Šiuo metu įprastose mokymo programose naudojami metodai nėra pakankamai veiksmingi socialiniams ir emociniams gebėjimams ugdyti. VšĮ " Virsmo studija" pasiekė puikių rezultatų vykdydama ugdymo projektus, su kryptingai parinktomis asmenybės ukdymui skirtomis temomis, taikydama inovatyvius metodus. Programos tikslas – kūrybos procese skatinti vaikus išreikšti bei įvardinti savo mintis ir jausmus, vystyti kūrybiškumą, stiprinti savivoką ir savivertę, ugdyti bendravimo įgūdžius. Programa skirta moksleiviams, kurie nori pažinti save, suprasti savo emocijas, nori išmokti saugiai jas išreikšti, rūpi santykis su kitais. Užsiėmimų metu įvairiais kūrybiniais, neuroedukaciniais bei dailės terapijos metodais, grupiniu darbu, individualiais pokalbiais, įvairia vaizdo terapijos technika, koliažais, kūrybinių idėjų generavimu (smegenų šturmas, spontaniškas piešimas, spontaniškas rašymas, vizualizacija), laisvųjų asociacijų metodu, filosofiniu bei diskusijų metodu, dalyviai mokomi atpažinti ir suvokti savo emocijas ir jausmus (sąvimonė), išveikti savo emocijas, valdyti emocijas (savitvarda), vadovautis savo emocijomis ir jausmais, atpažinti savo ir kito asmenines ribas, pasitikėti savimi, kurti ir išlaikyti tarpusavio santykius, suprasti, kodėl vienu žmogumi galima pasitikėti, o kitu – ne, suprasti, kas yra tolerancija, pagarba ir orumas, gebėti priimti etiškus sprendimus.


,,Drama be dramų“ - tai kūrybinės dramos terapijos dirbtuvės, kurių metu jų dalyviai kuria kaukes - vaidmenis, padedančius geriau pažinti save (,,Mano viešas veidas“, ,,Mano vidinis ,,aš“, ,,Geriausiai mane atspindintis pasakos/mito/legendos personažas“ ar kt. ). Per distanciją atrandami asmeninių gyvenimo įvykių scenarijai, kurie gali būti lengviau valdomi, kai egzistuoja miniatiūrine forma, kad būtų galima pamatyti juos išoriškai, o vidun leistis tik tada, kai atsiranda daugiau drąsos. Užsiėmimo metu, naudojant įvairiausius žaidybinius/teatrinius metodus, kaukė - vaidmuo ,,prabyla“ ir leidžia dalyviui kalbėti aktualiomis temomis, pažinti paslėptus asmenybės aspektus ir reflektuojant atrasti tai, kas buvo nesuvokta bei neįsisąmoninta. Ši programa - tai galimybė patirti save scenoje ir išlaisvinti kūrybinį mąstymą.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Purškiamų (spiritinių) kvepalų gamyba – nuostabus užsiėmimas, kuris leidžia mėgautis įvairiais aromatais, stebėti, kaip jie sąveikauja tarpusavyje, kaip dera su mūsų pasaulėžiūra, įpročiais, emocijomis. Kvapas sukelia prisiminimus, jis turi galimybę reguliuoti mūsų emocijas, mintis, net veido išraiškas! Asmeninių kvepalų gamyba pradedama nuo kvapų paletės išrinkimo ir, svarbiausia, nusiteikimo derinti skirtingus kvapus ir noro juos pažinti. Labai svarbu bet kokius kvapus uostyti pačiam neprisikvėpinus, tam, kad pašaliniai kvapai netrukdytų mums “apčiuopti” ir pajausti nuostabius aromatus, tvyrančius aplink mus. Kiekvieno iš mūsų pasirenkami kvepalai gali daug papasakoti apie mūsų charakterį, nuotaiką, socialinį statusą, pažiūras, pomėgius. Kvepalai yra tarsi mūsų parašas, kuris gali nuolat kisti, priklausomai nuo aplinkos, įvykių, mūsų vidinės būsenos pokyčių. Kviečiame į greitąsias kvepalų gamybos dirbtuves ir išbandyti save parfumerio vaidmenyje, įsiklausyti į savo emocijas bei nuotaiką, pažinti skirtingus aromatus ir iš unikalių pasirinkimų susikurti sau purškiamus kvepalus. Užsiėmimo metu Jūsų laukia teorinė įžanga ir praktinė dalis, kurios metu, po kvapų degustacijos komponuosite savo pasirinktus aromatus į unikalią paletę, kurią naudosite kvapo sukūrimui. Aptarsime kvapų derinimo taisykles, ieškosime tinkamiausių aromatų bendro kvapo kūrimui pagal pasirinktus kriterijus. Kvapus kursime mažose stiklinėse, stebėsime ne tik kvapo kaitą, bet ir dominuojančias spalvas, vertinsime kvapą skirtingais metodais. Sukūrę kvapą, jį perkelsite į buteliuką su parfumerine baze (sudėtyje yra alkoholio). Užsiėmimo metu : - Aptarsime kvepalų gamybai naudojamas medžiagas. - Degustuosime natūralios kilmės aromatus. Rinksime savo unikalius kvapų derinius. - Apžvelgsime galimus kvepalų kūrimo būdus. - Sukursite kvapo mišinį ir pagaminsite purškiamus kvepalus (10 ml). - Sukurtų kvepalų formulė liks Jūsų naudojimui ar kvepalų tobulinimui.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Kūrybinės dirbtuvės dirbtuvės „Žodžiai lapuose“

Dirbtuvių „Žodžiai lapuose“ užduotis – kartu su dalyviais sukurti naują pasakojimą ir paversti jį knyga. Taip dirbtuvių dalyviai praktiškai išbandys kūrinio atsiradimo kelią nuo pirminės idėjos iki jos įgyvendinimo. Sužinos kaip įveikti kūrybinius stabdžius. Kaip nebijoti suklysti. Kaip apjungti įvairias idėjas. Kaip dirbti kartu ir ieškoti bendrų sprendimų. Pirmoje renginio dalyje dalyviai padedami dailininko ir rašytojo Pauliaus Juodišiaus pasirinks pasakojimo temą, sukurs pagrindinius istorijos veikėjus, sugalvos jiems nutikusius nuotykius. Antrojoje dalyje renginio dalyviai iliustruos savo sukurtą pasakojimą. Renginio vedėjas paskirstys užduotis, pats pieš ir padės, jei dalyviams kils sunkumų piešiant. Trečiojoje dalyje renginio vedėjas pasakojimą sujungs su vaikų pieštomis iliustracijomis kompiuteriniame makete. Dirbtuvių rezultatas – skaitmeninis pdf. knygos failas. renginio dalyviai galės atsispausdinti ir susirišti, arba naudotis elektroniniu variantu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Žaliakalnyje, Kalniečių gatvėje stūksantis namelis slepia ne vieną istoriją apie jo šeimininką, rašytoją Juozą Grušą. Būtent šioje vietoje gimė brandžiausia autoriaus kūryba – istorinės dramos, vėlyvos novelės. Visi jie nugulė į penkis raštų tomus, kuriuose autorius atskleidžia, jog dailioji literatūra, tai menas, kuris netarnauja gyvenimo praktikai, tačiau žmogaus sielą praturtina laime.
Edukacinio užsiėmimo „Raštas Juozo Grušo namuose“ metu, kviečiame susipažinti su rašytoju Juozu Grušu – sudėtinga rašytojo vaikyste, ankstyvu įsitraukimu į literatūros pasaulį. Išgirsite koks knygnešys išmokė jaunuolį skaityti, kokia buvo rašytojo dienotvarkė, kaip ši unikali asmenybė sėmėsi įkvėpimo. Išvysite originalius literato rankraščius, perskaitysite keletą Juozo Grušo aforizmų iš asmeninių rašytojo sąsiuvinių, pasisvečiuosite rašytojo svetainėje.
Kūrybinėje edukacijos dalyje, dalyviai leisis į kultūrinę rašto kelionę bei jo transformacijas nuo viduramžių iki šių dienų. Jų lauks kūrybinė užduotis – užrašų knygelės dirbtuvės. Mokiniai susipažins su pirmuoju plačiai paplitusiu gotikiniu šriftu, patys išmėgins savo talentą kaligrafijoje, rašydami iliuminaciją. Galvodami apie senas istorijas, sendinsime popierių, kuriame žąsies plunksna rašysime laišką sau į ateitį. Taip pat prisiliesime prie XX a. istorijos – įkvėpti rašytojo žurnalistinio smalsumo, spausdinimo mašinėle rašysime Juozo Grušo kūrybinę citatą. Dailės gabumų pareikalaus ir kita veikla – tam, kad knygelė turėtų savo šeimininką, pasigaminsime ekslibrį ir juo dekoruosime savo sukurtas knygeles. Visas veiklas surišime japonišku knygų rišimo metodu į unikalią užrašų knygelę, kurią dalyviai galės parsinešti namo. Tikimės, jog šis edukacinis užsiėmimas ugdys meilę lietuviškam žodžiui, įkvėps kurti ne tik muziejuje, bet ir už jo ribų.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Specialiai pradinukams sukurta kultūrinės edukacijos programa, skirta supažindinti su pagrindiniais Lietuvos valstybės simboliais – herbu, himnu ir tautine vėliava, jų atsiradimo istorija, reikšme, reprezentuojamomis vertybėmis bei naudojimu artimoje aplinkoje ir viešoje erdvėje. Edukacijos dalyviai įgyja praktinių įgūdžių: kaip dera elgtis skambant Lietuvos valstybės himnui, kaip pagerbti vėliavą, kaip ją laikyti, sužino, ką pasakoja vėliavos spalvos. Edukacijos dalyvių laukia įdomios praktinės užduotys – aktyvi Vyties atvaizdo paieška autentiškoje Prezidento rūmų aplinkoje, trispalvės vėliavos spalvinimas ir diskusija apie spalvų reikšmes, komandinis darbas dėliojant Tautiškos giesmės dėlionę, kurio metu ne tik įsimenami himno žodžiai, bet ir diskutuojama apie tokias abstrakčias sąvokas kaip „Tėvynė“, „dorybė“, „nauda“ ir kt. Edukacijos metu ugdoma jaunųjų edukacijos dalyvių pagarba Lietuvos valstybės simboliams, puoselėjama Tėvynės meilė, tautinė savigarba bei atsakomybė už tautą ir valstybę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ar kada teko susimąstyti, jog iš molio galime ne tik žiesti ir lipdyti puodynes bei ąsočius, bet molį galime panaudoti ir instrumento gamybai? Tautinės muzikos muziejus, esantis pačioje Kauno širdyje - senamiestyje, nori Jus visus pakviesti į edukacines molio švilpynių dirbtuves. Šiame užsiėmime susipažinsime su senosiomis muzikinėmis tradicijomis Lietuvoje, kurios mena ankstesnius mūsų protėvių laikus ir piemenų muzikavimo įpročius. Dalyviai susipažįsta ir su kitų tautų analogais ir juos išbando. Po nuotaikingo pasakojimo apie molinius instrumentus, visi dalyviai kviečiami pajusti ir išgyventi jausmą, kaip vaikams arba meistrams reikėjo pajusti molį ir jį apdirbti, jog rezultate gautųsi meno kūrinys - molinė švilpynė. Jūs patys, savo rankomis, prisiliesite prie molio: minkysite, lipdysite bei dekoruosite. O baigę lipdyti ir "susiderinę" instrumentus - linksminsite savo draugus ir gerbėjų gretas!
Dėmesio! Dirbama be apsauginių pirštinių (vaikai turės galimybę pažinti medžiagą, įrankį, bus pabrėžtas saugus elgesys kolektyvinėje aplinkoje.). Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto sutrikimu. Apie tokį poreikį prašome įspėti užsakymo metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Edukacija „Žadintuvas“ įkvėpta Victor Panicello knygos "Influencerė". Profesionalūs edukatoriai naudodami įvairias raiškos priemones sugeba pritraukti dėmesį ir viską išdėstyti paaugliui suprantama kalba. Pertraukų ar net pamokų metu, namuose ar gatvėje į telefoną įnikęs paauglys signalizuoja apie lėtai artėjančių emocinę ir egzistencinę krizę. Laikas skambėti žadintuvui, kad budinti jaunuosius mūsų visuomenės narius. Edukacijos metu nagrinėjama nuomonės formuotojų daroma įtaką požiūriui į save ir į visą pasaulį, akcentuojamas internetinių socialinių tinklų veikimo principas ir laipsniškas vartotojo priklausomybės didinimas. Edukacijos tikslas – socialiai atsakingas ir sėkmingai funkcionuojantis tarpasmeniniuose santykiuose jaunuolis, gebantis greitai reaguoti į besikeičiančią situaciją ir kūrybiškai spręsti iškilusius sunkumus. Edukacijos uždaviniai: *Lavinti kūrybiškumą; *Ugdyti kritinį mąstymą; *Mokyti reikšti savo nuomonę ir išklausyti kitą; *Mokyti suprasti savo psichologinę būseną ir ją valdyti; *Akcentuoti pagarbaus santykio svarbą; *Ugdyti pagarbą savo ir kito asmens atžvilgiu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Niekas neišeis iš muziejaus be apdovanojimo! Kol gaminsime medalius iš molio, sužinosime, kokių būna medalių ir kaip sportininkai dėl jų kovoja.

O kol medaliai apdžius, apžiūrėsite ekspozicijoje esančius medalius, sužinosite įdomių istorijų apie sportininkus ir įvairias sporto šakas. Gal šis, paties pasigamintas medalis, paskatins jus siekti fizinio aktyvumo, laimėjimų įvairiose srityse?

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Marijampolės Petro Kriaučiūno viešoji biblioteka

„Muzikos evoliucija“- tai Marijampolės Petro Kriaučiūno viešosios bibliotekos Vaikų ir jaunimo edukacijos centre vykstanti edukacija, kurios metu tyrinėjamas garsas, jo dažnis ir galimos formos, garso keliavimo būdai, skirtingas garso įrašymas naudojant informacines technologijas.
Mokiniai prisilies prie muzikos kūrybos, sužinos ir pajaus fiziškai garso dažnio skirtumus ir poveikį tam tikros materijos formoms.
Galutinis rezultatas: muzikinio garso takelio sukūrimas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kėdainių rajono savivaldybės Mikalojaus Daukšos viešoji biblioteka

Lietuva – per amžius dainuojanti šalis. Dainose glūdi mūsų protėvių narsa ir meilė savo kraštui. Iš dainų pažįstame savo istoriją. Dainuodami puoselėjame savo kalbą ir kultūrą.
Kultūrinė edukacinė veikla „DAINŲ IR DAILĖS DŪZGĖS“, tai puiki galimybė mokiniams susipažinti su Lietuvos Dainų švenčių tradicija ir simbolika bei susipažinti su mixed media technika.
Veiklos metu mokiniai kels ir įgyvendins savo idėjas, diskutuos apie Dainų švenčių tradiciją ir simboliką, kurs dainos žodžius, susipažins su mixed media technika, naudojant įvairias priemones (atspaudus, akrilinius dažus, iškirstas skrebinimo detales, nereikalingus mini daiktus, trafaretus, medines detales ir kt.) kurs Dainų šventės simbolius, surengs parodą, žais judriuosius žaidimus. Bibliotekoje mokiniai turiningai, įdomiai ir šauniai praleis laiką, kuris paliks neišdildomus įspūdžius.
VEIKLOS PROGRAMA: susipažinimas, PowerPoint pateiktys „Lietuvių Dainų švenčių tradicija ir simbolika“, „Mixed media technika“, veikla mažose grupelėse „Dainos kūrimas“, individuali veikla „Dainų švenčių simbolika“ (paveikslo kūrimas naudojant mixed media techniką), žaidimai, mokinių apdovanojimai atminimo dovanėlėmis, veiklos refleksija.
Edukacijos išskirtinumas – įdomios ir įtraukiančios veiklos kūrybinėse dirbtuvėse, smagūs žaidimai. Veiklos turinyje atsižvelgta į specialiuosius ugdymosi poreikius turinčius mokinius ir užtikrinama šių mokinių dalyvavimo galimybė ir įsitraukimas.


