Vilniaus katedros požemiai ir lobyno istorija

Vilniaus Šv. vyskupo Stanislovo ir šv. Vladislovo arkikatedra bazilika – viena seniausių ir svarbiausių katalikų šventovių Lietuvoje. Nuo pat Lietuvos krikšto 1387 m. iki XX a. vidurio be pertraukos tikintiesiems tarnavusios ir jiems 1988 m. grąžintos katedros istorinę ir dvasinę svarbą liudija joje išlikusios didikų funduotos koplyčios, įvairių laikotarpių dailės, skulptūrų, auksakalystės šedevrai, antkapiniai paminklai. Ekskursijos dalyviai apsilankys katedros požemiuose, apžiūrės juose saugomus archeologinius radinius, senuosius palaidojimus ir karalių mauzoliejų. Susipažinę su nedidelėmis katedros lobių užuominomis požemiuose, visą lobyną pamatys Šv. Mykolo bažnyčioje. Ne kartą lobyno daiktai buvo įkeisti, susidėvėję, perlydyti. Tai, kad vertinga lobyno dalis pasiekė šiuos laikus, prilygsta stebuklui. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.


Daugelyje pasaulio kultūrų druska yra nuolankumo, švarumo, džiaugsmingumo, svetingumo, pikantiškumo, šmaikštumo, aštraus proto ir išminties simbolis. Ne mažesnis druskos vaidmuo buvo prekyboje ir politikoje. Iki pat XIX a. vidurio druska buvo žinomiausia prekė pasaulyje. Istorijos tėkmėje druska buvo viena iš pagrindinių priežasčių kilti karams, revoliucijoms, maištams, turėjo įtakos vyriausybių politikos kryptims. Ar žinojote, kad XVII–XVIII a. Vilniuje verstis mažmenine druskos – „baltojo aukso“ – prekyba galėjo tik ypatinga pirklių grupė – druskiai? Apie druską kalba gydytojai ir dietologai, chemikai ir archeologai. Papasakoti apie druską vienos pamokos neužtektų, tačiau pasistengsime bent trumpai prabėgti jos istorija ir įvardinti įdomiausius momentus, leisiančius pažinti skirtingas jos rūšis. Numatomos veiklos: inovatyvi, interaktyvi, pritaikyta pagal dalyvių amžių paskaita su šešėlių teatru bei praktinėmis užduotimis. "Nors nevalgomas, tačiau visi valgo", "Geresnis cukrus už druską, bet druska reikalingesnė" patarlės ir priežodžiai parodo kiek daug prieštaravimų gali sukelti paprasčiausia druska. Jos trūkumas gali iššaukti mirtį, jos perteklius - taip pat, ir vaistas, ir nuodas kartu. Edukacija "Pažinkime druską" atskleis druskos įvairovę ir leis pažiūrėti į ją, kaip į kūrybinę medžiagą, kai gaminsime antistresinį kamuoliuką.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Teatralizuotų ekskursijų ciklas „Pasivaikščiojimai Klaipėdoje“

Pasivaikščiojimai su teatralizuotais vedliais – žyniais dabartinės Klaipėdos gatvėmis, žmonių mintimis, ieškant iš nedidelių, subjektyvių fragmentų besidėliojančio Klaipėdos miesto istorinio praeities paveikslo Išsirinkite vieną iš keturių ekskursijų: ŠVIETIMO EKSPEDICIJA Ši ekskursija į Klaipėdos miesto praeitį žvelgia vaikystės akimis. Ekskursijos metu, atskleidžiant uostamiesčio mokyklų atsiradimo istorines aplinkybes, kasdienę buitį, ieškoma sąsajų su kiekvieno iš mūsų vaikystės patyrimais. Ši ekskursija – lyg laiko mašina, nukelianti ne tik į miesto praeitį, bet ir į kiekvieno žmogaus jaunystės pojūtį, emocijas, pasaulio suvokimą. UOSTO PRARYTI Tai ne mokslinis ar istorinis tyrimas – tai meninis eksperimentas, kuris tyrinėja uosto santykį su šiuolaikiniu miestiečiu, reflektuoja buvusio Vitės kvartalo istoriją. Iš tolumos žvelgiantis į Klaipėdos istorijos ypatumus bei bandantis atrasti jungtį tarp jūros, uosto, miesto ir žmogaus – dabartyje ir jau praėjus. Tai kelionė laiku po pamirštą ir visiškai pasikeitusį Vitės kvartalą. NAKTIS 303 Ekskursija pro padidinamąjį stiklą žvelgianti į sovietmečio Klaipėdos dailininko ir restauratoriaus Vytauto Vičiulio gyvenimo ir kūrybos pėdsakus. Taip pat iš tolumos apžiūrintis Klaipėdos istorijos ypatumus bei mėginantis atrasti jungtį tarp šių dviejų organizmų. Miesto ir žmogaus – dabartyje ir jau praėjus. SENAMIESČIO GARSAI 2022-aisiais metais Klaipėda mini 770 gimtadienį. Tačiau, ką iš tiesų liudija šis skaičius? Nedaugelis žino, nuo ko prasidėjo Klaipėdos istorija ir kaip vystėsi seniausia miesto istorijos dalis. Ekskursija kviečia patyrinėti Senojo Mėmelio įkūrimo aplinkybes, apžvelgti 13 -19 a. Klaipėdos ekonominę, kultūrinę raidą, susipažinti su miesto kaip karinės tvirtovės identitetu bei atrasti sąsajas su šių dienų Klaipėda. Ekskursijų metu naudojami autentiški istorikų, architektų, klaipėdiečių garso įrašai, Aleksando Ilginio, Iskander, Bernardo Aleknavičiaus fotografijos, archyviniai fondai.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Pasaka – tai pati įdomiausia, sudėtingiausia, bene daugiausia galvosūkių kelianti liaudies kūrybos dalis, kur išmonė įgauna neišmatuojamą erdvę, kurioje slypi ypatingo patrauklumo ir įdomumo pasaulis. Geriausias būdas ištirti ir suprasti stebuklingą pasakos pasaulį – žaidimas. O teatras –tikrų tikriausia žaidimų erdvė. Čia kiekvienas gali tapti pasakos herojumi, pakliūti į
neįprastas situacijas, susidurti su kliūtimis, jas įveikti ir pasiekti savo tikslą. Ši patirtis padeda suprasti pasaulio sudėtingumą, išmokti kūrybiškai vertinti gyvenimo reiškinius, pastebėti aplinkinius žmones, padėti, spręsti problemas, būti drąsiems, aktyviems. Pabūti kartu ir pažaisti pasaką kviečia Alytaus miesto teatro aktoriai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Reklama: kultūra, menas ar pinigų leidimo spąstai?

Reklamos pasaulis: kultūra, menas ar pinigų leidimo spąstai?
Edukacijos tikslas – praskleidus reklamos pasaulio šydą paskatinti suprasti reklamos meniškumą, jos įtaką ekonomikai, kultūrai ir žmonių finansiniams sprendimams.
Uždaviniai: supažindinti su reklama kaip menu, kuriame susipina skirtingos raiškos priemonės; skatinti suvokti reklamos poveikį ekonomikai ir kultūrai; supažindinti su reklamos poveikio priemonėmis ir kaip sąmoningai nepakliūti į reklamos, skatinančios vartojimą, spąstus.
Reklamoje pagrindinį vaidmenį atlieka galinga kūrybinė idėja, kurios tikslas – paveikti auditoriją per kelias sekundes, tam panaudojant skirtingas meno raiškos priemones – muziką, kūrybinę retoriką, dizainą, fotografiją ir kt. Reklama – tai mūsų kultūrinio gyvenimo atspindys ir kultūrinio gyvenimo kūrėja, formuojanti žmonių elgesį. Reklama – tai ir spąstai, į kuriuos pakliūna žmonės ir neišmintingai išleidžia pinigus. Reklama skatina pirkti prekes, kurių mums nereikia. Kodėl taip įvyksta ir kaip tų spąstų išvengti?
Kokius poveikio triukus naudoja reklamų kūrėjai ir skatina mus „užnorinti“ tuo, ko mums nereikia? Kaip reklamoje susipina menas, mokslas ir žmogaus psichologijos pažinimas? Kokios yra sėkmingiausios, įsimintiniausios, meniškiausios pasaulio reklamos ir kokius prekės ženklus jos reprezentuoja ir daug įvairių įdomybių, kurios nauju žvigsniu paskatins žvelgti į reklamos pasaulį.
Kūrybinės praktinės užduoties metu moksleiviai atvers savo talentų ir gebėjimų skrynią, generuos ir išreikš kūrybines idėjas, kurių rezultatas – reklamos sukūrimas. Moksleiviai, pasiskirstę grupelėmis, mokysis kurti reklamą -  mokysis atrasti ir identifikuoti problemą, generuotii idėjas, sukurti problemai sprendimą ir šį sprendimą pasiūlyti bei pateikti skirtingomis raiškos priemonėmis kaip galutinį produktą - reklamą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinė ekskursija „Kai Kaunas buvo sostinė“

Tarpukario Kaune vyko gausybė įdomių įvykių ir reikšmingų pokyčių – ekskursijoje bandysime juos pamatyti, išgirsti ir net paragauti! Kaip atpažinti tarpukario architektūrą? Kokie patiekalai puikavosi ant stalo madingiausiame restorane? Kaip gimė Litas? Ekskursijoje laukia tikras istorijos detektyvas! Ekskursijos tikslas – sudominti vaikus tarpukario laikotarpio miesto kultūros paveldu, atskleisti jo vertybes ir ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą. Pagrindiniai ekskursijos uždaviniai: įtraukti vaikus į gyvą tarpukario miesto tyrinėjimą; sudominti vaikus įvairiais miesto architektūros, skulptūros, dizaino, transporto elementais; atskleisti reikšmingų tarpukario asmenybių bei daugiakultūrio miesto istorijas; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą urbanistinėje erdvėje įžvelgi įvairias kultūrines raiškos formas. Ekskursijose naudojami metodai: įvairios užduotys/žaidimai, padedantys įsisavinti ekskursijos turinį (tyrinėjant pastato architektūrą žaidžiama „Tiesa ar melas“; kalbant apie gastronomiją – spėjama, koks produktas juodame maiše ir kt.); įvairi vizualinė medžiaga, atskleidžianti tematiką (prezidentų, transporto, pastatų archyvinės fotografijos, tarpukario monetos ir kt.); garsiniai elementai (išgirstama tarpukario atlikėjų muzika); gastronominiai elementai (ragaujama žydų duonelė) ir kt. Siekiama, jog po ekskursijos moksleiviai jaustųsi geriau pažįstantys tarpukario laikotarpį, suvoktų apie tuo metu mieste vykusius pokyčius, sukurtą vertingą kultūros paveldą bei būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančią aplinką.


Viešnagė Didžiosiose Nemuno kilpose 3-6 kl.

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Mūsų kraštas išsiskiria unikaliu Lietuvoje ir Europoje geologiniu-hidrografiniu reiškiniu – Didžiosiomis Nemuno kilpomis. Užsiėmimo metu galėsite tapti milžinais ir ranka paglostyti kalveles, įdubas, upių slėnius, pasigrožėti šių vietovių kraštovaizdžiu iš paukščio skrydžio. Edukacija vyks lankytojų centre, talpinančiame 60 km Nemuno juostos su daugybe upelių ir upeliukų ir beveik 30 piliakalnių, prigludusių prie Nemuno. Ekspozicijoje rasite tūrinius maketus ir dėliones, interaktyvias schemas, nuotraukas ir piešinius, reljefinį ir kitus žemėlapius, surinktą gamtinę, archeologinę, vaizdo bei garso medžiagą, padėsiančią geriau pažįstami gamtos ir kultūros turtus. Beje, seniausi eksponatai skaičiuoja savo amžių ne dešimtimis ar tūkstančiais, o milijonais metų.
Šių vietų unikalumą padedanti atskleisti ekspozicija skirta įvairaus amžiaus moksleiviams bei suaugusiems. Čia slypi atsakymai į įvairius klausimus: kodėl susiformavo Nemuno kilpos ir iš kur gaunamas mineralinis vanduo, kas aukštesnis – aukščiausias Lietuvos medis ar Birštono apžvalgos bokštas, koks akmuo išrinktas nacionaliniu, ką vadiname sieliais...
Edukacijos dalyvių taip pat lauks užduotys, žaidimai, spėlionės ir dėlionės.
3-6 klasių moksleivių lauks komandinė veikla – vingiavimas akmeninėmis "Nemuno kilpomis" "plukdant sielius” arba užduotys, pritaikytos pagal amžiaus grupę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Užsiėmimas vyksta muziejaus ekspozicinėse salėse ,,Senieji kaimo amatai ir moterų darbai" ir ,,Žemaitiška troba" .Žemdirbystė - nuo seniausių laikų buvo pagrindinis lietuvių verslas - lėmė ne tik valstiečių buitį, kultūrą, bet ir kaimo amatų vystymosi kryptis. Kaime kartu su valstiečiais triūsė amatininkai, galintys pagaminti ir pataisyti visus reikalingus ūkio padargus. Pagal darbe naudojamas medžiagas amatininkai skirstomi į medžio ir  metalo apdirbimo meistrus.
Medis ,,maitino" dailidę, stalių, kubilių, račių, klumpdirbį, dievdirbį. Edukacijų metu užduodamos užduotys: spalvotais pieštukais spalvinti  kraičio skrynias, vaikai savo rankomis turės galimybę sukrauti jaunamartės kraičio skrynią, įminti mįsles, moksleiviai galės užbaigti lietuvių liaudies sukurtas patarles, darbo įrankių kopijų dėlionės, žaidimai su edukatoriumi bei žaidimai pateikti informacinio terminalo pagalba.  Palietę kraičio skrynios lobius, jaunamartės kraitį , dalyviai pajaus to laikmečio dvasią perpras žemaičių tarpusavio bendravimo ir to laikmečio darbo ypatumus, dainos ir žaidimai apie linus, nes moterų darbus tiek linus raunant, tiek verpiant, audžiant visada lydėjo daina.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ar esate buvoję pokario partizanų bunkeryje? Ar bandėte įsivaizduoti gyvenimo miške ypatumus? Ar žinote, kad partizanų vadas generolas Jonas Žemaitis yra ketvirtasis Lietuvos Respublikos prezidentas?  Tai sužinoti ir patirti padės edukacinė programa „Partizanų generolas Jonas Žemaitis“. Raseinių krašto istorijos muziejuje saugomi partizanų vado generolo Jono Žemaičio-Vytauto autentiški daiktai iš paskutiniojo bunkerio, bunkerio maketas, padės pažinti partizano kasdienybę, buitį, o partizanų vado ir dviejų jo bendražygių paskutinių minučių bunkeryje prieš suėmimą stereoskopinė (stebimą VR akinių pagalba) vizualizacija aktualizuos partizanų generolo J. Žemaičio asmenybę, tragišką likimą.
Šiuolaikiška inovatyvi edukacija skatins moksleivių domėjimąsi Jono Žemaičio asmenybe, pokario partizanų gyvenimu, kova, gilins istorijos žinias, ugdys patriotines-pilietines nuostatas, kritinį mąstymą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ar norite sužinoti, kaip Lietuva atrodė prieš daugiau nei 150 metų? Jei taip, tuomet kviečiame į kelionę po knygnešių laikus. Nusikelsime į XIX amžių, kai Lietuva buvo okupuota carinės Rusijos imperijos, lietuviškos mokyklos uždarytos, uždrausta spausdinti bei platinti leidinius lotyniškomis raidėmis. Užsiėmime kalbėsime apie drąsius vyrus ir moteris – knygnešius, kurie slaptai atgabendavo į Lietuvą lietuviškų knygų iš Prūsijos. Šioje kelionėje sutiksite garsius knygnešius Jurgį Bielinį, Vincą Jušką, Žemaičių vyskupą Motiejų Valančių ir kitas to meto istorines asmenybes, susipažinsite su jų nuveiktais darbais. Atlikdami įvairiausias užduotis sužinosite, kaip buvo platinamos lietuviškos knygos, kodėl reikėjo kurti slaptąsias mokyklas ir kaip atrodė tų mokyklų auklėtinių kasdienybė. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ir pagrindinio ugdymo programas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa „Bitės liemuo, lino gelmuo" (5 - 8 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės kultūros apšvietimo priemonėmis: demonstruojamas žibinčius, žibalinės lempos, žibintai, įvairių formų žvakidės ir žvakės. Demonstruojamas video siužetas/pasakojimas „Bitininko užrašai". Užsiėmimo dalyviai supažindinami bičių šeimos struktūra. Aiškinamasi, kada bitė vadinama avilio, lauko bite, kada ji gali tapti sargybine ir žvalge. Tyrinėjami bičių produktai: žiedadulkės, bičių pikis, bičių duonelė, vaškas. Moksleiviai supažindinami su bičių namais, jų darbais, kalba, šokio figūromis. Diskutuojama apie bičių svarbą žmonijai, apie žmogaus vykdomą veiklą ir jos padarinius vabzdžiams. Iš natūralaus vaško liejamos žvakės senuoju pylimo būdu ir su forma. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.


