Interaktyvi edukacija „Problema – (ne)bėda“

Tarpinė stotelė tarp paauglystės ir jau savarankiško gyvenimo – vienas sunkiausių periodų tiek patiems moksleiviams, tiek jų pedagogams. Teatras pasitelkia interaktyvaus teatro metodus tam, kad moksleiviai aktyviai dalyvaudami veiksme, susipažintų su pasaulyje žymia Augusto Boalio „engiamųjų“ teatro metodika, padėsiančia vyksmo dalyviams spręsti jiems aktualias problemas, patirti viešo pasirodymo teikiamas galimybes ir atsakomybę prieš auditoriją, pasitikrinti savo drąsos, savikritiškumo, galimybes, ambicijų pagrįstumą, savivert, reflektuoti savo asmeninius bruožus, simuliuojamoje situacijoje bei įvertinti juos bendrame kontekste. Edukacijoje naudojamas Augusto Boalio „forumo teatro“ metodas, kurį edukacinio projekto režisierius Vytautas Gasiliūnas išvystė dirbdamas su jaunimu mokyklose ir seminaruose, suteikia šansą moksleiviams suvokti, jog jie gali būti situacijos valdovai bei priimti sprendimus, padėsiančius susitvarkyti su iškilusiomis problemomis. Ši metodika leidžia žiūrovui būti ne tik pasyviu stebėtoju, bet spektaklio kūrėju, lygiavertiškai su aktoriais įsitraukiančiu į diskusijas, vaidybines situacijas vienaip ar kitaip keičiančias tolimesnę vyksmo eigą. Profesionalių aktorių simuliuojamos situacijos padės žiūrovams suprasti, jog jie patys gali spręsti juos supančias problemas bei skatins nelikti abejingais gyvenimo žiūrovais. Interaktyvus situacijų simuliavimas padės moksleiviams įgyti ne teorinių, bet praktinių žinių. Spektaklio metu analizuojamos opiausios nūdienos problemos (jaunimo emigracija, psichologinis ir/ar fizinis smurtas, socialinė nelygybė, rasizmas ir kt.).


Edukacinio užsiėmimo metu pasakojama partizaninio pasipriešinimo istorija Ukmergėje, leidžiant lankytojui prisiliesti prie to meto sąlygų. Šiuolaikinių technologijų naudojimas leis įdomiai pateikti informaciją ir įtraukti užsiėmimo dalyvius į inovatyvų mokymąsi. Pamokoje bus demonstruojami buities daiktai, uniformos ir ginklai. Naudojant interaktyvų ekraną, bus rodomi žemėlapiai su partizanų dislokacijos vietomis ir judėjimo kryptimis, demonstruojami video įrašai, nuotraukos, dokumentai, atliekamos užduotys ir testai žinių apibendrinimui ir įtvirtinimui.
Edukacinis užsiėmimas vyksta atkurtame partizanų bunkeryje, todėl patiriamos emocijos leidžia išplėsti mokymosi  kompetenciją, įgyjant naujų patirčių. Pateikta informacija susijusi su formaliojo ugdymo istorijos dalyko programa, leidžia susieti ir papildyti naują informaciją su turimomis žiniomis.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė programa „Praeities istorija ornamentuose“ kviečia pradinukus leistis į kelionę po lietuvių kultūros paveldą, tyrinėjant senovinius ornamentus ir simbolius, kurie puošė kasdieninius daiktus – baldus, drabužius, indus ir kt. Vaikai sužinos apie šių raštų kilmę, simbolinę reikšmę ir jų svarbą mūsų istorijoje. Kūrybinės dirbtuvės suteiks galimybę mokiniams praktiškai pritaikyti išmoktas žinias dekoruojant popierinius dovanų maišelius, naudojant pieštukus, flomasterius ir dažus. Ši veikla skatins kūrybiškumą, vaizduotę bei rankų įgūdžius. Programos pabaigoje vaikai pristatys savo sukurtus darbus ir pasidalins savo kūrybiniais sprendimais su klase.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Stiklas - viena tauriausių materijų žemėje - gimsta sąveikaujant smėliui, vandeniui, orui ir ugniai. Šis procesas pavaldus tik puikiai technologiją išmanantiems, pragarišką karštį pakeliantiems žmonėms. Meninė stiklo kūrinio išraiška priklauso nuo technologijų valdymo ir pačio proceso. Yra daugybė įvairių stiklo apdirbimo technikų. Stiklą galima pūsti, formuoti, lieti į formą, klijuoti, sukepti, šlifuoti, ėsdinti graviruoti, pjaustyti ir t.t. Dažniausiai stiklo papuošalų kūrimui naudojami spalvoto ir skaidraus stiklo lakštai, stiklo sliūlai, konfeti. Juos sukepant, kaitinant, jungiant su kitomis medžiagomis ir gaumani stikliniai papuošalai. Susitikimo metu trumpai pakalbėsime apie pagrindines stiklo gaminimo technikas, susipažinsime su medžiagomis ir įrankiais reikalingais stiklo apdirbimui. Naudosime spalvotus ir skaidrius įvairių formų ir atspalvių stikliukus, įvairiausias iliustracijas, augalėlius, varžtelius, vielutes ir viską ką fantazija ir galimybės leis įdėti į papuošalą. Išbandysime kelias technikas, kurių pagalba susikursime papuošalus sau ir draugams. Stiklo spalvų ir formų gausa suteiks Jums kūrybinę laisvę, o dėstytojos patarimai padės tinkamai atlikti užduotį. Įdėtos pastangos tikrai pateisins jūsų lūkesčius!


„Teip šnekėja mūs saneliai“ („Taip kalbėjo mūsų seneliai“)

Paslauga autentiška ir originali, teikiama aukštaičių uteniškių patarme. Tarmės yra mūsų senoji kalba, tas šaltinis, kuris nuolat atgaivina ir praturtina bendrinę kalbą. Vaikai turi žinoti unikalų mūsų kultūros paveldą ir jį puoselėti, per jį įtvirtinti savastį. Paslaugos metu vyks pažintis su tarme, diskusija, viktorina, mokiniai susipažins su liaudies kūryba, tarmine autorine kūryba ir patys dalyvaus kūrybiniame procese: vieni iš jų kurs sakinį tarme, kiti – eilėraštį ar posmą tarme. Prizai: paslaugos vykdytojos autorinės knygos.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Užsiėmimas „Gintaras – Baltijos auksas“ kviečia vaikus į nuotykius, kurių metu jie sužinos apie šį nuostabų gamtos išteklių. Pradėdami nuo įtraukiančio pristatymo, vaikai sužinos, kaip gintaras formuojasi iš pušų sakų per milijonus metų, ir aptars gintaro spalvas.
Praktinė dalis bus kupina įdomių veiklų: vaikai išmoks atskirti tikrą gintarą ir bandys saugiai išgauti gintaro gabalėlį, imituodami titnago naudojimą. Turės galimybę šlifuoti gintarą, pajusti jo kietumą ir net užuosti natūralų aromatą. Naudodami didinamąjį stiklą, jie stebės gintaro inkliuzus, aptars, kokius gyvius mato, ir mokysis vertinti šių inkliuzų reikšmę.
Baigiamasis etapas – kūrybinė veikla, kurioje vaikai gamins unikalius magnetukus su gintaro detalėmis. Užsiėmimo pabaigoje vaikai turės progą pasidžiaugti savo kūriniais ir aptarti, ko išmoko apie gintarą ir jo reikšmę.


INTEGRUOTA LITERATŪROS IR DAILĖS PAMOKA. Senųjų ir naujųjų mitų atspindžiai dailėje ir literatūroje

Šioje pamokoje pagrindinė ašis yra mitai ir kaip juos galima analizuoti, pažinti pasitelkiant meno kūrinius. Užsiėmimo pradžioje išsiaiškinama mito sąvoka (mitas – kolektyvinis mąstymo būdas, o pasakojimas – tai mito refleksija), pristatoma, kaip mitai, mitologija susijusi su esama paroda, edukatorius modeliuoja situacijas ir pateikia pagal parodos koncepiją kaip tiesiogiai siejasi mitai su eksponuojamais kūriniais, kaip juos galime atpažinti susiseti su literatūra. Sustoję prie konkrečių dailės darbų, kuriems būdingi archetipiniai siužetai ar mitologinės detalės, mokiniai ieško užuominų į žinomus mitus, prisimena arba sužino (perskaito, išgirsta iš edukatoriaus, (-ės)) dar negirdėtų istorijų. Užduodamas (-a) probleminių klausimų, edukatorius (-ė) skatina moksleivius pasamprotauti, koks šių dienų žmogaus požiūris į analizuojamą temą, t.y. kokie yra šių dienų mitai. Kadangi senuosiuose pasakojimuose dažnai ypatingą vaidmenį atlieka daiktai, moksleiviai gauna praktinę užduotį – susiskirstę grupėmis burtų keliu išsitraukia daiktą, nulemsiantį būsimo pasakojimo įvykių eigą. Grupės kuria pasakojimus, artimus mito, sakmės, pasakos stilistikai ir pristato savo darbą kitoms grupėms. Pamoka baigiama refleksija.


Edukacijos dalyviai susipažins su vėlimo amato istorija, senuoju valstiečių apavu – veltiniais, jų gamybai naudojamomis medžiagomis, vėlimo technikomis, savarankiškai sausuoju vėlimo būdu nusivels suvenyrą-  batuką, kurį puoš natūralia spalvota vilna ir siūlais. Programos dalyvių bus ugdoma pažinimo bei kūrybiškumo kompetencijos, praktiniai vilnos vėlimo amato gebėjimai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kaip komunikuoti ir auginti pasitikėjimą bendravime su kitais, pasitelkiant viešojo kalbėjimo metodiką

Atsižvelgiant į tai, jog vis dar jaučiame atviro bendravimo stigmą visuomenėje, šių mokymų tikslas yra pažinti savo komunikacijos gebėjimus ir ugdyti tarpasmeninius bendravimo įgūdžius, suteikiant mokiniams efektyvios komunikacijos, viešojo kalbėjimo ir kalbų vertinimo žinias. Mokymų metu yra taikoma tarptautinė "Toastmasters International" viešojo kalbėjimo metodika, kuri gyvuoja jau 100 metų ir yra taikoma 148-iose šalyse. Ši edukacijos veikla yra skirta skatinti mokinių saviraišką komunikuojant, kas pasitarnaus jų tolimesnėje raidoje tarpusavio santykių ir konfliktų sprendimų srityse, nes galės atpažinti kūno kalbą, mokės įsiklausyti į kitą, jausti empatiją ir ieškoti sprendimų. Taip pat, naudojantis šiais įgūdžiais išmoks išsakyti savo ketinimus, apginti savo nuomonę ir efektyviai pristatyti idėjas egzaminų metu bei savarankiškai save atstovauti tolimesnėje akademinėje bei profesinėje veikloje. Šie mokymai yra skirti 11-12 klasių mokiniams ir gali būti pritaikomi žmonėms su specialiais poreikiais kadangi jie gali būti tiesiog išklausyti.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Užsukę į kūrybines dirbtuves „Kas ta grafika?“ dalyviai susipažins su viena iš grafikos technikų – raižiniu. Sužinos, kodėl menininkai ėmė raižyti ant lino, kur tokie raižiniai buvo naudojami bei ieškosime paralelių su Gutenbergo spausdinimo presu. Patys kursime raižinius, juos dengsime dažais ir spausime po presu. Susikurtas klišes dalyviai galės išsinešti su savimi ir naudoti dar ne kartą. Dalyviai taip pat išsineš po vieną ar keletą susikurtų grafikos atspaudų. Priklausomai nuo dalyvių amžiaus ir mokytojo sumanymo, edukacijos turinys gali būti palankus integruotoms pamokoms vesti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Atvirkštinė perspektyva (nuotolinė edukacija)

Dažnai girdime pasakymą: „priklauso, kaip pažiūrėsi...“ Požiūrio taško keitimas kaip metafora dažnai taikoma politikoje, žurnalistikoje ir kitose gyvenimo srityse, bet ar suprantame tiesioginę šio posakio reikšmę? Atvirkštinės perspektyvos pamokoje suprasime optinius vaizdo susidarymo principus ir pritaikysime juos fotografuodami. Menamų linijų ir kampų pritaikymas leidžia plokštumoje didelius daiktus pavaizduoti kaip mažus, o mažus kaip didelius. Praktinės užduotys leis moksleiviams pritaikyti atvirkštinės fotografijos triukus ir kurti šmaikščias nuotraukas: kurti superherojaus įvaizdį ir pirštu pakelti neįprastai didelius daiktus, sumažinti architektūrinio paveldo statinius išdidinant mažą objektą priekyje ir pan.


Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas ATRASK BIRŠTONO STEBUKLUS

Interaktyvi ekskursija, kurios lankomus objektus turėsite rasti patys, vedami mūsų virtualaus gido Braino. Vieną po kito atrasite Birštono stebuklus, garsinančius kurortą ne tik šiandien, bet ir/ar Vytauto Didžiojo laikais. Žingsnis po žingsnio versite Birštono istorijos knygos puslapius, kol praeisite 2,5 km. ilgio maršrutą po šį stebuklų kupiną kurortą. Ypatingas stebuklas laukia tų, kurie bus itin atidūs bei nenuklys nuo kelio - žaidimo pabaigoje pamatysite, kad išvaikščiojote banginio formos marštrutą. O juk žinote, kad banginukas - Birštono simbolis? Sudomino? Susitikime Biršone ;)

Pasidalinę į nedideles grupeles, į savo telefonus komandiškai gausite suktas užuominas, kurias išnarpliojus - rasite vietą, kurią jums nori parodyti gidas - gal tai bus žymaus žmogaus paminklas, o gal neįprastas paveikslas bažnyčioje,  kartais stebuklingas suolelis, ant kurio pasėdėjus pildosi norai... Tik suradę tai ką reikia ir išklausę trumpą ir įdomią informaciją apie rastą "lobį" galėsite tęsti žaidimą, keliaudami prie sekančios užduoties, kol atrasite visus Birštono stebuklus. Tikras iššūkis, tiesa? Jei pasiruošę naujam nuotykiui - kviečiame į Birštoną!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - nepkalaidinome dar nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte.
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas PALANGA. JODO BOMBA - interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą kurorto istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite ~7 kilometrų maršrutą ir pažinsite mįslingąją Palangą. Pasiruoškite, Jūsų laukia rimti išbandymai!


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Dainavimas -
Edukacijos tikslas - didinti troškimą dainuoti.
Pristatome karaokės programą iš penkių dalių:
1. liaudiškų dainų;
2. Pop muzikos;
3. Klasikinės muzikos;
4. Vaikiškos muzikos;
5. Užsienietiškos muzikos.
Edukacijos dalyviai bus supažindinti su įvairiais dainavimo metodais ir turės galimybę juos išbandyti solo ar grupėse. Tokiu būdu siekiama, kad dalyviai aktyviai įsitrauktų į bendruomenę, kur jie galėtų pajusti stiprų vienybės jausmą,  paskatintų juos įsitraukti į dainavimą, kad tai taptų  komforto šaltiniu, atsipalaidavimu nuo stresų.
Edukacija baigiama refleksija, kuri padės mokiniams susieti ankstesnes žinias su naujomis, taip pat bus kalbama su mokiniais ką jie jautė dainuojant, ką atrado naujo, ko išmoko. Tokiu būdu mokiniai bus skatinami daugiau dainuoti, nemąstyti ir domėtis, pergalvoti ką tik įgytas žinias ir potyrius.
Edukacijos trukmė -  45min.