Ar mokate kurti savo įvaizdį vizualinėmis priemonėmis? Užduotyje, pasitelkiant šiuolaikinės grafikos programą (Photoshop arba Gimp), bus mokoma, kaip įkelti savo nuotrauką į savo asmenvardžio inicialus pagal pasirinktą šriftą. Tokiu būdu bus sukurtas šiuolaikinis logotipas su vaizdiniu turiniu, atskleisiantis asmens individualumą ir unikalumą. Užduotys bus skiriamos kiekvienam mokiniui individualiai. Užsiėmimo pabaigoje surengiama bendra labiausiai pavykusių darbų peržiūra.


Ar žinote, kas yra šlyktukas (angl. slime)? Atsiraitosime rankoves ir kibsime ląstelės gamybos procesą. Pasigaminsime į ląstelės citoplazmą, kuria taps polimeras, visų mėgstamas šlykštukas. O tada įdėmiai aiškinsimės: Kas gi yra ląstelės viduje? Kokias funkcijas ji atlieka? Paversime sunkią temą į labai smagią, juk šlykštukus visi mėgsta gaminti ir jų niekados negana, todėl po pamokos galėsite pasiimti juos su savimi. Atkreipsime dėmesį į mokslo ir meno sintezę bei gaunamus rezultatus. Pamatysime, kad mokslas yra tiek pat gražus, išraiškingas, savitas.


Ar kada nors norėjote skristi į kosmosą? O kaip Jūsų vaikai, ar turi tokių svajonių? Suteikite jiems galimybę pabūti astronautu! Mes siūlome pažintinę, interaktyvią edukacinę veiklą - kosminį skrydį, kosminio roboto viktoriną ir nepakartojamus potyrius, apsirengus astronauto kostiumais. Prisiminimui Jums lieka astronautiškos  nuotraukos ir kosminiai prizai!
KOSMINIS FILMAS
Autorinis 15 min. trukmės pažintinis edukacinis filmas nukelia vaikus į Saulės sistemą. Jaunieji astronautai susipažįsta su Saulės sistemos planetomis, patirdami įvairių nuotykių ir netikėtumų! Pasirodo, kad vaikų laukia kelionė ne tik kosmosu, bet ir laiku. Įdomu?
ASTRONAUTŲ VIKTORINA
Jaunieji astronautai, pakeliavę kosmosu ir susipažinę ar geriau pažinę Saulės sistemą, varžosi jaunųjų astronautų viktorinoje. Viktorinoje dalyvauja kiekviena klasė kaip ypatinga jaunųjų astronautų komanda. Viktorinos kosminiai klausimai gali būti paprasti ir sudėtingi, gali nustebinti, o gal paskatinti susimąstyti. Šioje viktorinoje visi verti prizų, todėl kiekviena komanda apdovanojama kosminėmis taurėmis.
KOSMINIS ROBOTAS
Pas vaikus atvyksta ypatingas svečias - įspūdingas Kosminis robotas!  Norite susipažinti? Mielai! Robotas atsakys į visus vaikams rūpimus klausimus apie kosmosą ir ne tik. O gal patys norite būti astronautu ir keliauti kosmosu, tyrinėti dar nepažintas erdves? Robotas patars ko reikia norint būti astronautu, kokias asmenines savybes ugdyti, kokių mokslo aukštumų siekti, kuo domėtis.
ASTRONAUTŲ RIKIUOTĖ (FOTOGRAFIJA)
Pakeliavę kosmosu ir patyrę naujų įspūdžių mokiniai kviečiami į Astronautų rikiuotę! Tai ypatinga jaunųjų astronautų komanda. Visi rengiamės astronautų kostiumais ir rikiuojamės ypatingai fotografijai.
Visos edukacinės veiklos metu, savo telefonuose galite užfiksuoti jaunųjų astronautų patyrimus ir nuotaikas. Ir turite galimybę išsirinkti ir patys pasidaryti Jums labiausiai patinkančias nuotraukas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė ekskursija „Joniškio krašto kryždirbių ir dievdirbių kūrybos paveldas“

Muziejuje yra saugomas Joniškio krašto dievdirbių ir kryždirbių kūrybos paveldas – ypatingos meninės ir istorinės vertės XIX a.–XX a. pirmosios pusės sakralinės skulptūros ir kryždirbystės paminklų ikonografija. Muziejaus sakralinės ekspozicijos pasididžiavimas – XIX a. Kryžiaus kelio stočių skulptūrinės kompozicijos, kurios yra vienintelis išlikęs talentingo dievdirbio Augustino Ulčino išdrožtas unikalių skulptūrų ciklas. Edukacinės ekskursijos dalyviams bus pateikiama nemažai žinių apie žymiausius Joniškio krašto kryždirbius ir dievdirbius: Marcijoną Šinicką, Antaną Lengvenį, Joną Remeiką, Ignacą Jurevičių, Marcijoną Šutkų ir kitus. Taip pat bus pristatoma kryždirbystės paminklų kūrimo ir statymo tradicijų apžvalga bei demonstruojamas kryždirbių ir dievdirbių kūrinius fiksavusių tyrinėtojų ikonografinis palikimas.


Šiandien piešiniai arba tattoo ant kūno yra populiari saviraiškos forma, kuri atspindi žmogaus pasaulėžiūrą ir mąstymą. Nors seniau lietuviai nepuošė savęs tatuiruotėmis, tačiau šiandien ši, kitų tautų tradicija, įleidžia šaknis į mūsų jaunų žmonių gyvenimus ir dažnai, turėdami pasirinkimo galimybę, jie savo kūną išmargina bereikšmiais piešiniais. Programos idėja- skatinti jaunus žmones domėtis savo ir kitų tautų tradicijomis, būti sąmoninga ir kritiškai mąstančia asmenybe, o pasirinkta tatuiruotė būtų tik priemonė atskleisti savitą individualumą. Parengta edukacinė programa „Mano tattoo“ leis moksleiviams plačiau ir giliau pažvelgti į šį unikalų pasaulio tautų paveldą ir atrasti sau tinkamą ir priimtiną išraiškos motyvą. Efektyvūs ugdymo metodai, tokie kaip, diskusija, individualus darbas, jauniems žmonėms padės atrasti save, suprasti ženklų pasaulio magiją, leis realizuoti savo asmenines idėjas piešiant augaliniais dažais ant kūno. Edukacijas parengė ilgus metus mokykloje dirbanti dailės ir kompozicijos pagrindų profesijos mokytoja-metodininkė Daiva Stankevičienė. Programos pristatymas bus įvairiapusiškai įdomus, nes kelerius metus tatuiruočių menu susižavėjusi ir įvairiuose renginiuose jas piešianti, mokymus vedanti meninkė, nuolat ieško naujų ir įdomių būdų teorines žinias žaismingai pritaikyti praktikoje.


Edukacinė programa „Nidos švyturys“ – tai kūrybiniais bei kritinio mąstymo ugdymo metodais paremtas būdas supažindinti dalyvius su dviem skirtingais Nidos švyturio gyvenimais – nuo pastatymo iki Antrojo pasaulinio karo, ir po karo iki šiandienos, kurie leidžia perteikti Kuršių nerijos istorijos kontekstą, daugiasluoksnę Mažosios Lietuvos kultūrą. Edukacijos metu pasitelkiant įvairius įtraukius žaidimus, tokius kaip "lobių ieškojimas" Nidos švyturio prieigose ar viktorina Kuršių nerijos istorijos muziejuje (jei edukacija vyktų nepalankiu oru), ar smalsumą žadinantį indukcijos / dedukcijos metodą, dalyviai supažindinami ne tik su Nidos švyturio, bet ir su pasauline švyturių istorija. Be to, dalyviai įtraukiami į meditatyvų kūrybinį procesą, kurio metu kiekvienas gali nusidažyti medinį senojo Nidos švyturio modelį, kuris, parsivežtas namo kaip dovana-suvenyras, dar ilgai rodys kryptį į unikalų Kuršių nerijos kraštą.


Kūčių duona, kurią Lietuvoje vadiname įvairiausiais vardais (šližikai, prėskučiai, parceliukai, kleckai -25 skirtingi pavadinimai), sieja vieninga , labai sena Kūčių vakaro tradicija. Kūčiukų gaminimas, kepimas ir valgymas bendrystėje nukels dalyvius į praeitį, kveiesdamas pasidalyti nūdienos tradicijomis, jų skirtumais ir panašumais. Karščiu alsuojanti duonkepė paprastą mielinę tešlą pavers traškiais, kvapniais aguonomis pasidabinusiais šventinio stalo skanėstais - kūčiukais.
Edukacijos metu supažindinama su duonos simboline, ritualine reikšme, ne tik Lietuvos, bet ir Europos kontekste, pasakojama apie skirtingas jos rūšis, gaminimo būdus, simbolinę reikšmę.


Beieškodami siūlo galo atskleisime tautinio kostiumo magiją ir mokysimės jį vilkėti. Sužinosime, ką slepia ir kur slepiasi raštai, kaip gimsta audiniai ir medžiagos. Išmoksime patys savo rankomis surišti senovinę močiučių vaikystės lėlę.


Moters vaidmens aktualizavimas. Žemaitės "Marti"

Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Mokiniai susipažįsta su Žemaitės gyvenimo intriguojančiais faktais, vaizdine medžiaga iš skirtingų Žemaitės kūryba paremtų spektaklių. Ir analizuoja Žemaitės kūrinio "Marti" pagrindinius veikėjus, diskusijos metu aptaria moters vaidmens pokyčius nuo XIX a. pab. iki šių dienų, svarstoma „ar Žemaitę galime laikyti Lietuvos feminizmo pradininke?“ Kiek šiandien aktuali klasikinė lietuvių literatūra. Ieškoma šiandienos „Vingių Jonų ir Katrių“. Užsiėmimas skirtas 9 - 10 klasių moksleiviams.


Mokiniai sužinos apie garso poveikį, nematomą jo naudą. Patirs, kad garsas gali būti ne tik girdimas, bet ir matomas bei jaučiamas. Taip pat bus sudarytos sąlygos išbandyti save grojant daugeliui dar nematytu instrumentu atlikti savianalizę, taip pat sužinojus daugiau apie save, suprasti kaip galima koreguoti savo charakterį norima linkme. Edukatorė – pedagoginį išsilavinimą turinti tarpdisciplininė menininkė, solinio albumo „Gyvybės gijos“ autorė Agnė Dragūnaitė.


Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Paslaptingieji pasauliai” (Nuotolinė paslauga)

„Trumpas kinas. Paslaptingieji pasauliai” programoje – keturi animaciniai trumpieji filmai, nukeliantys į unikalias vizualines visatas, kviečiantys pasinerti į džiaugsmo paieškas ir atrasti mitinius miško gyventojus bei miegančio pasaulio būtybes. Kino programa pradinių klasių moksleivius kviečia į atvirą diskusiją apie gyvybės trapumą, gebėjimą atsisveikinti, tikėjimą savomis svajonėmis ir džiaugsmą būti tikru savimi. Filmai padeda plėsti jaunųjų žiūrovų akiratį, pažinti aplinkos procesus ir būti aktyviais mus supančių reiškinių ir įvykių dalyviais.


Nuo seniausių laikų jauni dailininkai amato mokydavosi kopijuodami garsiųjų meistrų darbus. Ne vienas jų pralenkė savo mokytojus. Ekskursijos metus susipažinsime su kopijavimo reiškiniu dailėje ir kodėl jis tapo toks populiarus, o praktinėje dalyje, pasitelkę kalkinį popierių kopijuosime vieną iš Vilniaus paveikslų galerijos eksponuojamų paveikslų.


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „Kaip atsiranda perlas?“ Istorijos apie perlus yra apaugusios daugybę mitų bei pasakojimų: nuo tokių, kurie teigia, jog pirmieji perlai atsirado iš Ievos ir Adomo ašarų, iki tokių, kurie teigia, jog perlai - turintys mistinių galių, galinčių net pražudyti. Tikėti ar ne – kiekvieno individualus pasirinkimas.. Edukacinio užsiėmimo „Kaip atsiranda perlas?“ metu dalyviai sužinos ir pačius tikriausius faktus apie neįprastą perlo gimimą, jo augimą, jo namus... Visi dalyviai bus pakviesti į perlo auginimo laboratoriją. Pritaikę įgytas žinias čia galės užsiauginti ir savąjį perlą! Ar priimsite perlo iššūkį!?