„Rankų darbo pamoka tarpukario pradžios mokyklos klasėje“

„Šiaulių istorijos" muziejuje įrengta tarpukario Lietuvos pradžios mokyklos klasė. Skambutis, girgždantis mokyklinis suolas, juoda lenta ir rašaluoti pirštai... Vieniems – tai pramoga ir puiki proga pažvelgti įkitokią, senąją, mokyklą, kitiems – tai grįžimas į vaikystę ir nuostabūs mokyklos laikų prisiminimai.
Rankų darbo pamokos tema „Lietuvių liaudies ornamentai". Lietuvių liaudies mene kiekvienas ornamentas turi tam tikrą simbolinę ar net mistinę reikšmę, kurios šiandien jau nepamename. Šiandien ornamentas – tai tik puošybos elementas, naudojamas tekstilėje, drabužių puošyboje, keramikoje, aptinkamas architektūroje, ant metalo dirbinių ir pan. Edukacinio užsiėmimo  metu prisiminsime senąsias ornamentų reikšmes, būsime menininkai, liaudies dailės tradicijų tęsėjai, kursime savus ornamentus ir dekoruosime lininio audinio knygų skirtukus.
Šiaulių „Aušros“ muziejus saugo labai turtingą etnografinį rinkinį. Tai Šiaurės Lietuvos ir Žemaitijos XVIII–XIX a. I p. valstiečių baldai, interjero detalės, apšvietimo priemonės, namų apyvokos ir buities mediniai bei pinti daiktai, prieverpstės, rankšluostinės. Tekstilės rinkinyje gausu – lovatiesių, staltiesių, rankšluosčių, juostų. Taip pat eksponuojami ir Žemaitijos valstiečių drabužiai. Mokiniai prisilietę prie etninės kultūros lobių, istorijos, pasaulėžiūros bus įkvėpti ir paskatinti kūrybai, individualumui ir saviraiškai. Kiekvienas darbas, o ypatingai kūrybinis, reikalauja daug laiko ir pastangų, tačiau kūrybos džiaugsmas, pasididžiavimas savo rankomis padarius ką nors gražaus ir praktiško, pilnai kompensuoja laiko ir jėgų sąnaudas – tai patvirtins ir edukacinio užsiėmimo dalyviai.


Ši edukacinė veikla leis vaikams pasinerti į spalvingą, šviečiantį ir įdomų pasaulį, derinanti tradicines lietuvių liaudies pasakas ir šiuolaikinę meno raišką. Šio užsiėmimo tikslas yra skatinti kūrybiškumą, meninį išraišką ir supažindinti vaikus su lietuviškomis pasakomis.


Žongliravimo pamokos. Pamatyk, pabandyk, žongliruok.

Žongliravimo pamokos, dirbtuvės. Pamatyk, pabandyk, išmok, žongliruok Atvyksiu su pilnais lagaminais įvairių skirtingų žongliravimo instrumentų. Siūlau Jums patiems įsitikinti, kad žongliruoti galite ir Jūs - reikia tik šiek tiek laiko, noro bei praktikos. Patys pažiūrėję trumpą žongliravimo etiudą , pabandysite, pasimokysime ir pažongliruosime. Žongliravimas yra naudingas jaunam žmogui! Visi pabandę „užsikabina“ ir smagiai leidžia laiką. Su jaunesniais pamokėlės metu mokysimės mėtyti vieną, dvi skareles, pabandysime ir tris. O su vyresniais pasimokysime mėtyti kamuoliukus. Su mažesnėm grupėm vyksta „diabolo“ pamokos, o su didesnėmis gaminamės žongliravimo kamuoliukus patys. Truputi pasimokę visi gaus kūrybinę užduotėlę. Vienu metu mokytis žongliruoti gali iki 100 žmonių. O pamokos pabaigoje žonglierius kvies visus į jau tradicišką fotosesiją, kai mesime skareles ar kamuoliukus į viršų visi kartu. Pritaikoma įvairaus amžiaus bei dydžio grupėms, gali būti vedama lietuvių, anglų, rusų, kalbomis.


Edukacija „Augalų antspaudai molyje“ – tai veikla, sujungianti istoriją, botaniką ir keramiką. Edukacijos metu bus pasakojama Salų dvaro parko istorija, siekianti dviejų šimtų metų laikotarpį, supažindinama su parke išlikusiomis medžių rūšimis. Mokiniai lydimi edukatorės rinks gamtinius pavyzdžius, kurie praktinėje edukacinio užsiėmimo dalyje bus atspaudžiami molyje. Pagaminti augalų antspaudai molyje turės ir išliekamąją vertę, nes juos bus galima naudoti kaip inovatyvią mokymosi priemonę ar miela interjero dekoraciją individualioje mokinio erdvėje. Augalus galima bus galima ant įvairių gaminių. Rezultatas bus gaunamas ne tą pačią dieną, kai vyks edukacinis užsiėmimas, bet tada, kai edukatorė molio antspaudus išdžiovins, išdegs krosnyje ir mokinių darbus atsiųs į mokymo įstaigą nurodytu adresu.


Užsiėmimai keičiamose Nacionalinės dailės galerijos parodose

Nacionalinėje dailės galerijoje - nauja paroda! Tai nauja proga pamatyti, patirti ir tyrinėti žymiausių Lietuvos ir pasaulio menininkų kūrinius, sužinoti, kodėl jie svarbūs TAU.
Kiekvienai parodai galerijos edukatoriai parengia naujus užsiėmimus, per meno pažinimą ir kūrybines užduotis padedančius augančiai asmenybei pažinti, kas jai svarbu ir įdomu istorijoje, kasdienybėje, ateities vizijose.
Meną kuria labai skirtingi žmonės, todėl jame galima rasti viską - emocijas, jausmus, žaidimus, istoriją, tiksliuosius mokslus, politiką, geografiją, filosofiją, technologijas...... Ateikite pamatyti, kuo jus nustebins šįkart menininkai ir parodų rengėjai.
Kokia paroda šiuo metu vyksta galerijoje pamatykite čia: www.ndg.lt
Užsiėmimo laiką, temą ir užduotis suderinti galite el.p. edukacija@ndg.lt


Kieno vardas yra Kintas? Ar jis siejamas su miestelio, esančio Šilutės rajone pavadinimu? Kaip Kuršių Nerijoje atsirado kopos? Ar kopos Kintuose yra? Ką veikė Kintų, Ventės milžinai? Kokio dydžio milžino pėda? O kelnių petnešos saga? Į šiuos ir panašius klausimus mokiniai atsako patys išklausę trumpo pasakojimo ir kelias Pamario krašto legendas apie milžinus, pažiūrėję trumpą filmuką, ,,milžinų fotografijas", padiskutavę ir išmatavę milžino ūgį, pėdos dydį, suradę pamestas milžino Kinto sagas ir žaisdami su jomis aktyvius žaidimus. Visa tai vyksta Vydūno kultūros centre (ir jo kieme), kuris įsikūręs senosios parapijinės pradžios mokyklos pastate, tad edukacijos vadovė - senosios mokyklos mokytoja, šio krašto istorijos, tradicijų ir kultūros skleidėja.


“Muzika visiems” – tai muzikinė, edukacinė kelionė, kurios metu per grupinę improvizaciją auditorija susipažįsta su skirtingų pasaulio šalių muzikinėmis kultūromis, instrumentais bei ritmais. Šioje edukacijoje aptariami klausimai: kaip ir kodėl atsirado muzika? Kokie buvo pirmieji muzikos garsai ir instrumentai? Kas yra ritmas? Kodėl muzika kartais gali pasakyti daugiau nei žodžiai? Atsakymus į šiuos klausimus mokiniams padės surasti žinomas muzikantas, džiazo kūrėjas, multiinstrumentalistas bei edukatorius Remis Rančys. Edukacijos tikslas – supažindinti vaikus su skirtingomis pasaulio muzikinėmis kultūromis ir muzikos instrumentais. Per specialiai sukurtus muzikinius žaidimus vaikams suteikiama galimybė patiems savarankiškai muzikuoti bei improvizuoti.

Užsiėmimo metu mokiniai atliks keletą praktinių muzikinių žaidimų, kurie lavina motoriką, koordinaciją, ritmo pojūtį bei kuria geresnį grupės tarpusavio ryšį. Vaikai susipažins su netradiciniais muzikos metrais ir ritmais. Užsiėmimuose atliekami pratimai yra sukurti remiantis Afrikos bei Pietų Amerikos muzikinėmis tradicijomis bei ritualais. Edukacijoje naudojamų instrumentų geografija yra labai plati: pandeiro (Brazilija), lumzdelis (Lietuva), melodionas (Italija), dumbrelis (Norvegija), šamano būgnas (Sibiras), asalato (Senegalas), gitarlelė (Havajai).

Edukacinis užsiėmimas “Muzika visiems” – tai edukacinė muzikos pamoka, kuri pažadina ne tik kūną, bet ir sielą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinės filmo kūrimo dirbtuvės pagal animacinį filmą „Margučių rytas“

Edukacinių užsiėmimų metu pristatomos animacinio filmo „Margučių rytas" (7 min., 2007 m. Filmų štrichai, režisierė ir dailininkė Jūratė Leikaitė) kūrybinės dirbtuvės. Renginį sudaro: 1. Filmo peržiūra. 2. Leidinio „Margučių rytas. Animacinio filmo gimimas“ pristatymas.3. Paskaita, kurios metupažintis su kūrybine grupe, skirtingomis profesijomis, sužino, kaip kuriamas judesys, filmo nuotaika, nupiešiamos animacinio judesio fazės. 4. Pateikiamos savarankiško darbo užduotys. 5. Aptariami kūrybiniai eksperimentiniai metodai, šiuolaikiškai interpretuojant nacionalines tradicijas.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Miestas mieste - Užupio respublika“

Unikalus Vilniaus kampelis – aprašytas Pietų Korėjos rašytojo Hailji romane, turintis savo ambasadorių Ponulį ir katiną naikinantį baimės jausmą. Vilniaus priemiestis su savo vėliava ir Konstitucija, pinigais ir prezidentu. Kodėl ši miesto vieta tokia išskirtinė, kad ją net 3 kartus lankė Dalai Lama? Kodėl ji vadinama „Rusų miestu“ ar „Druskos keliu“? Šiandien Užupis mus pasitinka su vienu pirmų Europoje meno inkubatorių, unikaliomis skulptūromis, požeminių slėptuvių ir „Konkės“ liekanomis. Programos tikslas supažindinti mokinius su vienu seniausių Vilniaus priemiesčių ir jame išlikusiomis architektūrinėmis, kultūrinėmis, istorinėmis detalėmis, objektais ir pastatais. Pagrindiniai edukacinės ekskursijos uždaviniai – klausantis istorinio pasakojimo papildyto vizualia medžiaga, pažinti šią miesto dalį ir atrasti jame įvykusius pokyčius ir paslėptas detales: dingusius, nugriautus, konservuotus ar atstatytus gyvenamuosius pastatus, vienuolynus, maldos namus. Ugdant pastabumą ir dėmesį detalėms, tobulinti gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti šios miesto dalies kultūrinę aplinką: skirtingais laikais prie Vilnelės dirbusių amatininkų ir jų cechų veiklą, menininkų kūrybą bei jų darbus, Bernardinų kapinių unikalumą ir čia palaidotų svarbių istorinių asmenybių indėliu į Lietuvos ir Vilniaus istoriją, mokslą ir kultūrą. Istorinis pasakojimas papildytas vizualine medžiaga - senovinėmis nuotraukomis, taip pat mokiniai įtraukiami į praeities paieškas, edukacinius, teminius žaidimus padedančius pažinti ir interpretuoti, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą, perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


"Mano Herojus" - Vitražinių lėlių kūrybinės - edukacinės dirbtuvės

Aktorius/ edukatorius jau nuo pat edukacijos pradžios kuria be tarpišką ryšį su moksleiviais. Edukacinių dirbtuvių metu vaikai, iš mūsų duotų medžiagų, sukuria lėlytes skirtas vaidinti vitražinio teatro spektaklius. Tai išskirtinė edukacija, net retame lėlių teatre galima rasti tokius eksponatus. Užsiėmimą veda profesionalus aktorius/ edukatorius. Užsiėmimo metu aktorius susipažįsta su moksleiviais, ne tik padeda susikurti savo svajonių herojus (vitražines lėles), bet ir papasakoja apie teatrą bei apie aktoriaus profesijai reikalingus įgūdžius, talentus ar ypatumus. Į visus moksleivius kreipiasi kaip į aktorius, teatro kūrėjus. Visos sukurtos lėlytės lieka vaikams. Esant pedagogų pageidavimams - galima iš anksto sutarti, kokioms pasakoms bus kuriami personažai. Edukacinių dirbtuvių užtvirtinimui vėliau galėsite kartu parengti mini spektakliukus - vaidinimus. Vykdomų edukacijų metu moksleiviai, patys kurdami lėles jau nuo pat pirmos minutės, nuo lėlės eskizo sukūrimo, pasineria į kūrybinį procesą ir puikiai priima šios edukacijos žaidimo taisykles. Iš pradžių kiekvienas vaikas kuria individualiai (esant poreikiui - duodami paruošti lekalai), savo vitražinei lėlei suteikdamas ne tik fizinį kūną, bet talentą. Moksleiviai net patys nepastebi, kaip lėlės jų rankose atgimsta - kokiu balsu jos ima kalbėti, kaip jos gali judėti, ir kaip sukūrus tokį dalyką - savo personažą - moksleivius aplanko kūrybos džiaugsmas.