Pažintinė ekskursija „Tuku tuku su plaktuku“

Kalvystė – vienas senoviškiausių ir gilias tradicijas turintis amatas mūsų šalyje. Pažintinės ekskursijos metu dalyviai apsilankys Kalvystės studijoje „Malūno kalvė“, kuri įkurta veikiančiame vandens malūne. Čia sužinos Lietuvos kalvystės ir metalo gavybos istoriją, susipažins su metalo dirbinių ekspozicija, kurioje seniausi eksponatai - metalo apdirbimo įranga ir archeologiniai radiniai siekia XV amžių. Dalyviai susipažins su įvairiausiais kalvystės ir buities – taikomojo metalo įrankiais bei įrenginiais, senoviniais ūkio padargais, unikalia kalviškosios kryždirbystės tradicija - memorialinių paminklų viršūnėmis („saulutėmis“) , taip pat stebės praktinį metalo kalimo procesą, dalyvaus atraktyviuose kalviškuose žaidimuose.


„Personažo kūrimo dirbtuvės“ išvažiuojamoji edukacija

Kai žiūrite spektaklį, ar kada pagalvojote, kiek daug elementų būtina išanalizuoti, kad būtų sukurta būtent tokia lapė ar toks berniukas? Iš kur atsiranda jų eisena, kalbėjimo maniera, išraiška ir kiti svarbūs elementai? Ko reikia, kad personažas būtų įtikinamas, įsimintinas ir išraiškingas? Pasitelkdami įvairiausius teatrinius žaidimus vaikai įmins ne tik šias mįsles, tačiau ir patys sukurs personažus. Pajusdami savo kūno ir balso galimybes, lavindami atmintį ir koncentraciją, ugdydami kūrybiškumą ir darbo komandoje įgūdžius vaikai mokosi suprasti teatro meno kūrimo subtilybes, pastebėti naujus dalykus ir kurti visapusiškai įdomų personažą.


Pažintis su Panemunės pilimi – Žemaitijos kunigaikštystės valdytojo rezidencija. Statykite pilį!

Panemunės pilis atskleidžia turtingus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės istorijos ir kultūros sluoksnius. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai praskleis to laikotarpio skraistę: sužinos apie Lietuvos didįjį kunigaikštį Vytenį, jo pilį ir legendą, siejančią su Panemunės pilies vieta. Išsiaiškins, kas buvo Panemunės pilies šeimininkai, kaip jie gyveno. Apžiūrės senovinės virtuvės ekspoziciją, kuri pasakoja apie tai, ką valgė pilies šeimininkai, kas ir kur jiems gamino maistą. Restauruotose rezidencijos erdvėse pamatys, kaip atrodė didikų svečiams ir gyvenimui skirtos patalpos, salonai ir kambariai. Vaikščiodami po ekspozicijos erdves, susipažins su archeologiniais radiniais, išgirs, ką gali papasakoti keramikos šukės, stiklo kamščiai, senovinė šakutė ar sidabriniai papuošalai. Žinias įtvirtins atlikdami praktinę-kūrybinę užduotį – taps savo statomos pilies architektais. Kultūrinės edukacijos metu mokiniai ne tik susipažins su Panemunės pilimi, „prisilies“ prie architekto profesijos, bet ir mokysis bendros, draugiškos veiklos komandoje be smurto ir patyčių, turės galimybę saviraiškai ir patirs atradimo, kūrybos ir pažinimo džiaugsmą.


Spektaklio gimimą įkvėpė garsusis Emilis iš Astridos Lindgren knygos „Emilis iš Lionebergos“. Jis nuolat krečia išdaigas ir, už bausmę uždarytas malkinėje, drožinėja juokingus medinius žmogeliukus. Tačiau kas iš mūsų vaikystėje nekrėtė išdaigų ar nedarė klaidų? Nenuoramų nuotykių ieškotojų rasime kiekviename kieme, gatvėje ar klasėje. Kada nors iš jų išauga miesto merai, ministrai ar net prezidentai. Režisierius Augustas Gornatkevičius ir Nacionalinio Kauno dramos teatro aktoriai sukūrė spektaklį apie savo vaikystės nuotykius, apie klaidas, kurios moko mus gyventi ir žadina mūsų kūrybiškumą. Emilių Emilis lekia riedučiais, kviečia patirti nuotykius, džiaugtis, bandyti, atrasti, parkūrinti.
Spektaklis  rekomenduojamas 7-12 metų vaikams
Trukmė – 1 val. 20 min. (be pertraukos)


Graffiti - ar tai menas, ar miestus teršiantis reiškinys? (Marijampolės mieste)

Ši MO muziejaus edukacija ypatinga, tuo, kad vyksta Marijampolės miesto erdvėse ir kviečia moksleivius pažinti, pamatyti, analizuoti, diskutuoti apie tarptautinio kūrybinio „Malonny“ (https://malonny.lt/) projekto grafiti kūrinius miesto erdvėse.
Grafiti - ar tai menas? Ar miestą teršianti keverzonė?
Pakviesime moksleivių grupes panagrinėti grafiti meną, susipažinti su "Malonny" projekto grafiti meistrais, bei su kitais pasaulinio lygio menininkais kurie piešia gatvėse.
Kviesime kelti klausimus, diskutuoti ir argumentuotai reikšti savo nuomonę, ieškosime kūrybiškų sprendimų dirbant grupėse.

Edukacija ugdo pastabumą ir atidumą, moko argumentuotai, konstruktyviai diskutuoti grupėse ir kritiškai mąstyti bei istoriškai tyrinėti grafti saviraiškos formą. Stebėdami grafiti gatvėje, mokiniai išplečia meno suvokimą, kartu kelia atsakomybės, laisvės bei meno vertės klausimus.

Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Lietuvos zoologijos sodo viršutinės dalies ekskursija

Viršutinės zoologijos sodo ekskursijos metu sujungsime gyvūnijos pasaulio stebuklus su meninėmis ir kultūrinėmis refleksijomis. Grožėsimės Lietuvos girių milžinais – stumbrais ir jų dramatiška išsaugojimo istorija. Pažinsite įvairiausių raštų ir maskuočių katininius gyvūnus, charizmatiškas beždžionėles ir daugeliu mažai dar kam pažįstamais tolimų kraštų gyvūnais: muntjakais, patagoninėmis maromis ir kitais, vaizduotę pakurstančiais gyvūnais. Semsitės pavyzdžių iš gyvūnų gyvenimo - kaip gyvūnai propaguoja tvarų gyvenimo būdą. Turėsite galimybę pamatyti dvi gamtosaugos inspiruotas parodas: tapybos ir vitražų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Animacinio filmo „Taip Laima lėmė“ peržiūra ir analizė. Mitologinės sakmės apie likimą

Animacinio filmo „Taip Laima lėmė“ peržiūra ir analizė kartu su režisiere ir dailininke Jūrate Leikaite. Lietuvių mitologinių sakmių apie žmogaus gimimą ir lemtį interpretacija filmo scenarijaus kūrime. Meninių priemonių panaudojimas vizualizuojant sakmes. Klasikinės animacijos jungimas su tapyba. Lietuviškų  simbolių panaudojimas filmo meninėje stilistikoje. Lietuviškų autentiškų dainų, raudų ir muzikinių instrumentų panaudojimas filmo muzikoje. Paskaitos tikslas - kalbėti apie svarbiausius žmogaus gyvenimo momentus, poelgių pasirinkimo galimybes, santykio su artimaisiais analizę, remiantis senosiomis sakmėmis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


„Info pinklės“: kritinio mąstymo dirbtuvės (nuotoliniu būdu)

Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

9–12 klasių moksleivius kviečiame dalyvauti intriguojančioje socialinėje simuliacijoje, kurios metu tyrinėsime, kaip veikia dezinformacijos ir melagienų mechanizmas virtualioje (ir ne tik) erdvėje. Tapdami piliečiais arba populistais galėsite demaskuoti arba išteisinti manipuliatorių, sutelkti savo bendraminčius arba kritiškai pasiginčyti su oponentais. Edukacijos metu žaisime realybės kasdienybei itin artimą vaidmenų žaidimą, ieškosime įrodymų, faktų, užuominų, analizuosime, kas slepiasi po kaukėmis ir kas po skambiais žodžiais. Šio užsiėmimo metu tapsime apdairesni, sumanesni ir atsparesni, sužinosime, kaip atskirti vertingą ir realybę atspindinčią informaciją nuo klaidinančios ir neadekvačios.

Užsiėmimo trukmė: 100 min.
Dalyviai: 9-12 kl. moksleiviai.
Vieta: paslauga teikiama nuotoliniu būdu

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kviečiame priimti į svečius vieną seniausių pasaulio instrumentų – šamanišką būgną. Šio instrumento istorija siekia beveik visus žemynus ir įvairiausias pasaulio kultūras - nuo Afrikos iki senovės keltų, nuo Šiaurės ir Pietų Amerikos genčių iki Japonijos Kyoto miesto šventyklų. Šis būgnas įvairiose formose ir šiek tiek kitokiu skambesiu yra svarbus daugelio šalių etninės muzikos, folkloro pavelde ir šiandienoje. Jo vibracijas kviečiame pajusti gyvai, per tikrą ritualinį būgno ratą.

Edukatorė ir muzikine kūryba užsiimanti judesio terapijos praktikė Indrė Šiliauskaitė jus supažindins su jos pačios rankomis pagal Šiaurės Amerikos lakotų genties tradicijas pagamintu būgnu. Išgirsite ne tik pasakojimą, kaip jis gimė, bet ir patirsite autentišką būgno skambesį. Žinoma, visi bus įtraukti į užvedančią ritminę improvizaciją ir išbandys kitas kūrybines ritmines užduotis, kurios padės lavinti ne tik muzikinę klausą ir ritmo pojūtį, bet ir intuiciją, neverbalinę komunikaciją, praturtins kultūriniais patyrimais ir naujais atradimais. Šiandien moderniame pasaulyje šamaniškas būgnas yra naudojamas ne tik pramoginiais, bet ir terapiniais tikslais, su kuriais moksleiviai taip pat bus supažindinti.

Užsiėmimas pradedamas susipažimu rate, o baigiamas refleksija – aptarimu, kas įvyko, kas buvo atrasta, sužinota ir patirta, kokios įžvalgos, mintys ar emocijos aplankė, kuo šamaniškas būgnas yra įdomus kaip instrumentas šiandien.

Edukacijos priemones - rankų darbo šamanišką būgną ir kitus perkusinius bei mušamuosius instrumentus - atsiveža edukatorė. Taip pat reikalingi projektorius, kolonėlės ir ekranas vaizdinei medžiagai, kurie turėtų būti mokymosi institucijoje. Užsiėmime gali būti panaudojami kiti mokykloje turimi muzikos instrumentai. Tinka papildyti muzikos, teatro, istorijos, kultūrologijos, etikos, sveikos gyvensenos, fizinio lavinimo ir kitas pamokas bei veiklas mokykloje.


Tikslas: veiklos pažintiniame take metu gilinti 1-4 klasių mokinių žinias apie Mūšos tyrelio gamtą, jos formavimosi etapus, vietos istoriją ir mitologiją.
Uždaviniai:
1. Mokyti mokinius stebėti, ieškoti, tyrinėti;
2. Ugdyti mokinių gebėjimą rasti sąsajas tarp įvairių gamtos ir kultūros objektų, lietuvių papročių, tradicijų ir šiuolaikinio žmogaus gyvenimo būdo.
3. Ugdyti tapatumo, pasididžiavimo savo šalimi jausmą, siekį domėtis gamtos, kultūros paveldu ir atsakomybę už jo išsaugojimą.
Veikla: programos dalyviai individualiai arba grupėje turės atlikti augalų ir gyvūnų stebėjimą, ieškoti panašumų ir skirtumų, tyrinėti gamtą per penkis žmogaus pojūčius; aptarti mitologinius bruožus, vizualizuoti, ieškoti sąsajų su lietuvių literatūra ir kt.
Pagrindinis veiklos metodas: pažintinė ekskursija. Stebėjimas, ieškojimas, tyrinėjimas, aptarimas.
Siektini rezultatai:
1. Gebėjimas pažinti pelkės augalus, derinant turimą ir naujai įgytą patirtį;
2. Išaugęs tapatumo, pasididžiavimo savo šalimi jausmas.
Metodai: pažintinė ekskursija. Stebėjimas, ieškojimas, tyrinėjimas, aptarimas.
Priemonės: asmeniniai telefonai.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinės programos „Jono Biliūno humanizmas" dalyviai rašytojo Jono Biliūno tėviškės muziejuje turės ypatingą galimybę išgirsti tik 28-erių metų sulaukusio rašytojo gyvenimo ir kūrybos legendą. Gyvenimo ir kūrybos paralelės padės suprasti, jog jaunystėje suvokti ir įsisąmoninti humanistiniai principai yra reikšmingas kelrodis, suteikiantis kiekvienai asmenybei ypatingą vertę. Programos metu taps akivaizdu, kad J. Biliūno asmenybės moralinės vertybės yra ir jo kūrinių pamatinės nuostatos. Nemažos kūrinių dalies mintis užsimezgė būtent tėviškėje, todėl unikali patirtis apie tai kalbėtis būtent rašytojo namuose, kur visa tai vyko prieš 140 metų! Programa vyksta ne tik troboje. Muziejaus erdvė didžiulė: norintys su vėjeliu nuskrieja muziejaus kalvių sumeistrautais račiukais (kaip „Joniuko“ piemenėlis) nuo sodybos kalniuko. Programos metu būtinai paragaujame iš seno tėviškės šulinio gelmės svirtimi pasemto skaniausio vandens. Muziejaus tikslas – su kiekvienu bendrauti meilės kalba, ypač prisimenant, kad vaikai yra kaip žiedą skleidžiančios baltosios lelijos (tai – J. Biliūno apibūdinimas). Kalbėdamiesi apie paaugliams suprantamas bendražmogiškąsias vertybes, mes nesigėdijame ašarų, nebijome tylos, mokomės išklausyti neskubindami, nesijuokiame pašaipiai, prisipažįstame ko nežiną. Programos laikas ir tematiniai prioritetai paskirstomi, pasitarus su dalyviais.


Velykoms ruoškimės kartu!
Ar žinote gražiausios pavasario šventės ištakas? Kokios tradicijos išlikusios iki šių dienų? Kodėl kiaušinis toks svarbus simbolis gamtos atbudimo šventės tradicijoje? Visai tai ir daug daugiau sužinosite edukacijoje „Velykoms ruoškimės kartu!“
Drauge kalbėsimės apie mūsų tautos tradicijas, papročius, susipažinsime mūsų protėvių mums paliktais simboliais bei ornamentais, žaisime gamtą budinančius žaidimus.
Praktinės-kūrybinės dalies metu vaikai kurs savus unikalius margučius. Tai nuostabi galimybė patiems išbandyti marginimo vašku bei augalais technikas. Sužinoti kaip pasigaminti natūralius augalinius dažus.
Susitikime ir pasiruoškime Velykoms drauge!


