakito tiek viduje, tiek išorėje. Čia apsilankę moksleiviai supras, ką reiškia sąvoka "teatras prasideda nuo rūbinės", ji teatro matomiausioje vietoje ir pasitinka žiūrovus lyg atskiras meno kūrinys. Teatre yra dvi salės "Marių" ir  "Jūra" , kuri išsiskiria savo interjeru ir yra vientisas meno kūrinys iš molio. Ekskursijos metu turime galimybę ne tik patekti į žiūrovams matomas erdves, bet ir pasižvalgyti užkulisiuose - pažiūrėti kur ir kaip dirba orkestro muzikantai, choras, baletas ir žinoma aplankyti grimo kambarius, kostiuminę, bei trumpam pasijusti atlikėju (pasimatuoti peruką ar net kostiumą...)
Aplankius visas erdves vyksta diskusija tam skirtoje patalpoje. Su mažesniais lankytojais suburiamas orkestras pesitelkiant mušamuosius instrumentus.


Seksime pasakas, kalbėsimės apie tai, kas jose ir kodėl vyksta, džiaugsimės, jei triumfuos teisingumas ir gėris, baisėsimės baubais ir pavojais, kurie tykos pasakos herojų! Stebuklingų, bet apčiuopiamų (visai kaip pasakoje!) daiktų, kuriuos programos dalyviai drąsiai galės paliesti, dėka, vaikai atsakys į svarbius jų emocinei, socialinei bei dvasinei raidai klausimus: kur yra takoskyra tarp gėrio ir blogio, kodėl verta puoselėti amžinąsias tikrąsias vertybes, kaip antai atjauta, pagalba šalia esančiam, dalijimasis, dėkingumas, draugystė, tikėjimas savimi, žmogumi ir kt. O kad šiuolaikinis vaikas, kaip koks pasakų veikėjas, susiduriantis su kasdieniais gyvenimo iššūkiais - savo ar bendraamžių emociniais sunkumais, netinkamo elgesio apraiškomis - lengviau „pasakiškus mokymus“ įsisavintų, įspūdis sutvirtinamas menine saviraiška - žaidimo, improvizacijos, muzikavimo, judesio ir kūrybiškais savo emocijos bei patyrimo atskleidimo akcentais. O kur dar pažintis su įspūdingu elgesiu bei gerais norais „užkrečiančiais“ pasakų herojais, neigiamų jausmų išveikimas teisėtai „atlyginant“ piktadariui, vaikų taip trokštamos atlikti pasakiškos užduotys arba bent trumpa galimybė brūkštelėt pirštuku per užsiėmimo vedėjos kanklių stygas!.. Ir į jaučio odą nesurašysi!


Edukacijos metu vaikus supažindiname su polimeriniu moliu, įrankiais darbui su juo. Polimerinis molis - tai kaip modelinas, tik jis stingsta karštyje. Vaikams - tai viena mėgstamiausių veiklų, kurios metu jie susipažįsta su spalvomis, jų maišymu, formomis bei konsistencija. Dekoruojant šaukštelius polimeriniu moliu vaikai kuria tikrus stebuklus - tai ir trispalvė, ir pilys, ir Gedimino bokštas - vaikų fantazija ir vaizduotė yra beribės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės.
Teorinės dalis: užsiėmimo dalyviams bus pasakojama apie orneko ornamento istoriją, kaip Krymo totorių kultūros ir meno dalį. Jie susipažins su ornamentų grupėmis, jų konstravimo principai, sužinos orneko simbolių reikšmę ir gyvybės medžio kompozicija. Metodika: nagrinėja ir profesionaliai komentuoja paveikslų kūrinius, jų dekoravimo būdus. Diskusijoje nagrinėjamos ir lyginamos Ornek simvolių ir reikšmę, dekoravimo ir panaudojimo galimybės dabar ir prieš 100 ar daugiau metų.
Praktinė dalis – mokiniai išmoks savarankiškai arba su pagalba kurti savo gyvybės medžio ornamentą iš orneko simbolių, mokiniai taip pat gali naudoti jau paruoštus eskizus, kad nuspalvintų ir surastų jau išnagrinėtus orneko elementus. Galima ir kolektyvinė praktinė dalis, kai iš pieštų ornamentų bus kuriamas koliažas, kuris taip pat leis dirbti komandoje bei įgyti komandinio darbo patirties, kuriant bendrą idėją ir ją perteikiant kolektyvine kūrybine veikla.  Ant popierių sukūręs unikalų kūrinį  gyvybės medžio ornamentą  edukacijos dalyvis pasiima sau.