Vėlinių dūšelės - edukacinis koncertas su Aiste ir Roku

Dainų autoriai ir atlikėjai Aistė Smilgevičiūtė ir Rokas Razdevičius kviečia į edukacinį koncertą – pokalbį.
Pasitelkdami dainas iš  muzikinės –mitologinės dramos „Dūšelės“, papasakosime apie pomirtinio pasaulio sampratą senojoje lietuvių kultūroje ir atkreipsime dėmesį į vieną paslaptingiausių baltų kultūros reiškinių – pilkapių pylimą.
Dainas atliksime gyvai pritardami gitara, o taip pat pakviesime moksleivius padainuoti kartu ir patirti bendro dainavimo jėgą. Muzikuojantys moksleiviai (grojantys gitara, fortepijonu ar kitu instrumentu, dainuojantys solo ir chore ar pan.) bus kviečiami iš anksto pasiruošti ir kartu atlikti dainų. Pagrindinis koncerto - edukacijos tikslas - stiprinti mokinių domėjimąsi prigimtine kultūra, pilkapių pylimo kultūra, tvirtinti tapatybės suvokimą, neformaliu būdu pagilinti jų istorines ir kultūrines žinias. Šis koncertas itin aktualus Vėlinių laikotarpiu, kai prisimename išėjusius artimuosius ir turime progą apmąstyti santykį su jais. Taip pat ir bet kuriuo kitu metu, esant reikalui kalbėti apie senąją baltų kultūrą ir istoriją, ugdymo procese nagrinėjant kūrybos, paremtos folkloru ir mitologija, temas. Muzikinė-mitologinė drama „Dūšelės“ yra įtraukta į lietuvių literatūros 7 kl. vadovėlį, tad koncertas praplės ir sutvirtins ugdymo metu įgytas žinias.. Atlikėjai taip pat papasakos apie patį dainos kūrimo vyksmą, įkvėpimo šaltinius, pakvies susidomėjusius sukurti dainą ir ją prieinamomis priemonėmis įrašyti.
Tikimės, kad paskatinsime moksleivius giliau domėtis senąja prigimtine kultūra ir tautos istorija.  Taip pat suvokti, kad jos praeitis gali būti įkvėpimo šaltiniu šiandien, ir paskatinsime sukurti dainą patiems.
Atlikėja Aistė Smilgevičiūtė ir kompozitorius Rokas Radzevičius – bene ilgiausiai gyvuojančios Lietuvos roko grupės „Skylė“ vedliai, daugybės muzikinių albumų ir programų autoriai, didžiulę koncertinę patirtį turintys atlikėjai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacijos "Dvaro kepiniai" metu pristatoma lietuviškos ruginės duonos kepimo tradicija nuo grūdų sėjos iki kepalo. Vaikai kviečiami susipažinti su turtingu duonos kelio papročių ir apeigų pasauliu. Ir viskas žemaitiškai! Vaikai pakviečiami į Tradicinių amatų centrą, kuriame jau kūrenamas duonkepis pečius. Čia susėdę prie stalo jie sužino apie tradicinį etiketą, bendravimo kultūrą, vaišinimosi tradicijas ir juos formavusias etnines vertybes, diskutuoja apie jų pokyčius ir reikšmę šiuolaikiniame gyvenime. Vaikai išgirsta gausybę šiandien jau primirštų žemaitiškų žodžių, šmaikščių ir pamokančių posakių. Galiausiai gaspadinė atidengia minkytuvio drobę ir siunčia jį ratu pauostyti natūralaus raugo kvapą, paragauti “minklės” ir taip papildyti savo organizmo vitaminų atsargas. Dalyviai supažindinami su duonos tešlos užmaišymo būdais, duonos kepimo papročiais. Vaikai savo rankomis formuoja mažus duonos kepalėlius – tradicinę vaikų duonelę “varnelę” ir savo sugalvotos formos duoneles, kurias vėliau pašauna pečiun. Smagiai darbuojantis skatinamas vaikų kūrybiškumas, etnokultūrinė raiška, tradicijų perėmimas, rankų darbo vertinimas, komunikavimo įgūdžiai bei pasaulio pažinimas. Kol duona kepa, vaikai gali pakeisti aplinką ir turėti prasmingą pertrauką. Šalia Tradicinių amatų centro esančiame malūne yra įkurta etnografinė ekspozicija – joje galima apžiūrėti senuosius žemės dirbimo įrankius ir padargus, senovės žemaičių naudotus buities rakandus.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Vokiečių kultūrinis palikimas Vilniuje“ iš ciklo kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje

Valdant didžiajam kunigaikščiui Gediminui formuojasi vokiečių bendruomenė. Didžiojo kunigaikščio raštininku tampa
vokietis pranciškonas Bertoldas. Vokiečiai stato seniausią Vilniuje Mikalojaus bažnyčią, tiesia vandentiekį, atstatinėja
Valdovų rūmus, vadovauja pinigų kalyklai, tiesia tiltus, kuria amatininkų cechus, o vokiečių kilmės Vilniaus vyskupas
Motiejus Trakiškis, lanko Vytauto Didįjį mirties patale. Nuo 16a. vidurio dabartinėje Vokiečių gatvėje telkėsi vokiečių
kolonija. Šioje gatvėje gyveno garsusis pirklys Hanula, pinigų kalyklos vadovas Ulrichas Hozijus, žymusis Vilniaus
architektas J. K. Glaubicas. Ekskursijos tikslas sudominti ir įtraukti mokinius į gyvą mokymosi procesą, supažindinti su
Lietuvoje gyvenusia vokiečių bendruomene, jos religija, papročiais, svariu indėliu į Lietuvos istoriją, išlikusiu kultūriniu ir
architektūriniu paveldu. Pagrindiniai ekskursijos uždaviniai supažindinti mokinius su svarbiausiomis Vilniaus senamiesčio
vietomis, asmenybėmis, istoriniais reliktais ir meninėmis detalėmis, glaudžiai susijusiomis su vokiečių bendruomenės istorija
ir kultūra. Skatinti mokinius iškelti klausimus apie tautinių bendruomenių gyventojus, atkreipti dėmesį į skirtingų tautų
patirtus iššūkius. Ugdyti pastabumą ir gilinti žinias, religinių konfesijų įvairovės klausimu. Skatinti vaikų toleranciją ir
supratimą apie daugiatautį Vilnių ir jo kultūrinę aplinką. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacinius, teminius
žaidimus padedančius suprasti istorinį pasakojimą, tyrinėti, interpretuoti ir sujungti istorijos faktus ir kultūros ženklus į vieną
visumą, skatinant vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą ir pagarbą kitoms tautoms ir religijoms. Edukacinės
programos turinys ir forma pritaikoma pagal amžiaus grupę.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Raštų ir spalvų margumas, savitumas ir išskirtinumas - visa tai apjungia tautinis kostiumas. Edukacinės programos dalyviai susipažins su Lietuvos regionų tautiniais kostiumais, o atlikdami smagias užduotis, atras jų panašumus ir skirtumus.


Po edukatorės pasakojimo apie S. Nėries ir B. Bučo gyvenimą bei kūrybą muziejaus literatūrinėje ir memorialinėje ekspozicijose, edukacinėje klasėje dalyviai gauna žaismingas korteles su eiliuotomis mįslėmis. Įminę pateiktas mįsles, vaikščiodami menininkų namų labirintais, moksleiviai galės surasti ir kortelėmis pažymėti atpažintus muziejaus eksponatus. Dalyviams žiūrint filmuotą medžiagą, klausantis S. Nėries eilėraščių, edukatorė tikrina sudėtas korteles, sumuoja rezultatus. Pabaigoje aptariamos klaidos, dalinamasi įspūdžiais.


Panerių memorialas: istorija ir atmintis

Kviečiame mokinius detaliau susipažinti su didžiausios masinių žudynių vietos Paneriuose istorija. Autentiškoje aptariamų įvykių erdvėje mokiniai turės galimybę ne tik girdėti faktus apie Holokaustą, bet ir tiesiogiai matyti Holokausto pasekmes. Edukacinis užsiėmimas yra nukreiptas į galimybę kartu bendrai tyrinėti Panerių masinių žudynių vietos istoriją. Keliaujant po Panerių memorialą prie skirtingų objektų, diskutuojama ir stengiamasi atsakyti skirtingus klausimus susijusius su Panerių memorialo pokyčiais, atminties politika ir kt. Baigiama apsilankant Panerių informaciniame centre kur lankytojai galės praplėsti ir įtvirtinti jau gautas žinias.


Prisilietimas prie kultūros ir technikos paveldo Liubavo dvare

Šio užsiėmimo metu metu nusikeliama į tolimą praeitį. Užsiėmimo dalyviai turi išskirtinę progą pažinti kultūros paveldą, senąsias technologijas ir gamybinius procesus. Edukacijos metu moksleiviai įgis istorinių žinių, pažins kultūros ir technikos paveldą, lavins vaizduotę ir ugdys kūrybiškumą. Padedant edukatoriui, pasakojimo ir dialogo forma, mokiniai susipažįsta su Liubavo dvaro, malūno istorija ir visais jo mechanizmais. Naudodamiesi muziejaus terminalu mokiniai turi galimybę interaktyviai, pažintinio žaidimo dėka daugiau išmokti apie malūno technologijas. Užsiėmimo metu plečiamos mokinių žinios apie savo šalį, jos istoriją, stiprinamas tautinis identitetas. Mokiniai daug sužino apie senąsias technologijas ir vieną svarbiausių – gamybos procesą, kurio dėka gaunama duona. Kartu lavinama mokinių vaizduotė ir skatinamas kūrybiškumas. Prisilietimas prie autentiškos aplinkos, kokybiškai ir kruopščiai restauruoto kultūros paveldo objekto, įrašyto į Europos kultūros paveldo žemėlapį (ES kultūros paveldo prizas / Europa Nostra apdovanojimas) leidžia formuotis jaunos asmenybės nuostatoms branginti kultūros paveldą. Mokiniai daug sužino apie senąsias technologijas ir  atsinaujinančių energijos šaltinių panaudojimą, apie gamybinius procesus. Liubavo dvare skleidžiama ir pavyzdžio jėga – tai nevyriausybinės organizacijos pastangomis išsaugoto kultūros paveldo geroji patirtis. Liubavo dvaras – išsaugotas, su meile ir rūpesčiu puoselėjamas kultūros, istorijos, technikos paveldas šiandienos ir ateities kartoms.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinio užsiėmimo metu mokiniams pristatomas tradicinis keramikos amatas. Užsiėmimas apima teorinę bei praktinę dalį. Teorinės dalies užsiėmimo metu mokiniai, supažindinami su senuoju keramikos amatu, dirbtuvėse eksponuojamais molio dirbiniais, molio savybėmis, naudojamais darbo įrankiais, lipdymo ir žiedimo technikomis, dekoravimo, glazūravimo bei degimo krosnyje procesais. Praktinės dalies metu mokiniai išbando molio plastiką - minko, formuoja ir nusilipdo darbelį, jį dekoruoja. Pasigamintus darbelius dalyviai pasiima sau.


Siekdami vaikams padėti pažinti paslaptingą dinozaurų pasaulį, paleontologijos mokslą, suvokti fosilijų reikšmę ir jos jungtis su vaikystėje darytais „sekretais“ Dino parke, Radailiuose, vykdome edukaciją „Mažieji žemės lobių tyrinėtojai“. Edukaciją sudaro 3 dalys: teorinė, patyriminė ir praktinė. Teorinės ir patyriminės edukacijos dalių metu (trukmė – iki 20 min.) vaikai bus supažindinami su įdomiausiais faktais apie dinozaurus. Atviros diskusijos metu dalyviai gilinasi į mėsėdžių bei žolėdžių dinozaurų skirtumus, ieško panašumų tarp dinozaurų ir jų palikuonių paukščių, apžiūrinėdami parke esančius dinozaurus, judančius, skleidžiančius garsus ir fiziniais išmatavimais atitinkančius anksčiau gyvenusius „baisiuosius driežus“. Praktinė edukacijos dalis (trukmė – iki 40 minučių), susideda iš dviejų užduočių: tiranozauro fosilijos atkasinėjimo imitacinėje parko atodangoje bei sekreto sukūrimo Radailių parko teritorijoje. Ieškodami fosilijos: ją atkasdami ir bandydami atpažinti, vaikai susipažins su paleontologo profesija, jo darbo įrankiais, specifika, fosilijos ypatybėmis, praplės savo geografijos žinias. Užduodami dalyviams klausimą, apie tai, ką jie gali palikti po savęs žemėje, kviesime juos kurti sekretus iš parko žiedų ir augalų, paslegiant juos po stikliuku ir užpilant žeme. Sekreto kūryba priartins vaikus prie jų tėvų žaidimų bei kultūros, lavins kūrybiškumą bei estetikos pajutimą. Paralelių ieškojimas tarp fosilijos ir sekreto ugdys dalyvių kritinį mąstymą. Edukacijos pabaigoje dalyviai pristatys savo darbus ir pasidalins savo įspūdžiais, tokiu būdu lavins savo retorikos žinias ir emocinį intelektą. Dalyviai, palikdami savo sukurtus sekretus Dino parke, prisidės prie parko infrastruktūros gražinimo bei suteiks kitiems šios edukacijos dalyviams atradimo džiaugsmą, atkasant jų paliktus sekretus. Edukacijos organizatoriai suteikia visas reikalingas priemones edukacijos dalyviams.


Skuodo rajono savivaldybės R. Granausko viešoji biblioteka

Į biblioteką atklydo aplankas su neišaiškinta ,,Kriaušių gatvės byla". Joje pasakojama kaip dešimtmečiams dvyniams Hugui ir Olivijai, kaip į vandenį, dingo šeimos numylėtinė kalytė Troja. Visos aplinkybės rodo, kad ją pagrobė kažkuris kaimynas, bet trūksta įkalčių išsiaiškinti tiesą.
Bylą tiriantys jaunieji detektyvai po bibliotekos erdves ieškos išsibarsčiusių įkalčių, spręs galvosūkius ir atliks įvairias užduotis. Bylos tyrimas pareikalaus stiprių komandinio darbo įgūdžių, kūrybiškumo, atidumo, loginio mąstymo, iniciatyvumo, organizacinių gebėjimų.
Edukacijos metu dalyviai bus supažindinami su biblioteka ir jos teikiamos paslaugomis bei literatūros žanru – detektyvu, bus skatinami nagrinėti literatūrą bei kūrybiškai ją interpretuoti.


Lietuvos zoologijos sodo egzotariumo ekskursija

Gal norėtumėte bent trumpam pabėgti iš miesto šurmulio ir apsilankyti šiltuose kraštuose? Lietuvos zoologijos sodas kviečia aplankyti dykumas, tropikus, pasigrožėti laukine gamta po stogu. Ekskursijos metu dalyviai turės galimybę pabuvoti menininkų tiksliai atvaizduotose Azijos, Afrikos, Pietų Amerikos kraštovaizdžiuose ir pamatyti retus ir išskirtinės išvaizdos gyvūnus, išgirsite melodingiausias paukščių giesmes ir meilės šokius.


Žaidžiame fotosesiją: dabar ir prieš 100 metų

Šio interaktyvaus edukacinio užsiėmimo metu išbandyk save istoriko, fotografo ir modelio vaidmenyje!

Būdamas istoriku, tyrinėk Signatarų namuose saugomas fotografijas, pažink signatarus ir kaip kūrėsi moderni Lietuvos valstybė, nagrinėk senąsias fotografavimosi tradicijas.

Būdamas modeliu, pasirink tinkamus aksesuarus, pozuok ir dalyvauk XX a. pradžios fotosesijoje.

Būdamas fotografu, pats kurk būsimos nuotraukos kompoziciją, užfiksuok akimirką ir sukurk istorinį kadrą ateities kartoms.

Kviečiame žaisti fotosesiją!


Mes-animacijos kūrėjai (Nuotolinė paslauga)

Visais laikais žmogus norėjo pavaizduoti judesį. Edukacijos metu aptariami pirmieji bandymai (piešimas ant uolų) ir šiuolaikiniai rezultati (kompiuterinė animacija). Mokiniai sužinos apie animacijos kūrimo būdus bei patys pataps animacijos kūrėjais! Sukurs animaciją, išsaugos ją ir galės ateityje dalintis su draugais. Šiuolaikinės technologijos - tai sėkmingas būdas žaismingai ir vaikams pritaikyta aplinka skatinti bei ugdyti jų kūrybišką mąstymą, praplėsti akiratį.


Ar tikrai užtenka apie dailės kūrinį pasakyti „gražu / negražu"? O kas jame patinka ir kas nepatinka? Ar kūrinius gali tyrinėti tik dailėtyrininkai, gal ir mes galime drąsiai juos vertinti, mokydamiesi apginti savo teiginius? Ar paveikslų apibūdinimai turi būti rimti ir labai moksliški, ar gali būti žaismingi ir juokingi? Sustokime, įsižiūrėkime taip, tarsi žvelgtume į paveikslą pro padidinamąjį stiklą ir, pasitelkę vizualinio mąstymo strategijų metodą, atsakykime sau – kas vyksta šiame paveiksle? Pamatysime, kiek daug iš pirmo žvilgsnio nepastebėtų dalykų galima rasti kiekviename kūrinyje. O kuriant paveikslų istorijas pratęsiančius kelių kadrų filmukus, pravers ir tradicinės paveikslų dėlionės, ir planšetiniai kompiuteriai.