Ar žinojote, kad lėlių teatras daro didelę įtaką asmenybės tobulėjimui, padeda spręsti mokomuosius – auklėjamuosius uždavinius, ugdo vaizduotę, jausmus, kūrybiškumą, suteikia teigiamų emocijų? Norite ugdymo/-si procesą padaryti įdomesniu ir įvairesniu, išbandyti kitokius mokymo/-si būdus išeinant iš klasės, suolo, vadovėlio rėmų? Visa tai patirsite dalyvaudami edukacijoje “Lėlių teatro dirbtuvės”, kurios metu mokiniai turės galimybę atskleisti savo kūrybiškumą, susipažins su lėlių teatro istorija, sužinos, kuo ypatingas lėlininko darbas ir kokių gali būti teatrinių lėlių, pasigamins pasirinkto tipo lėlę, išmoks ir praktiškai išbandys pagrindinius jos valdymo principus bei sužinos kitas lėlių teatro subtilybes. Pasigamintas lėles mokiniai galės pasilikti sau atminimui.


Jaunieji literatai prozininkas Dominykas Matulionis ir poetas Linas Daugėla dalinasi savo bei savo kartos autorių kūryba, skatina mokinius aktyviai dalyvauti diskusijose apie perskaitytą tekstą, šiandieninę literatūros svarbą, nupasakoja savo kūrybinio kelio pradžią.
Taip pat kūrėjai mokinius supažindina su jaunąja lietuvių literatūra, kurios neaprėpia mokyklinės programos.
Mokiniai skatinami dalintis kūryba, gali išgirsti kūrybos refeleksiją; taip pat sužino galimybes publikuotis kultūrinėje spaudoje.


Viešoji įstaiga Meno ir edukacijos centras

1–12 klasių moksleivius kviečiame išmėginti drobinių maišelių dekoravimą vienu seniausių Lietuvoje spaudos būdu – linoraižiniu. Į jūsų mokyklą atsivešime kilnojamą spausdinimo mašiną, kurią naudodami vaikai organizatorių parūpintus drobinius maišelius dekoruos pačių sukurtais unikaliais meno kūriniais. Tai – neįtikėtinai paprastas, pakankamai greitas ir saugus spaudos būdas, imliai pasiduodantis neįgudusiam naudotojui. Dėl to jį greitai perpranta ir puikiai įvaldo ne tik vyresnių, bet ir pradinių klasių moksleiviai. Tuo tarpu vyresnieji noriai imasi realizuoti sudėtingesnes formas ir idėjas – tam linoraižinys itin parankus. Nepriklausomai nuo amžiaus, linoraižinio technologija užburia netikėto rezultato žavesiu ir eksperimentavimo dvasia, moko kantrybės ir susikaupimo. Užsiėmimas vyksta interaktyviai, jau pradedant nuo užduoties/temos formulavimo, techninių sąlygų pristatymo, baigiant raižymu ir raižinio spausdinimu ant tekstilės. Užsiėmimą vainikuoja improvizuota autoriniais kūriniais dekoruotų drobinių maišelių ekspozicija, trumpas kūrinių pristatymas ir aptarimas, kurio metu vaikai pristato savo darbus, diskutuoja ir aptaria bendraklasių darbus. Užsiėmimo temą galima iš anksto derinti, atsižvelgiant į metų laiką, kalendorines šventes, bendrojo ugdymo programą ar tarpdalykinę integraciją.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kviečiame susipažinti su Kauno modernizmo architektūra, jos bruožais ir ypatinga
laikinosios Lietuvos sostinės istorija tarpukariu! Nuo 1919 m. Kaunas pasikeitė
neatpažįstamai – iš nedidelio provincijos miestelio išaugo į modernų miestą, o
mums paliko vertingą modernizmo architektūrą. O štai 2023 m.  Kauno
modernizmo vertybė „Modernistinis Kaunas: Optimizmo architektūra, 1919–1939“
buvo įrašyta į Pasaulio paveldo sąrašą! Edukacijos metu mokiniai susipažins su

šiuo kultūros paveldu, išmoks patys atpažinti Kauno modernizmo architektūros
bruožus, gilins supratimą apie sudėtingas tarpukario realijas diskutuodami,
atlikdami komandinę užduotį, tyrinėdami garsių Kauno pastatų modelius ir
žinoma - patys pažindami funkcionalistinį, garsaus architekto Arno Funko
projektuotą muziejaus pastatą iš vidaus, kuriame ir vyks edukacija!


Edukacinis užsiėmimas „Miesto istorijos“

Edukacinio užsiėmimo/ žaidimo „Miesto istorijos“ dalyviai yra laikomi didžiais išradėjais ir keliautojais laiku. Fantastinių garinių mašinų pagalba jie atkeliauja į Šiaulius - miestą, kurį nusiaubė baisi nelaimė. Edukatorius „ Miesto sergėtojas“ prašo herojų pagalbos – atkurti miestą ir jo istoriją. Kiekviena komanda turės tuščią miesto žemėlapį ir jie savo žinių bei „Miesto sergėtojo“ pagalba leisis į Šiaulių miesto atkūrimo nuotykį. Dalyviai turės galimybę ištraukti žaidimo korteles iš aštuonių pagrindinių Šiaulių miesto gatvių istorijos. Kiekvienoje kortelėje yra paruošta po 4 klausimus su galimais atsakymais. Atsakinėdami į klausimus žaidėjai rinks taškus ir tuo pačiu keliaus miesto gatvėmis ir sudėlios miestą. Komanda nugalėtoja gaus prizą – Raktą, simbolizuojantį komandos nugalėtojos miesto istorijos žinias. Edukacinio užsiėmimo žaidimo metu dalyviai naudosis jau sukurtais Šiaulių miesto gatvių planais – maketais, modeliais. Norėdami rasti teisingus atsakymus dalyviai galės naudotis virtualia paroda Šiaulių turizmo informacijos centro internetiniame puslapyje ir arba http://siauliuistorija.lt/ Edukacinis užsiėmimas bus vedamas lietuvių, anglų, rusų kalbomis, tai paskatins atvykstančius progamos Erasmus moksleivius ir Šiauliuose gyvenančius emigrantų vaikus pažinti miesto istoriją ir tuo pačiu pasijusti miesto bendruomenės dalimi.


Ar žinote, kaip Maironis susijęs su Kaunu? O ar girdėjote, kaip gimė garsaus poeto slapyvardis? Koks jo kūrinys vadinamas tautos atgimimo manifestu? Kodėl Maironis niekada taip ir netapo vyskupu? Arba kiek užsienio kalbų jis mokėjo? Užsisakykite išvažiuojamąją edukacinę programą „Meilė iš antro žvilgsnio: Maironis“ ir išgirskite įdomių istorijų apie Maironio gyvenimą ir kūrybą, plačiau pažinkite šio garsaus lietuvių poeto ir kunigo asmenybę bei pomėgius! Užsiėmimo metu turėsite galimybę pamatyti nuotraukas, pristatančias skirtingus Maironio  biografijos etapus, jo gyvenamąją aplinką, o Maironio lietuvių literatūros muziejaus eksponatų atvaizdai atskleis ne vieną intriguojantį faktą apie šį literatūros klasiką. Edukacinės veiklos pabaigoje,  atsisiuntę į telefonus programėlę „Meilė iš antro žvilgsnio“, turėsite puikią progą sudalyvauti smagioje viktorinoje ir sužinoti, į kokį lietuvių literatūros klasiką esate panašūs!


Kaip senovėje buvo gaminamos žvakės? Jas gamino vasarą ar žiemą? Kas užsiimdavo šiuo daug kantrybės ir susikaupimo reikalaujančiu amatu? Ar lengva buvo gauti vaško, o gal tai buvo prabangos prekė? Žvakdirbystės užsiėmime kiekvienas dalyvis ne tik sužinos atsakymus į šiuos klausimus, tačiau pasigamins net po dvi kvapnias natūralaus bičių žvakes. Užsiėmimas skirtas tiek mažiesiems – pradinių klasių mokiniams, tiek vyresniems. Visų amžiaus grupių vaikai mielai ir smagiai leidžia laiką šiame užsiėmime. Veikla įtraukianti, skatinanti kūrybiškumą ir saviraišką, ugdo kantrybę ir susitelkimą. Užsiėmimo tikslas susipažinti mokinius su senuoju amatu – žvakdirbyste, paskatinti juo domėtis, praktiškai išbandyti veiklą, ugdyti kūrybiškumą, puoselėti etninės kultūros tradicijas. Užsiėmimo uždaviniai: suteikti žinių apie tradicinio amato istoriją, suteikti dalyviams galimybę dviem būdais pasigaminti žvakes. Užsiėmimo rezultatas – kiekvienas dalyvis įgyja žvakdirbystės žinių, geba skirti senuoju būdu pagamintą rankų darbo žvakę nuo pramoniniu būdu išlietos, atskiria natūralų bičių vašką, praplečia savo kultūrinį akiratį, smagiai ir turiningai praleidžia laiką.


„Antrinių žaliavų virsmas pasakų herojais“

Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo pradžioje (pagal dalyvių amžių), panaudojant filmuotą medžiagą ir skaidres, bus apsvarstyta vartotojiškos kultūros įtaka ir žala gamtai bei pamokoma kaip prisidėti prie gamtinių išteklių saugojimo. Apsvarstysime kaip sukauptas, nebetinkamas naudoti žaliavas perkurti antriniam naudojimui, iš jų sukuriant naują savitą kūrinį (pvz., pasakos herojų). Paaiškinsime apie gamtos ekologiją, medžiagų tvarumą, supažindinsime su įvairiomis medžiagomis: plastiku, popieriumi, skirtingomis pakavimo priemonėmis, stiklu, metalu, keramika, guma, tekstile, mediena, statybinėmis priemonėmis, elektronikos įrenginiais ir jų panaudojimu kitam kūriniui sukurti. Pateiksime kai kurias daiktų daugkartinio panaudojimo idėjas pagal medžiagų standumą, patvarumą, siekiant jų kūrybiško pritaikymo. Praktinėje užsiėmimo dalyje bus gaminami pasakų herojai iš antrinių žaliavų, kuriuos bus galima parsinešti į namus: dalyviai patys pasirinks medžiagas, jų spalvas ir kurs norimą pasakos herojų (pvz.: vienų herojų kūnai gali būti gaminami iš tualetinio popieriaus ritinėlių, kitų – iš panaudotų kartono ar plastiko stiklinių, plaukai – iš išardytų senų kojinių siūlų, o kepurėlės – iš senos, nebenešiojamos suknelės ir pan.).


Edukacinė programa ,,Aktorius lėlininkas" ir ,,Lėlės lagamine" (Teatre)

Panevėžio lėlių vežimo teatras vienintelis toks teatras Europoje. Teatro vasaros gastrolių, vežimu po Lietuvą, romantika vis dar stebina ne vieną lietuvį ar Lietuvos svečią. Programos metu susipažinsite su Panevėžio Lėlių vežimo teatro istorija bei pamatysite filmą apie teatro vasaros gastroles. Norint pamilti lėlių teatrą, reikia jį pažinti. Spektaklis, kuriame atgyja teatrinė lėlė – tai rezultatas. O kaip jis kuriamas? Programos metu susipažinsite su tradicinėmis lėlių (pirštininių, lazdelinių, šešėlinių, mišraus valdymo lėlių, marionečių ir kt.) valdymo technikomis bei jų gamyba. Pamatysite ir patys kursite etiudus naudodami skirtingas lėlių valdymo technikas. Trumpam tapę lėlių teatro aktoriais, pajusite, kad lėlės jausmai, išgyvenimai tampa neatsiejami nuo aktoriaus tuometinių jausmų bei išgyvenimų. Pasidalinsime Panevėžio lėlių vežimo teatro „užkulisių“ įspūdžiais, o žiūrovai pajus teatro dvasią. Edukacinė programa ugdys kultūriškai išsilavinusią asmenybę, skatins mokinių kūrybingumą, saviraišką meno pagalba, skatins smalsumą ir žingeidumą įvairioms kultūros patirtims.


Kas tai ekologija? Kokią įtaką ekosistemai daro vienkartinio naudojimo pakuotės ir kaip mažinti jų suvartojimą? Kaip daugkartinio naudojimo produktus paversti patrauklia stiliaus detale? Į visus šiuos klausimus vaikams atsakysime kūrybinio užsiėmimo metu. Leisime vaikams patiems kūrybiškai pažvelgti į tekstilės produktus, sukuriant išskirtinį, individualų dizainą.
Praktinėje kūrybinėje dalyje mokiniai kurs eskizus ir perkels juos ant tekstilės gaminio, kurį užsiėmimo pabaigoje galės išsinešti su savimi.


„Norint sukurti gerą filmą reikia trijų dalykų: scenarijaus, scenarijaus ir dar kartą scenarijaus” – taip apie scenarijaus svarbą kino filmui kalba režisierius Alfredas Hičkokas.
Kodėl geras scenarijus yra viso filmo pagrindas, kodėl įtraukiančiam dialogui reikalingas konfliktas ir kaip rašant prakalbinti išgalvotus veikėjus – visa tai sužinosite scenarijaus rašymo dirbtuvėse.
Edukacijos metu dalyviai sužinos pagrindinius scenarijaus rašymo principus ir formas, dialogo kūrimo ypatybes. Dirbdami nedidelėmis grupėmis dalyviai rašys scenarijus pagal duotas situacijas, kurių temos artimos jaunam žmogui - tarpusavio santykiai, paauglystė, bendrystė, mokykla ir kitos. Parašytus scenarijus dalyviai suvaidins, taip suteikiant progą geriau suprasti scenarijaus svarbą.
Edukacija ugdo kūrybiškumą, darbo komandoje įgūdžius, viešąjį kalbėjimą.


2010 m. duris atvėrė pirmasis Lietuvoje Angelų muziejus, kuriam savo sukauptą angelų kolekciją padovanojo kultūrininkė Beatričė Kleizaitė-Vasaris. Čia pamatysite Lietuvos nacionalinės kultūros ir meno premijos laureatų Leono Striogos ir Vlado Vildžiūno, Leonardo Gutausko, Aloyzo Stasiulevičiaus, Vytauto Igno, Jurgos Ivanauskaitės, Filomenos Linčiūtės, Jono Daniliausko darbus, lietuvių tautodailininkų darbus, senąjį lietuvių liaudies meną. Ši kolekcija nuolat pildoma naujais meno kūrėjų darbais. Pradžioje apžiūrime Angelų muziejaus ekspoziciją, kalbame ir diskutuojame apie angelų vaizdavimą dailėje; mokiniai supažindinami, kaip keičiantis dailės stiliams, kito ir angelų vaizdavimas. Apžiūrimas senųjų dievdirbių palikimas. Kūrybinės užduoties metu dalyviai kuria savo „Sapnų angelą“. Naudojamos technikos sudėtingumas parenkamas pagal amžiaus grupę. Dalyviai ieško spalvinių derinių, parinkdami skirtingas formas, dydžius ir ritmą, kuria savo kompozicijas. Atsiskleidžia vaikų fantazija ir individualumas.