Dirbtuvių metu yra kuriama erdvė, kurioje galima kartu pajausti ir lavinti aktoriaus instrumentus: balsą ir kūną, vaizduotę ir emocijas, intuiciją ir gebėjimą improvizuoti. Užduočių pagalba mokomasi pažinti save, lavinti dėmesį bei kūrybiškumą - dalykus, kurie teikia didelį džiaugsmą teatre ir kartu gali būti naudingi kasdieniniame gyvenime. Vykdydami improvizacines uz?duotis grupe?mis ir individualiai atliekant vaizduote?s ir atminties pratimus dalyviai i?gis improvizacinius pagrindus ir augins pasitike?jima? savimi.


Programos metu susipažinsite su painia Adomynės dvaro istorija, su senaisiais jo šeimininkais ir jų gyvenimo akimirkomis,
prisiliesite prie medinės architektūros subtilybių. Savo rankų miklumą išbandysite patys išsikepdami skaniąsias Adomynės
apylinkių „Pagrabines“ bandeles. Kol bandelės keps, visi smagiai pavakarosite su Adomynės etnografinio ansamblio „Jara“ nariais, kurie pateiks jums kupiškėniškų dainų, šokių, ratelių, mįslių ir minklių pynę... O galiausiai pamaloninsite savo pilvus šio dvaro ir apylinkių valgiais bei gėrimais: sertifikuotu Lietuvos kulinarinio paveldo produktu – karštosiomis „Pagrabinėmis“ bandelėmis su ypatingu padažu – tokio kulinarinio paveldo patiekalo niekur kitur jums tikrai neteks paragauti, adomynietišku dvariškių viralu ir kvapnia mėtų arbata, nuo stalo akimirksniu dings ir senieji tikrieji lietuvių valgiai – kaimiški lašinukai bei tikras lietuviškas sūris – jie paprasčiausiai sutirps burnoje! Tad Jūsų laukia: pasivaikščiojimas po dvarą su pono tarnaite, Adomynės „Pagrabinių“ bandelių kepimas (grupei pageidaujant), adomynietiškų vaišių degustacija, viešnagė pas poną Adomą su etnografiniu ansambliu „JARA“. Jūsų laukiame ir linkime smagių akimirkų Adomynės dvare!!!


Edukacinis užsiėmimas „Senojo Vilniaus mūro istorijos“ vyksta viename iš seniausių, XIV a. Vilniaus mūriniame pastate – Mažojoje gildijoje bei gretimame XVIII a. Masalskio name. Unikali pastato architektūra ir specifinė paskirtis savaime yra puikus architektūros ir miesto istorinės raidos pavyzdys. Per edukaciją supažindinama su miesto kūrimosi istorija ir architektūros raidos etapais, urbanistinės kultūros (pvz., prekybos, apgyvendinimo, maitinimo patalpų) įvairove ir ypatumais. Edukacija skatina domėjimąsi lokaliąja miesto ir viso krašto istorija, ugdo architektūrinio ir kultūrinio paveldo vertės ir apsaugos suvokimą, moko atpažinti, gretinti ir vertinti skirtingus architektūros stilius, suteikia išsamesnių žinių apie socialinius miesto gyventojų etninės sudėties, gyvenimo būdo ir papročių pokyčius nuo XIV a. iki XXI amžiaus. Paslauga atliepia prioritetą "Vilnius 700" - edukacija vyksta viename iš seniausių Vilniaus mūrinių pastatų, jos metu pristatoma Vilniaus istorija ir architektūra.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Plungės rajono savivaldybės kultūros centras

Tradicinės kultūros ir šiuolaikinės kūrybos edukaciniai užsiėmimai - tai galimybė kiekvienam atėjusiam iš arčiau susipažinti su tradiciniais amatais ir praktiškai juos išbandyti. Skatinti juos išsaugoti kultūrinį palikimą ir taikyti praktikoje. Teorinė ir praktinė veikla 3-7 klasių mokiniams, supažindinanti su lietuvių liaudies tradicijomis bei šiuolaikine kūryba. Siūlomos veiklos ir užsiėmimai: audimo edukaciniai užsiėmimai; juostų pynimo edukaciniai užsiėmimai; tekstilės edukaciniai užsiėmimai; verbų gamybos edukaciniai užsiėmimai; margučių marginimo edukaciniai užsiėmimai; karpinių edukaciniai užsiėmimai; Užgavėnių tradicijų pažinimo ir kaukių gamybos edukaciniai užsiėmimai; kalėdinių dekoracijų gamybos edukaciniai užsiėmimai; tapybos edukaciniai užsiėmimai, tradicinių ir netradicinių lėlių gamybos edukaciniai užsiėmimai, 3D atvirukų gamybos edukaciniai užsiėmimai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Numatyta edukacinė veikla skatina pažinti  gamtos istorijos kaitą per fosilijų ir drugių prizmę,  akcentuoti žmogaus įtaka gamtai ir jos trapumą (drugių populiacijai),  pristatyti drugių įvairovę, juos tyrinėti po didinamuoju stiklu. Susipažinti su didžiausiais ir mažiausiais drugiais, įdomiausius fiksuoti nuotraukose, kurių pagrindu ant  fanerinio paruoštuko su akriliniais dažais parenkant spalvą, raštą ir panaudojant drugio ar fosilijos motyvą bus kuriamas suvenyras  suvenyras. Stebėdami drugius vaikai galės nuspalvinti ant paruoštuko jam patikusį drugį taip skatinant vaikų dėmesingumą ir gamtos saugojimą ir turint puikų atminimą.


Muilą naudojame kasdien, tačiau nesusimąstome, kaip jis atsirado? Kaip prausėsi karaliai ir jų damos viduramžiais, kada atsirado toks muilas, kokį naudojame dabar? Viską apie muilą, jo istoriją ir gamybos ypatumus sužinosite muilo gamybos užsiėmime ! Užsiėmimo metu dalyviai ne tik kūrybiškai išmoks maišyti ir derinti spalvas, bet ir kaip tikri muilo gamybos ekspertai kurs savo receptą, formas ir muilo ornamentus. Visa kūrybinė erdvė kvepės įvairiais skoniais, kadangi savo muiliuką gardinsime eteriniais kvapniaisiais aliejais. Dalyviai pasigamins švelnius, mėgstamų spalvų, bei įdomios formos muiliukus, kuriuos galės išbandyti namuose ir išmuilinti visą šeimą!


Edukacinio užsiėmimo tikslas: moksleivius supažindinti su Advento laikotarpio tradicijomis ir papročiais, išmokyti pasigaminti Advento vainiką bei kalendorių, supažindinti su jų atsiradimo istorija ir reikšme. Uždaviniai: 1. Išmokyti grupės dalyvius iš įvairių gamtinių medžiagų pasigaminti Advento vainiką; 2. Išmokyti pasigaminti Advento kalendorių iš įvairių antrinių žaliavų, su gerų darbų užduotėlėmis, skirtomis visai klasei prasmingiau laukti Kalėdų. Edukacijos metu mokiniai yra supažindinami su Advento laikotarpio tradicijomis ir papročiais, prosenelių gyvensena. Edukacijos metu išbandomos ir klausytojo (klausomasi edukatoriaus pasakojimo), ir kūrėjo, atlikėjo (gaminamas advento vainikas ir kalendorius) vaidmenys, skirtingos dalyvavimo edukacijoje raiškos ir komunikavimo su edukatoriumi formos. Paslaugos įgyvendinimo metu lavinama mokinių vaizduotė ir estetinis suvokimas, įgytos teorinės žinios apie advento vainiko ir kalendoriaus kilmę, iliustruojamos praktiškai – gaminamas klasę papuošiantis advento vainikas ir gerų darbų kalendorius. Visi tame procese gauna individualias užduotis, pavyzdžiui – sukurti ir užrašyti po gerą darbą, kurį turės atlikti klasės draugai, kasdien traukdami iš advento kalendoriaus po užduotį. Mokiniai yra laisvi savarankiškai reikšti savo idėjas, nors edukacijos metu yra pasiūlomi keli variantai, kokį kalendorių gamins mokiniai nusprendžia patys, taip pat ir tai, kokiu būdu bus dekoruojamas advento vainikas. Programos dalyviai gauna visas reikalingas priemones. Užsiėmimo metu iš natūralių gamtinių medžiagų, bei antrą kartą panaudojamų žaliavų gamina Advento vainiką bei kalendorių. Edukatorė demonstruoja, kaip paruošiamas karkasas, tvirtinamos atskiros detalės. Gaminant pasakojama apie Advento laikotarpį, darbus, kurie buvo dirbami, o kurie draudžiami, sekamos sakmės ir pasakojimai. Edukacinio užsiėmimo dalyviai išmoksta pasigaminti Advento vainiką bei kalendorių, sužino jo gaminimo subtilybes, prasmę ir svarbą mūsų kultūroje.


Biudžetinė įstaiga Vilniaus memorialinių muziejų direkcija

Medinis namas - koks jis yra, kodėl jis toks ir kodėl jis atrodo toks išskirtinis. Edukacinė programa jauniesiems muziejaus lankytojams skirta susipažinti su medine architektūra ir jos elementais. Ekskursijos metu atrandami medinei architektūrai būdingi elementai, aptariama jų paskirtis išskirtinumas. Praktinės dalies metu programos dalyviai pasigamina ir pasipuošia savo medinį namą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Paslaugos tikslas – supažindinti su Panemunės pilimi kaip kultūros paveldo objektu, stiprinant mokinių kultūrinio akiračio plėtrą bei sąmoningumą, skatinant kūrybinę saviraišką ir saviugdą, aktyvinant kultūros paveldo informacijos sklaidą, patiriant pažinimo, atradimo džiaugsmą.
Paslaugos uždaviniai:
1. Supažindinti mokinius su Panemunės pilies istorija ir šiandiena. 2. Supažindinti su pilies, kaip pastato, statymo ypatumais.  3.  Skatinti įgytos informacijos pritaikymą praktinėje veikloje. 4. Ugdyti komandinio darbo patirtį.

Panemunės pilis atskleidžia turtingus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės istorijos ir kultūros sluoksnius. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai praskleis to laikotarpio skraistę: sužinos apie Lietuvos didįjį kunigaikštį Vytenį, jo pilį ir legendą, siejančią su Panemunės pilies vieta. Išsiaiškins, kas buvo Panemunės pilies šeimininkai, kaip jie gyveno. Apžiūrės senovinės virtuvės ekspoziciją, kuri pasakoja apie tai, ką valgė pilies šeimininkai, kas ir kur jiems gamino maistą. Restauruotose rezidencijos erdvėse pamatys, kaip atrodė didikų svečiams ir gyvenimui skirtos patalpos, salonai ir kambariai. Vaikščiodami po ekspozicijos erdves, susipažins su archeologiniais radiniais, išgirs, ką gali papasakoti keramikos šukės, stiklo kamščiai, senovinė šakutė ar sidabriniai papuošalai. Žinias įtvirtins atlikdami praktinę-kūrybinę užduotį – taps savo statomos pilies architektais. Kultūrinės edukacijos metu mokiniai ne tik susipažins su Panemunės pilimi, „prisilies“ prie architekto profesijos, bet ir mokysis bendros, draugiškos veiklos komandoje be smurto ir patyčių, turės galimybę saviraiškai ir patirs atradimo, kūrybos ir pažinimo džiaugsmą.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Tauragės krašto muziejaus "Santaka" padalinyje – Tremtinių ir rezistencijos muziejuje veikia unikali ekspozicija skirta tremčiai. Pirmajame muziejaus aukšte galime pamatyti įvairius tremtinių daiktus parsivežtus iš tremties. Edukacijos metu moksleiviai galės atidžiau įsigilinti į kiekvieną eksponatą, pamatyti tai, ko kartais gal net nepastebėtų, nes tai daryti jie turės tamsoje pasišviečiant žibintuvėliu ir orientuojantis stilizuotu žemėlapiu, sudarytu specialiai šiai edukacijai.


Siūloma edukacija padės klausytojams suprasti kertinę žydų tradicijos vertybę - žodžių ir tylėjimo galią. Remdamiesi Šventojo rašto ir žydų išminčių nuomone, jie sužinos, kada verta patylėti, o kada būtina kalbėti; supras karaliaus Saliamono žodžius "gyvenimas ir mirtis yra liežuvio valdžioje. Rinkitės gyvenimą". Dalyviams edukacija padės kurti gerus santykius tiek su bendraamžiais, tiek su tėvais, bei mokytojais; ugdys gebėjimą prisitaikyti  prie skirtingų interesų kolektyvo narių.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Edukacijos dalyviai susipažins su tradiciniais pintinių juostų pynimo būdais, raštais ir spalvomis, apžvelgs tautinio paveldo palikimą, jo reikšmę bei svarbą kultūrinėje aplinkoje ir taip ugdys savo kultūrinį sąmoningumą. Nusipins pintinę juostelę, pasitelkiant seniausią pynimo techniką – eglinį pynimą. Užsiėmimus ves sertifikuotų tautinio paveldo tradicinių amatų meistrė Loreta Steponavičienė.