Edukacinis užsiėmimas "Atvirukų skrynelė"

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Šiais laikais norėdami pasveikinti artimą, mes siunčiame paveiksliuką socialiniais tinklais, elektroniniu paštu bei susirašinėjimo programėlėmis. Ar susimąstėte, kas pirmasis pasiuntė sveikinimą? Kokia atviruko gimimo istorija? Būtų labai gaila, jeigu iš mūsų socialinės sferos visam laikui pasitrauktų šiltas ir nuoširdus bendravimas laiškais ir sveikinimas atvirukais, kuriuose esančius tekstus užrašo pats siuntėjas. Galbūt pats metas susimąstyti ir pradėti nuo savęs? Kada paskutinį kartą siuntėte draugui tikrą, popierinį laišką ar atviruką? Gal artėja artimo žmogaus gimtadienis ar kita šventė? Edukacinio užsiėmimo „Atvirukų skrynelė“ veikloje sužinosite kas pirmasis prašė sveikinimo žodžius, kokie buvo pirmieji atvirukai, kaip kuriami atvirlaiškiai. Stebėsite parengtą senovinių atvirukų parodą. Pagal amžiaus grupes atliksite kūrybines užduotis, kurios atkartos atviruko kūrimo tradicijas. Edukacinė veikla pritaikyta skirtingoms amžiaus grupėms. Valstybinių ir buitinių švenčių labai daug, tai atlikus vienos tematikos miniatiūrą, galima vėl sugrįžti ir taikant kitas menines technikas bei priemones sukurti kitos tematikos atviruką. Esant galimybei, bendraujant su „Lietuvos paštu“ atviruką (sveikinimą) galima išsiųsti gavėjui, pasinaudojus siuntimo paslauga.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Slavų folkloras vaikams: šokiai ir žaidimai

Slavų folkloras vaikams – edukacija, kurios metu susipažįstama su kalendoriniais slavų liaudies šokiais ir žaidimais bei jų sąsajomis su etnine kultūra. Nagrinėjami ukrainiečių, baltarusių, Lietuvos sentikių bei baltų simboliai ir jų reikšmės, visa tai pateikiant šokių ir žaidimo forma. Per tautinių kultūrų ir papročių pažinimą ir palyginimą siekiama suartinti Lietuvoje gyvenančias slavų etnines mažumas, jas supažindinti su lietuvių tradicine kultūra, įtraukti į dialogą ukrainiečių ir baltarusių pabėgėlių vaikus ir vietinius įvairių kilmių rusakalbius vaikus, sudaryti sąlygas glaudesniam bendradarbiavimui ir vienas kito supratimui.
Edukacijoje gali dalyvauti tiek rusakalbiai, tiek lietuvių kalba kalbantys mokiniai.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Muzikinis spektaklis "Baltaragio malūnas"

Stebuklingi nutikimai, atgaivinti mitai, romantiška meilė ir nelabojo pinklės – tai klasikinė Kazio Borutos „Baltaragio malūno“ istorija, pasmerkta neblėstančiam populiarumui. Lietuvių literatūros kūrinys, kuriame jungdamas romano formą ir turtingą tautosakos palikimą, rašytojas sukūrė tikrą lietuvišką epą, atgimsta Alytaus teatro scenoje muzikiniu formatu.

Muzikinis spektaklis „Baltaragio malūnas“ – amžinoji kova tarp gėrio ir blogio, apie žmogaus ir velnio grumtynes dėl savo sielos ir laimingo gyvenimo, persipinanti su romantiška Girdvainio ir Jurgos meilės istorija. Antgamtiški reiškiniai, burtai, blogio jėgos nugali trapią žmogaus prigimtį.

Šiame spektaklyje, kaip ir tautosakoje, ypatingas dėmesys skiriamas velnio personažui, – regis, visas gyvenimas sukasi aplink jį. O ar kas nors pagalvojo, kodėl Pinčiukas taip elgiasi? Kokie jo elgesio motyvai? Pinčiuko personažas spektaklyje traktuojamas ne kaip priešiška ir destruktyvi jėga, ne kaip blogio įsikūnijimas, o kaip jaunas žmogus, kuris dėl savo kitoniškumo, vienišumo ar charakterio savybių yra nužmoginamas, demonizuojamas, patraukiamas į visuomenės paribį.

Tai žmogaus drama, kova su nelabuoju, kuri pirmiausia simbolizuoja sizifišką kovą su likimu. Juk žmogaus gyvenimą dažnai valdo nepažįstamos, svetimos, net priešiškos jėgos, kurių įveikti mirtingieji negali. Visgi net ir pralaimėdami galime išsaugoti savo žmogiškąjį orumą ir išdidžiai pasitikti likimo siunčiamus išbandymus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė ekskursija „Gynybinės sienos beieškant“

Kadaise Vilniaus senamiestį juosė gynybinė siena, padėjusi miestui apsisaugoti nuo įsibrovėlių. Ji buvo nugriauta, tačiau gerai paieškojus ir šiandien galime rasti pasislėpusių sienos dalių. Ekskursijos po Vilniaus senamiestį metu moksleiviai sužinos, kodėl ir kur stovėjo miesto siena, keliaudami neatrastais kiemeliais ieškos senųjų gynybinių įtvirtinimų ir atliks įtraukiančias užduotis. Ekskursijos tikslas – sudominti moksleivius miesto kultūros paveldu, atskleisti jo vertybes ir ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą. Pagrindiniai ekskursijos siekiai: įtraukti moksleivius į gyvą miesto gynybinės sienos tyrinėjimą; sudominti moksleivius įvairiais istorinės architektūros, istorinių reliktų, meno elementais; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą orientuotis ir suprasti miestą; iškelti klausimus ir kviesti vaikus interpretuoti miesto istoriją ir dabartį; atkreipti moksleivių dėmesį į paveldo išsaugojimo iššūkius. Ekskursijose, priklausomai nuo moksleivių amžiaus, naudojami įvairūs įtraukiantys metodai: užduotys, padedančios įsisavinti ekskursijos turinį - gynybinės sienos aukščio ir pločio matavimas, gotikinės sienos „statymas “ panaudojant lego kaladėles ir kt.; vizualinė medžiaga, atskleidžianti tematiką - gynybinę sieną vaizduojantys dailės kūriniai, žemėlapiai, istorinės nuotraukos ir kt.; navigavimas – vaikai gauna savo gynybinės sienos žemėlapius.


''Atradėjas'' – eksperimentų laboratorija, kurioje įprasti dalykai tampa fantistika! Edukacinės programos metu vaikai tampa pašėlusiais mokslininkais! Atlieka ir stebi eksperimentus, pavyzdžiui banano virsma plaktuku arba patys tampa eksperimentu, nes suvalgo šaldytą kukurūzą ir virsta drakoniuku! Edukacija ''Atradėjas'' – interaktyvi chemijos ir fizikos dėsnių demonstracija, leisianti moksleiviams susipažinti su chemijos ir fizikos mokslų įdomybėmis ir pasijusti tikrais profesoriais!


Muzikinis spektaklis "Kaip Robotukas atrado save" - tai istorija apie pasiklydusį, vienišą, namų, draugų ir savęs ieškantį Robotuką. Keliaudamas jis patiria daug nuotykių, susipažįsta su Katinu, Vėžliu Taksistu ir mergaite Onyte bei parodo jiems, kad draugus reikia rinktis ne pagal protą ar grožį, o pagal gerą širdį. Spektaklio metu vaikai supranta, kad gyventi visiems reikia draugiškai, be pykčio ir patyčių, o įskaudinus būtina atsiprašyti. Visuose Drakoniuko teatro spektakliuose nenaudojamos lėlės, o vaidmenis atlieka profesionalūs aktoriai. Jie ne tik vaidina, bet ir šoka bei dainuoja.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Mokiniai edukacinio užsiėmimo metu suvoks, vertins, darys išvadas apie vakarietiškų vertybių - demokratijos, lygių teisių, tolerancijos, atviros diskusijos, sportinio aktyvumo, techninės pažangos sklaidą ir įtaką valstybės vystymui, atskleidžiant Bronislovo Šleinio, Stepono Dariaus, Stasio Girėno, Jurgio Dobkevičiaus, Antano Gustaičio, Felikso Vaitkaus ir kitų aviatorių, kurie gyveno ir veikė emigracijoje, studijavo vakarų šalyse - įtaką Lietuvos kultūros raidai, kūrybos ir technikos pasiekimams. Dalyviai taip pat analizuos, kaip aviacijos plėtra pakeitė laiko, greičio, atstumų suvokimą, pakeitė visuomenės gyvenimo kokybę. Aviacijos pasiekimai turėjo poveikį ne tik techniškai išsilavinusiai visuomenei - jį įvairiomis formomis: tapyba, skulptūra, poezija, muzika - stengėsi įamžinti ir Lietuvos menininkai. Edukacijos metu mokiniai lakūnų gimtinėse-muziejuose artimiau susipažins su Stepono Dariaus ir Stasio Girėno sukurtais pokyčiais mūsų šalies kultūrai.


„Viskas iš kažkur ateina, sako žinomas lietuvių rašytojas Rimantas Šavelis, tik juokauja, kad bėgant laikui įkvėpimas kurti gali nebepasirodyti. O legendinio svieto lygintojo „Tado Blindos“ autorystės rašytojas norėjo atsisakyti. „ Aš pirma parašiau scenarijų, o paskui romaną. Lietuvoj turbūt pirmas toks atvejis“, – sako, -  vienų kūrinių nesinori prisimiminti, tačiau yra ir tokių, kuriuos skaitė ir tebeskaito ištisos kartos. Tokiu kūriniu, dėl kurio tikrai negėda, rašytojas vadina savo knygą „Amžinoji šviesa“, išleistą 1987-aisiais.
Būtent, pagal šios knygos apsakymą „Fabijonas“, nepaprastai gražų, kupiną keistų jausmų, meilės, svajonių, paradoksų ir  gilių metaforų, nuostabų Rimanto Šavelio kūrinį, ir sukurtas monospektaklis.
Laikmečio liudytojo vaidmenį sukūrė aktorius Aurimas Pintulis.
Aurimas Pintulis 2007 metais pabaigė Klaipėdos Universiteto menų fakulteto aktoriaus meistriškumo specialybę. Kurso vadovai – Elena Savukynaitė ir Povilas Gaidys. Kurso diplominiuose spektakliuose A.Pintulis sužibėjo kaip vienas geriausių, ir buvo pakviestas į Šiaulių dramos teatrą.
Su A.Pintuliu dirbo žinomi Lietuvos režisieriai: J.Vaitkus, G.Padegimas, A.Giniotis, R.Steponavičiūtė, A.Areima, A.Pociūnas, Paulius Ignatavičius. Ryškiausi aktoriaus vaidmenys Šiaulių dramos teatro scenoje, kurie įsidėmėjo ne tik šiauliečiams, bet ir mūsų miesto teatralams: Robertas Lokampas E.M.Remarko „Trijuose drauguose“, Gaidys M.Lado „Labai paprastoje istorijoje“, Linjeras E.Rostano „Sirano de Beržerake“, Vaiduoklis F.Kafkos „Kovoje“, Kavalierius Ripafrata K.Goldonio „Viešbučio šeimininkėje“, Džeikas Lata T.Viljamso „Iguanos naktyje“, Napoleonas Lietuvis P.Vaičiūno „Vardan tos“ (pagal „Patriotus“), Mikė Pūkuotukas visų mylimoje to paties pavadinimo pasakoje.


Edukacinė ekskursija "Su išmaniuoju telefonu - po 500 metų istorijos parką!"

Ar buvote dvare, kurio istoriją slepia slapti kodai? Jei ne, kviečiame išbandyti išmanųjį istorijos pažinimo būdą! Edukacinė ekskursija „Užkoduota kelionė po Ilzenbergo dvaro parką“ prasideda pasivaikščiojimu po 15 ha dvaro parką, kurio metu gidas supažindina su unikalia dvaro valdytojų, parko ir dvaro rūmų istorija, jame vyravusio gyvenimo būdo specifika nuo viduramžių iki naujausiųjų laikų. Parko teritorijoje mokiniai apžiūrės dvaro sodybos svirną, rūkyklą, pirtį, oficiną, patrankų aikštelę, sužinos jų paskirtį ir atsiradimo istoriją. Keliaudami angliško tipo parko takeliais, mokiniai matys ir šiuolaikines skulptūras - "Lelija", "Saulės laikrodis", "Angelų medis" ir kt., kurios žavi originalumu, įdomiu kūrybiniu sprendimu ir idėjos pateikimu. Po apžvalginės ekskursijos mokiniai suskirstomi į grupes. Kiekviena grupė gauna dvaro parko teritorijos žemėlapį bei užduotį, kurią atlikti gali tik suradę ieškomą objektą, pažymėtą konkrečiu užduoties numeriu (pvz. 15). Suradę lentelę pažymėtą numeriu, iššifruoja QR kodų pagalba joje esančią užduotį. Atsakymo ieško šalia esančiuose informaciniuose stenduose arba prisimena pasakojimą. Teisingą atsakymą įrašo į tuo pačiu numeriu pažymėtą užduoties - kryžiažodžio vietą. Naudodamiesi savo mobiliais įrenginiais ir programėlėmis skaitančiomis QR kodus, mokiniai turi nuskenuoti visus kodus, užpildyti užduotį ir perskaityti raktažodį (raktažodžio raidės bus „pasislėpę“ užduoties langeliuose romėniškais skaičiais (pvz. XI)). Atlikę visas užduotis, dalyviai sužino raktinius žodžius. Vadinasi, edukacija jau eina į pabaigą! Dalyviai turi kuo greičiau ateiti į sutartą vietą ir atidaryti paslaptingą „lobių skrynią". Gidas užduočių lape patikrins ar raktiniai žodžiai teisingi. Pirmieji, teisingai atlikę užduotį, gauna prizą! Edukacinė ekskursija užbaigiama įsimintinu dvarišku siurprizu - švediškos patrankos šūviu!


Zoopark Kaunas edukacijoje „Nėra plano B“ mokiniai turės galimybę suprasti ne tik gyvūnų išsaugojimo svarbą, planetos laikinumą, bet ir išgirs konkrečių pavyzdžių ,kaip prisidėti prie planetos saugojimo, kad plano B ieškoti nereikėtų. Pavyzdžiui, retų gyvūnų išsaugojimas turi glaudų ryšį su istorija ir ateitimi. Tam, kad ateityje nereikėtų gailėtis neužtikrintu saugumu retoms gyvūnų rūšims ar siauru planetos saugojimo suvokimu – turime mokinius šviesti, tam, kad jie prisidėtų prie planetos gyvavimo jau dabar. Šios edukacijos metu susipažinsime su nykstančiomis gyvūnų rūšimis, kuriuos mokiniai galės pažinti naudodamiesi visomis savo juslėmis – lytėjimu, rega, klausa ir uosle.