Nuo pat Krikščionybės pradžios ikonos ir šventieji atvaizdai yra gerbiamos ir pripažįstamos tiek Rytų, tiek Vakarų tradicijose. Tačiau žiūrint iš realistinio vaizdavimo taško ikonos atrodo gana keistai: neteisingos figūrų proporcijos, iškreiptas medžiagos faktūros perteikimas, negaliojantys linijinės perspektyvos principai. Ar senieji ikonografai turėjo elementarių piešimo įgūdžių ir žinių? Ar būtina laikytis kanoninių vaizdavimo būdų? Šis edukacinis užsiėmimas supažindins moksleivius su senųjų ikonų atsiradimo istorija ir tapybos paslaptimis. Vaikai sužinos kas yra ikona ir kuo ji skiriasi nuo šventųjų portretų; sužinos kokie pagrindiniai reikalavimai keliami ikonų tapytojams ir pačioms ikonoms, susipažins su pagrindiniais ikonografijos simboliais. Praktinės užduoties metu moksleiviai kopijuodami senųjų meistrų ikonas pieš savo Mergelės Marijos atvaizdą. Atidus ikonos stebėjimas padės moksleiviams atkreipti dėmesį į ikonų estetinius subtilumus – šventųjų veidus, akis, nosį, plaukus, spalvas. Užsiėmimo pabaigoje moksleiviai pateiks savo pastebėjimus ir refleksiją. Užsiėmimas prisidės prie visapusiškai išsilavinusio ir kultūringo jauno žmogaus ugdymo.


Edukacinė programa ,,Meilė - pakeitusi gyvenimus. Sofija ir Konstantinas Čiurlioniai"

Teatralizuotą edukaciją „Meilė – pakeitusi gyvenimus. Sofija ir Konstantinas Čiurlioniai“ veda profesionali aktorė bei režisierė Livija Krivickaitė, kuri pasitelkdama profesijos subtilybes pasakoja apie Sofijos ir Mikalojaus Konstantino Čiurlionių gyvenimą bei kūrybą. Ši interaktyvi edukacija sausus faktus paverčia aktualiais, nes mokiniai turi galimybę aktyviai įsitraukti į edukacijos eigą, įsijausti į Sofijos ir Konstantino vaidmenis. Edukacijos metu kultūrinės temos atskleidžiamos pasitelkiant istorinį kontekstą, pristatant kitus to meto šviesuomenės veikėjus, prisidėjusius prie Čiurlionių veiklos. Tokiu būdu pateikiamas ypatingai kultūros atžvilgiu svarbus periodas Lietuvos istorijoje, lietuvių tautos vystymosi tekmė, padėjusi pirmus žingsnius nepriklausomybės link. Edukacijos pabaigoje mokiniai kviečiami dalintis mintimis bei jausmais, skatinami diskutuoti apie girdėtus istorinius faktus bei atrasti savo galimą indėlį, kuriant šiandienos Lietuvą.


Edukacijos „Būk Tigras“ metu vaikai per žaidimą įsitrauks  į vaidybinę veiklą. Diskutuodami padės tigriukui išsirinkti tinkamą maistą - koks sveikas maistas tinka vaikams, o koks tigrui. Po valgio gyvai dainuodami lopšines nukels tigrą į sapnų pasaulį. Žiūrovai pabandys pabūti tigrais ir kurs jo sapną, pilną nuotykių ir kliūčių, kurias patys padės įveikti.
Edukacija „ Būk Tigras“ taip pat siekiama parodyti, kaip per vaidmeninius žaidimus, žaidybinius elementus gimsta teatras - lėlių, vaidybos, muzikos, judesio, imitacijos, instrumentų ir kitų įvairių kūrybinių priemonių pagalba.


„Archeologinis kostiumas ir virvučių vijimas akmenukais“

Daugiausia duomenų apie žmonių aprangą ir papuošalus archeologai gauna tyrinėdami palaidojimo vietas, mat pagal senovės baltų tikėjimą buvo priimta žmogų laidoti su visais jo asmeniniais daiktais. Išlikusias aprangos detales restauruojame, darome kopijas. Edukatorius, vilkėdamas archeologinį kostiumą, demonstruoja aprangos detales, papuošalus, aiškina jų paskirtį. Mokiniai supažindinami su medžiagomis, iš kurių priešistorėje gamintas drabužis: kailis, oda, vilnonis ir lininis audinys. Pristatoma, kokie būna vyriški ir moteriški drabužiai, kokia avalynė. Tada pereinama prie senovinių papuošalų: įvairūs karoliai, talismanai, žalvarinės segės, smeigtukai, apyrankės ir kiti puošybos elementai. Per papuošalų formas ir ornamentiką galima spręsti apie tuometinį pasaulio suvokimą, apie papročius ir senuosius tikėjimus. Kaip neatsiejama archeologinio kostiumo dalis demonstruojami moters darbo įrankiai, taip pat mūsų protėvių ginklai. Edukatorius parodo, kaip senovėje užkurdavo ugnį naudojant skiltuvą ir titnagą. Mokiniai turės progą patys pasidaryti spalvotą papuošalą – iš vilnonių siūlų pintą apyrankę. Vaikai dirbdami komandoje po du senoviniu virvių pynimo būdu nusipins ilgą virvę, kurią padalinę užrišime jiems ant riešo. Taip vaikai įprasmins apsilankymą edukacijoje ir turės savos gamybos papuošalą-suvenyrą.


Specialūs šifruoti užrašai, randami tik M. K. Čiurlionio paveiksluose, eskizuose, laiškuose, -tai viena didžiausių paslapčių šio menininko biografijoje. Dėl ko buvo sukurtas ir ką reiškė šis slaptų simbolių raštas, niekam iki galo nėra pavykę išsiaiškinti. Tačiau viename iš M. K. Čiurlionio  laiškų broliui buvo atrastas visas šių simbolių alfabetas su paaiškinimais. Atęję į muziejų ir pamatę slaptuosius dailininko simbolius gyvai, kiekvienas gausite šio šifro alfabetą. Jį turėdami, galėsite ne ir didžiausias paslaptis užkoduoti savo sukurtame laiške, o jį galės perskaityti tik tas, su kuriuo pasidalysite slaptojo rašto šifruota abėcėle.


Plungės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Tikslas – sukurti įtraukiančią, lavinančią, skaityti skatinančią edukaciją, kurios metu vaikai žaisdami domėsis įvairiomis sritimis,  įgis žinių, bus skatinamas kūrybiškumas, lavinama vaizduotė.
Uždaviniai:
1.	įtraukti vaikus į vaidmenų žaidimą;
2.	suteikti edukacijos dalyviams įdomios, intriguojančios, įsimenančios informacijos apie Lietuvą, jos gamtą, kultūrą, kt., susieti ją su turimomis žiniomis;
3.	ugdyti dalyvių kūrybiškumą, skatinti fantazuoti;
4.	skatinti skaityti įvairią literatūrą;
5.	kviesti diskutuoti, išsakyti savo mintis, išgirsti draugus, priimti bendrus sprendimus;
6.	mokyti nepasiduoti, suklydus ieškoti teisingo sprendimo.
Veiklos aprašymas:
Susipažįstama. Pristatoma būsima veikla – edukacinis vaidmenų žaidimas „Bibliotekos lobiai“, jo taisyklės. Vaikai suskirstomi į 3 komandas ir nuvedami į skirtingas bibliotekos erdves. Kiekvienoje atlieka įvairias užduotis. Po 15 min. komandos pereina į kitą erdvę atlikti kitų užduočių. Po 45 min. visi suburiami kūrybos palėpėje, kur vyksta trumpa viktorina iš surinktos informacijos, nugalėtojų apdovanojimas bei edukacijos aptarimas-refleksija.
Numatomas paslaugos edukacinis poveikis mokiniams:
1. Edukacija skatina pažinti kultūrą bei domėtis jos reiškiniais, didina kultūrinį sąmoningumą, formuoja teigiamą požiūrį į kultūros paveldą;
2. Dalyvavimas veikloje leidžia patirti kūrybinį eksperimentą, vaidmenų žaidimą;
3. Ugdomas ir puoselėjamas dalyvių vidinis pasaulis, vaizduotė, estetinis suvokimas;
4. Patiriamos teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją, suteikiama naujų žinių, mokoma jas susieti su turimomis.
5. Ugdoma savivertė ir motyvacija, pasitikėjimas savimi ir pasitenkinimas savo darbu.
6. Diegiami socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti individualiai bei komandoje, išklausyti kitus, bendradarbiauti.
Veiklos įgyvendintojai: Plungės vaikų bibliotekos darbuotojai: Kristina Pilitauskienė, bibliotekos vedėja, edukatorė ir Paulius Gadeikis, edukatorius.


Edukacinis užsiėmimas „Draugiški pojūčiams. Jūrų gyvūnai“.

Ką vaikai supras? Ieškodami skirtingų jūros gyvūnų, vaikai pažins, jūros gyvūnų įvairovę, rūšis ir gyvenamas vietoves ar net buveines.
Ką veiksime? Dinamiškos ir aktyvios edukacijos metu dalyviai pataps muziejaus akvariumo gyvūnų tyrinėtojais. Kiekvienas dalyvis gaus po vieną specialiai edukacijai sukurtą gyvūnų kortelę. Kortelės pagalba  turės atrasti  ir pažinti savo gyvūną Akvariume.  . Įtraukaus gyvūnų stebėjimo būdu mokysis identifikuoti savo gyvūną, pakartoti jo judesius, ar pavaizduoti jo elgseną, apibūdinti išvaizdą bei išsiaiškinti gyvenamą vietą. Pabaigoje dalyviai atliks žinių įtvirtinimo užduotį: specialiai edukacijai sukurtoje, pritaikytoje magnetinėje  dėlionėje padėti savo gyvūną pagal jo gyvenamą vietą.
Bendras surinktas dėlionės paveikslas padės suvokti, kad jūroje gyvena daug skirtingų gyvūnų, kad jūra yra jiems namai, lyg daugiabutis, nes kiekvienas gyvūnas gyvena savo „aukšte“. Santykis su gyvūnais skurs terapinę atmosferą, psichikos ir emocijų sutrikimus turintys dalyviai patirs raminantį poveikį, stiprės emociškai.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Klaipėdos miesto senosios kapinės įkurtos 1820 m. užmiestyje – Rosgartene. Dabar šioje vietoje - Skulptūrų parkas. „Tapk Skulptūrų parko žvalgu!“ – tai komandinė orientacinė žvalgyba , kurios metu komandos pasirenka surasti po 3 objektus pagal duotą parko žemėlapį ir objektų aprašus, vėliau juos pristatyti viena kitai ir padiskutuoti šiandien aktualiais atminties paveldo klausimais.


Barokas – judėjimas, ekspresija, ekstazė (Nuotolinė paslauga)

Barokas tobulas renesanso formas pakeičia tokiomis, kurioms iki tobulumo trūksta tik trupučio, – jos yra taip netoli „geros formos”, kad priverčia žiūrovą ją sukurti. Naudojant vizualinę ir video medžiagą moksleivius supažindinsime su Baroko epocha ir baroko stiliaus ypatumais, jam būdingais perdėtais judesiais, aiškiomis detalėmis, šviesos ir tamsos sąveika, įtampos ir dramos kūrimu. Moksleiviai sužinos ir barokines išraiškos priemones – perdėta gausa, spalvingumas, ornamentika ir didybė. Užsiėmimo metu taip pat kalbėsime apie pagrindines kultūrines, politines ir socialines baroko stiliaus susiformavimo prielaidas. Barokas plito kaip katalikiškų šalių menas, tai buvo tarsi reakcija į protestantų reformaciją. Užsiėmimo metu analizuosime barokinės architektūros, skulptūros, tapybos pavyzdžius bei muziką. Pristatysime didžiuosius baroko meistrus ir jų sukurtus šedevrus. Gebėjimas atskirti meninius stilius bei daryti istorinių įvykių ir meno raidos sąsajas prisidės prie moksleivių kultūrinio sąmoningumo ugdymo, praplės jų pasaulio suvokimo ribas, leis giliau pažvelgti į visuomenėje vykstančius procesus. Edukacinis užsiėmimas padrąsins moksleivius analizuoti meno kūrinius, mokins atrasti barokiniam stiliui būdingus bruožus.


Spektaklis „Kauno asamblėja“ - tai bendras Nacionalinio Kauno dramos teatro (NKDT) ir dokumentinio teatro kompanijos „Porte Parole“ (Kanada) kūrybinis projektas, kurio tikslas - teatro priemonėmis kurti demokratišką dialogą labiausiai visuomenę supriešinančiomis temomis. Spektaklio kūrimo procese kūrybinė komanda pakvietė keturis nepažįstamus skirtingų ideologinių pažiūrų žmones į vakarienę, kurios metu jie diskutavo labiausiai visuomenę skaldančiomis temomis. Jų pokalbis buvo įrašytas. Spektaklio metu matysite atkurtą diskusiją - aktoriai vaidina realius joje dalyvavusius žmones, jų kalba autentiška ir netaisyta. Žiūrovams suteikiama galimybė tęsti pradėtą diskusiją.
Asamblėja - tai žmonių surinkimas į vieną erdvę, siekiant sugretinti jų ideologinius skirtumus. „Kauno asamblėja“ siūlo galimybę išgirsti kitą ir būti išgirstam. Šis dokumentinis spektaklis sutelkia dėmesį į paprastus žmones, padeda jiems išsakyti savo pažiūras bei bendrauti su turinčiais kitokią nuomonę. „Kauno asamblėja“ - tai siekis atgaivinti mūsų tikėjimą pokyčio galimybe.
Trukmė – 1 val. 40 min. ( be pertraukos)


Ši teatrinė kultūrinė edukacija „Medaus kelias“ (rež. Šviesa Šulc) skirta pradinių klasių mokiniams. Darbštus ir žingeidus Žydintis Krūmas susidraugauja su tinginėle Bite Ai. Ji gyvena avilyje, kurį prižiūri Bitininkas. Vieną naktį į bitutės namelį įsilaužia smaližius Meškinas. Kaip elgsis draugai? Ką darys Bitininkas? Ar pavyks herojams išsaugoti medų? „Medaus kelias” – tai dar ir interaktyvus spektaklis, kuriame puoselėjamas darbštumas ir mandagumas. Spektaklio metu jaunieji žiūrovai karu su herojais atlieka mankštą, šoka ir dainuoja. Vaikai mokomi suprasti, kas yra draugystė, gėris, darbštumas, mokosi pažinti gamtą, daug sužino apie bites ir apie tai, kaip atsiranda medus. Mokiniai sužino apie paslaptingą bitučių pasaulį ir jų svarbą, kokį didelį darbą atlieka šie maži nuostabūs vabzdžiai ir kaip juos reikia saugoti ir globoti. Spektaklio tikslas – išmokyti vaikus suprasti, kaip svarbu būti darbščiais ir draugiškais, mylėti gamtą, neskriausti mažesnių ir silpnesnių. O svarbiausia, kad visas problemas bei pačius didžiausius nesutarimus galima išspręsti draugiškai