Maloniai kviečiame moksleivių grupes į pažintinį gamtinį-istorinį pėsčiųjų žygį po Labanoro regioninį parką. Žygio metu supažindinsime su Labanoro girios gamtos turtais, biologine įvairove, ekosistema. Pažinsime medžių gyvenimą, išmoksime skaičiuoti jų metus, apkabinsime pušis, kurių amžius siekia kelis šimtus metų. Keliaudami aplankysime Stirnių pilkapius, sužinosime jų istoriją, siekiančią XI-XII a., susipažinsime su Čiulų dvaro istorija ir jo medine architektūra, dvaro pastatų - svirno, arklidžių, palivarko, kluono, malūnininko namo paskirtimis, ieškosime jų pėdsakų. Keliaudami girios takais susipažinsime su uogienojais ir diskutuosime apie miško svarbą klimato kaitos procesams, o sustoję pailsėti prie ežerėlio, sužinosime apie gilias lietuviškas tradicijas saugant mišką ir jo teikiamas gėrybes. Mokytis gamtoje smagu ir įdomu, o kartu ir paveiku. Iš arčiau pažįstant gyvąją gamtą, neabejotinai sustiprės ryšys tarp vaikų ir gamtos. Edukacinė programa skirta gamtos ir istorijos mylėtojams. Pažintinio žygio metu susipažįstama su vietove, jos istorija, atliekamos užduotys. Paslaugų teikėjo pastaba: Renginio dalyviams rekomenduojame dėvėti oro sąlygas atitinkančią aprangą bei patogią avalynę. Taip pat siūlome su savimi pasiimti užkandžių bei gėrimų (galime sudaryti sąlygas papietauti po žygio).


Susipažinkite su lėlių istorija, lėlių teatro istorija, lėlių tipais. Susikurkime valdomą lėlę iš gamtinių medžiagų Išmokime valdyti savo pasigamintą Miško lėlę.


Vis dažniau kalbama, kad žmogaus santykis su gamta kelia rūpestį – šiandienos technologijos leidžia imti viską, ko norime: vandenį, miškus, iškasenas, manant, kad gamta stipri, atsistatys, o jei ne? Mes privalome kurti draugišką žmogaus ir gamtos santykį, mokytis būti atsakingi, ugdytis ekologinę kultūrą. Panevėžio gamtos mokykla kviečia į edukacinę ekskursiją „Amžina atsakomybė už visa, kas gyva“, kurioje dalyviai supažindinami su Gamtos mokyklos lauko ir vidaus edukacinėmis erdvėmis, mini zoologijos sodu. Veiklos planuojamos atliepiant mokinių amžių, patirtį ir galimybes bei užtikrina kokybišką vaikų saviraiškos poreikių tenkinimą taikant neformaliojo švietimo metodus ir patirtinio mokymo/si organizavimo būdus: stebėjimus, darbą grupėse, kritinio mąstymo pratimus, žaidimus, pokalbius, mini viktorinas, refleksiją ir kt. Ypatingas dėmesys skiriamas dinamiškos tikrovės problemų atpažinimui bei interpretavimui per praktines - kūrybines užduotis. Taikomi artimiausios aplinkos pažinimo per pojūčius metodai, praktinė veikla moko vaikus atlikti ir pristatyti nesudėtingas aplinkosaugos kūrybines užduotis, ieškoti savitų sprendimo būdų. Veiksmingai naudojant skatinimą ir padrąsinimus, stiprinamas pasitikėjimas savo jėgomis, noras būti aktyviu visuomenės piliečiu, ugdytis asmeninę ekologinę kultūrą. Siūloma edukacinė programa atliepia Neformaliojo švietimo ir Darnaus vystymosi koncepcijas bei Ekologijos ir aplinkos technologijų ugdymo sampratos tikslus, principus, metodikas.