Edukacinė programa pagilins moksleivių žinias apie XVII savo galybės viršūnę pasiekusią Abiejų Tautų Respubliką, papasakos apie to meto karybos ypatumus, leis gyvai pažvelgti į jos karių kasdienybę ir jų karo meną. Programoje dalyvaus du XVII a. Abiejų Tautų Respublikos kariai – husaras ir muškietininkas. Su savimi jie atsiveš ne tik pasakojimus apie didingą mūsų istorijos laikotarpį, bet ir gyvosios istorijos atributų ekspoziciją - šarvus ir šalmus, kardus ir muškietas, ietis ir alebardas. Visi ekspozicijoje demonstruojami ir edukacinės programos metu naudojami ginklai ir šarvai yra aplinkiniams saugios XVII amžiuje Abiejų Tautų Respublikoje naudotų ginklų ir šarvų autentiškos rekonstrukcijos, tiksliai atkuriančios vaizduojamojo laikotarpio originalus. Teatralizuotos edukacinės programos metu husaras ir muškietininkas papasakos apie šlovingiausius Abiejų Tautų Respublikos istorijos puslapius, to meto karių kasdienybę, išsamiai papasakos apie kiekvieną atsivežtą ginklą ir pademonstruos kovimosi juo ypatumus. Programos metu moksleiviai ne tik klausysis karių pasakojimo, tačiau ir patys bus įtraukti į XVII amžiaus karių kasdienybę atspindinčius žaidimus, matuosis šalmus ir šarvuotę, ims į rankas įvairius ginklus ir galės gyvai su jais susipažinti. Siekiant dar labiau įtraukti moksleivius į to meto karių kasdienybę, muškietininkas surengs tikrus rikiuotės mokymus, atspindinčius XVII amžiuje glaustose rikiuotėse kariavusios pėstininkijos kasdienybę. Edukacinė programa sudaryta taip, kad moksleiviai įdomiai ir gyvai būtų supažindinti su Abiejų Tautų Respublikos istorija, jų karių kasdienybe, karo menu ir galėtų prisiliesti prie gyvosios istorijos, atspindinčios įdomų ir sudėtingą mūsų istorijos laikotarpį. Edukacinės programos turinys ir metodai, remiantis Bendrosiomis programomis yra pritaikyti 1 – 4 kl. , 5 – 8 kl. ir 9 – 12 kl. mokiniams. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Kviečiame į tautiškumo ugdymą pažvelgti kūrybiniu žvilgsniu!

Kūrybinių dirbtuvių metu mokiniai kurs asmeninį ženkliuką, identifikuojantį jį kaip Dainų šventės simbolį, keliantį pasitikėjimą savo jėgomis ir skatinantį patriotinius jausmus.
Moksleiviai išbandys įvairias piešimo technikas, susipažins su presais, kurie sutvirtins gaminį. Dalyviai ne tik kūrybiškai įgyvendins savo idėjas, gaminant asmeninį ženkliuką, bet ir bus motyvuojami prisidėti prie Jubiliejinės Dainų šventės.
Edukacijos poveikis pagerins gebėjimus mokomąją medžiagą labiau sieti su tikru gyvenimu, paskatins daugiau mąstyti ir domėtis, pergalvoti ką tik įgytas žinias, sustiprins
mokinių atkaklumą, smalsumą, kritinį mąstymą, paskatins domėjimąsi etnine kultūra.
Kūrybinės dirbtuvės mokiniams padės suprasti, kad istorinė praeitis graži, turtinga ir neužmiršta.


Pažintinė - kūrybinė 45 min. trukmės programa žaismingai mokys moksleivius klausytis, piešti, vertinti ir mėgautis muzika. Programą ves aukštos kvalifikacijos lektoriai-pedagogai, kurie moksleivius susipažins su tikruoju spektaklio personažu, jo charakteriu, vaizdo/garso medžiaga. Parengti sezonui aktualūs teatro personažai ir charakteringiausi jų garso įrašai nepaliks nei vieno abejingo.


Šatrijos Raganos gyvenimas ir kūryba. Spektaklis „Neparašytas laiškas“

Savita literatūros-teatro pamoka, skirta rašytojai M. Pečkauskaitei-Šatrijos Raganai (atliepianti tematinį 2023 m. prioritetą: Š. Ragana - viena žinomiausių XX a. pradžios Klaipėdos krašto asmenybių, Žemaitijos visuomenininkė, rašytoja, pedagogė). I-oje dalyje - spektaklio „Neparašytas laiškas“ pagal Šatrijos Raganos biografiją ir kūrybą peržiūra. Paveikiu nūdienai „dok. teatro“ principu sukurtas spektaklis remiasi rašytojos gyvenimo faktais, išlikusiais laiškais, intriguojančia gyvenimo istorija: nors išlikę daug jos laiškų, bet nėra skirtų artimiausiam žmogui, kunigui K. Bukantui, kurio kaimynystėje Židikuose ji nugyveno nemažą amžiaus tarpsnį. Sako, prieš mirtį ji seseriai liepusi sudeginti savo dienoraščius... Sp. sumanymas – tarsi herojės išpažintis po daugelio metų, jos „neparašytas laiškas“. Spektaklis aktualizuoja rašytojos kūrybos vertybes, ypač svarbias nūdienai: tarnystė Lietuvai, kuriančiojo dvasios stiprybė. Meninės vertės garantas – profesionali kūrėjų komanda: rež. Birutės Mar darbai pelnę eilę tarpt. apdovanojimų, 2020 m. įvertinti LR Vyriausybės premija; komp. Ž. Martinaitytė – taip pat LR vyriausybės premijos laureatė; sp. dalyvauja smuikininkas A.Šilalė. II-joje renginio dalyje – aktorės susitikimas su moksleiviais, skatinantis neformaliai pažvelgti į Šatrijos Raganą, giliau pažinti XX a. pradžios šalies kultūros istoriją. Moksleiviams suteikiama galimybė: parašyti „laišką“ Šatrijos Raganai – atliepiant jos kūrinių temoms, pasitelkiant jos kūrybos stilistiką. Birutės Mar talentas komunikuoti su jaunąja auditorija pasižymi nuoširdumu, inspiruoja mokinių kūrybiškumą (moksleivių pamėgtos jos edukacijos pagal J. Biliūno, S. Nėries kūrybą „Kultūros paso“ programoje). Renginys gali būti rodomas Vilniuje ir kitose Lietuvos vietovėse, iš anksto suderinus su mūsų komanda.


Užsiėmimas susideda iš dviejų dalių - teorinės ir praktinės. Užsiėmimo metu lektorius pasakoja ir dalyviai supažindinami su žvakių gamybos amatu, su papročiais bei tradicijomis, susijusiais su žvakėmis. Praktinėje dalyje kiekvienas dalyvis pasigamina po dvi kvapnias, natūralaus bičių vaško žvakes. Vieną senoviniu būdu - mirkant dagtį į karštą vašką ir lėtai „auginant“ žvakę. Kita žvakė susukama iš jau pagamintų vaškuolių. Naudojant šias dvi technikas vaikams parodoma, kaip skiriasi senasis ir naujasis būdai.


Tikslai – suteikti pagrindines kaligrafijos žinias, sudaryti galimybę dalyviams išbandyti praktinius rašymo įgūdžius, ugdyti atvirumą naujai patirčiai.
Uždaviniai:
1.     Išbandyti įprastas rašymo priemonės (žąsies plunksnas, smailios metalinės plunksnos, pagaliukus) ir naujas, neįprastas (įvairus pagaliukai, kartono gabaliukai, kamščiai ir kt.) bei bandyti kurti naujas informacijos perdavimo ant popieriaus ar rašymo budus.
2.     Skatinti edukacijos dalyvius dažniau rašyti ranka, bei mokytis kaligrafijos.

Edukacinio užsiėmimo metu metodininkas trumpai išdėsto dalyviams rašto atsiradimo istoriją ir kaligrafijos pagrindus. Dalyviai susipažįsta su kaligrafijos rašymo  įrankiais: rašaline, žąsies plunksna, plunksnakočiu, mediniu pagaliuku, popieriumi, servetėlėmis. Dalyviai išbando visas paruoštas rašymo priemonės. Kaligrafinis raštas puošiamas ornamentais, inicialais, spalvinamas. Užduotis dalyviams yra pritaikyta pagal amžių, pvz.: sukurti ir užrašyti tekstą ant vizitinės kortelės, perrašyti eilėraštį, perrašyti poeto Vladislavo Sirokomlės citatą ir pan.


Holokausto istoriją aprėpiantis edukacinis užsiėmimas, kurio dalyviai susipažįsta su Kauno IX forte vykdytais masinių žudynių veiksmais nacių okupacijos laikotarpiu. Atskleidžiama, ką reiškė anuomet slapta Operacija 1005 ir jos pagrindu forte veikusi Įmonė 1005B. Pristatomos kalinių - lavonų degintojų asmenybės, jų darbas, patirtys ir įvykdytas pabėgimo planas, kurį savitai atkartoti turės galimybę kiekvienas užsiėmimo dalyvis.


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Daugeliui skirtingų kartų vis kitaip pažįstama, mokyklos suole nučiupinėta, į Lietuvos kino ir teatro klasikos fondus nugulusi „Riešutų duona“ Keistuolių teatre įkvepia šviežio oro gurkšnį, skambantį „The Beatles“ muzika ir išeinančios vaikystės žingsniais. Režisieriaus Aido Giniočio ir skirtingų kartų Keistuolių teatro aktorių bendras darbas – itin atviras, truputį skaudus, baisiai linksmas ir labai liūdnas spektaklis vyresniųjų klasių moksleiviams, jaunimui bei visiems suaugusiesiems, tebeprisimenantiems paskutinių nerūpestingų gyvenimo dienų skonį. Sauliaus Šaltenio apysaka besiremiantis spektaklis pasakoja apie Andrių Šatą, jauną nedideliame praeito amžiaus vidurio Lietuvos miestelyje gyvenantį vaikiną, ir jo mylimąją Liuką, kurių šviesią meilės istoriją užtemdo Šatų ir Kaminskų šeimų nesutarimai. Riešutų duona iš Andriaus dėdės Boleslovo rankų – laimingos vaikystės gražiausių dienų simbolis, pakrikštijęs kūrinį ir pagrindiniam jo veikėjui virtęs naujo, sąmoningo, nerūpestingas iliuzijas praradusio gyvenimo riboženkliu. Keistuolių teatro „Riešutų duona“ išsivaduoja iš nostalgiškos romantizuoto kaimo estetikos ir atsigręžia į rafinuotesnį miestietišką septintojo dešimtmečio Lietuvos vaizdą, kurio jaunoji karta, nors ir apribota sovietmečio rėmų, jau alsuoja europietiškos kultūros ir muzikos ritmu. Neatsitiktinai spektaklio garso takeliui pasirinkti šį ritmą bene labiausiai diktavę „The Beatles“, kurių muzika įprasmina Andriaus Šato paauglystės laiko dvasią. Kiekvieno bręstančio žmogaus išgyvenama vidinė drama “Riešutų duonoje” nuspalvinta šviesaus liūdesio ir subtilios ironijos potėpiais. Tai – spektaklis jauniems žmonėms, gyvenantiems nuolat besimainančioje, mažumėlę ciniškoje ir tyrą meilę neigiančioje aplinkoje, kurioje kartais taip ilgu akimirkos, leidžiančios sau ištarti: „Esu ne vienas!“


Kviečiame į nuotaikingą ir įspūdžių kupiną edukacinį užsiėmimą, kuriame įsisuksite į siautulingą šokio sūkurį! Užsiėmimo metu sužinosite, kuo šokių tradicija Lietuvoje buvo tokia svarbi kultūros raidai, išmoksite tradicinių šokių bei ratelių pagrindus, sužinosite, kuo skiriasi tautiniai ir stilizuoti šokiai. Taip pat, užsiėmimo dalyviai išmėgins tradicinius muzikos instrumentus ir sukurs nenustygstančią kapelą, o visas žinias užtvirtinsime interaktyvioje viktorinoje.
Edukatorius turi patirties vedant užsiėmimus asmenims su regos, proto negalia. Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.


Svetingoji J. Gruodžio žmona, Stasė Petrauskaitė-Gruodienė, kviečia puodeliui kvapnios arbatos, kurią ruošia iš savo pačios užaugintų vaistažolių. Aplankę svetingąją namų šeimininkę, susipažinsite su J. Gruodžio gyvenimu ir kūryba, pamatysite, kur dirbo ir ilsėjosi kompozitorius. Kol vaišinsitės arbata, pažinsite ir pačią kompozitoriaus žmoną Stasę Petrauskaitę-Gruodienę – sužinosite jos biografijos faktus, susipažinsite su jos pomėgiais, išgirsite daug nuotaikingų istorijų iš jos ir kompozitoriaus gyvenimo.
Užsiėmimą galime pritaikyti mokiniams su intelekto sutrikimu. apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.


Dar prieškarinėje Lietuvoje Vyriausybė buvo priėmusi sprendimą, kad ūkininkų užaugintą žąsų perteklių privalo išpirkti valdininkai. Taip Mažojoje Lietuvoje pradėti rengti kalėdiniai žąsų turgūs, kurie prieš 14 metų atgaivinti Pagėgiuose. O šiemet, Pagėgių kultūros centre duris atvėrė ir žąsų muziejukas.
Taigi kviečiame visus visus į Pagėgių kultūros centrą. Čia jus pasitiks Žąsų muziejaus "direktorė" ir pasveikins senąja šišioniškių kalba, o močiutė aprodys muziejų, duos visokiausių užduočių. O tiksliausiai atsakęs kiek muziejuke yra eksponatų (kurių yra šimtų šimtai:)) gaus prizą. Apžiūrėję žąsis ir žąsinus, eisime į nuostabiais, gamtos vaizdais ir baltiškais simboliais, vietinio jaunimo ištapytą edukacijų klasę, kur (iš anksto pasirinkus vieną iš veiklų visai klasei) dekoruos po du pagal specialų "žąsų kojelių" receptą iškeptus žąsies formos sausainius arba rašys laišką draugui žąsies plunksna. Edukacijos pabaigoje, gerdami arbatą iš aplink Pagėgius surinktų ir paruoštų vaistinių augalų, aptars veiklų rezultatus, pasidalins savo įspūdžiais ir pamąstymais. Visi su savimi išsineš ne tik žinias ir naują patirtį, bet ir po sausainį (jei jo nesuvalgys edukacijos metu:)) arba laiškelį, rašytą žąsies plunksna.


Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Mūsų pasaulis“ (nuotolinė paslauga)

Programoje „Trumpas kinas. Mūsų pasaulis“ pristatomi du lietuvių kino kūrėjų trumpametražiai filmai, įvariomis kino gamybos technikomis bei iš skirtingų požiūrių taškų nagrinėjantys ne tik jaunimui, bet ir visai visuomenei aktualias temas: prieinamumą, žmonių su negalia įtrauktį, kolektyvinę patirtį ir atminties svarbą pergalvojant istorines traumas. Programoje pristatomi: animacinis trumpametražis filmas „Purga“ (rež. A. Skučas, G. Valevičiūtė-Brazauskienė) ir vaidybinis trumpametražis filmas „Hablo dėsnis“ (rež. A. Balčiūnas). Šia programa siekiama mokinius supažindinti su lietuvišku kinu ir skatinti jų kritinį mąstymą, atvirumą tam, kas svarbu pasauliui, analizuoti, kaip įvykiai paveikia žmones, bei raginti diskutuoti apie filmų siužetus ir nagrinėjamas temas. Filmų programa rodoma saugioje internetinėje platformoje „Vimeo“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Dailės terapijos užsiėmimas „Pažadink savyje kūrėją“ (ekologiškos priemonės)

Naudojamos priemonės yra ekologiškos ir daugkartinio naudojimo, todėl paliečiama ekologijos ir tvarumo tema, ypač aktuali šiuo metu.  Atsižvelgiant į laiką, bus naudojamos kelios dailės terapijos technikos: individuali sužadinimui ir aktyvinimui, paromis ir grupėje. Bendros kūrybos ir patirčių dalijimosi laikas praturtina ir ugdo socialinės, emocinės ir komunikacijos kompetencijos, ypač svarbu, kalbant apie bendruomenės ir santykio su kitais svarbą šiandien.