Gintarinis smėlis , tai unikali edukacija, kurioje naudojamas Baltijos jūros išplautas smėlis pasakojama, kad tapyba smėliu žmogui buvo pažįstama senovėje, kai dar nežinojo, kas yra popierius, teptukai ir dažai. Nors čia nieko stebėtino – žmonės nuo pat žmonijos lopšio savo emocijas siekė išreikšti piešdami. Piešimas smėliu skatina vaiką kūrybiškai eksperimentuoti, pasisemti įdomių potyrių, lavina vaizduotę ir fantaziją, Be to, piešimas smėliu teigiamai veikia vaikų psichiką. Taip pat tokie užsiėmimai gali išspręsti nemažai psichologinių problemų, su kuriomis susiduria vaikai – baimę, nepasitikėjimą savimi, nerimą, apmaudą ir pan. Tapydamas su smėliu vaikas patiria malonumą, o tai skatina jį naujiems atradimams ir išradimams. Taip vaikas lavina save, planuodamas, piešdamas, savo fantazijas įkūnydamas savo pėdsakus smėlyje. Tuo pačiu metu vaikas yra visiškai paniręs, įtrauktas į užsiėmimą su smėliu – emociškai, protiškai, fiziškai. Taigi susidaro palankios sąlygos vaikams parodyti susikaupimą, smalsumą, entuziazmą, taip pat padeda atsipalaiduoti. Vyksta psichinių ir emocinių rezervų suaktyvėjimas, kuris išreiškiamas savo rankomis.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Varėnos r. Liškiavos daugiafunkcis centras

Kodėl mūsų protėviai apšvietimui naudojo balaną, o ne vaško žvakę? Kodėl užsieniečiams jau senovėje reikėjo lietuviško vaško? Į šiuos ir daugybę kitų klausimų bandysime atsakyti užsiėmimo metu. Užsiėmimas vyksta netradicinėje, senovės buitį menančioje aplinkoje, kurioje gausu mūsų protėvių naudotų rakandų. Visus rakandus vaikai gali paliesti, sužinoti jų paskirtį, pavadinimą. Pasirinkę formas, vaikai išsilieja po žvakelę į formą. Vėliau, kol formose žvakės stingsta, liejame tradicines žvakes tokiu būdu, kaip liejo mūsų protėviai. Išlietas žvakeles išsilyginame, užpiltas išimame iš formų ir į namus parsivežame po 2 vašku kvepiančias žvakes ir daug gerų emocijų.


Eksperimentinės elektroninės muzikos kūrimo edukacija su MC Merkinė

Kviečiame į eksperimentinės elektroninės muzikos kūrimo edukaciją, kurią su performanso elementais veda profesionalus garso menininkas Algimantas Rokas Černiauskas. Užsiėmimo metu dalyviai turės galimybę susipažinti su šiuolaikinės eksperimentinės elektroninės muzikos subtilybėmis: drone, soundscape, microsound, glitch, clicks'n'cuts, konceptualus garso dizainas, noise, post-techno, electroacoustic, aplinkos įrašai, elektroninis minimalizmas bei kūrimo taktikomis ir metodais. Taip pat programos dalyviai išbandys elektroninį „loop“ muzikos instrumentą, įsitrauks į kūrybinį procesą, o užsiėmimui pasibaigus atsiminimui išsiveš kartu su klase įrašytą unikalų kilpinės muzikos kūrinį skaitmeniniu formatu (mp3). Mokiniai laukiami Merkinės kultūros centro didžiojoje salėje. Čia jų lauks speciali garso technika, trumpa paskaita ir užsiėmimas, kuris ne tik edukatyvus, tačiau ir linksmas, žadinantis kūrybiškumą, įsiklausymą ir nuostabą.


Spektaklis "Skruzdėlytės Tauškalytės nuotykiai"

Scenarijaus autorė - Erika Šuklinskienė, kompozitorius - Aras Žvirblys. „Skruzdėlytė Tauškalytė“ - tai pamokanti istorija apie nepaklusniąją Skruzdėlytę, kuri norėdama patirti daug nuotykių, nenuėjo į mokyklą. Kaip Skruzdėlytei seksis, ką ji supras ir ar ras kelią namo, juk saulė nusileis, nieks namo neįleis. O gal suprasti, kad "mokslo šaknys karčios, o vaisiai saldūs" jai padės kiti spektaklio herojai? Grytutė? Vilkas? O gal Policininkas? Spektaklyje vaikai, jiems suprantama kalba, sceninio meno, muzikos ir šokio pagalba, yra mokomi pareigingumo, atsakomybės bei sąmoningumo. Taip pat, siekdami, kad vaikai būtų saugūs ne tik namuose, šeimoje, bet ir už jos ribų ir norėdami padidinti vaikų saugumą gatvėje ir kelyje, vaikai, spektaklio metu, bus mokomi saugaus eismo pagrindų. Visuose „Drakoniuko Teatro“ paruoštuose spektakliuose, ne išimtis ir „Skruzdėlytėje Tauškalytėje“, nenaudojamos lėlės, o vaidmenis atlieka profesionalūs aktoriai. Jie ne tik vaidina, bet ir atlieka muzikinius numerius bei šoka.


Mandala- harmoningas, tikslios geometrinės struktūros piešinys rate atspindintis amžinuosius Visatos dėsnius ir tvarką. Jo istorija siekia net 5000 metų visame pasaulyje. Kurdamas mandalą žmogus prisiliečia prie paties Buvimo paslapčių, vėl atranda savyje darną, jėgą ir begalinės laisvos kūrybos džiaugsmą. Užsiėmimo metu pristatysime kitų tautų (Tibetiečių, Indėnų) sukauptą patirtį mandalų kūrime. Šių tautų tradicijas. Kam jos buvo kuriamos. Užsiėmimo metu sužinosite kaip kuriamos mandalos su spalvotu smėliu ir kodėl jas gali kurti kiekvienas. Išgirsite kaip žmogaus dvasinę būseną gali keisti tam tikra geometrinė forma, spalva, simbolis. Kurdami asmeninę spalvoto smėlio mandalą mokysitės suprasti jos simbolinę kalbą, o kartu geriau pažinti savo vidinį pasaulį. Užsiėmimo pabaigoje panaudosime 3D piešinio iškėlimo technika, kad vaikai gautų dar idomesnį ir originalesnį sprendimą. Po užsiėmimo piešiniai atitenkna mokiniui. Turi išliekamąją vertę.


Tėviškos išminties keliu: M. K. Oginskio priesakai sūnui

Telšių rajono savivaldybės Karolinos Praniauskaitės viešoji biblioteka

Tikslas: Ugdyti jauno žmogaus kultūrinį sąmoningumą ir sveiką požiūrį į pamatines gyvenimo vertybes, pasitelkiant M. K. Oginskio „Priesakus sūnui“. Tai 1822 m. tėvo rašytas laiškas išvykstančiam mokytis į Italiją 14-mečiui sūnui Irenėjui.
 Edukacijos turinys kreipia jauno žmogaus žvilgsnį tėviškos išminties keliu. Ragina jį neatmesti tėvų patirties, bet įsiklausyti ir priimti bei taikyti tėvų sukauptą išmintį.
Mokiniai susipažins su M. K. Oginskio asmenybe, jo kūryba ir darbais, skaitys prieš 200 metų tėvo M. K. Oginskio rašytą laišką sūnui ir galės palyginti savo (keturiolikmečio) gyvenimo suvokimą ir patirtį su ano meto bendraamžio situacija.
Edukacijos dalyviai diskutuos, žais, kūrybiškai spręs pateiktas konfliktines situacijas, dalinsis savo patyrimais, įžvalgomis ir atradimais.


Spektaklis jaunimui „Aš - Žvėris“ kalba apie jaunosios kartos žmogų, kuris atranda savyje kūrybos „Žvėrį“. Kartais nesistengiama būti labiau pažintu, slapstomasi po išoriniais atributais, rodančiais drąsą, galią ir pasitikėjimą savimi, kurių išties labai trūksta. Spektaklyje atsiskleidžia vieno gatvės vaikėzo virsmas iš piktai maištaujančio į būsimą kūrėją. Tai atvirojo teatro principu kurtas vyksmas. Nuotaikingas grotesko, magiškojo realizmo, šiuolaikinės muzikos ir šokio elementų kupinas spektaklis vaizdų kalba jautriai beldžia į žmogaus širdį. Spektaklis yra „Kaunas – Europos kultūros sostinės 2022“ programos dalis. Nuoroda į straipsnį: https://m.kauno.diena.lt/naujienos/kaunas/menas-ir-pramogos/spektaklis-zveris-kelione-destrukcijos-kurybiskumo-link-1069160


Nepatogus kinas: filmai, padedantys augti

Filmai, padedantys augti – didžiausio Baltijos šalyse žmogaus teisių dokumentinio kino festivalio „Nepatogus kinas“ ir dokumentinio kino edukacijos platformos „Nepatogaus kino klasė“ edukacijos programa, kurioje kino menas persipina su žmogaus teisių ir pilietiškumo ugdymo veiklomis ir didelis dėmesys skiriamas tarpusavio supratimo, pagarbos, tarpkultūrinio ugdymo aspektams, emocinio intelekto ugdymui.

Kinas – itin paranki edukacinė priemonė, sujungianti ne tik estetinius ir idėjinius filmų kaip meno kūrinių aspektus, bet ir gyvenimiškas situacijas bei patirtis. Kinas patrauklus ir kaip medijos plačiąja prasme rūšis, ir kaip įrankis, įvairiomis meninės raiškos priemonėmis galintis „paliesti“ žiūrovą, lavinti kritinį mąstymą ir emocinį intelektą. Programoje naudojami tik profesionalių kuratorių iš svarbiausių tarptautinių kino festivalių atrinkti dokumentiniai filmai, kurių herojai – vaikai ir jaunuoliai, edukacijose dalyvaujančių mokinių bendraamžiai. Kiekvieną dokumentinio filmo seansą lydi patyrusių specialistų vedami užsiėmimai arba suteikiama profesionalių žmogaus teisių edukatorių parengta  kur individualiai ar grupėje vykdomų refleksijos bei metodikų pagalba atrandamos skirtingų meno, kultūros, saviraiškos, socialinės ar individualios atsakomybės sinergijos. Programos turinys atliepia žmogaus teisių problematiką lyčių lygybės, patyčių, socialinio aktyvumo, pilietiškumo, negalios, diskriminacijos ir kitų į vaikus bei jaunimą orientuotų temų aspektus.

Vilniaus m. sav.; Šiaulių m. sav.; Marijampolės sav.; Kauno m. sav.; Varėnos r. sav.; Alytaus m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Interaktyvi veikla vaikams apie tai, kaip buvo atrasta galimybė pasitelkus elektrą sukurti judesį ir kaip šis judesys pakeitė pasaulio istoriją! Edukacijos tikslas – perteikti Antrosios pramonės revoliucijos poveikį žmonijos progresui. Teorinėje edukacijos dalyje susipažinsime su įvairių variklių tipais ir sužinosite apie elektros variklio ištakas.
Praktinėje edukacijos dalyje atkartosime Maiklo Faradėjaus 1821 m. atliktą eksperimentą: iš lengvai prieinamų medžiagų konstruosime pirmojo pasaulyje elementariojo elektros variklio modelį. Užsiėmimas skatina eksperimentą atkartoti namuose ir taip puoselėja savarankiško mokymosi kultūrą.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Monospektaklis sukurtas pagal garsaus ir jaunimo mėgstamo autoriaus Patrick Süskind romaną, kuris kaip ir visa autoriaus kūryba pasižymi išraiškinga literatūrine kalba, daugialypiu turiniu ir originalia forma. Tikslas - sudaryti sąlygas mokiniams susipažinti su kiek mažiau žinomu autoriaus kūriniu, sukaupti teatro kūrybos suvokimo patirtį. Uždaviniai ir siektini rezultatai: Supažindinti moksleivius su mono spektaklio kūrybos ypatumais ir raiška; Skatinti kūrybišką bei kritinį mąstymą; Skatinti profesinį domėjimąsi teatro meno sritimi; Plėtoti gebėjimą interpretuoti ir vertinti teatro spektaklius; Plėsti jauno žmogaus pasaulėvoką ir akiratį.
Patrikas Ziuskindas (Patrick Suskind, 1949) – vienas populiariausių šių dienų vokiečių rašytojų, 1981 m. debiutavo pjese „Kontrabosas“, o kultiniu romanu tapusia knyga „Kvepalai“ sulaukė pasaulinio pripažinimo. Didelio susidomėjimo sulaukė ir „Pono Zomerio istorija“.
...Tais laikais kai dar laipiodavau po medžius, gyveno mūsų kaime... veikiau ne mūsų Unternzės kaime, o gretimame – Obernzės. Nors galima sakyti ir Unternzės, kadangi tarp Unternzės - žemutinio ir Obernzės - aukštutinio kaimų nebuvo jokios matomos ribos. Taigi, tose apylinkėse, arčiau nei per du kilometrus nuo mūsų namų, gyveno toks vyras, pavarde „ponas Zomeris“. Niekas nežinojo , koks pono Zomerio vardas – Peteris, Paulius, Heinrichas ar Francas, o gal jį derėjo vadinti daktaru Zomeriu arba profesoriumi Zomeriu. Niekas nežinojo ir to, ar ponas Zomeris kuo nors užsiėmė ir ar turėjo kokią nors profesiją...". (Patrikas Ziuskindas)
Vaidina Aurimas Pintulis
Inscenizacijos autorius ir režisierius Alvydas Vizgirda
Kostiumai Ainos Zinčiukaitčs
Spektaklyje skamba Giedriaus Puskunigio muzika


Spalvotos vėliavos ant burinio laivo stiebo daug kam gali pasirodyti kaip gražus papuošimas, tačiau jos atlieka labai svarbią funkciją. Jūrinės vėliavos — tai tarptautiniai signalai leidę laivams bendrauti tarpusavyje arba laivo įgūlai susisiekti su krante esančiais žmonėmis. Tokia bendravimo tradicija buvo gyva kol nebuvo pradėtas plačiai naudoti radijas. Edukacijos „Senovinių laivų kalba“ metu moksleiviai interkatyviai susipažins su jūrinių vėliavų atsiradimu, jų tipais, svarba ir panaudojimo būdais. Pamario krašto vietovių ženklais, kurie taip pat kaip ir vėliavos turėjo būti iškeliami ant laivo stiebo. Atidžiau nagrinėsime abėcėlines vėliavėles, bandysime užkoduoti ir atkoduoti šmaikščias, paslėptas žinutes. Pasigaminsime po individualų ženkliuką kuriame bus pasislėpusi vardo pirmoji raidė. Po viso užsiėmimo vaikučiai galės išsidūkti edukacinio kambario erdvėje įrengtoje žaidimų aikštelėje ir savarankišai tyrinėti jame esančius edukacinius elementus.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Vaikų joga skambant M. K. Čiurlionio muzikai

Programos tikslas - ugdyti vaikų savikontrolę, kūno lankstumą ir meninę raišką judesio metu skambant klasikinei muzikai. Lavinti kritinio mąstymo, kūrybiškumo, problemų sprendimo, bendradarbiavimo bei pažintinius gebėjimus. Programos uždaviniai:
-gebėti suprasti, kaip kvėpavimas veikia mintis ir veiksmą - kūno judesį;
-gebėti ieškoti problemų sprendimo variantų, kurie padėti įveikti kilusius iššūkius;
-gebėti bendrauti ir bendradarbiauti su kitais vaikais kūrybinių veiklų metu.