Edukacinė programa „Molio meistro dirbtuvėje“ 1 - 4 kl. mokiniams

Molis - Lietuvos žemės turtas, skaičiuojantis šimtus milijonų metų, menantis net jūros periodą. Nepaisant pasirinkimų gausos, šiandien molis vis dar plačiai naudojamas  - kuriami dailės kūriniai, gaminamos įvairios statybinės medžiagos (čerpės, apdailos medžiagos). Molis mėgiamas dėl natūralumo, ekologiškumo, gebėjimo sugerti ir atiduoti šilumą, ilgaamžiškumo.
Edukacija „Molio meistro dirbtuvėje“ skirta 1-4 kl. mokiniams. Programos tikslas yra supažindinti mokinius su lietuviška keramikos tradicijomis, jos formavimosi aplinkybėmis, gamybos procesais aplankant keramiko (puodžiaus) dirbtuves. Praktinio užsiėmimo metu, lipdant mokiniai patirs kūrybos džiaugsmą, pažins molio kelią nuo molio iki gaminio.


Ornamento pritaikymas (3D) spausdinimo kūrybinėse dirbtuvėse

Lazdijų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Edukacija skirta 7-9 klasių moksleiviams susipažinti su dzūkiškais ornamentais, jų reikšme ir panaudojimo galimybėmis ir Tinkercad modeliavimo programa. Moksleiviai išmoks sukurti individualų ir unikalų knygų skirtuką ar kitą objektą. Išsaugotą modelio failą perkėlus į 3D spausdintuvą, edukacijos dalyviai turės galimybę stebėti 3D spausdinimo procesą, o vėliau turėti galutinį atspausdintą rezultatą. Šioje edukacijoje ugdomas mokinių kūrybiškumas, kultūrinis sąmoningumas, lavinama vaizduotė. Tobulinamos matematinės žinios, loginis mąstymas.


Meno edukacija: patirk siurrealizmą!

Meno edukacija apie modernistinio meno srovę siurrealizmą. Pagrindinė edukacijos idėja, supažindinti 9 - 10 klasių moksleivius su meno srove performatyviu ir patyriminiu būdu. Edukacija bus paremta įtraukiančiomis užduotimis, kuriose bus taikomi judesio ir dailės terapijos bei netradicinio teatro principai. Šių principų junginys leis ne tik sužinoti įdomius faktus apie siurrealizmą bei patirti kūrybinį eksperimentą paremtą metodais kuriuos naudojo ir išrado siurrealizmo srovės menininkai(atstovai), bet ir labiau pažinti save.
 Autentiškas junginys tarp dviejų šiuolaikinio meno kūrėjų ir meno terapeučių praplės suvokimą ne tik apie meno srovės istoriją bet ir įves į patyriminį kūrybinį procesą, kurio metu moksleiviai ugdys vaizduotę, turės galimybę laisvai kurti ir išreikšti save, skatins būti atviresniems šiuolaikiniam menui, leis patirti bendrystės džiaugsmą kuriant kartu.
Siurrealizmo meno srovės pasirinkimas neatsitiktinis. Svarbus veiksnys yra pristatyti meno srovę kaip spontanišką kūrybą - tai vienas būdingiausių šios srovės bruožų. Šis bruožas ypač aktualus šių dienų kontekste, kuriame daug baimės, nerimo, nežinomybės. Galimybė leisti mokiniui nebijant klysti ir kūrybiškai reikštis, gali būti stiprus pagrindas savarankiškumo, savivertės ir pasitikėjimo savimi ugdymui.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 5-8 kl. išvažiuojamoji Kauno m. ir Kauno raj.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.
Išvykstamoji paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Minimalus užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 18.