Edukacinio užsiėmimo metu pristatomas tradicinis keramikos amatas. Užsiėmimas apima teorinę bei praktinę dalį. Teorinės dalies metu užsiėmimo dalyviai supažindinami su senuoju keramikos amatu, dirbtuvėse eksponuojamais molio dirbiniais, molio savybėmis, naudojamais darbo įrankiais, lipdymo ir žiedimo technikomis, dekoravimo, glazūravimo bei degimo krosnyje procesais. Praktinės dalies metu dalyviai patys išbando molio plastiką - minko, formuoja ir nusilipdo darbelį, jį dekoruoja. Pasigamintus keramikinius dirbinius dalyviai pasiima sau.


LIETUVA - mano namai! Odinio raktų pakabuko gamyba!

Tuk tuk! Tai - dažnai girdimas garsas odininko dirbtuvėje. Kalam, plakam kaip širdelė..  O mūsų širdelėse visada gyvena meilė savo šaliai. Taigi, ar norėtumėte pasigaminti odininį savo raktų pakabuką namuką, kuriame gyventų meilė ne tik savo artimiesiems, bet ir savo šaliai? O gal norite pabandyti iškalti žodžius odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet kviečiame į Druskininkus, į amatų centro „Menų kalvė“ odininko dirbtuves. Čia ne tik susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, piešti ant odos, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos raktų pakabuku kišenėjė! Laukiame Jūsų ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Kaip žmonės apšvietė savo būstus iki elektros atsiradimo? Ar žinote, kas yra diedas ir ką taip vadino? Kam reikalingos balanos? Apšvietimo priemonių išties būta įvairių: balanos, žvakės, spingsulės, žibalinės, primusinės bei karbitinės lempos. Į namus grįšite ne tuščiomis - pasigaminę išskirtinį šviestuvą!


Daugiau nei tris dešimtmečius gyvuojančiame Lietuvos tautinio atgimimo ąžuolyne šiuo metu auga beveik 8 tūkstančiai medžių, iš kurių 6676 yra ąžuolai. Įdomu tai, jog kai kurie iš jų turi savo vardus. Šiame įspūdingame gamtos objekte ne tik išgirsite jo atsiradimo istoriją, bet ir sužinosite viską apie mitais ir legendomis apipintą girių karalių – ąžuolą.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Lino gyvenimas po malūno sparnais, I dalis

Panevėžio rajono Ėriškių kultūros centras

Tikruosius pluoštinius linus retas yra matęs šiais laikais laukuose augančius. Kai kur dar pasėjama aliejui gauti žemų linų, tačiau ir jų ploteliai jau nedideli. Norime, kad pluoštiniai linai, kurie Lietuvoje nuo seno buvo tradiciniu ir mylimu augalu, rastų savo vietą vaikų širdelėse. Edukacija vyksta senoviniame Stultiškių vėjo malūne, pastatytame 1880 metais, kuriame yra įsikūręs pirmasis Lietuvoje Linų muziejus.
Edukacijos tikslas: supažindinti dalyvius su pluoštiniu linu, turinčiu Lietuvoje gilias kultūrines šaknis, pristatant šį augalą, jo auginimą ir apdorojimą nuo sėklos iki drobės per senovines tradicijas, papročius ir folklorą.
Edukacijos uždaviniai - vaikams priimtina forma, supažindinti dalyvius su lino augalu, jo naudingiausiomis savybėmis, produktais, linų auginimo, derliaus nuėmimo, sudorojimo darbais, tradiciniais ūkininkų naudotais linininkystės įrankiais. Edukacija vyksta naudojant vizualines priemones, taip pat įpinant į pasakojimą patarles, mįsles, dainas, sakmes, pasakas. Linų šiaudelių apdorojimo darbams atlikti panaudojami muziejuje esantys senoviniai linų apdirbimo įrankiai bei jų muliažai, paaiškinama jų paskirtis. Dalyviai patys išbandys linų šiaudelių mynimo, brukimo, šukavimo ir kt. darbus, išsimins po saują linų pluošto. Edukacijos metu vaikai taip pat kviečiami apžiūrėti lininių audinių, gaminių bei su verpimu, audimu ir kitais darbais susijusių eksponatų kolekcijas. Aptariant dalyvių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu apie linus, kviečiama atspėti mįsles, o pasiskirsčius komandomis – sudėlioti įdomias dėliones. Kūrybiniame užsiėmime dalyviai pasigamins iš lininių medžiagų suvenyrą. Edukacijos metu vaišinama natūraliu saldumynu iš maltų lino sėmenų ir medaus. Sužinoję apie sunkų, bet įdomų šio naudingo augalo - pluoštinio lino, gyvenimą, sekdami ir įsijausdami į jo nuolatinį pasikeitimą nuo sėklos iki audinio, rūbo, edukacijos dalyviai supras, kodėl pluoštiniai linai buvo tokie svarbūs lietuvių buityje, kultūroje.


Mokslo Šturmas tai sceninis pasirodymas apie neįmanomas užduotis tautosakoje ir literatūroje.
Pasinaudodami mokslu, N2 komanda įgyvendins šias “neįmanomas” užduotis – gyvai!
Audringų pasirodymų, animacijų, šviesų šou ir šmaikštaus įgarsinimo pagalba pasinerkite į pasirodymo istorijas. Brolių Grimų “Vilkas ir septyni ožiukai” pasakoje, vilkui kalvio pagalbos neprireiks, jis savo balso tembrą pakels dujų pagalba. Sužinosite, kad ugnį gali valdyti ne vien deivė Gabija, bet ir chemija pasikaustę moksleiviai. Jei suabejojote padavimais, kad ežerai atsiranda iš debesų, nebijokite. N2 komanda įrodys, kad juos pakelti ir nuleisti labai lengva. Tereikia turėti skysto azoto ir žinoti šiek tiek fizikos.
Pasinerkite į šį įspūdingą mokslo ir istorijų derinį, kartu su N2, savo mokykloje!


2010 m. duris atvėrė pirmasis Lietuvoje Angelų muziejus, kuriam savo sukauptą angelų kolekciją padovanojo kultūrininkė Beatričė Kleizaitė-Vasaris. Čia pamatysite Lietuvos nacionalinės kultūros ir meno premijos laureatų Leono Striogos ir Vlado Vildžiūno, Leonardo Gutausko, Aloyzo Stasiulevičiaus, Vytauto Igno, Jurgos Ivanauskaitės, Filomenos Linčiūtės, Jono Daniliausko darbus, lietuvių tautodailininkų darbus, senąjį lietuvių liaudies meną. Ši kolekcija nuolat pildoma naujais meno kūrėjų darbais. Pradžioje apžiūrime Angelų muziejaus ekspoziciją, kalbame ir diskutuojame apie angelų vaizdavimą dailėje; mokiniai supažindinami, kaip keičiantis dailės stiliams, kito ir angelų vaizdavimas. Apžiūrimas senųjų dievdirbių palikimas. Kūrybinės užduoties metu dalyviai kuria savo „Sapnų angelą“. Naudojamos technikos sudėtingumas parenkamas pagal amžiaus grupę. Dalyviai ieško spalvinių derinių, parinkdami skirtingas formas, dydžius ir ritmą, kuria savo kompozicijas. Atsiskleidžia vaikų fantazija ir individualumas.


ANBO. Avangardo naujokai bet oho! (Nuotolinė)

Nuotolinis edukacinis užsiėmimas „ANBO fenomenas“ vykdomas kaip iliustruotas pasakojimas, kurio metu moksleiviai susipažins su socio-ekonomine situacija XX a. pradžioje Lietuvoje; Lietuvos pasiekimais kultūros ir technikos srityse; Antano Gustaičio asmenybe ir Lietuvos karinių oro pajėgų veikla. Svarbią šio užsiėmimo dalį užims pokalbis apie karinės aviacijos vystymosi poveikį šalies gyvenimui, kultūros vystymuisi. Su edukatoriumi dalyviai aptars ANBO orlaivių panaudojimo galimybes, jų konstrukcijų ypatumus, pasirinktus techninius sprendimus. Dalyviai galės diskutuoti apie tikėtinas karo aviacijos ir Lietuvos okupacijos galimybes. Pakviesime pasvarstyti, ko reikėjo, kad ANBO gamyba ir karinė aviacija atremtų okupantų puolimą. Taip pat diskutuosime, ką reikia keisti, kad visa tai nepasikartotų, atsižvelgiant į šiuolaikines aktualijas vykstančias kaimyninėse šalyse.


Edukacijos metu dalyviai supažindinami su pieno keliu iki mūsų stalo, ledų istorija (kaip ledai atsirado imperatorių laikais, iki ledų atsiradimo Lietuvoje kunigaikščio Gedimino laikais ir iki šių dienų ledų gamybos ir ragavimo procesų). Dalyviai kartu su edukacijos mokytoja gamina ledų masę, maišo vaflių tešlą, kepa vaflius, verda karamelę (dalyviai nuo 5 klasės), šaldo pieno masę ir gamina ledus juos puošia įvairiais, pabarstukais, karamele, riešutais... Visi dalyviai degustuoja ledus.


Pažink Krekenavos krašto kultūros paveldą

Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Edukacinė paslauga plės mokinių kultūrinį akiratį, nukreipdama mokinius svarstyti, iš kokių vietos gyventojų patirčių gimė Krekenavos regioniniame parke esančių Bakainių ir Upytės piliakalnių padavimai, arba kaip šiuolaikinio žmogaus pasididžiavimą savo kraštu palaiko istoriniai ir archeologiniai tyrimai, tvirtinantys, kad kažkada jų gyvenamoje vietovėje būta neeilinės svarbos centro ar pilies.
Paslaugos gavėjas bus supažindintas su Krekenavos krašto kultūriniu paveldu, kas skatins tradicijų saugojimą ir perdavimą ateinančioms kartoms.  Edukacinė paslaugos metu moksleiviai gaus žinių apie tautinės savimonės gimimą, kuris apima tiek pirmąsias kaimo mokyklas, tiek knygnešystę, matomą per aktyvią Garšvių knygnešių draugijos veiklą, tiek tautos dainių J. Tumo-Vaižganto ir Maironio sąsajas su Krekenavos kraštu,  pasipriešinimą priespaudai, atsispindinčią per A. Mackevičiaus vedamo partizanų būrio veiklą.
Edukacijos metu pateikta informacija apie kryždirbystę Krekenavos krašte, ne tik suteiks žinių apie unikalaus menininko, kryždirbio Vinco Svirskio gyvenimą ir jo kūrybą, bet suteiks galimybę pamatyti vieno iš jo darbų fragmentą.
Dalyvavimas edukacinėje veikloje patį dalyvį motyvuos įsijungti į veiklą ieškant atsakymų į pateiktas užduotis, tai skatins moksleivius atpažinti kultūrinius reiškinius, ugdyti socialinius gebėjimus - dirbti individualiai ir komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti.


"IŠDAINUOTA, IŠMYLĖTA" Lietuviškos muzikos ir poezijos šimto metų kelionė. Muzikinė-poetinė programa sudaryta taip, kad atspindėtų skirtingus, neretai – ir labai sudėtingus, 100-ą Lietuvos valstybės istorijos metų. Programą sudaro penki epizodai-paveikslai, atspindintys tarpukario, tremties, sovietinės okupacijos, Nepriklausomybės atgavimo ir dabarties laikus. Visi šie periodai reprezentuojami per žymiausių šalies kūrėjų muziką ir poeziją. Pradedant pirmaisiais lietuvių kompozitoriais profesionalais J. Naujaliu, St. Šimkum, toliau pristatant kitų žymių autorių B. Dvariono, A. Bražinsko, G. Kuprevičiaus, išeivės V. Stankus kūrinius, partizanų dainas, istorinių pervartų laikais visuomenei ypatingai svarbius K. Mašanausko, V. Kernagio, G. Jautakaitės ir kitų muzikų populiariosios muzikos kūriniai. Poetinei pasirodymų daliai atrinkti įtaigiausiai skirtingus šalies šimtmečio istorijos puslapius atspindintys poetų darbai – tai Maironio, J. Marcinkevičiaus, B. Brazdžionio, J. Meko, K. Binkio, J. Degutytės ir kitų poetų eilės. Atlikėjai – Vytautas Rašimas (aktorius), Vismantė Vasaitytė (sopranas), Raimonda Janutėnaitė (mecosopranas), Nijolė Baranauskaitė (fortepijonas). https://youtu.be/oSU6eLFz3JI


Edukaciniai užsiėmimai „Muzikos instrumentų pažinimas“ – tai įdomios, įtraukiančios ir linksmos muzikinės veiklos, kurių metu mokiniai turi galimybę artimiau susipažinti su muzikos instrumentais, jų veikimo principais ir atrasti muzikavimo teikiamus džiaugsmus.
Kiekvienas užsiėmimų dalyvis turi unikalią galimybę prisiliesti prie fortepijono, smuiko, akordeono, fleitos, būgnų ar kitų muzikos instrumentų, susipažinti su jais grojančiais muzikantais, pabūti scenoje ir visais savo pojūčiais pajusti, ką reiškia groti kokiu nors instrumentu.
„Muzikos instrumentų pažinimas“ – tai tuo pačiu ir terapinė priemonė vaikams. Jos metu galima atsipalaiduoti, pailsėti, lavinti savo emocijas ir kūrybinius gebėjimus.  Užsiėmimų metu atliekant komandines užduotis bus tobulinami  bendravimo įgūdžiai, patiriami nauji įspūdžiai, mokomasi išlaikyti sukoncentruotą dėmesį į užsibrėžto tikslo siekimą.
Mokiniai turės galimybę ne tik susipažinti su muzikos instrumentais, bet ir mokytis  scenoje atlikti muzikinius numerius, taip ugdant jų pasitikėjimą savimi. Ši savybė itin svarbi visose gyvenimo srityse, nesvarbu, ar mokinys nuspręs sieti savo ateitį su muzika, ar ne.
Užsiėmimuose visos veiklos organizuojamos taip, kad kiekvienas dalyvaujantis vaikas galėtų švęsti savo sugebėjimų pergalę.
Juos veda ilgametę pedagoginę patirtį sukaupę muzikos mokytojai, kurie  patraukliai ir  suprantamai pristatys muzikos instrumentų pasaulį, sudarys galimybę  pajausti muzikavimo džiaugsmą, atsipalaiduoti ir atitrūkti nuo kitų kasdienių darbų.
Kviečiame dalyvauti visus norinčius visais savo pojūčiais pajausti muzikos pasaulį ir linksmai praleisti laiką su draugais.