Žirgų teatro "Bingo" pasirodymas su edukacija

Žirgai netolimoje praeityje buvo naudojami kaip darbo ir transporto priemonės. Dabar juos dažniausiai galime pamatyti pramogose (laisvalaikio jojimas, fotosesijos ir t.t.) arba žirginiame sporte (lenktynės, konkūras, dailusis jojimas ir pan.), kur dažnai žirgai patyria rimtas sportines traumas, yra žalojami fiziškai ir morališkai, patyria strasą, tampa agresyvus ir pavojingi. Žirgų teatro pasirodymo tikslas praplėsti žiūrovų kultūros bei meno pažinimo ribas, paskatinti domėjimąsi menine veikla su žirgais laisvėje, pristatyti kitokį žmogaus bendravimo su šiais dideliais stipriais gyvūnais būdą, kur nėra prievartos, smurto, o kur vyrauja supratimas, pagarba ir begalinė meilė gyvūnams, formuojant dalyvių vertybines nuostatas.


Kas yra Juozas Gruodis? Kodėl kompozitoriaus darbas yra svarbus? Kas auga J. Gruodžio sode? Kviečiame į pažintį su kompozitoriumi J. Gruodžiu ieškant lobio, paslėpto jo sode. Susitikime kompozitoriaus name, suprojektuotame tarpukario architekto F. Vizbaro - viename iš nedaugelio medinės modernizmo architektūros pavyzdžių, turinčiame kultūros paveldo objekto statusą. Čia trumpai susipažinsite su J. Gruodžio biografija ir kūryba, o po to leisitės į lobio paiešką sode, kurį užveisė pats kompozitorius.
Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto sutrikimu. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.


Reklama, akcijos ir ... išskridę pinigai

Reklama, akcijos ir ...išskridę pinigai

Ar prisimenate, kaip vieną dieną Vilio Vonkos šokolado fabrikas pranešė: 5 vaikai, kurie ras auksinius bilietus, apsilankys šokolado fabrike. Kaip elgėsi žmonės, norėdami laimėti šį ypatingą prizą?

Kodėl žmones ne tik literatūros kūriniuose ir filmuose vilioja akcijos ir nuolaidos? Kokių gudrybių sugalvoja reklamos ir akcijų kūrėjai, kad žmonės savo noru perka jiems nereikalingus pirkinius? Kokias raiškos priemones jie naudoja? Galbūt reklamą galima pažinti kaip meno kūrinį, kuriame susivienija skirtingos meninės raiškos priemonės? Edukacijos metu moksleiviai susipažins su gražiausiomis, įdomiausiomis, kūrybiškiausiomis reklamomis, sužinos jų atsiradimo istorijas, kūrybos ir sėkmės paslaptis. Kai kuriose iš jų sutiks pažįstamus pasakų personažus ir tikrai atpažins dalį tokių pirkinių, kurie, įtakoti reklamos, atsiduria jų pirkinių krepšeliuose.
Edukacijos metu vaikai šeimininkaus "Reklamos virtuvėje", kurioje mokysis kurti reklamą.
Edukacijos tikslas – paskatinti suprasti reklamos meniškumą ir jos įtaką žmonių finansiniams pasirinkimams.
Uždaviniai: supažindinti su reklama kaip menu, kuriame susipina skirtingos meninės raiškos priemonės; supažindinti su reklamos poveikio priemonėmis; suteikti žinių kaip kritiškai vertinti reklamos pasiūlymus; skatinti kūrybiškumą.
Edukacija ugdo kritinio mąstymo, kultūrinę, kūrybiškumo, pažinimo ir komunikavimo kompetencijas.


Edukacinės programos metu leisimės į pojūčių kelionę: pamatysime, kaip senovėje žvakes liejo. Išgirsime žvakių atsiradimo istoriją ir jų magijos paslaptis, sužinosime apie jų svarbą kasdieniniame gyvenime bei reikšmę kalendorinių švenčių metu. Uosime natūralų bičių vašką ir patys unikalioje formoje pasigaminsime vaškinę žvakelę. Ragausime linų sėmenų ir ieškosime, kur žvakėje slepiasi lino gelmuo.


Dalyviai susipažins su vytinių juostų vijimu ir naudojimo tradicijomis bei jų pritaikymu šiandien. Edukacinio praktinio užsiėmimo metu dalyviai išmoks nusivyti vadinamąją draugystės apyrankę kortelių pagalba. Nusivys suvenyrinę juostelę senoviniu būdu su akmenėliais.


Nuotaikingai, lengvai ir įdomiai, pasitelkiant garsiąją legendą „Jūratė ir Kastytis“, pasakojama Baltijos gintaro atsiradimo istorija. Ši edukacinė programa yra skirta pradinių klasių moksleiviams. Jos metu, susipažinsime išsamiau su šia literatūrine legenda, aiškinsimės kaip iš tiesų užgimė gintaro gabalėliai, juos tyrinėsime lygindami jų svorį, jausdami jų šilumą ir kvapą. Taip pat darysime keletą eksperimentų: jų metu bandysime įrodyti kaip lengvai gintaras įsielektrina. Kaip pačioje legendoje pasakojama, jog nuo Jūratės ašarų sūria tapusi jūra išmeta po audros gintarinės pilies liekanas į krantą, taip ir su programos dalyviais, bandysime atkurti Baltijos jūros sūrumą, tikrinsime ar tikrai gintaras iškyla į paviršių sūriame vandenyje ir kaip jis reaguoja į gėlą, pavyzdžiui, Šventosios upės vandenį. Testuosime gintaro degumą ir išsiaiškinsime ar iš tiesų Perkūno paleistas žaibas gali pridaryti daug bėdos. Kaip ir kiekvienoje legendoje yra lašas tiesos, taip ir šią, mes galime išnagrinėti remiantis tikrais faktais. Šio užsiemimo kūrybinė užduotis ? atskirti gintaro karoliukus nuo karoliukų, pagamintų iš kitų medžiagų, tuomet juos derinat, suverti ant lanksčios juvelyrinės vielutės, kuri patį vėrimo procesą pavers kiekvienam prieinamu ir maloniu.


Teatrinis išgyvenimas „Susitikimas su Mažuoju princu“

"Susitikimas su Mažuoju princu" - tai teatrinis ir muzikinis išgyvenimas, kurio herojai prisikėlė naujam gyvenimui. Jis prilygsta akistatai su savo tyriausia svajone, pokalbiui su savo vidiniu vaiku. Virtuoziškas aktoriaus Algirdo Dainavičiaus persikūnijimas, atgyjantys "Mažojo princo" herojai: Rožė, Karalius, Tuščiagarbis, Žibintininkas, Lapė ir kiti, gyvai atliekamos Mariaus Salyno dainos pagal poeto Rimvydo Stankevičiaus tekstus, sukuria įtaigią pasakojimo dinamiką, kuri veda jaunąjį žiūrovą susitikti su savuoju Mažuoju princu...


Baltijos jūra mums dovanoja nepaprastą lobį - GINTARĄ - mistišką akmenį, kuris sugėrė savo energiją iš jūros, saulės, vėjo ir žemės. Ką mes žinome apie šį geltoną skaidrų akmenėlį dar vadinamą Lietuvos auksu?
Edukaciją pradėsime legenda apie Jūratę ir Kastytį. Ši graži meilės istorija padės dalyviams suprasti gintaro mitologinę reikšmę. Nusikelsime į praeitį, kai dinozaurai dar vaikščiojo žeme, o nuo gintarinių medžių lašėjo sakai, iš kurių susiformavo gintaras. Ši kelionė padės suprasti gintaro atsiradimo procesą. Susipažinsime su gintaro cheminėmis ir fizikinėmis savybėmis. Tyrinėsime archeologinius radinius, gintaro žaliavą ir spalvas taip pat vabzdžius (inkliuzus) įstrigusius gintare prieš 50 milijonų metų. Tai leis vaikams suprasti gintaro mokslinę ir istorinę vertę. Atlikdami eksperimentą su sūriu vandeniu mokiniai išmoks atskirti tikrą gintarą nuo plastmasės. Vaikai galės patys patikrinti ir pamatyti skirtumus tarp tikro ir netikro gintaro. Ragaujant gintarinį vandenį, aptarsime gintaro gydomąsias savybes. Sužinosime, kaip gintaras buvo naudojamas sveikatai gerinti nuo senovės iki šių dienų. Sužinosime daug įdomių faktų apie gintarą. O tada pasinersime į kūrybą. Iš įvairių spalvų ir formų gintaro gabalėlių, medžio ruošinio ir klijų vaikai sukurs savo unikalų knygos skirtuką, dekoraciją Kalėdoms arba Velykoms, dekoraciją gėlytę mamytei (priklausomai nuo artėjančios šventės). Programos pabaigoje žinias užtvirtinsime žaisdami linksmą Kahoot viktoriną.
Edukacijos metu dalyviai ne tik įgyja naujų žinių apie gintarą ir jo svarbą Lietuvos kultūrai, bet ir ugdo kūrybiškumą. Ši edukacija skatina domėjimąsi savo šalies istorija ir paveldu, ugdo mokinių pagarbą kultūriniam ir istoriniam paveldui.
Pateikiama informacija ir užduotys yra pritaikytos mokinių amžiui ir supratimui. 45 min. renginys vykdomas vienai klasei/grupei vienu metu, į ugdymo įstaigą atvykstama susidarius 2-5 klasėms/grupėms. Reikalinga multimedia arba projektorius skaidrėms rodyti.


Paskaita, kurios metu pristatomos bazinės žmogaus emocijos kultūriniu ir biologiniu pagrindu. Pristatomas mokslinis eksperimentas kaip emocijų universalumas buvo tyrinėjamas skirtingose kultūrose ir gentyse. Prakaitnių užduočių metu vaikai dalyvaus skiringose situacijose su dramos elementais. Nagrinėjamos situacijos, kai susitinka skirtingų kultūrų žmonės ir kaip jie vieni kitus supranta. Paskaitos trukmė 1,5 val.


“Basomis miške” kuriamose edukacijose atsispindi meilė gamtai ir tvarumas. Popieriaus gamybos edukacijos metu žaismingai per pavyzdžius kalbame apie taršos problemą ir šiukšles miške, prisimename rūšiavimo svarbą ir panaudojimo dar kartą galimybes. Pažintis, kaip galime panaudoti perdirbtą popierių šiuolaikiniame mene išplečia vaikų vaizduotę (nuo atvirutės iki baldų), o praktinėje edukacijos dalyje pasinersime į pojūčių kupiną procesą ir išbandysime seniausią rankų darbo popieriaus gamybos techniką, kurią galime pritaikyti ir šiuolaikinėje visuomenėje. Mokysimės prikelti popierių antram gyvenimui ir kiekvienas mokinys pasigamins savo popieriaus lapelį ATVIRUTĘ/PAVEIKSLĄ, bei jį dekoruos. Popieriaus gamyba– tai nuotaikingas ir pojūčių kupinas užsiėmimas suteikiantis galimybę popieriaus gamybos procesą pažinti praktiškai. Ši edukacija skatina mokinių kūrybiškumą, dėmesingumą, susikaupimą, kritinį mąstymą, empatiją gamtai.


Online spektaklis jaunimui „Doriano Grėjaus portretas“ (Nuotolinė paslauga)

Airių rašytojas Oscaras Wilde‘as garsėjo savo žavesiu ir ekstravagancija – tiek savo kūrybos, tiek ir gyvenimo estetizmu. Būdamas 34 metų jis išleido knygą „Laimingasis princas ir kitos pasakos“ – nuo to laiko ir tapo gerai žinomu autoriumi. Jo vienintelis romanas „Doriano Grėjaus portretas“, pirmą kartą išspausdintas 1890 m., galima sakyti, taip pat parašytas pasakos forma. Tačiau šį kartą turinys gerokai niūresnis... Ir nieko keisto, kad po jo paskelbimo kilo skandalas: reikalauta jį uždrausti ir nuteisti autorių už amoralaus gyvenimo būdo propagavimą. Spektaklio „Doriano Grėjaus portretas“ kūrybinę grupę sudaro žinomos lėlių teatro menininkės, su kurių bendro darbo rezultatais „Lėlės“ žiūrovai jau pažįstami: 2014 m. G. Radvilavičiūtės kartu su scenografe Renata Valčik, choreografe Sigita Mikalauskaite ir kompozitore Rita Mačiliūnaite sukurtas spektaklis „Smėlio žmogus“ pelnė Auksinį scenos kryžių, sėkmingai rodomas teatro repertuare ir nuolat kviečiamas atstovauti Lietuvos kultūrą tarptautiniuose teatro festivaliuose. Naujasis spektaklis tarytum pratęsia jau „Smėlio žmoguje“ pradėtą gvildenti žmogaus asmenybės dvilypumo ir jo savidestrukcijos temą. „Žiūrėdamas į paveikslą žmogus įžengia į kitą laiką. Laikas prasiplečia. Portrete žmogus atpažįsta save patį. Žiūrėjimas į portretą – tarsi žiūrėjimas į veidrodį. Veidrodis žmogui suteikia unikalią galimybę matyti save, savo veidą, savo akis, ir sudaro sąlygas dialogui su pačiu savimi. Žiūrėdamas į išorę žmogus mato savo vidų. Žiūrėdamas į veidrodį žmogus gali pakliūti į kitą pasaulį. Ir šie du pasauliai gali susiliesti. Žiūrėdami į veidrodį mes galime pamatyti tai, kas tiesiogiai mūsų žvilgsniui neprieinama. Veidrodžio gylis mums sako, kad mes galime pamatyti kur kas daugiau arba visai kitaip, nei matome savo realybėje. Veidrodis yra mūsų asmeninis dabarties portretas.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Linoraižinys – vienas seniausių Lietuvoje spaudos būdų. Užsiėmimo metu trumpai pristatomos įvairios grafikos technikos. Dalyviai supažindinami su muziejaus fonduose
saugomais dailininkės M. B. Stankūnienės medžio raižiniais, jų tematika. Supažindinami su grafikos kūrimo įrankiais, išklauso darbo saugos instruktažą. Ant linoleumo kiekvienas dalyvis kuria savo piešinį, jį išraižo specialiais kaltais. Išraižyta linoleumo klišė padengiama specialiais dažais ir atspaudžiama ant popieriaus specialiu grafikos presu. Kiekvienas dalyvis
sukuria unikalius meno kūrinius. Nepriklausomai nuo dalyvio amžiaus, linoraižinio kūrimas nustebina netikėtu rezultatu, moko kantrybės ir susikaupimo. Užsiėmimo pabaigoje trumpai pristatomi ir aptariami sukurti darbai. Užsiėmimo temą galima derinti, atsižvelgiant į metų laiką, kalendorines šventes.


Mokiniai trumpai susipažinę su komikso meno pagrindais ir istorine jo reikšme bei įtaka šiandienos kultūrose kurs savo unikalias komiksų istorijas. Kūrybinio proceso metu dalyviai sužinos kaip kūrybiškai atskleisti personažo ypatybes ir papasakoti vientisą istoriją. Tai ne tik paskaita, bet ir konceptualaus mąstymo dirbtuvės, kurių metu dalyviai komiksų kūrybos principus pažins ne tradiciniu būdu, bet per galerijoje veikiančias ekspozicijas. Praktinės dalies metu mokiniai dirbdami komandose ne pieš, o pasitelks 3-6 jau galerijoje esančius kūrinius, kuriuos sujungs į vientisą komikso istoriją. Taip ne tik susipažinsime su grafinių novelių kultūra , bet ir kūrybišku būdu patirsime kintančias dailės galerijos ekspozicijas. Edukacinis užsiėmimas gali tapti puikia integruota dailės ar literatūros pamokos dalimi.