Susipažinkite su lėlių istorija, lėlių teatro istorija, lėlių tipais. Susikurkime valdomą lėlę iš gamtinių medžiagų, Išmokime valdyti savo pasigamintą Miško lėlę.


Edukacinė programa „Užgavėnės: tradicija ir dabartis" (3 - 4 kl.)

Skatinti moksleivių domėjimąsi Užgavėnių šventės tradicijomis.
1. Pajusti šventinio karnavalo nuotaiką.  2. Analizuoti kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas. 3. Akcentuoti žmogaus veiksmų svarbą, budinant ir žadinant žemę, skatinant augimo galias. 4. Skatinti persikūnyti į mėgiamus persirengėlių būrio personažus, aptarus jų elgseną ir paskirtį Užgavėnių šventėje. 5. Mokytis papje maše technikos. 6.	Mokytis interpretuoti tradicinio meno kūrinius.  7. Ugdyti ekologinį sąmoningumą, kūrybinėje veikloje naudojant antrines žaliavas.
Pristatomos elitinės Užgavėnių tradicijos Vakarų Europoje ir Lietuvoje. Didesnis dėmesys skiriamas kaimo Užgavėnių apeigoms: pasivažinėjimo, laistymosi, supimosi, būrimų prasmėms. Akcentuojamas apeiginis pasidalijimas maistu, simbolinė vaišių gausa, gamtos permainas lemiantys žmogaus veiksmai. Pristatomi persirengėlių būrio personažai: gyvūnų pavidalo, žmogaus pavidalo, antgamtinių padarų pavidalo kaukės: mokiniai persikūnija į pasirinktą personažą, panaudodami kailinius, veltinius, nagines, klumpes, virves, šieną, pakulas,  lovatieses ir kt.  Didesnis dėmesys skiriamas „žydui“ – svarbiausiam persirengėlių būrio personažui, akcentuojant žydų tautos sumanumą, vienybę. Kuriamos persirengėlių būrio oracijos. Šokami Užgavėnių šokiai: „Žyds", „Vokietukas". Demonstruojamas video siužetas „Užgavėnių kaukės gamyba". Kaukė gaminama papje maše technika. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.
Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas Lietuvoje ir Vakarų Europoje, analizuos svarbiausias šventės apeigas, kurs personažus,  pasigamins Užgavėnių kaukę papje maše techniką, realizuos savitas kūrybines idėjas.
Veiklos įgyvendintojas: Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. Šiaulių pedagoginis institutas, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. Vytauto Didžiojo Universitetas, etnologijos ir folkloristikos magistras.


Bendramoksliai. Pokalbių svetainė (Nuotolinė paslauga)