Vaško suknelė, lino širdelė, liepsnos galvelė... 1-5 kl.

Natūralaus bičių vaško žvakių gamyba yra vienas iš seniausių amatų. Žvakės reikšmė žmogaus gyvenime visuomet buvo ypatinga. Žmogų nuo gimimo Ji  lydėdavo  visuose gyvenimo etapuose.
Vaško žvakių gamybos būdai yra keli: liejimas, mirkymas, sukimas.  Apie juos trumpai papasakosime. Pademonstruosime žvakių liejimui skirtą ratą.
Vieną iš gamybos būdų -žvakių sukimą išmėginsite patys.
Sužinosite, daug įdomybių ir faktų apie bites, kurios  gamina ne tik vašką, bet ir kitus produktus, kuriuos patyrinėsite, pauostysite ar paragausite.
Susisuksite  ir dekoruosite medumi kvepiančias vaško žvakeles.


Alytaus Jurgio Kunčino viešoji biblioteka

Edukacijos tikslas – pristatyti vyresniųjų klasių moksleiviams svarbiausius rašytojo Jurgio Kunčino gyvenimo ir kūrybos faktus bei jo parašytą romaną „Tūla“, remiantis Alytaus Jurgio Kunčino viešojoje bibliotekoje sukauptu gausiu rašytiniu kūrėjo palikimu.

Edukacijos uždaviniai:
Paįvairinti ir papildyti mokykloje mokomos literatūrinės programos turinį.
Ugdyti moksleivius netradicinėje erdvėje – kultūrinėje aplinkoje.
Skatinti jaunimo domėjimąsi literatūriniu ir kultūriniu paveldu bei literatūrinėmis asmenybėmis.
Pristatyti Jurgio Kunčino atminimo kambarį.

Veikla:
Edukacinio užsiėmimo metu pristatoma vaizdinė medžiaga,  parengta remiantis bibliotekos darbuotojų sukurta virtualia biblioteka „Gyvenimo stebėtojo užrašai. Jurgio Kunčino tekstai“,  apžvelgiant rašytojo gyvenimo ir kūrybos kelią. Bus rodomos režisierės Agnės Marcinkevičiūtės sukurto filmo apie Jurgį Kunčiną „Beveik laimingas“ ištraukos, kuriose įamžintas kūrėjas. Svarbus akcentas skiriamas filmo ištraukai apie romaną „Tūla“.
Edukaciją paįvairins drono pagalba sukurta Alytaus teatro aktoriaus Tomo Pukio literatūrinė vizualizacija, kūrybinės užduotys, interaktyvus literatūrinis „protmūšis“ bei pažintis su rašytojo Jurgio Kunčino atminimo kambariu, kuriame sukaupta daugybė rankraštinių dokumentų, gausus fotografijų archyvas,  autentiški asmeniniai daiktai. Išskirtinis eksponatas, sulaukiantis daugiausia jaunųjų lankytojų dėmesio – šiame kambaryje esantis unikalus sienos fragmentas - koliažas iš Jurgio Kunčino namų, kurį rašytojas sulipdė iš įvairių savo asmeninių daiktų ir nuotraukų.
Ši edukacija netradicinėje kultūrinėje aplinkoje padės ugdyti jauną žmogų, „ne vadovėliškai“ praturtins žiniomis bei padės geriau suvokti charizmatišką Jurgio Kunčino asmenybę.


Užsiėmimai vyks LLBM teritorijoje, teorinei daliai panaudojant muziejaus ekspozicijas, o praktinei daliai – tarpukario miestelio kalvę. Teorinė dalis susidės iš pasakojimo apie tai, kas yra degutas, deguto amato atsiradimą, deguto pritaikymą įvairiose epochose ir srityse, taip pat apie papročius, kuriuose naudojamas degutas (pvz. Joninės). Pasakojant rodomi įvairūs eksponatai. Baigiant teorinę dalį duodama pirmoji užduotis – kol degs laužas, reikės sukurti mįslę. Praktinė dalis atliekama kalvėje, pasiskirsčius į 4-5 komandas: susipažįstama su beržo tošimi, pademonstruojama, kaip ji paruošiama, paskui prikemšama metalinė dėžutė tošies, užvožiama ant nedegaus, skylėto stalviršio, užsandarinama moliu ir apkraunama malkomis. Po stalviršiumi padedamas indas degutui surinkti. Uždegamas laužas ir kūrenama apie 20-30 min. Tuo pat metu komandos kuria mįslę. Sudegus malkoms, palaukiama, kol atvės dėžutė – kol ji vėsta, vyksta sugalvotų mįslių spėjimas. Dėžutė nukeliama parodyti kas liko iš tošies, iš po stalviršio ištraukiamas indas su degutu. Jis supilamas į sandariai užsukamą mažesnį indelį – tai suvenyras, kurį norintys parsiveš iš edukacijos. Paslauga vykdoma muziejaus sezono metu, t.y. nuo gegužės 1 d. iki spalio 1 d.


Baltų ženklų simboliai ir vaizdiniai (nuotolinė paslauga)

Šios edukacinės veiklos sukūrimą 2021 m. finansavo Lietuvos kultūros taryba. Edukacinis užsiėmimas „Baltų ženklų simboliai ir vaizdiniai“, besiremiantis etnologijos mokslininkų įžvalgomis su šiuolaikine inovatyvia dalimi bei įtraukiomis kūrybiškomis praktinėmis veiklomis, skirtas vidurinio ir vyresniojo amžiaus mokiniams. Aktuali tema – baltiški ženklai pateikiami inovatyviai ir įtraukiai. Užsisakius šį užsiėmimą, mokytojams atsiunčiama metodinė priemonė PPT formate apie baltiškąją simboliką, paruošta projekto konsultanto Lietuvos istorijos instituto mokslo darbuotojo dr. Vytauto Tumėno. Rekomenduojama paskaitą peržiūrėti ir aptarti kartu su mokiniais prieš užsiėmimą. Užsiėmimo pradžioje edukatorės kompiuterio ekrane demonstruoja Gintaro muziejuje eksponuojamų VI-XIII a. kuršių genties dirbinių nuotraukas. Veikla tęsiama žiūrint pažintinį edukacinį filmą „Baltų pasaulėvaizdžio ženklai“ (20 min.) Filmo kūrėjai: dizainas ir multimedija - menininkas A. Našlėnas, scenarijus R. Ambraziejienė, konsultavo dr. V. Tumėnas. Filme etnologų ištyrinėti ir dalyviams žinomi baltiški ženklai ir jų prasmės atskleidžiamos šiuolaikiška animuota forma. Patraukliai ir suprantamai parodomas jų ryšys su Rėdos rato ir Gyvybės medžio sąvokomis. Kūrinys turi plačią edukacinę patyriminę paskirtį – įtraukia žiūrovus, skatina jų smalsumą ir atvirumą naujai raiškai, inspiruoja kūrybinę vaizduotę. Praktinėje dalyje dalyviai kuria ženklus savomis, su edukatorėmis iš anksto aptartomis, priemonėmis. Dalijamės nuoroda į metodinę priemonę – A. Našlėno sukurtus atvirukus „Baltiški sigilai". Dalyviams pageidaujant edukatorės ekrane parodo anksčiau sukurtų ženklų pavyzdžius. Siūloma ženklą kurti ant tekstilės arba ant odos (laikina tatuiruotė). Taip pat galima ženklą sukurti iš pagaliukų ant kartono (klijuotą).


Ar mėgstate skaityti detektyvines istorijas, žiūrėti šio žanro filmus ir spręsti sudėtingas užduotis? Jums labai padės treniruotės su kodais. Kodavimas – tai informacijos pateikimas naudojant tam tikrų simbolių ir taisyklių sistemą. Kokius kodus žinote? Laukiame jūsų ekspozicijoje, kurioje rasite įvairių žmogaus sukurtų kodų pavyzdžių – pažinsite piktogramas ir hieroglifus, išbandysite Brailio raštą ir gestų kalbą, užkoduosite žinutę „Enigma“ kodavimo mašina ir parašysite laišką Morzės abėcėle.


Pirštinukų nuotykiai sukuria pasaulį, kur kūryba ir vaizduotė susitinka su tradicija ir meistriškumu. Mūsų edukacija yra sukurta taip, kad kiekvienas dalyvis galėtų pasinerti į magišką pirštininių lėlių pasaulį, kur kiekviena lėlė turi savo istoriją, charakterį ir sielą.dalyviai susipažins su pirštininių lėlių istorija ir tradicijomis. Pasitelkiant interaktyvias pasakojimo metodikas, dalyviai sužinos medžiaginių lėlių istoriją, iš ko ir kaip jos gaminamos. Per žaismingą praktinį užsiėmimą, skaitant pasaką, mokiniai galės išbandyti lėlių teatrą, išmoks valdyti lėles, kurti įspūdingas scenas ir įtaigiai perteikti emocijas.  Išbandę jau pasiūtų lėlių teatrą, kviesime dalyvius į kūrybinę dirbtuvę, kurioje jie patys kurs savo pirštinines lėles. Panaudojant įvairias medžiagas ir technikas dalyviai išmoks, kaip iš paprastų medžiagų sukurti unikalius ir meniškus kūrinius, kaip suteikti jiems charakterį ir išskirtinumą.


Edukacinė ekskursija „Pramogos ir maisto kultūra tarpukario Kaune“

Į kokius kultūros renginius buvo kviečiami Laikinosios sostinės gyventojai? Koks buvo mėgstamiausias visų trijų Lietuvos tarpukario prezidentų patiekalas? Kaip kūrėsi Kauno restoranų, kavinių, užeigų, bistro tinklas Laikinojoje sostinėje? Koks buvo pirmasis gatvės maistas? Kiek kainavo kava, kas, kaip, kada ir kur ją gėrė? Kaip pramogavo laikinosios sostinės gyventojai, kur valgė darbininkai ir kaip buvo švenčiami pokyliai?
Į šiuos ir dar daug įdomių klausimų atsakymus išgirsite ekskursijos „Pramogos ir maisto kultūra tarpukario Kaune“ metu. Pagrindinis edukacinės ekskursijos tikslas – interaktyviais metodais supažindinti moksleivius su tarpukario laikotarpiu Kaune. Edukacinės ekskursijos uždaviniai: sudominti mokinius Laikinosios sostinės tarpukario kultūros aspektais; pateikti įdomių faktų apie žymias, reikšmingas tarpukario asmenybes; perteikti tarpukario miestiečių kasdieninio gyvenimo bei mitybos ypatumus, papasakoti apie pramogas, kultūros renginius bei švenčių ypatumus. Pasitelkiant mokinių pastabumą, įtraukti juos į miesto ir istorijos tyrinėjimą bei ieškoti teisingų atsakymų į pateikiamus klausimus.
Ekskursijose naudojami metodai: gyvas pasakojimas istorinėje aplinkoje (Kauno Naujamiestyje), papildomas temine vizualine medžiaga (archyvinės nuotraukos, to laikmečio daiktai), garsiniais elementais (išgirstama tarpukario laiku grota muzika) ir interaktyviomis užduotimis, klausimų atsakymų žaidimais, žemėlapio pažinimu. Siekiama, jog po ekskursijos mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie Laikinąją sostinę, gebėtų atpažinti įvairius jos istorijos ir kultūros elementus, suvoktų išlikusias vertybes, būtų motyvuoti toliau tyrinėti ne tik Kauno, bet ir savo gyvenamosios vietovės aplinką.
Edukaciją vykdo 11 metų gido patirtį turinti gidė Diana Dubatauskienė, vedanti ekskursijas ir edukacinius renginius įvairiomis temomis Kauno mieste suaugusiems ir mokiniams.


Užsiėmimo metu mokiniai susipažins su stiklo dekoravimu, sukurdami savo pačių įvairiaspalvius vitražo puodelius. Mokiniai  išmoks perteikti kilusias kūrybines idėjas, įgis spalvų derinimo pagrindinių žinių. Stiklines dekoruosime specialiai stiklui skirtais dažais ir markeriais. Tai nuostabus būdas iliustruoti norimą idėją, viziją, temą ne ant popieriaus lapo, bet ant stiklinio gaminio. Išdekoruotus kūrinius po užsiėmimo mokiniai pasiima su savimi. Paslauga teikiama švietimo įstaigoje. Užsiėmimai vyksta atskirai kiekvienai klasei esant po 15-30 vaikų grupėje.


Užsiėmimo metu kviečiama susipažinti su viena įdomiausių kultūros paveldo dalių – knygrišyste bei tvarumo principais, kurti saugojat gamtą, atsakingai naudojant išteklius.
Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinėje dalyje, naudojant skaidres ir pažintinį filmuką, mokiniai supažindinami su knygrišystės amato raida, įrankiais, medžiagomis, knygos gimimo etapais; pristatomi tvarumo principai – sumažink, panaudok antrą kartą, perdirbk, nekenk gamtai. Praktinėje dalyje mokiniai mokysis knygos įrišimo ir apipavidalinimo bei susikurs ekologišką užrašinę. Užrašinei naudojamas perdirbtas ir ekologiškas popierius, viršeliui apipavidalinti naudojamos tvarios medžiagos. Mokiniai ją kuria pasinaudodami išgirsta informacija, pasitelkdami fantaziją, kūrybiškumą. Sukurtą ekologišką užrašinę vaikai išsineša su savimi.


Mokiniai susipažįsta su senoviniais margučių marginimo būdais. Margučių raštų atsiradimu, jų simbolika, reikšme ir spalvomis. Sužino apie paprotį marginti margučius, kada jis pirmąkart užfiksuotas, kada pradėta dekoruoti margučius ir kokią maginę reikšmę turėjo jų simboliai. Sužino, kodėl reikia dovanoti ir mušinėti margučius. Supažindinama su senųjų margučių raštų vardais (pvz., žiedeliai, žalčiukai, saulutės, „paukščio pėdutės"), aptariama, iš ko susideda raštas, ką jis simbolizuoja. Mokiniams išdalinami lapai su senųjų raštų pavyzdžiais ir jie gauna užduotį – sukurti naują raštą. Savo sukurtą raštą mokiniai perkelia ant virto kiaušinio margindami jį vašku. Praktinės užduoties metu vašku numargintus margučius mokiniai išsineša su savimi.