Šios edukacijos metu prisitaikoma prie vaikų amžiaus ir ypatumų (pavyzdžiui, individualių mokinių poreikių), skatinama ne tik judėti, bet ir generuoti idėjas, kritiškai mąstyti ir kelti klausimus, įžvelgti sąsajas tarp klasikinės muzikos garsų ir savo judesių, išreikšti kilusias kūrybines idėjas, lavinti vaizduotę ir kūrybiškumą laisvo judesio-žaidimo metu, dėmesio koncentraciją, papildant bendrąsias ir specialiąsias žinias.
Išbandomos pozos: "Lengvumas", "Jūros bangavimas", "Paukštis", "Ramybė" ir kiti.


Gudri lapė svajoja apie sesę. Vieną dieną jos troškimas išsipildo. Tik vietoj išsvajotos sesės ji sulaukia… brolio! Laputė jaučiasi sumišusi, nusivylusi, ji pyksta… Vis dėlto galiausiai Gudri lapė, taip troškusi sesers, pasiryžta pati tapti pačia geriausia sese savo broliui.
Edukacijos metu įtvirtinsime nuostatą, kad šeima - vertybė bei atliksime kūrybinę užduotį.


,,Baltų Žemės ženklai: Perkūno karalystė""

dukacijoje: susipažinsime su Perkūnu ir jo karalystės gyventojais, aiškinsimės, kas sukelia vėją, lietų, škvalus ir tornadus, diskutuosime ar vėjo reikia bijoti, ar su juo galime susidraugauti ir pritaikyti šią gamtos jėgą kasdieniuose gyvenimuose (naudoti vėją kaip atsinaujinantį išteklį). Vaikai po edukacijos gebės atsakyti į klausimus, kodėl pirma pamatome žaibą, o tik po to išgirstame griaustinį, koks žaibo tipas yra pavojingiausias, ar verta per perkūniją slėptis po skėčiu ar medžiu. Edukacijoje vaikai pasigamins oru varomus automobilius, taip pat atliks eksperimentą tikrindami, koks oras, gali pripūsti balioną.


Užsiėmimas vyksta Trakų Salos pilyje, dalyviai supažindinami su gotikos istorija ir jos raidos atgarsiais Lietuvoje iliustruojant informaciją pasitelkus gotikinio pastato struktūros elementus, būdingas detales. Grupėse atlikdami užduotį gebės atpažinti, identifikuoti, rasti gotikos elementus Trakų Salos pilyje. Galimybė pritaikyti specialiųjų poreikių turintiems asmenims – kurčnebyliams pasakojimas iliustruojamas skaidrėmis.
Dalyviai sužinos apie gotikos raidą Lietuvoje per gotikinio pastato struktūrą bei elementus, būdingas detales. Grupėse atlikdami užduotį gebės atpažinti, identifikuoti, rasti gotikos elementus Trakų Salos pilyje.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacinis užsiėmimas „Kailiniai geriausieji, patys nuostabiausieji“

Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Žemės planetoje visų aptinkamų gyvūnų kūną dengia oda su tam tikrais dariniais: vienų – tik oda, kitų – plunksnos, dar kitų – kailis ir kt. Kodėl gyvūnų odos dariniai skirtingi, kokią reikšmę atlieka gyvūnų išgyvenime? Dalyvaudami edukaciniame užsiėmime teks pavaikščioti po muziejaus ekspozicijų sales ir tuo dar kartelį įsitikinti, o būdami edukacinėje klasėje galėsite pačiupinėti kailiukų ir kitų odos darinių pavyzdžius bei padiskutuoti, kodėl skirtingų žvėrių rūšių kailio plaukai yra skirtingi, skirtingų paukščių rūšių plunksnos yra skirtingos, roplių, žuvų ir varliagyvių oda yra skirtinga. Edukacinio užsiėmimo praktinės dalies metu teks gerokai padirbėti ir įgytas žinias pritaikyti praktiškai – naudojant atvirukus-gyvūnų piešinukus atrinkti gyvūnų kailių pavyzdžius. Sunku, bet įmanoma, žinant, kaip atrodo gyvūnas, atpažinti jį iš kailio ar kt. kūną dengiančio odos darinio. Užkaista diskusija, kada ir ką puošia gyvūnų kailis.


Nuotolinė literatūros – teatro pamoka „Salomėjos Nėries dienoraščių ir kūrybos refleksijos“

Tai nuotolinė kultūrinio ugdymo pamoka, kurios metu jos autorė ir vedančioji, aktorė, režisierė ir rašytoja Birutė Mar pristato Salomėjos Nėries gyvenimą ir kūrybą, remdamasi savo autentiškomis patirtimis kuriant spektaklį „POETĖ“ (S.Nėries dienoraščių ir kūrybos motyvais). Akcentuojamas sudėtingas S.Nėries gyvenimo laikmečio istorinis kontekstas: netiesioginis poetės dalyvavimas okupuojant Lietuvą ir ideologinės poezijos kūrimas sovietinės okupacijos metais, verčiantis nūdienos Lietuvos žmones dvejopai žvelgti į šią neabejotino talento asmenybę. O taip pat plačiau pristatomas paskutinysis S.Nėries kūrybos etapas (rinkinio „Prie didelio kelio“ likimas, pasirodžiusio tik Lietuvos nepriklausomybės metais), reabilituojantis S.Nėrį kaip savo klaidas suvokusią asmenybę, didžią Lietuvos poetę. Pasakojimas bus iliustruojamas filmuotais monospektaklio „Poetė“ fragmentais (pjesės autorė ir atlikėja Birutė Mar, kompozitorius Antanas Kučinskas, dailininkė Jolanta Rimkutė, choreografė Birutė Banevičiūtė). Spektaklis sulaukęs tarptautinio pripažinimo - apkeliavęs eilę tarptautinių teatro festivalių, Birutė Mar už S.Nėries vaidmens sukūrimą apdovanota tarptautiniame teatro festivalyje „Ommadrama“ Estijoje, pelnė geriausios aktorės apdovanojimą tarptautiniame monospektaklių festivalyje „Vidlunia“ Kijeve. Antrojoje pamokos dalyje vyks režisierės ir aktorės interaktyvus pokalbis su moksleiviais, leidžiantis neformaliai pažvelgti į Salomėjos Nėries gyvenimą, diskutuoti apie menininko ir jį teisiančios, garbinančios ar ignoruojančios visuomenės santykį, istorijos ryšį su šiandiena. Diskusijos metu teatrine forma moksleiviams suteikiama galimybė: pateikti poetei Salomėjai Nėriai savo kaltinimus bei ją išteisinančius argumentus.


Dirbtuvės „Praktiniai scenos kalbos metodai“ (Išvažiuojamoji)

Dirbtuvės „Praktiniai scenos kalbos metodai“ paremtos nuosekliu kalbos aparato naudojimu, pozityviai veikiančio mūsų balso formavimą, praplečiančio balso diapazoną, mankštinančio visus kalbos padargus, nuo kurių priklauso mūsų kalbos artikuliacija ir balso skambumas. Dirbtuvėse naudojami pratimai didina balso diapazoną, lavina balso skambumą, lyg instrumentą sustyguoja mūsų kalbą. Gebėjimas laisvai ir nevaržomai reikšti savo mintis kai kuriems žmonėms yra nemaža problema. Be to jaunimas gyvą bendravimą vis dažniau išmaino į veiksmą virtualioje erdvėje. Išmanių technologijų naudojimas ir pritaikymas kasdieniame gyvenime, be abejonės, teikia didžiulę naudą, tačiau kartu sumažina gyvo bendravimo laiką ir tuo pačiu galimybę gyvai ir betarpiškai reikšti savo mintis ir idėjas. Gebėjimas kokybiškai ir aiškiai artikuliuoti savo mintis tampa didele vertybė. Geriausi pasaulio lyderiai tiek moksle, tiek politikoje ar menuose nuolatos tobulina savo kalbėjimo įgūdžius. Tai – ne tik gramatika, ir taisyklingas kalbos stilius, tai – mintis ir jos materializavimo laisvė.| Greitas gyvenimo tempas, atsiribojimas nuo gyvo kontakto gali tapti problema, norint bendrauti grupėje ar kalbėti prieš auditoriją. Norint pasiekti klausytojo širdį ir mintis, pravartu žinoti, kaip tai padaryti. Dažniausiai didžiausi kritikai ir teisėjai esame patys sau, todėl laisvas kalbėjimas prasideda nuo įvairių įtampų atsikratymo, bandymo pamatyti save tarsi iš šono – kamerai filmuojant, tačiau be kritikos, ar cinizmo. Christinos Gutenkunst mokymo metodika aiškina, kaip valdyti savo balsą, tembrą ir kokią įtaką tai turi mūsų minčių raiškai. Svarbiausia - tikėjimas tuo, ką kalbi, suvokimas, žinojimas, kad gali pasitikėti savo balsu ir kūnu. O jie – visada viena.


Jei manote, kad viktorinos skirtos tik moksliukams, mes įrodysime, jog tai – netiesa. Mokiniai sudalyvaus trumpoje ekskursijoje „Kauno pilies istorijos mozaika“ ir sužinos daug įdomių faktų apie pilies praeitį, o vėliau surems kardus komandinėje viktorinoje, kurioje galės pasitikrinti įgytas istorines žinias. Interaktyvi viktorina sukurta TV žaidimo „Lietuvos tūkstantmečio vaikai“ principu, tik apimanti siauresnę istorijos mokslo sritį – būtent tik tai, kas siejama su Kauno pilies istorija. Dalyviai išklauso edukatoriaus pasakojimo ir įgytas žinias turi pritaikyti rasdami teisingus atsakymus į pateikiamus klausimus. Edukatorius turi patirties vesti užsiėmimus ir ekskursijas asmenims su protine negalia, asmenims turintiems autizmo spektro sutrikimų. Turime galimybę į šią ekskursiją pritaikyti asmenims su protine negalia - jos metu pateikiama mažiau informacijos, vartojamas paprastesnis žodynas. Užsakant užsiėmimą asmenų su specialiaisiais poreikiais grupei, prašome apie grupės specifiką informuoti iš anksto. Svarbu: paslaugos teikimo vieta nepritaikyta asmenims su judėjimo negalia.


VIEŠOJI ĮSTAIGA "AUKŠTAITIJOS SIAURASIS GELEŽINKELIS"

Programos edukatorius pasitiks moksleivius, atvykusius į Panevėžio siaurojo geležinkelio stotį. Pasisveikinsime, pažasisime susipažinimo žaidimą. Taip užmezgsime ryšį su grupe. Mokinius supažindinsime su ekskursijos eiga: riedmenų ekspozicija, pažintis su Panevėžio siauruko stotimi, važiavimas siauruku, Depas – traukinių garažas, pasivažinėjimas rankine drezina. 1. Riedmenų ekspozicijoje programos dalyviams pristatysime skirtingos transporto priemones riedančias bėgiais, paaiškinsime jų tarpusavio skirtumus. Supažindinsime su riedmenų paskirtimi, kartu su programos dalyviais svarstysime, kaip tokie riedmenys pakeitė žmonių gyvenimą. Žaisime „istorinį“ žaidimą, kurio metu mokiniai pagal išorinius matomus požymius turės pasakyti, kurie eksponatai buvo sukurti ir naudojami ankščiau, o kurie vėliau. 2. Pristatysime Panevėžio stotį, stoties aplinką, stoties viršininko namelį ir kitą infrastruktūrą. Mokinius supažindinsime su geležinkelyje dirbančiais darbuotojais: stoties viršininku, mašinistu, palydove, kelininkais. Diskusijų būdu išsiaiškinsime kaip atskirti šių profesijų atstovus. 3. Traukinuku riedėsime į didžiausią pasaulyje siaurukų Depą (garažą). Depe – Garvežinės pristatymas, šilumvežio ir garvežio techninių charakteristikų skirtumai panaudojant garvežio maketą. Pristatysime Aukštaitijos siaurojo geležinkelio ruožą analizuojant stoteles, atstumus, infrastruktūrą, panaudojimo galimybes išvykoms. Esant galimybei aplankysime I klasės vagoną ir vagoną valgyklą, apžiūrėsime kitus Depe esančius riedmenys. Kalvėje žiūrimi animaciniai filmukai po kurių vykdomi aptariami: 6 skrybėlių metodas viktorina, pastabumo užduotys ar atliekamos meninės užduotys susijusios su traukinukais ar siauruko stotimis. 4. Išbandysime pačią paprasčiausią bėginę transporto priemonę - dreziną. Išsiaiškinsime jų paskirtį, svarstysime, kaip tokie riedmenys palengvino žmonių gyvenimą. Mokiniai (išklausę ir pasirašę saugos instrukcijas) rankine drezina važiuoja tyrinėdami, kokios transporto priemo


Edukacinė programa-ekskursija VYTAUTAS MAČERNIS – ŠARNELĖS PELKIŲ KARALIUS (7-12 klasėms)

,,Aš klausiau kunigų ir filosofų - /Atsakė jie, išdėstė viską išsamiai. / Bet man širdis ir šiandien lygiai sopa: / Kodėl pasaulis ir žmogus, ir visa tai?“. Jei tave vis dažniau aplanko klausimai, į kuriuos sunku rasti atsakymus, jei vis iškyla gyvenimo prasmės ieškojimo ir neradimo, tiesos buvimo/nebuvimo, būties ir nebūties konfliktai – pats laikas atvykti į Žemaičių Kalvariją ir pakeliauti egzistenciniu taku kartu su poetu iš Šarnelės pelkių – Vytautu Mačerniu. Edukacija skirta vyresnio amžiaus moksleiviams ir gimnazistams. Programą sudaro dvi dalys – apsilankymas poeto Vytauto Mačernio muziejuje, pažintis su ekspozicija, poeto biografijos, kūrybos apžvalga su muziejininku, galimybė pamatyti, įsiamžinti autentiškų baldų iš Vytauto Mačernio sodybos fone, atlikti kūrybinę užduotį – atsisėdus į Mačernio krėslą trumpam įsijausti į poeto vaidmenį, bandant savaip perfrazuoti vieną iš jo trioletų. Lavinti savo kalbinę atmintį – vieną poeto eilėraščio frazę pasakyti 7 kalbomis (tiek, kiek kalbų mokėjo Vytautas Mačernis), edukacinėje erdvėje atlikti žaidybinį testą ,,Kodėl Mačernis bijojo šunų?“ ir pasitikrinti kaip pavyko įsisavinti muziejininko pateiktą informaciją. Antrojoje dalyje – ekskursija į Šarnelę, sustojant poeto žūties vietoje, pravažiuojant pro mėgstamas Mačernių šeimos vietas. Trumpa kelionė leis dar labiau priartėti prie pilnesnio poetą supusios aplinkos ir gamtos įsivaizdavimo, padės geriau suprasti, lavins kritinį mąstymą bandant suvokti poeto kūrybos simbolius, metaforas ir vaizdinius. Ekskursijos pabaigai – prisilietimas prie tikros gamtos. Simbolinio žygio metu einama kvepiančiu, pelkėtu miško takeliu, vedančiu prie poeto kapo žvyrinėlyje. Atsiveriantys gamtovaizdžiai ir poeto gimtoji sodyba, namas, pro kurio langus kažkada švietė senolės akys... Prie poeto kapo – baigiamieji programos akcentai – eilėraščio ,,nepasiruošus“ skaitymas, paskatinimai prizais ir bendra nuotrauka poeto tėviškėje, kurioje ir gimė didžioji dalis jo kūrybinio palikimo.