Menininkės Brigitos Kasperaitės integruota pamoka „Pokalbių svetainė“ skirta kritiška įvertinti socialines medijas bei savęs kaip medijų dalyvio suvokimą bei pažinimą. Pasitelkiant LARP (liet. gyvo veiksmo vaidmenų žaidimas) formatą, pokalbių kambarį ir socialinių medijų platformų
(Instagram, Snapchat ir t.t.) veido filtrus bus reflektuojama apie identiteto kūrimą, perkūrimą ir savi-reprezentaciją. Užsiėmimas kurtas remiantis naujausiu Brigitos kūriniu „big loving eyes“ (liet. „didelės mylinčios akys“), kuriame kalbama apie dideles akis, kurios myli „turinį“.
Brigita Kasperaitė (g. Kaune) – studijavo Vilniaus dailės akademijoje kur įgijo medijų meno bakalauro ir magistro laipsnius, Stokholmo karališkajame dailės institute, Neapolio meno akademijoje ir Leipcigo aukštojoje grafikos ir meno mokykloje. Šiuo metu ji gyvena Leipcige. Menininkės praktika koncentruojasi ir permąsto mūsų kasdienes vizualines kultūras.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kviečiame mokinių grupes į kultūros edukacijos užsiėmimą „Porceliano grožis“ kartu pažinti keramikos kūrinius iš Lietuvos dailės muziejaus rinkinių ir dalyvauti kūrybinėje veikloje. Porcelianas – „baltasis auksas“ atrastas Kinijoje 6 a.po.Kr., už kurio gamybos paslapčių išdavimą senovėje grėsė mirties bausmė. Į Europą buvo atvežtas XIII a. žymaus keliautojo Marco Polo. Keliautojas europiečiams pristatė mažą kinišką vazą ir pavadino ją „porcella“ – kriaukle. Iki 1708 m. senajame žemyne niekam nepavyko sukurti porceliano gamybos būdo. Ir štai vokiečių alchemikui Johanui Friedrichui Bötgeriui atradus kaolino medžiagą, buvo sukurtas porcelianas, savo verte prilygstantis kiniškam. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsime su spalvingais porceliano kūriniais, dekoruosime „baltojo aukso“ lėkštutes. Ekskursijos metu apžiūrimi eksponatai, analizuojamas stilius, minimos glazūrų rūšys, dekorų įvairovė, istoriniai laikotarpiai.  Įvertinama tai, kad edukacija skirta įvairaus amžiaus vaikams, todėl gidai pasakojimą vienaip pateikia pirmokui, kitaip šeštokui ar dvyliktokui. Ekskursijos metu remiamasi istorinio pasakojimo metodu, iliustruojama gyvais pavyzdžiais parodoje. Antroji edukacijos dalis yra praktinis dailės ir dizaino užsiėmimas, kurio metu dalyviai, su edukatoriaus pagalba, ant mažos porcelianinės lėkštutės sukuria dekoratyvų spalvotą piešinį. Dalyviams pasiūloma sukurti eskizus pagal pasirinktas temas, kurios su vaikais  aptariamos pagal jų amžiaus grupės supratimo lygmenį. IŠ dviejų savo eskizų, dalyvis išsirenka geriausią ir pakartoja ant lėkštutės su specialiais, tik porcelianui skirtais, spalvotais žymekliais. Dekoravimas užsibaigia lėkštutės kaitinimu, karštis užfiksuoja dažus. Seka refleksija: grupė išdėlioja lėkštutes ant balto lapo, įvyksta mini peržiūra ir foto sesija. Pabaigoje, dalyviams parodoma, kaip susipakuoti lėkštutę į eskizą, kūrinys atiduodamas autoriui. "Porceliano grožis" populiariausias edukacinis užsiėmimas TDDM.