Edukuokimės muziejuje išmaniai! Derindami tradicijas ir modernumą siūlome edukacinę programą „Išmanyk Maironį“. Kaip viskas vyksta? Moksleiviai, lankydami memorialinį Jono Mačiulio-Maironio butą, išklauso trumpo ir įdomaus edukatoriaus pasakojimo apie svarbiausias poeto gyvenimo detales, savarankiškai apžiūri Maironio biografijos ir kūrybos ekspoziciją. Pasisėmę žinių ar atgaivinę jau turimas, keliauja į edukacinę klasę pasitikrinti, kaip išmano Maironį. Moksleiviai kviečiami dalyvauti viktorinoje, kupinoje skirtingo tipo (vaizdiniai, taip / ne, su pasirinkimo variantais...) ir sudėtingumo klausimų. Edukacija vyksta naudojant išmaniąsias technologijas ir „Kahoot“ programėlę: pasiskirstę komandomis, moksleiviai bando kuo greičiau ir sėkmingiau įveikti pateikiamus klausimus bei užduotis. Išmokti kažko naujo ar įtvirtinti sukauptas žinias dar niekada nebuvo taip smagu ir išmanu!


Edukacija „Žagarvyšnės“ Žagarės dvaro rūmuose įsikūrusiame Žagarės regioninio parko lankytojų centre ir gamtos mokykloje. Kviečiame 7-10 klasių moksleivius susipažinti su Žagarės miesto istorija ir miesto ypatingu simboliu - žagarvyšne. Pirmoje edukacijos dalyje supažindinsime Jus su miesto ir žagarvyšnių atsiradimo istorija, papasakosime istorijų ir legendų, o antroje praktinėje edukacijos dalyje išmėginsite savo jėgas panaudojant vėlimo techniką pasigaminti po suvenyrą - vyšnaitę - iš vyšnių sostine tituluojamos Žagarės. Edukacijos trukmė - apie 1,5 val. Kaina 4,50 Eur/asm. (moksleiviams).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Dalyvausite įtraukiančiose susikaupimą, mąstymą, pojūčius ir kūrybiškumą lavinančiose tikrose garsų dirbtuvėse ir sukursite vieną iš tautinės muzikinės raiškos ženklų – skudutį - bei išmoksite išgauti sudėtingesnę muziką tobulindami pasigamintą skudutį. Išmoksite parinkti įrankius ir geriausią ruošinį skudučio gamybai. Pažinsite muzikavimo priežastis, funkcijas ir naudą. Susipažinsite su lietuviškos kilmės skudučiais, kitų tautų analogais, senaisiais kaimo muzikavimo papročiais ir technika, šiuolaikinėmis tautinės muzikos kryptimis. Klausysitės ir kursite savo muziką. Dėmesio! Užsiėmime galimi nestiprūs susižeidimai (rakštis, odos paviršiaus įbrėžimai). Pageidautini dalyvių įgūdžiai ateinant – mokėjimas padrožti pieštuką peiliu, drožiant „nuo savęs“, o aukštesnis lygmuo - drožiant „į save“. Dirbama be apsauginių pirštinių (vaikai turės galimybę pažinti medžiagą, įrankį, bus mokomas saugiai įvertinti instrumento aštrumą).
Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto sutrikimu. Apie tokį poreikį prašome įspėti užsakymo metu.


Orientacinis žaidimas „Pažink Birštoną aktyviai"

Šis orientacinis žaidimas „Pažink Birštoną aktyviai" vyksta Birštono kurorte. Dalyvių komandos, pagal duotas užuominas, turi atrasti Birštono objektus ar vietas. Dalyviai, gavę kūrybišką, loginę ar edukacinę užduotį, turi išsiaiškinti, koks tai Birštono kurorto objektas ar kurorto simbolis ir jį surasti. Žaidimą laimi teisingai atradusieji objektus ir atlikę kūrybines, intelektualias, logines užduotis.


Vinetu kaimas, gyvosios Amerikos indėnų istorijos muziejus, vykdo atvykstamasias edukacines, patyriminės programas po visą Lietuvą ir gali aplankyti Jūsų įstaigą su išskirtine, edukacine kultūrine programa „Būgnų ir dainų ratas“. Nuo seno senovės žmonės žinojo apie būgnų skleidžiamo garso ir jo vibracijos magiškas galias, kurios pakelia nuotaiką, stiprina kūną, protą ir dvasią. Ne veltui žmogui duotas ir balsas. Net be žodžių, vien garsu galima išreikšti savo emocijas, pajusti save. Dainuodami ir muzikuodami galime įgyti daugiau sveikatos, harmoningam ir laimingam gyvenimui. Dainos ir muzika suartina kultūras ir žmones, leidžia juos geriau pažinti. Jai sklindant įsivyrauja taika, meilė ir darna, tiek žmogaus viduje tiek ir išorėje. Edukacijos ,,Būgnų ir dainų ratas” dalyviai gaus po indėnišką instrumentą: būgną ar barškutį, su kuriais lavinsime tam tikrus muzikos ritmo ir dainavimo gebėjimus, kurie pravers ne tik muzikuojant, bet ir kasdieniame gyvenime. Pasileisime į harmonijos, grožio ir bendrumo paieškas, o radę tai, pasimėgausime paieškų vaisiais. Atsipalaidavę ir pažadinę savo kūrybinę energiją kursime ritmus, kurie dar niekada neskambėjo po šia Saule. Grojimas būgnais ir dainavimas - tai tam tikra meditacijos forma, terapija, kurią naudoja daugelis tautų ir genčių,nes ji prasklaido pilkus debesis, suteikia energijos, padeda paleisti baimę, blogas mintis ar emocijas ir atveria kelią į pasitikėjimą, džiaugsmą ir laimę. Tai būdas pažinti save ir atverti savo prigimtines savybes, gebėjimus, kurie duoti siektiisėkmingo, laimingo ir darnaus gyvenimo.


Edukacija skirstoma į dvi dalis: teorinę ir praktinę. Teorinio užsiėmimo metu susipažinsite su Kuršių mariomis, didžiausiu Lietuvos gėlavandeniu vandens telkiniu, kadaise buvusiu pačiu žuvingiausiu. Pažinsite čia gyvenančias marių žuvis, žvejybinių burvalčių tipus, žvejybos ypatumus istorijos tėkmėje. Suprasite, kaip žmogaus ūkinė veikla įtakoja žuvų išteklius mariose bei kokiais būdais buvo reguliuojama žvejyba seniau ir dabar. Išmoksite šišioniškių gyventojų vartotus žuvų pavadinimus. Praktinėje edukacijos dalyje iš duoto modelino gabaliuko patys nusilipdysite mariose gyvenančią žuvį. Kol dirbinėliai džius orkaitėje, nueisite iki Drevernos mažųjų laivų uosto, iš apžvalgos bokšto pasigrožėsite Kuršių mariomis bei Kuršių nerijos kopomis. Uoste apžiūrėsite atstatytą senovinį laivą - reisinę. Pagamintas žuveles parsivešite namo atminčiai.


Vis garsiau skambančios tvarumą skatinančios idėjos ateityje neaplenks nei vieno. Susidurdami su įvairiais ekologiniais iššūkiais, klimato pokyčiais, turėsime rasti būdų kaip kiekvienas, net mažais darbais prisidėti prie didelių tikslų. Kūrybinės veiklos įgalina tapti šių pokyčių dalimi, todėl vaikai kviečiami dekoruoti bene svarbiausią moksleivio atributą - kuprinę. Daugkartinio naudojimo medvilnės kuprinė puikiai tarnaus kaip sportinis krepšys, keliaujant į būrelius ar į parduotuvę. Aptardami plastiko žąlą aplinkai, pasidalinsime idėjomis kaip galime įgyvendinti tvarias idėjas, atnaujinti pabodusius daiktus ir pratęsti jų gyvavimą, kaip serijinius gaminius paversti originaliais, išskirtiniais daiktais.
Tai kupina gerų emocijų, atradimo džiaugsmo ir kūrybos edukacija, iš kurios kiekvienas išeis su tvaria, originaliai išpiešta, medvilnės kuprine. Besibaiminantiems dėl kūrybinių idėjų stokos, bus pasiūlyta pasinaudoti trafaretais. Piešime markeriais, todėl su užduotimi susidoros net ir jauniausi mokiniai.


Kauno miesto savivaldybės Vinco Kudirkos viešoji biblioteka

Kviečiame pasinerti į užburiantį meninės fotografijos pasaulį ir sukurti savo pirmąjį šviesos paveikslą. Ar kada susimąstėte kaip galima tapyti šviesa ir tai užfiksuoti fotografijose? Užsiėmimų metu galėsite visa tai sužinoti ir patys išmėginti nepaprastai įdomią tapymo šviesa techniką. Trumpoje teorinėje dalyje sužinosite pagrindinius fotografijos principus, atlikdami įvairius fotografinius eksperimentus įgysite žinių kaip praktiškai išmėginti tapymo šviesa metodą. Suprasite kokią įtaką mūsų nuotraukoms daro išlaikymo funkcija, jautrumas šviesai, diafragmos atidarymas, šviesos šaltiniai bei judėjimo greitis ir kryptys. Susipažinsite su įvairiais šviesos šaltiniais: nuo paprastų šviesos diodų iki lazerių. Sužinosite kaip patiems pasigaminti išskirtinį ir įdomų šviesos šaltinį. Pradėdami nuo nesudėtingų veiksmų įsitrauksite į idėjų ir eksperimentų kupiną praktinį procesą. Atskleisdami savo kūrybiškumą ir išlaisvindami fantaziją fotografuosite tamsoje ilga ekspozicija judindami šviesos šaltinius. Tokiu būdu kiekvienas savo fotografijose galėsite išgauti išraiškingus šviesos raštus ir tapybiškus akcentus bei panaudoti juos savo meniniam pasakojimui kurti.


Kas padėjo kiaušinį? (išvažiuojamoji edukacija)

Kiaušinis – gyvybės pradžia gamtos pasaulyje. Gyvybės atsiradimas kiaušinyje jau nuo senų laikų apipintas mitais ir mįslėmis, o kiaušinis, kaip simbolis, reikšmingas įvairių šalių kultūrose. Šis magiškas kūrinys geba keisti savo turinį ir tapti gyvybe. Ar žinote, jog paukščiai yra ne vienintelė gyvūnų grupė, kuri deda kiaušinius? Edukacijos metu susipažinsite su plačia kiaušinių įvairovę, sužinosite kokie gyvūnai vietoje sėdėjimo lizde, kiaušinius saugiai užkasa žemėje, ir kurių gyvūnų kiaušiniai yra patys mažiausi, kartais, sunkiai matomi akimis. Kviečiame stebėti ir tyrinėti gyvūnų pasaulį, liesti ir atrasti kiaušinių paslaptis, bei sužinoti nuo ko viskas prasideda.


Prieš 165 mln. metų po Veprių pievas braidžiojo dinozaurai, kol dangaus neaptemdė akmuo iš kosmoso... Nukritęs meteoritas išmušė 8 kilometrų skersmens kraterį, kuriame ir įsikūręs Veprių miestelis su daugybe trykštančių šaltinių ir begale magiškų vaistinių augalų. Neįtikėtina, bet dar ir šiandien randame dinozaurus menančių augalų... Edukacijos metu susitiksite su senojo žolininkystės amato puoselėtoja Rasa, kuri supažindins su ,,dinozauriškais‘‘ Veprių žolynais, jų poveikiu sveikatai, papasakos senąsias legendas, papročius, burtus, užmins linksmųjų augalų minklių (nepamiršime dovanėlių už teisingus atsakymus), pavaišins kvapniomis arbatomis... Visi kartu susimaišysime gardžios ,,Dinozaurų arbatos‘‘ (kurią parsivešite). Pertraukėlių metu skambės gyva, armonikieriaus atliekama muzika. Veprių meteorito kraterio "Dinozaurų žolynai" – teatralizuota edukacija, skirta pažinti lietuvių etnokultūrą ir istoriją per ryšį su gamta, pažintį su žolynais ir jų galia.


Tikslas - skatinti atsargiai elgtis su nuodingais augalais
Uždaviniai 1.Supažindinti su veikliosiomis medžiagomis, jų poveikiu. 2. Supažindinti su nuodingais augalais. 3. Suteikti informacijos apie apsisaugojimo būdus. 4.Susipažinti su floristo profesija. 5. Mokyti pasigaminti atviruką su džiovintais augalais.
Edukacinė programa skirta supažindinti su nuodingais augalais mūsų aplinkoje, jų keliamu pavojumi bei apsisaugojimo priemonėmis. Mokiniai gaus augalų herbariumus arba apžiūrės gyvus augalus (tai įtakos metų laikas) besiklausydami ir lygindama rodomas nuotraukas su turimais herbariumais ras tinkamą nuodingą augalą. Susipažins su plokščiosios floristikos viena iš rūšių- atvirukų kūrimu, kompozicijos taisyklėmis, klijavimo būdu. Iš džiovintų augalų kurs atviruką. Atviruką pasiliks sau.  Tikimąsi, kad šių edukacijų metu įgytos žinios padės išvengti apsinuodijimų, skatins mokinių kūrybiškumą, gal net taps laisvalaikio užsiėmimu.


„(...) ir tarp tų tūkstančių, dešimčių tūkstančių miestų yra vienui vienas, vienintelis miestas, kuris yra tavo, kurį susirasti – tai susirasti save.“ Valdas Papievis. Kas bendra tarp bažnyčios, bravoro ir Dalai Lamos; prezidentūros, beprotnamio ir šunų; pagonių, bordelių ir Puškino senelio? Į šiuos ir panašius klausimus atsakoma „Bohemiškojo Vilniaus“ pasivaikščiojimų metu – miesto paveikslas čia piešiamas neįprastais rakursais – per čia gyvenusių ir veikusių bohemiečių vardus ir istorijas. Maršrutai vinguriuoja nuo siauriausių gatvelių iki giliausių požemių; nuo apgriuvusių celių iki modernių interjerų ir kas kartą būna vis kitokie, keičiami priklausomai nuo susirinkusių moksleivių amžiaus ir spontaniškų improvizacijų. Gyvai keliaujant po Vilnių, organizuojami interaktyvūs žaidimai ir viktorinos. Edukacijas veda poetas ir tarpdisciplininių menų kūrėjas Julius Žėkas; baigęs skulptūros, fizikos, lietuvių filologijos, literatūrologijos, kultūros vadybos ir politikos studijas; kuriantis, organizuojantis ir kuruojantis įvairius kultūros ir meno bei neformaliojo švietimo projektus; jau bemaž 20 metų vedžiojantis žmones Vilniaus gatvelėmis ir skiepijantis jiems poetišką miesto dvasią.