Dalyviai su edukatore apžiūri Maironio memorialinį butą, išklauso pasakojimo, o antroje edukacinės programos dalyje, kitoje erdvėje, ekspozicijoje apie Maironio biografiją ir kūrybą, dirbdami grupėmis ieško atsakymų į pateiktus klausimus. Tada edukacinės programos dalyviai gauna šansą įsikūnyti į gido profesiją – panaudodami surinktą informaciją, rodydami informacinius stendus bei ekspozicijoje esančius eksponatus, parengia trumpą, intriguojantį pristatymą apie poetą ir kitus edukacinės programos dalyvius supažindina su nauja informacija, savo atradimais. Vėliau edukatorė išryškina ir susistemina išsakytas svarbias mintis, papildo moksleivių sukurtus pasakojimus.


Pažintis su abstrakčiuoju impresionizmu, paremta D. Poloko spontaniškumo, pasąmoningos laisvės išraiškos idėjomis. Edukacijos dalyviai patys išbando veiksmo tapybą, sukurdami originalų kūrinį ir reflektuoja tiek rezultatą, tiek kūrybinį procesą, praplėsdami savo emocinį raštingumą.


Šifras „Laisvė“: sukurk partizaninį simbolį!

Slaptažodžiai, slapyvardžiai skamba kaip burtažodis ar greitakalbė, tačiau jie buvo neatsiejami partizaninio karo dėmenys. Pasak Jurgio Ožeraičio-Mažeikos, „Be slaptumo nėra galima jokia pogrindinė veikla ir užsibrėžto tikslo pasiekimas. Paslaptis, priesaika – svarbiausias pogrindžio pagrindas.“ Vyriausioji partizanų vadovybė, kurios priešakyje stovėjo gen. Jonas Žemaitis-Vytautas, buvo šifruojama raide L arba žodžiu Laisvė.

Šio edukacinio užsiėmimo metu kviesime 1-4 kl. mokinius atverti duris į paslaptingą partizaninio karo pasaulį. Užsiėmimo metu bus ne tik atskleistos partizaninio karo sąsajos su Vasario 16–ąja, bet ir jų slaptos kovos bruožai. Mokiniai, laikydamiesi partizanų nustatytos tvarkos, turės susigalvoti slapyvardį ir sukurti laisvės kovotojų simbolį – apdovanojimą partizaniška technika.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Spektaklis „Snieguolė ir septyni nykštukai“

Teatro aplinka visada apgaubia paslaptingumu, skatina vaizduotę. Aplinka ir dirbantys žmonės teatre sukuria sąlygas vaikams pasijusti išskirtiniais, į nieką daugiau nepanašiais pakeleiviais. Vaikai išgirs pasakojimą apie žiaurią ir klastingą pamotę, gražiąją ir geraširdę princesę, jos ištikimus draugus nykštukus šįkart papasakos patys pasakų kūrėjai – broliai Jakobas ir Vilhelmas…Vaikai bus ne tik pasyvūs stebėtojai, bet ir aktyvūs pasakojamos istorijos dalyviai. Tikėtina, kad  vaikams gerą įspūdį paliks ir kompiuterinės animacijos autoriaus darbas.
Spektaklis, 2014 m.  buvo apdovanotas  XXX profesionaliame teatrų festivalyje Rokiškyje „Vaidiname žemdirbiams“ pastatymas įvertintas kaip „Geriausias spektaklis vaikams“;
2013 m. IV D. Tamulevičiūtės profesionalių teatrų festivalyje Varėnoje spektaklis apdovanotas prizu už „Įtaigiausią vaikiško spektaklio interpretaciją“.
Spektaklio kūrėjai:
Autorius ir režisierius Olegas Žiugžda
Dailininkė Aldona Jankauskienė
Kompozitorius Bogdanas Ščepanskis
Kompiuterinės animacijos autorius Danielius Žiugžda

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Sakoma, kad kuršiai žiūrėdavo per paukščio akį į saulę, kad pamatytų ateitį. Šiandien, žvelgdami pro paukščio akelę, mes žiūrėsime į praeitį ir atrasime istorijas, kurias pasakoja skulptūros -„Kuršis“, „Kuršė“, „Praeitis“, „Bangpūtys“ , „Bangų šešėliai“. Šios istorijos apie drąsą, kantrybę, baimę ir žmogaus gyvenimo kelią, panašų į banguojančią jūrą. Vaikštinėdami po parką, aptarsime kuršių amatą – žvejybą, pakalbėsime apie žmogaus elgesį, kai gresia pavojus, o jūros dievo Bangpūčio paprašysime nekelti audrų. Pasivaikščiojimą po parką užbaigsime vietoje, kuri skirta visų Negrįžusiųjų iš jūros atminimui.


Pažintis su Lietuvos muzikos patriarchu Juozu Naujaliu (9-12)

Pagrindinė muziejaus ekspozicija, įamžinanti Lietuvos muzikos patriarchą Juozą Naujalį (1869–1934) ir jo gimtinę – Raudondvarį, skirta mūsų įžymiajam kraštiečiui. Muziejuje galima pamatyti Amerikos lietuvių koncertinės kelionės po JAV metu J. Naujaliui padovanotas relikvijas, arbatos ir pietų servizus, kuriais naudojosi kompozitorius ir jo šeimos nariai, antikvarinę J. Naujalio spintą su joje slypėjusia „paslaptimi“, susipažinti su Juozo Naujalio gyvenimu, kūryba, visuomenine veikla, įnešusiais itin svarų indėlį lietuvybės puoselėjimui, tautinės savimonės ir tautiškumo ugdymui Lietuvoje.
Edukacijos metu mes pristatysime Jums Juozą Naujalį kaip profesionalios lietuviškos muzikos ir kultūrinės veiklos pradininką, klasiką, tautinės savimonės ugdytoją ir puoselėtoją.
Pakviesime kurti savo svajonę...


Automuziejus Vilnius – Aš kuriu muziejų 5-6 kl.

Automuziejus Vilnius kviečia į kultūrinę istorinę patirtį kuriant savo įsivaizduojamą muziejų.
Edukacijos tikslas - didinti moksleivių kultūrinį sąmoningumą.
Edukacijos pagrindiniai uždaviniai:
- supažindinti su realaus muziejaus kūrimo procesu;
- supažindinti su eksponatų reikšme technikos istorijai ir kultūrai;
- atverti muziejaus erdvę nevaržomai kurti įgyvendinant savo kuriamą projektą edukacijos metu.
Pusė edukacijos laiko skirsime muziejaus pažinimui, o kitą dalį reflektuosime, kursime, statysime, piešime ir pristatysime savo kurtus įsivaizduojamus muziejus. Taigi, pasitelkus turimas žinias ir naujai gautą informaciją gilinsime savo kompetencijas, ugdysime savo vertybes ir savimonę, turėsime galimybę kurti nevaržomai muziejaus erdvėse.
Moksleivis gaus kokybiškų istorinių, kultūrinių bei kūrybinių patirčių.


Edukacinė programa "Pasakų šalies svečiai"

Raseinių Marcelijaus Martinaičio viešoji biblioteka

Edukacijos "Pasakų šalies svečiai" tikslas – skatinti skaitymą ir domėjimąsi knygomis jaunesnio mokyklinio amžiaus vaikų tarpe, populiarinti informacinę ir grožinę literatūrą, plėsti vaikų akiratį, ugdyti kūrybiškumą ir formuoti vaikų vertybines nuostatas. Programos uždaviniai: 1. Pasinaudojant Informacinių paslaugų ir vaikų literatūros skyriaus fondais ir knygų bei lėlių – literatūrinių personažų parodos „Atėję iš knygų“ eksponatais, audio ir video šaltiniais, supažindinti renginių dalyvius su įvairios tematikos pasauline, klasikine ir šiuolaikine užsienio ir lietuvių vaikų literatūra. 2. Užsiėmimų metu organizuoti „Kūrybines dirbtuves“, kurių metu dalyviai pagilins savo žinias, ugdys fantaziją ir kūrybiškumą, atlikdami darbelius (kurs lėles – literatūrinius personažus, gamins knygų skirtukus) pasirinkta tema. Užsiėmimuose naudojami metodai: pasakojimas, pokalbis, skaidrių , lėlių demonstravimas, garsinis skaitymas, viktorina (mokymo platformoje "Kahoot"), kūrybinės dirbtuvės.


Edukacija „Žirgo draugystė“ Kurtuvėnų regioniniame parke esančiame Gyvajame žirgo muziejuje, galite aplankyti ir sužinoti kaip gyvena žirgai, ką jie veikia, ką valgo, kaip su jais reikia bendrauti ir kaip juos suprasti. "Žirgo draugystė" įdomi pramoga padedanti 1-12 klasių moksleiviams netradicinėje mokymosi aplinkoje pažinti paveldo vertybes, sužadinti kūrybines galias ir susipažinti su išskirtiniais gyvūnais-žirgais. Būvimas šalia žirgo ramina, gydo, išmoko susikaupimo, meilės ir pasitikėjimo. Kiekvienas žirgas turi individualų charakterį ir emocijas, kurias žmogus turi perprasti ir suprasti. Žirgai pyksta, džiaugiasi, bijo kitaip nei mes, todėl tinkamai suprasti ir reaguoti į žirgo elgesį yra būtina norint sukurti gerą santykį su gyvūnu. Edukacijos „Žirgo draugystė“ metu, Jūs turėsite galimybę patys susipažinti su Gyvojo žirgo muziejaus žirgais, pasivaikščioti po senąsias Kurtuvėnų dvaro sodybos arklides. Sužinosite apie kiekvieno žirgo charakterį, jo išskirtines savybes, išgirsite įdomiausius nuotykius ir nutikimus. Turėsite galimybę išmokti tinkamai šukuoti, balnoti ir saugiai elgtis prie žirgo. Edukacijos metu Jūs patys pasiruošite žirgą ir galėsite pajoti! Po programos galima su grupe paiškylauti dvaro parko poilsiavietėse ir pasidalinti nuotykių įspūdžiais. Programos trukmė iki 1,5 val. Kaina moksleiviams (asmeniui) 5 Eur. Lydinčiam asmeniui nemokamai. Priimama mažiausia grupė 10 moksleivių. Į kainą įskaičiuota: gido paslaugos, ratas pajoti.


Edukacinis užsiėmimas „Knygnešio kelias“ – tai teatralizuota mokinių atliekama inscenizacija vizualizuotoje XIX a. aplinkoje. XIX a. antrojoje pusėje carinė Rusija vykdydama šalies gyventojų rusifikaciją, įvedė draudimą spausdinti, įvežti ir platinti lietuviškus leidinius lotyniškais raštmenimis. Į kovą už lietuviško rašto išsaugojimą stojo nemažai dvasininkų, inteligentų, paprastų kaimo ir miesto žmonių. Spaudos draudimo laikotarpiu knygos, periodinė spauda į Lietuvą buvo gabenama slapčia. Tuo rūpinosi knygnešiai. Knygnešius persekiojo Rusijos pasienio pareigūnai (žandarai). Ne vienas knygnešys pateko į jiems paspęstas pinkles. Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su XIX a. spaudos draudimo laikotarpiu ir valdžios siekiu pažaboti lietuvių tautą bei lietuvių tautos siekį išlikti ir išsaugoti savo kalbą ir raštą. Mokiniai skaito knygnešių kelionių istorijas, vaidina trumpus etiudus vaizdingai iliustruojančius knygnešių ir žandarų susidūrimus bei juos sekusius įvykius.


Integruota pamoka. Istorinio laikotarpio pažinimas meno parodoje

Ši edukacija padės mokiniams suvokti, kaip dailės kūriniai tampa istorijos šaltiniu. Mokant(is) istorijos siekiama, kad mokiniai, pažindami praeitį, įgytų gebėjimų aiškintis dabartį, suvokti savąją tapatybę, naudotis įvairiapuse istorine informacija, kritiškai vertinti nagrinėjamą laikotarpį.
Istorijos mokyma(si)s neįsivaizduojamas be įvairiausių šaltinių panaudojimo. Muziejuje tam pasitelkiame meno kūrinius. Istorijos šaltiniai padeda suprasti, kad istorija – „gyvas“ mokslas, pajusti atradimo džiaugsmą, atlikti tinkamą pagal amžiaus ypatybes praeities tyrimą. Edukacijos metu jungdami istorinius bei meno faktus mokiniai ne tik plės savo kultūrinį akiratį, bet išmoks lyginti, įžvelgti istorinius atspindžius meno kūriniuose, gebės įvardinti kodėl meno kūriniai yra neatsiejama kultūros dalis, ką jie mums pasakoja apie istorinius įvykius, kurie yra svarbi mūsų gyvenimo dalis. Kokias diskusijas kelia, kokią mintį neša ir kaip menininkai iš savo perspektyvos perteikia istorinius elementus kūriniuose.

Edukacija – tai interaktyvus patyrimas parodoje, sprendžiant istorijos užduotis, siejant jas su meno kūriniais. Edukacijos metu ypatingai skatinamas interaktyvumas, savarankiškas komandinis darbas, diskusija grupėje, žadinamas smalsumas, pažinimas, gebėjimas analizuoti.


UAB "Eksperimentinė kūrybinio mąstymo laboratorija"

Finansai – ypač svarbi ir kartais labai jautri tema. Visi sprendžiam su tuo susijusius sudėtingus klausimus, patenkam į pačias įvairiausias situacijas. Su pinigais susiduriame kiekvieną dieną, tačiau ar tikrai tinkamai elgiamės ir teisingai tvarkome savo finansus? Interaktyvus, patyriminio mokymo metodais paremtas edukacinis užsiėmimas yra skirtas geriau pažinti Lietuvos mokesčių ir pensijų kaupimo sistemas ir treniruoti asmeninių finansų valdymo įgūdžius. Simuliacijos metu mokiniai „nugyvens“ 30 metų finansinio gyvenimo, susidurs su įvairiomis gyvenimiškomis situacijomis (liga, ekonominė krizė, šeimos pagausėjimas, darbo netekimas), kurios drastiškai keičia asmens ir šeimos finansinę padėtį. Taipogi privalės priimti finansinius sprendimus, padedančius užsitikrinti orią senatvę. Edukacija leis pasikartoti per ekonomikos pamokas gautas žinias bei praktiškai patirti, kaip lengva (ar sunku) pasiruošti niekada nenuspėjamai ateičiai. Edukaciją kūrė kūrybinio mąstymo lektorius Andrius Chomičius ir Lukas Neverdauskas, verslo analitikas ir edukatorius, turintis daugiau nei dešimties metų darbo banke patirtį.