Edukacija-ekskursija teatre su personažu ,,Karlsonu" - skirta 7-10 m. vaikams pažinti teatrą iš įvairių jo pusių, susipažinti su įvairiomis profesijomis ir patiems išbandyti tą paslaptingą teatro magijos sukūrimo procesą. Ekskursijos metu, vaikai susipažins su visomis teatro patalpomis bei išsiaiškins jų paskirtį ir funkcijas. Bus suteikiama prieiga patiems vaikams saugiai įjungti scenos prožektorius ir paleisti garso efektus. Apžiūrimi spektakliuose naudojami butaforiniai daiktai, nagrinėjama jų sandara. Supažindinant vaikus su teatrinėmis profesijomis taip pat bus išsiaiškinamas jų tarpusavio ryšys. Bus apžvelgiami ir analizuojami spektaklių plakatao, jų estetinė pusė ir paskirtis. Edukacijos metu vaikai, naudojant teatrinius kostiumus bei grimą, galės įsikūnyti į personažus ir pagal paruoštą scenarijų suvaidinti trumpą vaidinimą. Taip bus skatinamas vaikų kūrybiškumas, gebėjimaEkskursijos vedėjas – Karlsonas skatins vaikų smalsumą, ragins klausinėti ir domėtis, stiprins jų saugumo ir pasitikėjimo jausmą būnant viešosiose įstaigose ir bendraujant su teatro profesijų žmonėmis, supažindins su elgesio taisyklėmis teatre. Edukacijos metu vaikai, naudojant teatrinius kostiumus bei grimą, galės įsikūnyti į personažus ir pagal paruoštą scenarijų suvaidinti trumpą vaidinimą. Taip bus skatinamas vaikų kūrybiškumas, gebėjimas improvizuot, bendrauti. Ši ekskursija – tai unikalus būdas ne tik susipažinti su teatro užkulisiais, kūrybinio darbo procesu, bet tuo pačiu pažinti ir save, savo pomėgius, polinkius, mintis ir kūrybiškumą. Tai socialiai ir kūrybiškai atsakinga ekskursija, puoselėjanti bendrus socialinius įgūdžius ir teatro, kaip vienos iš pagrindinės meno šakos, pažinimą.


Vaikystės žaislai, ar kiekvienas prisimena savo pirmąjį žaisliuką? Ar visada tokie žaisliukai buvo kaip dabar? Kaip gaminami žaislai? Į šiuos klausimus bandysime atsakyti pokalbio metu. Išsiaiškinsime kokių žaisliukų dabar galima pasigaminti patiems. Užsiėmimo metu kiekvienas dekoruos po tris skirtingo dydžio medinius mini namukus su plonais teptukais. Tuo metu vaikas tampa savo fantazijų valdovu- galės kurti savo pasaką, teatrą ar netgi tapti mini miestelio architektu. Kiekvienas parsineš po tris mažius namukus, su kuriais galės žaisti, susikurti visi drauge klasėje miestą, pasipuošti namus šventėms.


Edukacijos tikslas: skatinti domėjimąsi mus supančia gamta, jos išsaugojimu ir puoselėjimu, su žolynais susijusios senolių išminties perdavimas.
Uždaviniai:
1. Susipažinti su vaistiniais ir dekoratyviniais augalais, augančiais Žemaitijos kaimo ekspozicijoje. Su rūšių įvairove, darželių formomis, paskirtimi, buvusiu filosofiniu, dvasiniu  požiūriu.
2. Supažindinti su žolynų nauda mūsų sveikatai.
3. Susirinkti norimų vaistažolių ir pasidaryti arbatos.
4. Išmokti tradicinių dainų apie žoles ir gamtą.
Edukacijos dalyviai atvedami į autentišką XIXa. pab., XXa.pr. turtingo ūkininko kiemą. Susipažįstama su kieme ir aplink sodybą augančiais augalais, darželių išdėstymu, formomis, paskirtimi. Kalbama kokius augalus pagrinde augino mūsų senoliai ir kodėl, ką jie jiems reiškė. Kaip jie atsispindėjo anuometinėje žmogaus buityje, įvairiuose dekoruose, namų apyvokos daiktuose. Ką žolynai bylojo žmogui ir kaip buvo naudojami per ypatingą metų Virsmo šventę Rasas ir kaip per Žolines.  Ką žmonėms reiškė visžaliai augalai, kadagys ir kiti. Pristatoma kokia augalų praktinė paskirtis ir filosofinė išraiška, kaip juos rinkti, apdoroti, naudoti. Analizuojama kurios žolės ir kam naudingesnės ir nuo kokių ligų naudojamos, kada ir kaip.  Einama susipažinti su vaistiniais augalais, auginamais Žemaičių kaimo muziejaus darželyje. Edukacijos dalyviai susirenka po kelis norimus augalus, pirma juos apžvelgiant, liečiant ir uodžiant. Tuomet, esant geram orui, grįžtama į autentišką sodybos aplinką, o esant blogam orui - į edukacijų erdvę ir edukatorius, norintiems, papasakoja ką apie juos "kalba" jų surinkta žolynų puokštė. Iš norimų susirinktų žolių gaminamės arbatą. Skambant tradicinėms dainoms, ramiai pasikalbant, paskaitant apie žolynų naudą, ragaujame pačių sukurtą ypatingą arbatą.
Edukacijos metu dalyviai išmoks atpažinti vaistinius augalus, sužinos jų panaudojimo savo reikmėms galimybes, sudvasintą anuometinio žmogaus požiūrį į augalus, su tuo susijusius tikėjimus ir ritualus.