Gedimino pilis turi daug paslapčių, kurias užsiėmimo metu, keliaudami laiku, pabandysime atskleisti.
Prieš 10.000 metų nuslinkęs paskutinis ledynmetis suformavo Vilniaus kalvas ir vandenis. Gamtos apsaugotoje vietoje pirmiausia atsirado gyvenvietė, vėliau – medinė pilis, mūrinė pilis. Jos fragmentai išliko iki mūsų dienų. Pilies sienos, atlaikiusios kryžiuočių antpuolius, miestą siaubusius gaisrus ir niokojusius karus, pasakoja istoriją: Gedimino bokštas buvęs parako sandėliu, optinio telegrafo punktu, kavine… Šiandien jis yra vienas lankomiausių turistinių objektų Lietuvoje. Edukacijos metu, atskleidę Gedimino pilies paslaptis susipažinsime su jos istorine raida, kitusia paskirtimi ir svarba sostinės bei šalies istorijai.


Ar valgėte maistą, kuris būtų skanus, maistingas, natūralus ir sveikas? Sakysite, tokio XXI a. beveik nėra. Netiesa. Mes kviečiame jus  susipažinti su  Ilzenbergo dvaro ūkiu ir jame  gaminama  produkcija. Ir  ne tik! Daugelį produktų, kuriuos mes gaminame, jūs galėsite paragauti ir tuoj pat įvertinti. Tvaraus kulinarinio paveldo edukacija „Darnoje su gamta vardan sveiko maisto ir žydresnės Baltijos jūros“ prasidės apžvalgine ekskursija, kurios metu dalyviai susipažins su Ilzenbergo dvaro ūkio specifika, aplankys ūkio fermą, paukštidę, bityną, sodą, šiltnamius, vynuogyną, naudojamos žemės ūkio technikos parką. 2019 m. Ilzenbergo dvaro ūkiui įteiktas Lietuvos gamtos fondo (LGF) įsteigtas „Baltiją tausojančio ūkio“ apdovanojimas. Į šį apdovanojimą gali pretenduoti ūkiai, tausojantys žemę ir  gamtai nedarantys taršos. Ilzenbergo dvaro ūkis veiklą vykdo natūralios žemdirbystės principais ir kol kas yra vienintelis toks ūkis dvare ne tik Lietuvoje, bet ir Latvijoje bei Estijoje. Po to mokiniai keliaus į dvaro oficiną (šeimininko namą), kuriame, gidas  pristatys darnoje su gamta užaugintus ir natūraliai pagamintus dvaro produktus, jų gamybos technologiją, degustavimo specifiką, net eigą. Išklausę gido pasakojimą, mokiniai atliks praktines  užduotis: 1-4 kl. mokiniai, pasiskirstę grupėmis po 4 - 5, iš paruoštų kortelių surinks teisingą dvaro produkcijos gamybos kelią, kuris atitiktų edukacijos pavadinimą; 5-8 klasių mokiniai orientuosis į tiriamąją veiklą ir su išmaniaisiais telefonais atliks interaktyvią užduotį, o 9-12 klasių mokiniai, kaip tikri detektyvai, iššifruos Cezario kodu užrašytą Ilzenbergo dvarui svarbią mintį. Gidas užduočių lape patikrins ar raktiniai žodžiai teisingi.
          Pirmieji, teisingai atlikę užduotį, gauna prizą! Edukacija užbaigiama įsimintinu dvarišku siurprizu – švediškos patrankos šūviu!


Animacija - lot. animatio - gaivinimas, gyvybės įkvėpimas. Tai fenomenali optinės apgaulės sritis savo populiarumu ir patrauklumu turinti gerbėjų visame pasaulyje nuo mažiausių iki garbingo amžiaus žmonių. Ir sunku patikėti, jog sparčiau animacija pradėjo vystytis tik devintajame dešimtmetyje. O kur gi pradžia ir kokį indėlį animacijos istorijoje turi Lietuvos vardas? Kviečiame smalsiuosius pakeliauti laiku nuo primityvių žmogaus bandymų pavaizduoti judantį kūną, išmėginti optinius žaislus bei trumpam tapti iliustratoriais.


Europos parko šiuolaikinio meno ekspozicija įrengta jaukiame, žaliame natūralios gamtos meniniame kraštovaizdyje, o dalyvius šiltai pasitinka profesionalūs edukatoriai. Moksleiviai ugdomi kūrybiška forma supažindinant su šiuolaikinio viso pasaulio meno ir gamtos harmonija muziejaus po atviru dangumi erdvėje. Šiuo užsiėmimu siekiama praturtinti meninę patirtį, žadinti jautrumą aplinkos estetikai ir meno reiškiniams, pagarbą šiuolaikiniam menui, ugdyti kūrybiškumą, kritinį mąstymą, lavinti vaizduotę, sužadinti norą domėtis ir aktyviai dalyvauti, sudaryti galimybes patirti pažinimo džiaugsmą. Užsiėmimo pradžioje edukatorius mokinius supažindina su muziejumi, pritaikyta grupei, dialogo forma papasakoja apie šiuolaikinį meną, muziejaus įkūrimo istoriją, ekspozicijos išskirtinumą, dydį, kultūrų išraiškų įvairovę, galimybę plačiai susipažinti su skirtingų tautų ir šalių menininkų darbais, atrasti ir palyginti.
Žemėlapio pagalba didelėje muziejaus teritorijoje galima rasti norimus kūrinius, mokiniai mokosi orientuotis gamtinėje muziejaus aplinkoje. Priklausomai nuo amžiaus ir kitų veiksnių, grupėms individualiai parenkamas maršrutas. Nemažai muziejaus eksponatų yra interaktyvūs, čia menas pažįstamas aktyviai įsitraukiant į judesį, savo aktyvumu keičiant kūrinio tam tikras savybes. Įgytoms žinios įtvirtinti mokiniams pateikiamos užduotys (klausimai, kryžiažodžiai) raštu. Susipažinę su Europos parko ekspozicija, mokiniai pamatys įvairiausių pasaulio šalių menininkų kūrinius, jų harmoniją su įstabia Lietuvos gamta, patirs meninės išraiškos skulptūroje įvairovę, mokysis interpretuoti ir atskleisti gilesnes meno kūriniais perteikiamas idėjas, mokysis suvokti per menininko prizmę. Susidarys Lietuvos kaip valstybės, kurioje reikštis ir sąveikauti gali viso pasaulio šalių kultūros, įvaizdį.
Aktyvus užsiėmimas vyksta lauke, gamtinėje muziejaus aplinkoje, tai smagu nuotykis, kur grindys – žolė, sienos – medžiai, o stogas – dangus.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Sėkmės istorija - nepriklausoma Lietuva“ 5-8 kl.

Kultūrinės edukacinės programos „Lietuvos nepriklausomybės keliu. Vilnius“ Lietuvos sėkmės istorija, kurią prieš 100 metų
kūrė visi Lietuvos žmonės ir užsienyje gyvenantys lietuviai – mūsų seneliai, proseneliai atvedė Lietuvą į nepriklausomybę.
Daugelis savo šeimose turime dar gyvų prisiminimų apie signatarus, ūkininkus, partizanus, dvasininkus, mokytojus, Pasaulio
teisuolius, Sąjūdžio dalyvius, ar savanorius - jie mūsų herojai. Edukacinės programos tikslas ugdyti pilietišką, sąmoningą ir
laisvą asmenybę, gebančią vertinti svarbiausius Lietuvos istorijos momentus, reikšmingiausius įvykius, didžiausius
pasiekimus ir skaudžiausias netektis kovoje dėl nepriklausomos tėvynės. Edukacinės programos metu mokiniai
supažindinami su lietuvių tautos praeitimi, sudėtingu keliu į valstybės kūrimąsi, kovas dėl nepriklausomybės, svarbiausiomis
asmenybėmis ir jų darbais. Programos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, istorinis pasakojimas
papildomas vizualine medžiaga (signatarų, aktyvių visuomenės veikėjų portretais, senomis nuotraukomis, laikraščių
straipsniais) garsiniais elementais – Astos Krikščiūnaitės atliekama „Birutės arija“. Pagalbinės autentiškos medžiagos
panaudojimas (XX a. pr. nuotraukas, amžininkų prisiminimus, citatas, laikraščius, pirmojo lito kopijas) sukurs mokiniams
artimesnį/asmeniškesnį ryšį su vienais svarbiausių Lietuvos istorijoje įvykių ir asmenybių, bei juos menančiomis Vilniaus
vietomis. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma pagal amžiaus grupę.


Edukacinis spektaklis Lietuvos istorijos tema

Spektaklis dar dažnai įvardijamas, kaip teatralizuota istorijos pamoka. Pamoka, skatinanti prisiminti, telktis ir didžiuotis savo tautos istorija, vystanti kritinį mąstymą, kūrybiškumą. Edukacinis spektaklis „Žalia gyva“ mobilus, pritaikytas vaidinimui mokykų salėse. Spektaklio teikimo Kultūros pasui tikslas – pasiūlyti profesionalų teatro pasirodymą mokseiviams mokyklose, kelti mintis apie savo šalies istoriją ir istorines aplinkybes, skatinti daugiakultūriškumo, tolerancijos, pozityvumo idėjas, siekti kritinio mąstymo įgūdžių, meno įvairovės sklaidos bei ugdyti jauniausios visuomenės narių pasitikėjimą savimi, ypač regionuose. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Metodai, priemonės: pasiūlymo viešinimas, kontaktavimas su mokyklomis, renginų organizavimas, spektaklio atvežimas į mokyklas, įgyvendinimas logistiškai ekonomiškiausiu būdu (turima omenyje, kad susidomėjusios klasės, mokyklos tame pačiame regione bus prašomos pasirinkti bendras datas).


Vienuolės bernardinės pateikė užsakymą architektui – parengti Šv. arkangelo Mykolo bažnyčios rekonstrukcijos projektą: renesansinė šventovė turėtų tapti barokine. Kad gerai įvykdytų užduotį, architektas turi labai daug sužinoti ir daug ką išsiaiškinti: kas tas barokas? Kas būdinga šiam meno stiliui? Kaip mąstė, ką ir kodėl kūrė to meto menininkai?
Užsiėmime mokiniai įsijaus į baroko architekto vaidmenį!


Reklamą galime vertinti kaip kino ar dailės kūrinį, diskutuoti apie jos meninę vertę, nes ji visuomet žengia koja kojon su visuomenės aktualijomis, laikmečiu, menu. Nors reklama veikia visų amžiaus grupių žmones, tačiau jautriausia tikslinė vartotojų grupė yra paaugliai ir vaikai. Dėl to edukacijoje ,,Kaip veikia reklama?“ išsiaiškinsime visus reklamos profesionalų triukus, kuriuos jie taiko pirkėjams vilioti skirtingomis meninėmis priemonėmis. Ir dar daugiau – pamatysite įvairių meninių formų žymiausias visų laikų reklamas, kurios darė įtaką to meto reklamos industrijai, kėlė visuomenės diskusijas, dalyvausite diskusijoje apie socialinę reklamą ir joje taikomas priemones ir spalvas reklamos poveikiui sustiprinti bei užtvirtinsite žinias dalyvaudami viktorinoje. Edukacija ,,Kaip veikia reklama“ yra skirta dviem mokinių kategorijoms: 5–8 ir 9–12 klasių mokiniams. Pastaba:  Mažiausias pamokų skaičius Kauno mieste - 2 pamokos vienoje mokykloje. Mažiausias pamokų skaičius kituose miestuose - 4 pamokos vienoje mokykloje. Kiekviena edukacija derinama individualiai, tad norėdami rezervuoti laiką, būtina susisiekti telefonu.


Mylintiems gamtą ir S. Nėries kūrybą – edukacinė programa „Augalai Salomėjos Nėries kūryboje ir sodyboje“. Tai judrus, komandinis žaidimas. Gavę lapelius su S. Nėries eilėraščio posmeliais, kuriuose paminėti augalai, ieškosite jų muziejaus sode, o suradę įsmeigsite vėliavėles. Kviečiame pabūti kartu gamtoje nuo gegužės iki spalio mėnesio.


Kultūrinės edukacijos užsiėmimas "Sveikinimo atvirukas iš spalvoto smėlio"

Kultūrinis edukacinis užsiėmimas "Sveikinimo atvirukas iš spalvoto smėlio" tai ypač nuotaikingas,  spalvų kupinas užsiėmimas, kuris į kūrybą įtrauks kiekvieną mokinį ir leis jam atskleisti savo kūrybines galias. Užsiėmimo procesas nesudėtingas, dinamiškas tinkantis kiekvienam mokiniui, nepriklausomai nuo jo amžiaus ir gebėjimų. Užsiėmimo metu mokiniai turės galimybę atrasti savo kūrybinius talentus, laisvai ir kūrybiškai veikti. Atvirukai kuriami ant specialaus paruošto trafareto, kuris yra lipnus, todėl nenaudojami klijai, kūrybos procesas nereikalauja specialaus pasiruošimo. Kiekvienas turės galimybę pasirinkti sau patikusį atviruko trafaretą bei jį išpildyti savo pasirinktomis spalvomis, iš gausios spalvų paletės. Kiekvienas mokinių sukurtas atvirukas yra spalvingas ir unikalus. Šio užsiėmimo metu kiekvienas tampa kūrėju.
Užsiėmime naudojamos priemonės yra natūralios ir saugios mokiniams.  Kūrybinis procesas leidžia nurimti, atsipalaiduoti, baigtinis kūrybinio darbo rezultatas visada pavyksta, maloniai nustebina ir suteikia gerų emocijų.
Šio užsiėmimo metu mokiniai ugdo  kūrybiškumą, kantrybę, mokosi sutelkti dėmesį atliekamam darbui, lavina  spalvų pajautimą, estetinio grožio suvokimą. Sukurtus atvirukus mokiniai pasilieka sau ir gali padovanoti artimam žmogui taip pradžiugindami kitus bei  skleisdami gėrį bei grožį aplink save. Užsiėmimo metu mokiniai  sužinos kada ir iš kur kilo sveikinimo atvirukais tradicija, kokie buvo pirmieji sveikinimo atvirukai.
 Atvirukų trafaretai gali būti įvairios tematikos, juos galima pritaikyti pagal jūsų poreikius, dalyvių amžių bei gebėjimus.


Prisimindami Balio Sruogos įkurtą Teatro seminarą, kviečiame daugiau sužinoti apie šį, legenda tapusį, reiškinį. B. Sruogos seminaras vyko Universitete, tačiau ne retai dalyviai susirinkdavo ir dėstytojo namų svetainėje. Jei kada nors svajojote atsidurti uždarame tarpukario intelektualų klube,  kviečiame į Teatro seminarą!
Edukacinio užsiėmimo metu pažaisime – raginsime tapti B. Sruogos įkurto Teatro seminaro dalyviais. Kartu stebėsime filmuotas Kauno valstybinio lėlių teatro (režisierė Agnė Sunklodaitė) spektaklio jaunimui ir suaugusiesiems, „Dievų miškas“ ištraukas (edukacija sukurta bendradarbiaujant su Kauno valstybiniu lėlių teatru). Analizuosime spektaklio pastatymą, gilinsimės į spektaklio santykį su originaliu tekstu, personažų vystymą, mizanscenas, scenografiją, muzikos ir garso efektus, dalinsimės įspūdžiais. Įsijauskime į teatro kritikų vaidmenį!