Tai visame pasaulyje žinoma pasaka "Raudonkepuraitė", tačiau režisierius K. Grosmanas į šią pasaką pažvelgė kitaip: netradiciškai, šiuolaikiškai, žaismingai, orginaliai. Visi veikėjai ne tik kalbės, bet ir dainuos, šoks džiazo ritmu. Spektaklio metu išryškinama mintis, jog nereikia spręsti apie ką nors iš pirmo žvilgsnio, jeigu graži išvaizda, nereiškia, kad vidus gražus...
Beveik visose pasakose vilkas būna baisus, negražus, blogas, o čia atvirkščiai jis – geras, švelnus, nuoširdus. Spektaklyje veikia kiškis, kuris tikrai nėra švelnus pūkuotas, meilus kamuoliukas, o padauža. Jis išprovokuoja gerąjį vilką suėsti Raudonkepuraitės senelę. Kaip toliau rutuliosis įvykiai liekama paspėlioti spektaklyje dalyvausiančiam žiūrovui.
Režisierius - Konstantinas Grosmanas
Choreografė -  Jelena Lesenko
Lėlių dailininkė – Olga Filončiuk
Aktoriai -  Marija Patakova, Margarita Kisiliova, Vladislavas Mazgovijus, Igoris Ignatenko
Garso režisierius - Andrius Gaigalas
Šviesos režisierius -  Ina Jackūnienė
Režisieriaus asistentė - Reda Matuzevičienė
Spektaklį kuriant dalyvavo -  Aleksandras Sergijenko, Oksana Rosol, Daiva Matiukaitė, Marina Kreidi
Teatro meno vadovas  - Antanas Markuckis
Tikslas – ugdyti mokinių emocinį intelektą, bei skatinti mokinius vertinti bei didžiuotis tuo ką turi.
Uždaviniai: (1) šokio ir džiazo muzikos pagalba ugdyti kūrybiškumą; (2)ugdyti kritinį mąstymą, savistabą; (3) ugdyti empatiją, pagarbą kitam žmogui ir jo jausmams; (4) skatinti vaikus vertinti ir didžiuotis nematerialiais turtais - bendruomene, šeima.
Spektaklio peržiūra, kritiškas personažų vertinimas padės ugdyti mokinių savireguliaciją. Siužeto vingiai sustiprinami ir akcentuojami šokio džiazo muzikos ritmu pagalba. Lengvai įsimenamomis dainomis perduodamos pagrindinės spektaklio
problemos, jų sprendimo būdai.


Dekupažo dirbtuvėlės "Puodelių dekoravimas"

Edukacijos tikslas - supažindinti su skirtingo laikotarpio bei skirtingų šalių dekupažo meno istorija bei technika ir, pritaikant įgytas žinias, dekoruoti keramikinį puodelį.
Užsiėmimą sudaro trys dalys.
Pirmoje dalyje mokiniai susipažins su dekupažo menu, kuris paplitęs visame pasaulyje.  Taip pat įgys žinių apie dekupažo techniką, priemones. Skatinsime dalyvius diskutuoti, analizuoti, kelti klausimus, įžvelgti sąsajas, generuoti idėjas.
Antroje dalyje mokiniai dalyvaus kūrybinėse dirbtuvėse, patys taps kūrėjais -  kurių metu kiekvienas dalyvis įgytas žinias pritaikys praktiškai – įgyvendins savo idėjas dekupažo technika dekoruojant keramikinį puodelį.
Trečia edukacijos dalis skirta refleksijai. Dalyviai patirs teigiamų emocijų aptariant, analizuojant savo ir draugų kūrybinius sumanymus.
Edukacijoje kiekvienas dalyvis gaus dekoravimui paruoštą puodelį bei visas reikalingas priemones.


Sukurk originalią pieštukinę dekupažo technika

Žodis dekupažas yra kilęs iš prancūziškojo decouper (iškirpti) ir apibrėžia meną, kuomet dekoruojamas objektas apklijuojamas pasirinktais paveikslėliais, norimos vietos dengiamos dažais, auksavimo priemonėmis, sendinimo lakais. Dekupažo techniką galima derinti su kitais dekoravimo būdais. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsite su dekupažo technika bei dekoravimui skirtomis priemonėmis. Užsiėmimo metu dekupažo technika dekoruosime pieštukinę. Pieštukinė – neatsiejamas vaikų mokslo stalo atributas. Kad pieštukinė būtų originali, ją galite susikurti patys. Kviečiu kurti!


Dramos laboratorija „Jei būčiau personažas arba autorius“

Dramos laboratorijos “Jei būčiau personažas arba autorius” metu bus skaitomi 5-9 klasių moksleivių amžiaus grupei skirti lietuvių ir užsienio autorių trumpieji dramos kūriniai, kartu su moksleiviais analizuojami jų personažai, o galiausiai – aptariami pjesės autoriaus, kaip menininko pasirinkimai.


Palapinė, kelionė ir muzika (Lietuvoje, išskyrus Kauno m. ir Kauno raj. sav.)

M. ir K. Petrauskų skyrius kviečia išbandyti linksmą edukacinį žaidimą ,,Palapinė, kelionė ir muzika”, kurio metu leisimės į pažintinę kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį. Žaidimo dalyviai susipažins su svarbiausiomis asmenybėmis, įvykiais ir datomis, lavins savo pastabumą, ieškodami paveikslėlių, pasislėpusių tarp margaspalvių palapinių, gros įvairiais muzikos instrumentais. Tikslas - edukacinio žaidimo būdu supažindinti lankytojus su svarbiausiomis Lietuvos profesionaliosios muzikos istorijos asmenybėmis, įvykiais bei sąvokomis.
Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu.
Paslauga vedama visoje Lietuvoje išskyrus Kauno miestą ir rajoną. Minimalus užsakomų užsiėmimų skaičius - 2 užsiėmimai, vedami vienas po kito, kai vienoje grupėje yra ne mažiau nei 25 asmenys.


Nuotykiai, iššūkiai, veiksmas, kūryba, netikėtumai – visa tai apie Labyrinthus žaidimą tamsoje. Įspūdingas scenarijus, kuris pavers vaikus lyg filmo herojais. Kartu pasinersime į asmenybės augimo edukaciją didžiuliame mistiniame labirinte - tai realybė, kurioje mokiniai pažins slapčiausias savo savybes, sustiprins drąsą bei kūrybiškumą.
Apšvietimas, įgarsinimas, dekoracijos - nuo pat pirmų žaidimo akimirkų vaikai pasiners į mistinį pasaulį. Juos pasitinka ne paprasti žmonės – o paslaptingi labirinto gyventojai (profesionalūs aktoriai).
Pagrindinė vaikų užduotis surasti raktą nuo labirinto durų. Labirinte vaikų lauks spąstai, kliūtys, užduotis, galvosūkiai ir žinoma labirinto sergėtojai. Tik veikdami kartu vaikams pavyks surasti teisingą kelią iš painaus maršruto, kupino netikėtumų ir nuotykių.
Čia vaikams bus reikalingas komandinis darbas, tarpusavio bendradarbiavimas, komandos strategija.
Patirtis žaidime lavina gebėjimą kritiškai mąstyti, aiškiai komunikuoti su savo komandos nariais.
Nuo mokinių sprendimų priklauso žaidimo atomazga. Tad vaikai ieško geriausių sprendimų, kad įveikti užduotį greitai ir teisingai. Žaidime kiekvienas vaikas pasijaučia unikaliu ir reikalingu.
Žaidimas vyksta tamsoje tikrame labirinte, žaidime naudojami garso, šviesos, multimedijos efektai, kurie veikia judėsio daviklio dėka, kas skatina vaikų vaizduotę ir domėjimąsi įvairiais meno aspektais.
Programos metu pasitelkiama mokymosi forma skirta gerinti bendravimo įgūdžius, skatinti emocinį vystymąsi, vaikų kūrybiškumą, stiprinti komandos formavimą.
Edukacijos trukmė 90 min.
Žaidimus gali žaisti skirtingos amžiaus grupės, vaikai turintys regos ar klausos negalę.


Holokaustas: procesas, vykdytojai, gelbėtojai, aukos

Lankydamiesi autentiškose IX forto erdvėse, edukacinio užsiėmimo dalyviai turi galimybę susipažinti su šiandieninėmis muziejaus ekspozicijomis ir išgirsti edukatoriaus parengtą informatyvų pasakojimą apie sudėtingą ir daugialypį istorijos reiškinį – Holokaustą, jo raidą Europoje nuo nacionalsocialistų atėjimo į valdžią Vokietijoje (1933) iki nacių okupacijos Lietuvoje pabaigos (1944). Vykdytojai ir gelbėtojai, žiaurumas ir atjauta, savi ir svetimi, nužudytieji ir išgyvenusieji, ne visada „laiminga pabaiga“ ir (ne)noras pasakoti... Šie ir kiti esminiai bei kontekstiniai temos akcentai aptariami pagrindinės užduoties – diskusijos – metu.


Paslauga skirta 1-6 klasių mokiniams, kurios tikslas skatinti vaikų fizinį aktyvumą, skleisti žinią apie Lietuvos etninę kultūrą ir lietuvių liaudies žaidimus ir tradicijas. Edukacijos galės vykti tiek mūsų patalpose, tiek gavėjo įstaigoje, tokiu būdu sudarydami sąlygas visiems norintiems sudalyvauti pažinties su lietuvių liaudies žaidimų edukacijoje. Be to, mūsų edukacijos pritaikytos ir vaikams su specialiaisiais poreikiais, užtikrinant saugų, kokybišką jų lavinimą, integraciją į fizinę ir kultūrinę veiklą. Vykdomų edukacijų metu vaikus pasitiks edukatorius, kuris savo žinias ir įdomius faktus apie Lietuvos tradicijas, papročius, liaudies žaidimus perteiks šiuolaikiškai, įdomiai ir įtraukiančiai, pasitelkiant ir interaktyvias priemones, kad vaikai kuo daugiau išmoktų, ne tik klausytų, bet ir patys įsitrauktų į diskusiją ir kūrybiškas užduotis. Antroje edukacijos dalyje, susipažinę su tradicinių žaidimų inventoriumi: lazdomis, virvėmis, kojūkais, klumpėmis, vaikai patys išmėgins sužaisti lietuvių liaudies žaidimus, tokius kaip: Ristynės“, „Lazdos traukynės“, „Muštukas“, „Lietuviškas ritinys“ ir daugelį kitų. Aktyvios fizinės veiklos metu, žaidžiant žaidimus, vaikai gerins savo fizinę būklę, komunikacinius gebėjimus, gebės dirbti tiek savarankiškai, tiek komandoje. O geriausia, jog žaidžiant ir užsiimant smagia veikla įgis daug žinių apie Lietuvos etninę kultūrą, jos tradicijas, papročius, vertybes - supras jų vertę kiekvienam Lietuviui. Toks kultūrinio paveldo akcentavimas didins patriotiškumą, kultūrinę patirtį, sąmoningumą, skatins tautinį pasididžiavimą ir stiprins jų tapatybę.


Viešoji įstaiga Vilniaus miesto muziejus

Apsidairykime aplink save. Kiek daiktų matome, kiek daiktų turime kišenėje ar kuprinėje? Ar jie galėtų atsidurti muziejuje? Kodėl kai kai kurie daiktai tampa muziejaus objektais? Muziejuje daiktai yra mūsų būdas pažinti aplinką ir pasaulį, jungti praeitį, dabartį ir ateitį. Bet kaip pažinti ir suprasti muziejaus objektus? Kokias ir kieno istorijas jie pasakoja? Ką jie nutyli?

 Šio užsiėmimo metu, jungdami parodos objektus, muziejaus rinkinį ir daiktus kurių net nepastebime aplink mus, moksleiviai ugdys smalsų žvilgsnį į muziejų, mokysis kelti klausimus, diskutuoti su muziejų ekspozicija. Tyrinėdami muziejaus objektus, moksleiviai praktiškai prisilies prie praeities ir mokysisi mąstyti apie paveldą, žmones, kurie objektus kūrė ir jais naudojosi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


“Surask savo džiazą” – tai nuotolinis tradicinio džiazo muzikos koncertas, tiesiogiai transliuojamas iš muzikanto profesionalios studijos, taip pat papildytas edukacinėmis veiklomis bei multiinstrumentalisto Remio Rančio patirties pasidalinimu apie savo kūrybinį kelią. Mokiniai bus supažindinami su džiazo muzikoje populiariais instrumentais: soprano saksofonu, alto saksofonu, baritoniniu saksofonu, pianinu, fleita, melodionu, gitalele bei perkusija. Trumpai pristatoma šių instrumentų kilmė bei išskirtinės jų savybės bei pritaikymas džiazo stiliaus muzikoje. Koncerto repertuare skamba ir originalios R. Rančio kompozicijos ir laiko patikrinti klasikinio džiazo muzikos kūriniai, kuriuos grojo garsiausi JAV bei Lietuvos tarpukario orkestrai. Taip pat edukacijos metu pristatomi garsūs JAV džiazo kūriniai, kuriuos Lietuvos muzikantai savitai interpretuodavo ir atlikdavo lietuvių kalba. Edukacijos tikslas – supažindinti mokinius su džiazo muzikos kilme, raiškos būdais, muzikos instrumentais ir taip pat jiems suteikti galimybę išbandyti įvairias ritmines kompozicijas, improvizuoti, siekiant  lavinti ritmo pojūtį, koordinaciją bei pasitikėjimą savimi.

Edukacijos esminė žinutė, kad kūrybingai panaudojus net ir labai paprastą muzikos instrumentą galima sukurti nekasdienes patirtis ir tapti laisvesniais, improvizuoti gebančiais asmenimis.

Remis Rančys – Lietuvos ir tarptautinėje muzikos scenoje puikiai žinomas muzikantas,  multiinstrumentalistas, džiazo kūrėjas bei edukatorius. Jis taip pat užsiima edukacine veikla – per daugiau nei penkerius metus Lietuvoje bei užsienyje R. Rančys surengė apie 200 muzikos edukacinių užsiėmimų vaikams ir suaugusiesiems.


Mokiniai supažindinami su Daraktorinės ir tarpukario mokyklos mokymo ir mokymosi priemonės (suolai, lenta, vadovėliai ir pan.). Bus ugdomas sugebėjimas nurodyti 2 - 3 šių mokyklų esminius požymius, juos palyginti su šių dienų mokykla.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Būk personažu“ ketvirtų, penktų ir šeštų klasių mokinius interaktyviai supažindina su Vaikų
literatūros muziejaus - Pasakų namo – ekspozicija, įtraukia juos į žaismingą veiklą. Persirengę geriausių lietuvių literatūrinių
pasakų personažų kostiumais, vaikai skaito ištraukas, sužino įdomių faktų iš rašytojų biografijų,  atkreipia dėmesį į knygų iliustracijas, dalinasi savo skaitymo patirtimi. Persirengimo žaidimas edukacijos dalyviams leidžia išradingai mėgautis pasaka.