Edukacijos metu mokyniai supažindinami su odos istorija ir panaudojimu nuo akmens amžiaus iki šių dienų. Suteikiama galimybė pažinti įvairias odos technologijas. Taip pat edukacijoms turime paruošę odos technologijų schemas, kurių pagalba galima dekoruoti aksesuarą, tokiu būdų mokyniai mokosi pažinti brėžinius ir pritaikyti šį gebėjimą kasdieniame gyvenime.


Ar norėtumėte patyrinėti, kaip kuriamas šiuolaikinis muziejus? Edukacinio užsiėmimo metu analizuodami naujausią muziejaus ekspoziciją „Suprasti Lietuvą“ Pilininko name, kelsime klausimus ir ieškosime atsakymų. Kaip kuriamas ekspozicijos pasakojimas? Kokių rūšių šaltiniai bei eksponatai yra pasitelkiami ir kodėl? Kaip muziejaus erdvių architektūriniai sprendimai padeda kurti įtraukiančią ekspoziciją?

Edukacijos dalyviai muziejinių paslapčių sužinos ne tik iš edukatorių pasakojimų, bet ir patys atlikdami kūrybines užduotis. Moksleiviai susipažins su muziejininkų darbo ypatumais, mokysis skirti muziejinių eksponatų rūšis, sužinos, kiek skirtingų mokslo sričių atstovų prisideda kuriant gerą ekspoziciją, ir geriau suvoks istorijos muziejų svarbą visuomenėje.


Cirko edukacija – įvairaus amžiaus žmones praturtinanti veikla. Mokiniams siūlomi du variantai: 1. Cirko edukacija vyksta Baltijos cirko būstinėje Kaune – Kameriniame cirke. Šią edukaciją sudaro trys dalys. Pirmoji – ekskursija klounų ir cirko muziejuje su didžiausia klounų kolekcija, ekspozicijos apžvalga. Ekskursijos metu pasakojama apie lietuviškojo cirko didingą istoriją bei iškilius Lietuvos cirko artistus – praeities grandus bei šiuolaikinio cirko žvaigždes. Antroji edukacijos dalis – Kauno cirko meno akademijos auklėtinių pasirodymas Kamerinio cirko arenoje. Trečioji – atvykusių mokinių interaktyvi edukacija cirko arenoje ant cirko įrangos, prižiūrint edukatoriams, pasakojant, kaip koks triukas atliekamas ir leidžiant pabandyti patiems, savarankiškai, kurti bei improvizuoti. Kaip smagi baigiamoji nata – balionų lankstymo pamokėlė. Balionus leidžiama pasiimti su savimi. 2. Atvykimas į mokyklos nurodytą vietą. Šios edukacijos metu vyksta visos veiklos be ekskursijos klounų ir cirko muziejuje. Edukacijos metu diskutuojama ir, jei tik vaikai nori žinoti, juos dominanti tema nagrinėjama plačiau.