Ekskursija „Senosios Klaipėdos paslaptys“

Klaipėdos senamiestis apipintas įdomiausiomis istorijomis, kurių skrynią atversime! Su reikšmingiausiais uostamiesčio akcentais susipažinsime tyrinėdami senamiesčio gatveles, klausydamiesi legendų, stebėdami architektūros palikimą, kurdami ir žaisdami! Ekskursijos tikslas – sudominti vaikus Klaipėdos senamiesčio meno, kultūros, architektūros paveldu, atskleisti jo vertybes, ugdyti vaikų pastabumą ir gebėjimą suprasti įvairius kultūros ženklus miesto aplinkoje. Siekiama, kad po ekskursijos vaikai jaustųsi geriau pažįstantys Klaipėdos senamiestį, suvoktų apie jame glūdinčias vertybes ir būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančią aplinką.


Automuziejus Vilnius kviečia į kultūrinę istorinę patirtį kuriant savo įsivaizduojamą muziejų.
Edukacijos tikslas - didinti moksleivių kultūrinį sąmoningumą.
Edukacijos pagrindiniai uždaviniai:
- supažindinti su realaus muziejaus kūrimo procesu;
- supažindinti su eksponatų reikšme technikos istorijai ir kultūrai;
- atverti muziejaus erdvę nevaržomai kurti įgyvendinant savo kuriamą projektą edukacijos metu.
Pusė edukacijos laiko skirsime muziejaus pažinimui, o kitą dalį reflektuosime, kursime, statysime, piešime ir pristatysime savo kurtus įsivaizduojamus muziejus. Taigi, pasitelkus turimas žinias ir naujai gautą informaciją gilinsime savo kompetencijas, ugdysime savo vertybes ir savimonę, turėsime galimybę kurti nevaržomai muziejaus erdvėse.
Moksleivis gaus kokybiškų istorinių, kultūrinių bei kūrybinių patirčių.


Buvusiose Raudondvario dvaro arklidėse įsikūręs Menų inkubatorius, arkliai ir laimę nešančios jų pasagos yra neatsiejama šio pastato istorijos dalis. Buvusiame dvaro žirgo aptvare vykstanti edukacinė programa padeda lavinti dalyvių vaizduotę. Kūrybinės edukacijos metu tyrinėjame laimės sąvoką, siekiame išsiaiškinti, kodėl žmonės tiki pasagos galia nešti sėkmę. Tuo tarpu, intriguojančios Raudondvario dvaro žirgyno istorijos ir liaudies pasakos padeda atskleisti prietarų paslaptis. Kūrybinio darbo metu naudojame natūralų Baltijos gintarą, todėl trumpai aptariami mitai, legendos bei tikros gintaro susiformavimo sąlygos. Meninės veiklos metu, dalyviai turi galimybę lavinti kūrybiškumą, jautrumą estetikai bei kultūrai. Legendas bei tikrus įvykius sujungiantys pasakojimai tampa kritiškai mąstančios asmenybės formavimosi veiksniu. Programos dalyviai savarankiškai gamina laimę nešančią pasagą iš medžio, gintaro ir kitų priemonių. Galiausiai, patenkinę žinių troškimą bei aktualizavę kūrybinį potencialą, keliausime namo ir skleisime šilumą ir džiaugsmą!


„Archeologinis kostiumas ir virvučių vijimas akmenukais“

Daugiausia duomenų apie žmonių aprangą ir papuošalus archeologai gauna tyrinėdami palaidojimo vietas, mat pagal senovės baltų tikėjimą buvo priimta žmogų laidoti su visais jo asmeniniais daiktais. Išlikusias aprangos detales restauruojame, darome kopijas. Edukatorius, vilkėdamas archeologinį kostiumą, demonstruoja aprangos detales, papuošalus, aiškina jų paskirtį. Mokiniai supažindinami su medžiagomis, iš kurių priešistorėje gamintas drabužis: kailis, oda, vilnonis ir lininis audinys. Pristatoma, kokie būna vyriški ir moteriški drabužiai, kokia avalynė. Tada pereinama prie senovinių papuošalų: įvairūs karoliai, talismanai, žalvarinės segės, smeigtukai, apyrankės ir kiti puošybos elementai. Per papuošalų formas ir ornamentiką galima spręsti apie tuometinį pasaulio suvokimą, apie papročius ir senuosius tikėjimus. Kaip neatsiejama archeologinio kostiumo dalis demonstruojami moters darbo įrankiai, taip pat mūsų protėvių ginklai. Edukatorius parodo, kaip senovėje užkurdavo ugnį naudojant skiltuvą ir titnagą. Mokiniai turės progą patys pasidaryti spalvotą papuošalą – iš vilnonių siūlų pintą apyrankę. Vaikai dirbdami komandoje po du senoviniu virvių pynimo būdu nusipins ilgą virvę, kurią padalinę užrišime jiems ant riešo. Taip vaikai įprasmins apsilankymą edukacijoje ir turės savos gamybos papuošalą-suvenyrą.


Atkreipti dėmesį į regioninį kalbos ir materialinės kultūros savitumą, ugdyti gimtosios tarmės/patarmės įgūdžius, žinoti kupiškėnų patarmės teritorines ribas, mokytis pagrindinius dėsnius, juos atpažinti ir pritaikyti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė programa „Žinomas ir nežinomas Laurynas Ivinskis“ 6-8 kl.  mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Kalendoriai atsirado jau seniausiuose civilizacijose, kuomet žmonėms kilo poreikis planuoti ūkinę veiklą ir apsispręsti, kada švęsti religines šventes. Šiandien beveik visame pasaulyje kalendorius plačiai naudojamas. Laiko tėkmėje kalendoriai keitėsi, įgavo kitus pavidalus. Pirmųjų lietuviškųjų kalendorių pradininkas -Laurynas Ivinskis. Jo leisti ir redaguoti kalendoriai -  pirmieji lietuvių kalba.
Edukacija „Žinomas ir nežinomas Laurynas Ivinskis“ skirta 6-8kl. mokiniams.
Programos tikslas - Išsaugoti Lauryno Ivinskio atmintį, jo veiklos įvairiapusiškumą, pirmųjų lietuviškų kalendorių svarbą.
Kas yra kalendorius? Koks kalendorius vartotas senovės Lietuvoje? Dėl ko žmonės pradėjo skaičiuoti laiką? Kaip atrodė pirmieji kalendoriai? Kas ir kodėl sukūrė pirmąjį lietuvišką kalendorių? Kokia kalendorių reikšmė gyvenime? Į Šiuos ir kitus klausimus ieškosime atsakymų edukacinio užsiėmimo metu. Aptarsime pirmuosius laiko skaičiavimo būdus, ieškosime skirtumų ir panašumų tarp naudojamų senovėje ir dabartinių kalendorių. Susipažinsime su Lauryno Ivinskio asmenybe, jo  įvairiapusiška veikla, darbu. Apžiūrėsime ne tik jo išleistą pirmąjį lietuvišką kalendorių, bet ir visą „Senųjų kalendorių“ ekspoziciją.
Antroje užsiėmimo dalyje atliksime kūrybinę užduotį: gaminsime savo kalendorių. Dalyviai kūrybai naudos įvairias medžiagas: spalvotą popierių, džiovintus augalus, juosteles, siūlus, sagas, pagalbines detales, iškirstas dekoratyviniais skylamušiais ir kt.  Kūrybiškai atlikdami užduotis, lavinsime atmintį, skatinsime svajoti.


Stepo (tap dance) šokio edukacija ir pamoka

Tai stepo šokio edukacija-pamoka. Stepo šokis paremtas ritmo pojūčiu bei vieningumo sukūrimu kiekvienam individualiai kuriant bendrą ritmą. Pažintis su stepo šokiu leis praplėsti kultūrinį akiratį šokio meno srityje, įsigilinti į individualų bei bendrą ritmo kūrimą bei pojūtį, jo svarbą tiek meno sferoje, tiek asmeniniame gyvenime bei visuomenėje. Pamokoje moksleiviai susipažins su stepo šokio pagrindais, suvoks ritmo svarbą, supras individualų bei grupės kuriamą ritmą. Profesionalios stepo trupės Funny Beat vadovas parodys, kaip metalinėmis pakalomis kaustytais batais kuriami ritmai, kurie gali skambėti tyloje, muzikoje ar tapti komunikacijos priemone su kitu žmogumi. Siekiama ne tik praplėsti mokinių kultūrinį išprusimą šokio srityje, bet ir lavinti ritmo suvokimą, pajautimą, skatinti suvokti savo individualų ritmą ir perprasti, kad kiekvienas individualus ritmas atranda savo vietą bendrystėje su kitais, taip sukuriant vieningą mūsų visų ritmą. Taigi per šokį išvedamos paralelės į žmogaus psichologinį būvį bei bendrystę vieni su kitais.
Mokinių laukia trumpa edukacija, jie mokomi stepo šokio derinio.

Tikslas - lavinti kūrybinę raišką, judesio bei ritmikos įgūdžius, plėtoti kultūrinį sąmoningumą bei raišką šokio priemonėmis, skatinant kūrybiškumą, bendradarbiavimą, estetinį suvokimą bei fizinį aktyvumą.

Uždaviniai:
- puoselėti kultūrinį sąmoningumą, skatinti meninę raišką,
- didinti kultūrinį sąmoningumą,
- lavinti gebėjimus kūrybiškai komunikuoti šokiu,
- skatinti kultūrinių šokio tradicijų išsaugojimą ir puoselėjimą,
- teigiamas emocijas keliančia programa skatinti pajusti, suvokti bei vertinti šokio meną ir kultūrą bei plėtoti mokymosi mokytis kompetencijas,
- skatinti individualią bei grupinę saviraišką stepo šokio bei ritmikos priemonėmis,
- plėtoti mokinių kultūrinius, meninius patyrimus, leidžiant jiems išbandyti save kūrėjų, atlikėjų, aktyvių stebėtojų ir vartotojų vaidmenyse,
- lavinti meninės raiškos gebėjimus bei skatinti fizinį aktyvumą.


Orientacinis žaidimas ,,Pažink Simoną Konarskį"

Atvykę į 19 a. Dapkiškių dvarą susipažinsite su dvaro istorija, Simono Konarskio tėviške. Pasiskirstę į komandas orientuodamiesi žemėlapyje atliksite nurodytas užduotis, renkant istorinę informaciją, vaikščiojant po išlikusią Simono Konarskio tėvų miško alėją. Aplankysite senovinį dvaro rūsį. Sėkmingai atlikę užduotis, žaisite komandinius žaidimus, mokydamiesi bendradarbiauti ir spręsti problemas. Po iššūkių įveikimo, jūsų lauks ant laužo kepta saldi staigmena bei malonus pasibuvimas.


Ar norėtumėte tapti detektyvais ir patyrinėti, ką žmonės veikė, ką sapnavo Sapiegų rūmuose per paskutinius tris šimtus metų? Mažieji rūmų detektyvai šios edukacijos metu leisis į nuotykį rūmuose: ieškodami užuominų jie kurs savo vaizdines istorijas. Piešiniams kurti bus pasitelkiama frotažo technika, glaudžiai susijusi su siurrealizmu ir sapnais. Vaikai naudosis užuominomis, sukurs naujų detalių, kurios papildys jų pasakojimą. Piešinių istorijos taps bendra piešinių knygele, kuri primins apie trumpą nuotykį rūmuose, leis pratęsti nuotykius ir už rūmų ribų.


Druskininkų miestas visais laikais virsdamas nepaprastu vasaros kurortu sukeldavo didelius judėjimo srautus. Juk ir šiandien gatvės pilnos ne tik keliaujančių pėsčiomis, kurie nuolat turi saugotis įvairiomis transporto priemonėmis: automobiliais, dviračiais, paspirtukais, autobusais ir kitomis, keliaujančių gyventojų bei miesto svečių. O kokiomis priemonėmis žmonės keliavo seniau? Ar labai jos skiriasi nuo šiandieninių? Kurias dar ir šiandien galėtume sutikti miesto gatvėse, o kurių jau nebelikę? Šio edukacinio užsiėmimo Druskininkų transportas metu mokiniai sužinos apie Druskininkų kurorto transporto istoriją, susipažins su įvairiomis transporto priemonėmis, pagilins savo suvokimą apie sparčią technologinę raidą. Po edukacinio užsiėmimo išvyksite su kvapniais, iš veltinio pasigamintais pakabukais – oro gaivikliais. Tai tarsi skaitmeninė kelionė laiku, skatinanti domėjimąsi savo tautos istoriniu paveldu, ugdanti smalsumą ir kūrybiškumą, o kai kurios edukacijos metu įgytos žinios papildo formaliojo ugdymo programas.
Tikslas: skatinti domėjimąsi istorine praeitimi ir technologijų raida, supažindinant su transporto raida Druskininkuose. Ugdyti bei  tobulinti bendrąsias kompetencijas.
Pagrindiniai paslaugos uždaviniai:
1. Apžvelgti, kokios transporto priemonės seniau judėjo Druskininkų miesto gatvėmis ir kokie įdomūs įvykiai jas lydėjo.
2. Lavinti kritinio mąstymo, kūrybiškumo, pažinimo ir skaitmeninę kompetencijas, atliekant užduotis „Išmaniosios klasės“ pagalba.
3. Parengti ir pravesti pakabukų - oro gaiviklių gamybos užsiėmimą, ugdant kūrybiškumą bei tarpusavio bendradarbiavimą.
Edukacijos metu siektinu rezultatu laikytume kritiškesnį ir sąmoningesnį dalyvių mąstymą apie sparčią technologijų raidą ir naudą šiandieniniame gyvenime bei ekologiją ir jos svarbą.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 1-4 kl. išvažiuojamoji Lietuvoje, išskyrus Kauno m. ir Kauno raj.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.
Išvykstamoji paslauga teikiama vijose Lietuvoje, išskyrus Kauno miestą ir rajoną. Paslauga teikiama užsakant ne mažiau nei 2 užsiėmimus, vedamus vienas po kito, kai minimalus viename užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 25.


Kaip manote, iš kur atsirado žodžiai „cepelinai, „cukrus“, „grikis“, „Kalėdos“, „klumpė“, „koldūnas“, „neužmirštuolė“, „pinigas“, „plunksna“, „ragana“, „raketa“, „savaitė“, „staigmena“, „tulpė“, „vaikas“, „zylė“, „žmogėdra“ ir kt. Ar esate girdėję apie vardų Gražina, Jonas, Vytautas ar vietovardžių Balbieriškis, Klaipėda, Panevėžys, Vilnius kilmę? Kai kurių žodžių kilmė be galo įdomi, net verta detektyvinio tyrimo. Juk žinodami žodžio kilmę ir amžių, galime daug sužinoti apie mūsų protėvių praeitį. Patyrinėkime kartu!


Pasaka turbūt yra pats suprantamiausias būdas vaikui padėti pažinti, suprasti jį supančią aplinką - gamtą. Kartu sekant miško pasaką, mažieji programos dalyviai susipažins su medžių sėklomis, mokysis atskirti paukščių balsus, išsiaiškins, kokius gyvūnus galima sutikti miške.