„Karalius pamiršo raidyną“ – taip vadinasi poetės Violetos Palčinskaitės eilėraščių, supažindinančių su abėcėle, knyga. Perfrazuodami knygos pavadinimą, kviečiame pirmos klasės mokinius sužinoti rašto atsiradimo istoriją ir patiems sukurti karaliaus pamirštą raidyną.  Užsiėmimo metu pristatoma ir apibūdinama rašto ir alfabeto reikšmė žmogaus gyvenime, magnetinėje lentoje ir ekrane rodomi įvairių tautų abėcėlių pavyzdžiai. Skaitomi skirtingomis raidėmis prasidedantys eilėraščių posmai, rodomi ir komentuojami pirmosios, išdidintos raidės paveikslėliai, demonstruojami rašytojo P. Cvirkos ranka piešti inicialai, pasakojama jų atsiradimo istorija. Kaligrafijos žinias patikriname praktiškai kūrybinėse dirbtuvėse: 1) kuriame individualaus raidės paveikslo eskizą ant kartono; 2) pieštuku nupieštos raidės kontūrus užpildome plastilinu; 3) puošiame savo raidę įvairiomis detalėmis ar sužinotu dantiraščio būdu (išbadant, išbraižant). Papildoma užduotis – demonstruodami savo kaligrafinį paveikslą bendraklasiams, perskaitome savo raide prasidedantį eilėraščio posmą.


Spektaklis „Marytė“ pasakoja, kaip Antrojo pasaulinio karo pabaigoje bei pokariu Mažosios Lietuvos vaikai, vadinami „Vilko vaikais“ (Wolfskinder), buvo atskirti nuo šeimų arba liko našlaičiais. Jų buvo apie 7000. Būdami maži su vienu iš tėvų (dažniausiai mama) ar visai su svetimais, jie ėjo ieškodami duonos kąsnio, didesnieji – kąsnį parnešti namo. Dėl bado „vilko vaikai“ bėgo į Lietuvą, kai kurie pasiekė Latviją, Estiją, Baltarusiją, Ukrainą. Šių vaikų patirtis išskirtinė. Badas ir baimė buvo jų vaikystės palydovai. Ilgą laiką sovietų okupuotoje Lietuvoje gyvenę „vilko vaikai“ negalėjo viešai dalytis savo prisiminimais, o apie smurto ir prievartos aukas buvo sąmoningai nutylima. Savosios tapatybės atsisakymas buvo vienintelė tokių vaikų išlikimo sąlyga. Tik atgavus nepriklausomybę šiems žmonėms atsirado galimybė pradėti ieškoti savęs, sužinoti ir įregistruoti tikruosius gimimo metus, vietas, vardus ir pavardes, surasti artimuosius. Lietuvoje gyvenantys vokiečių kilmės „vilko vaikai“ (tuo metu apie trejų–šešiolikos metų amžiaus) susitelkė į bendriją „Edelweiss-Wolfskinder“, kuri gyvuoja ir dabar, padėdama atrasti savo šaknis bei puoselėti tradicijas ir kultūrą.


Scenarijaus autorė ir režisierė - Šviesa Šulc, kostiumų dailininkė - Jurgita Jankutė. Truputį keistokas katinas, kuriam vardą išrinks jaunieji žiūrovai, paseks jums pasaką. Jis gyvena laikrodžių taisymo ir veidrodžių atnaujinimo dirbtuvėlėje pas Meistrą ir jo sesutę Danutę (broliuką Danuką), kurią (-į) užburia Dama. Kas padės išsklaidyti kerus? „Apie laiką” tai interaktyvus spektaklis, kuriame gerumas ir draugystė ištirpdo ledą ir nugali blogį. Spektaklio metu vaikai mokysis pažinti laiką (mėnesius, savaitės dienas, valandas, minutes) ir sužinos apie tai, kaip laikas bėga jaunam ir senam, kaip laiką skaičiavo žmonės prieš tūkstantį metų ir dabar. Žiūrovus džiugins įspūdingi kostiumai ir nuotaikinga muzika.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

"Atrakink Vilnių" - tai smagus ir įtraukus užsiėmimas apie draugišką miestą, miestiečius ir jo svečius. Komunikuodami tarpusavyje kūrybiniame procese moksleiviai dalinsis savo įžvalgomis ir idėjomis, kaip jie mato Vilnių, koks jų santykis su šiuo miestu.  Koks galėtų būti Vilniaus simbolinis raktas? Ką jis atrakintų?
Iš užsiėmimo moksleiviai išsineš ne tik geras emocijas, pažintį su kūrybinėmis dirbtuvėmis PATS SAU, bet ir savo susikurtą darbelį - Vilniaus raktą. Šis raktas bus sukurtas panaudojant įdomias technologijas ir medžiagas - veltinį, šiluminį presą, termo plėveles ir kniediklį.
Užsiėmimo pabaigoje pristatydami savo darbelius moksleiviai taip pat reflektuos ir mokysis išsakyti savo mintis.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


PINGVINAI. KUO MES PANAŠŪS? (Nuotolinė paslauga) 1-4 kl.

KO SIEKSIME?
Įveiklinančiomis pingvinų istorijomis ugdyti atsakomybę už mus supančią aplinką, gyvūniją, augaliją, šalia esančius žmones, stiprinti atjautos, meilės, supratimo jausmus. Tikime, tai prisidės prie moksleivių emocinio intelekto, kritinio mąstymo ugdymo.

KĄ VEIKSIME?
Gretindami pingvinus su žmonėmis, ieškodami panašumų ir skirtumų, analizuodami jų gyvenimo sąlygas, moksleiviai išmoks nustatyti pingvino rūšį, sužinos, kuo minta šie neskraidantys paukščiai, su kokiomis grėsmėmis susiduria gamtoje. Mokysis atpažinti savo gyvenime vykstančius procesus – kokią įtaką turi jų pačių elgsena gyvūnų pasauliui, kaip panašiai ir kaip skirtingai elgiasi gyvūnai ir žmonės.
Užduodant klausimus apie pačių moksleivių savijautą, bendravimo modelius, per gyvūną mokoma atpažinti pačių vaikų poreikius, jų pačių emocijas ir jausmus. Lygindami, analizuodami vaikai mėgina suvokti gyvenimo grupėje principus. Per kūrybiškas edukacines priemones identifikuodami pingvinų rūšis suvokia ir kiekvieno iš mūsų individualumą, išskirtinumą, taip mokosi būti tolerantiškais.


Interaktyvus spektaklis “Vilnių kuriam!” - tai šiuolaikiniam vaikui priimtina kalba, žaismingai ir glaustai pristatomas, suvaidintas Lietuvos istorijos tarpsnis: Vilniaus miesto įkūrimas. Įpinami ir tikri istoriniai faktai, ir legendos. 2023 metais Vilnius švenčia 700 metų jubiliejų! Mūsų tikslas - skatinti pilietiškumą ir meilę Tėvynei, o taip pat sudominti Lietuvos istorija. …Po daugiau nei 350 metų į Lietuvos didžiųjų kunigaikščių rūmus Vilniuje parskrenda dvi varnos… Jos puikiausiai atsimena, kad visai neseniai, tik prieš ... 700 metų, ten, kur dabar yra mūsų sostinė Vilnius, žaliavo didžiulė giria ir dunksojo Šventaragio slėnis! Ir tuo metu, greičiausiai vasarą, įvyko vienas labai svarbus nutikimas... O gal jūs norite iš pirmų lūpų išgirsti, kaip kūrėsi Vilniaus miestas? Ar ne tik išgirsti, bet ir tapti amatininkais bei pirkliais, plūstančiais į karališką Gedimino miestą? Padėti jį kurti ir net sužaisti karališką medžioklę?


Pažintis su audimu - tai edukacija pradinukams, kurios metu susipažindinsiu, kas yra audimas, kas yra austa juosta, kam jos reikėjo anksčiau ir kam jos gali reikėti dabar, fantazuosime apie tai kartu su vaikais. Aiškinsimės, kada atsirado austos juostos, kokių jos būna rūšių, kokie yra audimo įrankiai, visus juos apžiūrėsime ir ištyrinėsime. Kartu galvosime, kaip pasidaryti audimo įrankius iš namuose turimų daiktų. Aiškinsimės, kaip veikia audimo staklės, jas vaikai apžiūrės iš visų pusių ir patys išbandys. Kalbėsime, ko reikia, norint pradėti austi, vaikai sužinos, kas yra "šakės", išbandys kaip jos veikia, sužinos, kad "skiemenys" yra ne tik žodyje, bet ir staklėse, patys bandys "suskiemenuoti metmenis" (išsiaiškinsim ir tai, kas tie metmenys). Vaikai susipažins, kas yra "šaudyklė", ja patys bandys pašaudyti staklėse, t.y. patys bandys austi juostą. Parodysiu didesnes stakles ir kaip ant jų audžiamos rinktinės juostos, kaip rinktinių juostų raštai yra išrenkami medinio peilio pagalba. Bus daug naujų žodžių, daug klausimų, prireiks nemažai fantazijos, noro bendrauti, bet  po edukacijos visai gali būti, kad dalis klasės vaikų užaugę norės tapti audėjais.


„Improvizacijos dirbtuvės“ išvažiuojamoji edukacija

Jaunieji Nacionalinio Kauno dramos teatro aktoriai kviečia 8-12 klasių moksleivius į improvizacijų dirbtuves, kurių metu, pasitelkus teatrinius žaidimus, moksleiviai bus supažindinami su pagrindiniais improvizacijos metodais, taps aktyviais dalyviais ir ugdys savo kūrybiškumą. Pasitelkiamos veiklos moko jaunimą drąsos, geriau pajusti savo kūną ir balsą, pasitikėti savimi ir draugu, lavinti reakcijas, atpalaiduoti vaizduotę ir pasinerti į smagią kūrybos erdvę. Dirbtuvių metu suteikiama erdvė laisvai improvizuojant kurti istorijas, išmėginti jėgas scenoje, vaidinant įvairias situacijas iš mokyklos kasdienybės.
Čia niekas nerašys pažymių. Čia nereikės nieko galvoti, ruoštis ar žinoti. Tik valanda pačių smagiausių žaidimų ir vaizduotės pokštų, kurie atskleis aktoriaus profesijos subtilybes ir improvizacijų galimybes.


Šiandien išmaniosios technologijos tapo neatsiejama mūsų gyvenimo dalimi, o einant mokyklos koridoriumi jau nebestebina kas antras paauglys įnikęs į mobilųjį telefoną.  Žinoma, atsiradus interneto ryšiui, išmaniesiems telefonams, netrukdomi galime bendrauti su kitame pasaulio krašte esančiais žmonėmis, vos vienu pelės paspaudimu gauti daugybę įdomios informacijos, mokytis daug efektyviau ir įdomiau. Deja, atsitinka taip, kad būdami aktyvūs virtualioje socialinėje erdvėje pamirštame tuos, kurie yra šalia, o „išmanioji“ realybė tampa daug tikresne už mus supančią. Ilgainiui perdėm susidraugavus su išmaniosiomis technologijomis ima keistis vaiko elgesys, gerokai susiaurėja jo interesų ratas ir įdomu darosi tik tai, kas ekrane, pašlyja santykiai su šeimos nariais ir draugais, jam tampa sunku susikaupti, ima kamuoti nemiga ir pan. Kur yra ta riba, už kurios išmaniosios technologijos jau neša ne naudą, bet žalą ir kaip ją atpažinti? Edukacijos metu per situacijų žaidimus, provokacijas ir sąmoningumo skatinimą smagiai ir nuotaikingai mokysimės atpažinti save ir savo jausmus, nuo kurių norisi pabėgti į virtualią realybę, kalbėsimės apie technologijas ir  bandysime atskirti jų teikiamą naudą ir keliamas pagundas bei žalą. Kartu ieškosime būdų kaip pramogauti, nusiraminti ir atsipalaiduoti tikrovėje, o virtualią (ne)realybę panaudoti pozityviai: informacijos paieškai, kūrybai, lavinimuisi ir gal net karjeros galimybėms.


"Žuvų giesmės". Mažosios Lietuvos tradicijų ir dainuojamojo folkloro pažinimo edukacija (Nuotolinė paslauga)

Klaipėdos miesto savivaldybės etnokultūros centras

Edukacija "Žuvų giesmės" yra skirta 5-8 klasių moksleiviams. Programos dalyviai kviečiami susipažinti su lietuvininkų dainavimo tradicija, kuri 2020 m. pripažinta Nacionaline vertybe, įtraukta į Nematerialaus kultūros paveldo vertybių sąvadą. Atraktyviai analizuojant dainų pavyzdžius, moksleiviai bus vedami Mažosios Lietuvos tradicijų, papročių, gyvenimo būdo pažinimo keliu. Atlikdami smagias kūrybines, interaktyvias užduotis, programos dalyviai ne tik gerai praleis laiką, bet ir plės kultūrinį akiratį, mokysis vertinti išskirtinį Mažosios Lietuvos kultūrinį palikimą.


Edukacijos tikslas - supažindinti mokinius su  savo pinigų tvarkymu, t.y. finansiniu raštingumu.
 Suteikti žinių apie pinigus, skatinti kūrybiškumą ir kritinį mąstymą, generuojant, analizuojant idėjas, kaip aš galiu uždirbti, taupyti, išleisti ir skolinti- investuoti. Ugdyti  mokinio sąmoningumą, atsakingumą, savęs  pažinimą.Mokyti  kultūringumo bendraujant ir bendradarbiaujant, skatinama būti originaliu, "perlipti per save" pristatant užduotis klasei, lavinti mokinio kalbinius viešojo kalbėjimo įgūdžius,  nugalėti savo baimes. Edukacijos metu ateliekamos loginės,kūrybiškumas ir  kritinį mąstymą lavinančios užduotys, kurios kaitaliojamos su judriais žaidimais.Žinios įtvirtinamos -žaidimu- vitorina.
Kultūrinės edukacijos metu mokiniai turi galimybę sužinoti, kaip atsirado pinigai, kas yra finansinis raštingumas- taip pralėsdami savo kultūrinį sąmoningumą, ugdosi platesnį supratimą  apie pinigų valdymą, vertybes – tvarumą, ekonomiškumą.
Mokiniai turės supratimą, kaip elgtis su pinigais, kad jų turėtų, kaip taupyti ir išleisti. Susiformuos pagrindus apie savo  pinigų tvarkymą, bendradarbiaudami įgis sąmoningumo.