Nuo pat Krikščionybės pradžios ikonos ir šventieji atvaizdai yra gerbiamos ir pripažįstamos tiek Rytų, tiek Vakarų tradicijose. Ikonografinį kanoną, ikonų meistrystės tradiciją iki šių laikų išlaikė Stačiatikių, Ortodoksų Bažnyčia. Paprastai ikonos buvo tapomos tik vienuolynuose. Pasauliečiai perpaišydami ikonas nežinojo simbolių prasmės, todėl daug simbolių buvo prarasta. Šis edukacinis užsiėmimas supažindins moksleivius su senųjų ikonų atsiradimo istorija ir tapybos paslaptimis. Moksleviai išsiaiškins kas yra ikona ir kuo ji skiriasi nuo šventųjų portretų; susipažins su pagrindiniais ikonografijos simboliais, kokie pagrindiniai reikalavimai keliami ikonų tapytojams ir pačioms ikonoms. Šių dienų žmogui, nesuprantančiam simbolių kalbos, ikonos atrodo gana keistai: neteisingos figūrų proporcijos, iškreiptas medžiagos faktūros perteikimas, negaliojantys linijinės perspektyvos principai. Ar senieji ikonografai turėjo elementarių piešimo įgūdžių ir žinių? Ar būtina laikytis kanoninių vaizdavimo būdų? Sužinojus ikonų simbolių reikšmę moksleiviams atsivers ikonų grožis ir prasmė. Atidus ikonų stebėjimas padės vaikams atkreipti dėmesį į ikonų estetinius subtilumus. Užsiėmimo metu kalbėsime apie įkonos reikšmę ne tik ankstyvosios krikščionybės laikais, bet ir moderniame pasaulyje.


Edukacija "Linas rengia ir maitina" (Nuotolinė paslauga)

Mokinių ir mokytojų pamėgta, ilgai aptariama ir šiltai prisimenama edukacija dabar ir nuotoliniu būdu! Anot senų žmonių, „nei vienas augalas pasaulyje neiškenčia tiek daug kančių kaip linas, tačiau ir nei vienas augalas neatneša žmonėms tiek naudos, grožio ir laimės“. Patarlė sako, kad linas – dengia, linas – rengia, linas – perša ir vestuves rengia. Senolių įsitikinimu, linas turi ypatingų galių kovojant su piktosiomis dvasiomis. Apie tai ir dar daugiau sužinosite nuotolinėje programoje „Linas rengia ir maitina“. Tikslai ir uždaviniai: (1) supažindinti su lino istorija nuo sėmenų iki drabužių; (2) suteikti žinių, kada vartoti linų produktus – sėmenis ir linų sėmenų aliejų; (3) paaiškinti, kaip iš kieto stiebelio atsiranda švelnus lino pluoštas; (4) parodyti kaip galima pasigaminti lininių servetėlių.  Edukacijos metu transliuojamoje vaizdo medžiagoje pamatys, kaipgi atrodo mūsų senelių taip vertintas linas kaip augalas, kaip pluoštas ir kaip maisto produktas; sužinos kaip galima pasigaminti nepakartojamą lininę servetėlę. Pasiekimų aprašas: po veiklos dalyviai sugebės: pažinti linų sėmenis, nusakyti, kam jie vartojami ir kuo naudingi. Žinos, kad linas – augalas, iš kurio gaminami siūlai ir audžiamos medžiagos. Išmoks naujų žodžių ir įtvirtins girdėtus: sėmenys, stiebelis, lino galvelė, aliejus, spaliai, pluoštas, siūlai, medžiaga, audeklas. Turės žinių, kaip iš audinio skiautelės pešiojimo būdu galima pasidaryti rankdarbį. Mokės paniūniuoti aukštaitišką linų rovimo dainą. Nuotoliniu būdu, dalyvaudama bendroje veikloje dalyvių grupė taps draugiškesnė ir artimesnė, vėlesnėse kontaktinėse diskusijose galės pasidalinti savo patirtais įspūdžiais.