Virtuali literatūros pamoka (Nuotolinė paslauga)

Maironis, Vaižgantas, S. Nėris, J. Grušas, B. Sruoga – tikrai svarbūs, išskirtiniai lietuvių literatūros autoriai, su kuriais susipažįstama jau mokykloje. Ką daryti, jei su šiais autoriais norima susipažinti plačiau, išsamiau, prisiminti ne tik svarbiausias jų biografijos ir kūrybos detales, bet ir sužinoti, kokios asmenybės jie buvo, kokie buvo jų pomėgiai, su kokiais bičiuliais bendravo, ir daug kitų istorijų, kurių nepasakojama literatūros vadovėliuose? Siūlome sudalyvauti mūsų VIRTUALIOSE LITERATŪROS PAMOKOSE ir apie pasirinktą autorių sužinoti viską, kas smalsu! Pasirinktą rašytoją tyrinėjantys muziejininkai sukaupę daugybę įdomių pasakojimų, be to, dalinasi unikalia galimybe pamatyti muziejų fonduose saugomų eksponatų ir rašytojų memorialinių daiktų nuotraukas. Nepraleiskite progos artimiau susipažinti su pasirinktu rašytoju, patyrinėti išskirtinę vaizdinę medžiagą ir, žinoma, padiskutuoti!


Augu su KINO PAVASARIU (Nuotolinė paslauga)

„KINO PAVASARIS, rodydamas kruopščiai atrinktus kokybiškus kino filmus, siekia edukuoti autorinį kiną besirenkančius žiūrovus, supažindinti juos su aktualiais aukštos kinematografinės vertės filmais ir taip puoselėti kino kultūrą Lietuvoje. Šiuo tikslu siūlome paslaugą „Augu su KINO PAVASARIU“ ir kviečiame 1-12 klasių moksleivius pasitelkiant kiną kaip priemonę plėsti akiratį bei ugdyti svarbiausias kompetencijas (asmenines, socialines, kūrybines, dalykines, komunikavimo, iniciatyvumo, pažinimo ir kt.), renkantis pasaulinį pripažinimą pelniusius ir kritikų įvertinimų sulaukusius autorinio kino filmus jaunimui aktualiomis temomis.
„Augu su KINO PAVASARIU“ naudoja kiną kaip stiprų mokymo(si) išteklių ir per malonią filmų žiūrėjimo patirtį ugdo tokias jaunimo savybes kaip jautrumas, sąmoningumas, kūrybiškumas, kritinis mąstymas, gebėjimas reflektuoti ir pan., taip pat moko komandinio darbo, daugiakultūrinio dialogo, aplinkos stebėjimo bei supratimo ir kt. KINO PAVASARIO rekomenduojami filmai atliepia jaunimui aktualias temas, tokias kaip draugystė, empatija, patyčios, klimato kaita ir kt. Filmai žiūrimi nuotoliniu būdu KINO PAVASARIO platformoje https://filmai.kinopavasaris.lt (klasėje arba namuose). Filmo žiūrėjimo patirčiai pastiprinti ir jaunajam žiūrovui visapusiškai ugdyti po filmo peržiūros, pasitelkiant paslaugos organizatoriaus parengtas gaires bei interaktyvias užduotis, iš anksto atsiųstas el. paštu, mokytojai kviečiami drauge su moksleiviais diskutuoti ir analizuoti peržiūrėtą filmą.
Mokytojai ir moksleiviai gali rinktis kino seansą iš tokių KINO PAVASARIO filmų kaip „Silvana“, „Baigiamieji egzaminai“, „Jūsų Vincentas“, „Lumiere!“, „Mokinys“, „Ką žmonės pasakys“, „Gražuolė ir Sebastianas“, „Berniukas ir pasaulis“, „Maja“ ir kt. Filmų sąrašas nuolat atnaujinamas.
Dėl filmų rekomendacijų pagal Jūsų poreikius maloniai kviečiame susisiekti su paslaugos organizatoriaus nurodytu kontaktiniu asmeniu.“


Virtualus literatūrinis susitikimas „Akmenėlis“ (Nuotolinė paslauga)

Ši istorija nutiko Vilniuje. O gal Kaune ar Varšuvoje? Antrojo pasaulinio karo metu tokia istorija galėjo nutikti bet kur Europoje, kai vokiečiai vykdė masines žydų žudynes arba taip vadinamąjį Holokaustą. Jo metu Europoje buvo sunaikinti beveik 6 milijonai žydų. Ši tema labai svarbi ir Lietuvos istorijoje, tačiau dažnai nutylima ir menkai pristatoma mokyklinėje programoje. Susitikimo metu vaikai sužinos daug įdomių istorinių faktų apie netolimą Lietuvos istoriją, apie žydų papročius, gyvenimą ir tragišką jų tautos likimą Antrojo pasaulinio karo metu, bus praplėstas mokinių kultūrinis akiratis, pristatyta Lietuvos tautinių mažumų įvairovė ir vystomas kritinis mąstymas, kuris ypač aktualus šiomis dienomis vykstančių tragedijų kontekste. Autorius gyvai pristatys knygos kūrimo istoriją, papasakos apie Vilniaus getą, slėptuves, kurios slėpdavosi žydai, apie lietuvius, kurie padėdavo žydams išsigelbėti, ir apie savo vaikystės patirtis bendraujant su likusiais gyvais Holokausto liudininkais. Taip pat parodys filmuką, sukurtą pagal knygą AKMENĖLIS ir atsakys į moksleivių klausimus, susijusius su šia labai svarbia tema. Knyga AKMENĖLIS yra bene vienintelė lietuvių autoriaus knyga vaikams apie Holokaustą. Marius Marcinkevičius pasakoja apie šiuos skaudžius Lietuvai ir visam pasauliui įvykius vaikams suprantama ir įtraukiančia kalba. Istoriniai įvykiai ir tragedija atskleidžiami per dviejų vaikų tarpusavio santykius – jų draugystę, meilę ir buitį Vilniaus gete. Marius Marcinkevičius – knygų vaikams rašytojas, poetas, prozininkas, gydytojas, keliautojas ir tėtis. Jo knygos išverstos daugiau nei į dešimtį kalbų, pagal jas statomi spektakliai, kuriamos dainos vaikams. Knyga „Akmenėlis” buvo apdovanota Prano Mašioto premija už GERIAUSIĄ METŲ KNYGĄ VAIKAMS 2020 (IBBY Lietuva), gavo Gražiausios 2020 metų knygos diploma, 2021 m. Vilniaus mero premiją, knyga yra išversta į latvių, slovėnų, italų, rusų kalbas ir pagal knygą yra kuriamas animacinis filmas.


Propaganda prieš šimtą metų ir dabar: kaip ją atpažinti?

Suintensyvėjusių informacinių ir tikrų karų akivaizdoje kiekvienas žmogus, ypač besiformuojantis jaunas žmogus, turi sugebėti identifikuoti pastangas manipuliuoti jo realybės suvokimu, atskirti melą nuo tiesos, atpažinti politinės ir kitokios propagandos elementus. Realių atvejų analizė ir praktinis darbas nagrinėjant olandų dailininko Luiso Ramakerso Pirmojo pasaulinio karo politines karikatūras padės užsiėmimo dalyviams susipažinti su įvairiomis propagandos technikomis, jų taikymo būdais ir identifikavimo instrumentais. Ramakerso darbai idealiai atliko savo propagandinį vaidmenį – jie taip stipriai motyvavo britų mobilizaciją ir amerikiečių apsisprendimą stoti į karą, kad Vokietijos valdžia už šio dailininko galvą buvo pažadėjusi 12 tūkst. markių premiją! Užsiėmimo dalyviai analizuos simbolines karikatūras, identifikuos juose vaizduojamus realius istorinius įvykius, kultūrinį kontekstą ir menines detales. Šiuolaikinės propagandos pavyzdžiai leis palyginti, kaip keitėsi šios manipuliatyvios komunikacijos pobūdis. O jūs, ar gebėtumėt tokią sukurti?

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa „Smagioji rašto istorija“

Ar svarbus žodis mūsų gyvenime? Parašytas žodis? Ištartas žodis? Edukacinėje programoje Smagioji rašto istorija dalyviai diskutuos, kokie yra šiuolaikiniai komunikacijos būdai ir kurie iš jų mums svarbiausi šiandien? Taip pat išgirs rašto istoriją nuo seniausiųjų laikų iki dabarties. Užsiėmimo metu dalyviai, atlikdami paruoštas užduotis bei žaisdami žaidimus ugdys bendravimo tarpusavyje įgūdžius ir per patyrimą suvoks rašto svarbą šiandien.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Miestas mieste - Užupio respublika“

Unikalus Vilniaus kampelis – aprašytas Pietų Korėjos rašytojo Hailji romane, turintis savo ambasadorių Ponulį ir katiną naikinantį baimės jausmą. Vilniaus priemiestis su savo vėliava ir Konstitucija, pinigais ir prezidentu. Kodėl ši miesto vieta tokia išskirtinė, kad ją net 3 kartus lankė Dalai Lama? Kodėl ji vadinama „Rusų miestu“ ar „Druskos keliu“? Šiandien Užupis mus pasitinka su vienu pirmų Europoje meno inkubatorių, unikaliomis skulptūromis, požeminių slėptuvių ir „Konkės“ liekanomis. Programos tikslas supažindinti mokinius su vienu seniausių Vilniaus priemiesčių ir jame išlikusiomis architektūrinėmis, kultūrinėmis, istorinėmis detalėmis, objektais ir pastatais. Pagrindiniai edukacinės ekskursijos uždaviniai – klausantis istorinio pasakojimo papildyto vizualia medžiaga, pažinti šią miesto dalį ir atrasti jame įvykusius pokyčius ir paslėptas detales: dingusius, nugriautus, konservuotus ar atstatytus gyvenamuosius pastatus, vienuolynus, maldos namus. Ugdant pastabumą ir dėmesį detalėms, tobulinti gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti šios miesto dalies kultūrinę aplinką: skirtingais laikais prie Vilnelės dirbusių amatininkų ir jų cechų veiklą, menininkų kūrybą bei jų darbus, Bernardinų kapinių unikalumą ir čia palaidotų svarbių istorinių asmenybių indėliu į Lietuvos ir Vilniaus istoriją, mokslą ir kultūrą. Istorinis pasakojimas papildytas vizualine medžiaga - senovinėmis nuotraukomis, taip pat mokiniai įtraukiami į praeities paieškas, edukacinius, teminius žaidimus padedančius pažinti ir interpretuoti, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą, perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Edukacinė programa ir sielai ir skrandžiui „Seda, Sedos pusmarškonė košė”

Ekskursija Sedos mieste. Sapiegų dvarvietėje aplankomi turizmo objektai: Šv. Jono Nepomuko bažnyčia, Osvaldo Neniškio sukurtas A. Baranausko bareljefas, Mykolo Saukos „Mokyklinis suolas Vytautui Mačerniui“, Antano Murausko koplytstulpis kalbininkui Adomui Šoblinskui, P. Bielskio sukurtas paminklas Vytautui Didžiajam. Vytauto gatvėje susipažinsime su Plechavičių (dabar Dariaus Lauraičio, panaudos sutartis su Sedos kultūros centru), malūne įsikūrusia kasdienybės meno galerija, su Plechavičiams skirta ekspozicija, tautodailininkų paroda. Eidami Bažnyčios gatve pasieksime senąsias miesto kapines, kur aplankysime Tėvynės apsaugos rinktinės kareivėlių brolišką kapą, paminklą žuvusiems už Lietuvos laisvę TAR kareiviams ir užsuksime į barokinę Švč. Mergelės Marijos Dangun ėmimo bažnyčią. - Antras ekskursijos variantas. Sedos štetlas - sinagogos ir mikvos vieta, senosios žydų kapinės, mokykla, arbatinė... Sedos ir Rimolių piliakalniai, gražiausiai tvarkomas sodybos. - Ekskursija Vytauto Mačernio tėviškės takais. Ekskursijos pradžia nuo Žemaičių Kalvarijos kapinių, apeiname septynias vizijas - akmeninius paminklus eilėraščiams, pasiekiame Poeto kapą. - Edukacinė programa „Sedos pusmarškonė košė“. XIX a. pabaigoje – XX a. I - oje pusėje Žemaitijoje šeimininkės virdavo košę. Dažniausias pusryčių valgis – pusmarškonė košė. Į Mažeikių rajono Sedos kultūros centro veiklų sąrašą pusmarškonė košė atkeliavo ne iš rašytinių šaltinių. Ši košė buvo verdama dažno žemaičio troboje. Iš šeimos tradicijų ji atkeliavo į Sedos kultūros centrą. 2021 m. suteiktas Sedos pusmarškonės košės tautinio paveldo sertifikatas. Edukacijos metu galėsime stebėti košės virimą ir jos paragauti Sedos malūno teritorijoje.


Edukacija „Pasivaikščiojimas po Pavandenės piliakalnius“ tai dešimties kilometrų žiedinis maršrutas pėsčiomis per Pavandenės kraštovaizdžio draustinį aplankant Žemaičių aukštumą paryškinančius piliakalnius: Moteraitį, Sprūdę ir Pavandenės Alkakalnį (Sklepkalnį). Taip pat  žygio metu praeinama pro Sakelių giminės buvusio dvaro griuvėsius, pasakojami istoriniai faktai apie šių objektų reikšmingumą visam Žemaitijos regionui.
Žygis prasideda nuo Pavandenės miestelio centro - tai susitikimo vieta.


Edukacinė programa vyksta anglų kalba.
Veiklos elementai (žodynas, naudojama gramatika bei tematika) atliepia bendrojo ugdymo programos 7-8 kl. koncentro planą pirmai užsienio (angų) kalbai.
Užsiėmimo metu mokomės kalbėti apie sveikatą bei savijautą, susipažįstame su sveikatingumo istorijos Lietuvoje pagrindais, o programos akcentas - vaidmenų žaidimas, kuriam skiriama daugiausiai laiko. Užsiėmimas trunka apie 60 min.
Tikslas: ugdyti sveikos gyvensenos įgūdžius, siekiant užtikrinti ilgalaikę fizinę ir emocinę savirūpą, sveikatą, lygiagrečiai ugdant užsienio kalbos įgūdžius ir pasitikėjimą savimi bendrauti užsienio kalba.
Užsiėmimo metu naudojamos technologinės priemonės elementarios, nėra stipriai akcentuojamos, o iškeliama bendravimo, bendradarbiavimo bei pasitikėjimo savimi kalbant užsienio kalba gebėjimų stiprinimo svarba.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Apsilankysime Emilijos Škarnulytės parodoje ,,Švytintys kambariai“. Parodos centre – vienas garsiausių menininkės kūrinių „t ½“, 2019 m. pelnęs Kijevo šiuolaikinio meno centro „Ateities kartos meno prizą“ (angl. Future Generation Art Prize). Audiovizualine instaliacija, kuria įspūdingu formatu tyrinėjama posthumanistinė mitologija, atkreipiamas dėmesys į šiandien itin svarbias gamtos ir žmogaus sąlyčio, klimato kaitos bei branduolinės energetikos temas. Įspūdingo dydžio vaizdo instaliacijoje stebėsime pusiau žmogaus, pusiau žuvies – undinės plaukimą per nesibaigiančius vandenis, tunelius ir kanalus. Aptarsime, kas aplankoma šio neįprasto pasiplaukiojimo per laiką ir erdvę metu, kartu ieškosime kelionės tikslo. Pasieksime ir salą, kurioje patys esame šeimininkai, kursime švytinčius pasakojimus švieslentėse apie tai, ką joje apgyvendinti.