Spektaklis „Bakchantės: Aktas“ pagal Euripido pjesę

BAKCHANTĖS pagal Euripido pjesę “Bakchantės: Aktas” –spektaklis, V a. prieš mūsų erą sukurtą Euripido tragediją perkeliantis į universalų laiką, kuriame egzistuoja kiekvienai visuomenei bei kultūrai būdingi geismo, galios, kulto ir lyderį sekančios minios bruožai. “Bakchantės: Aktas” XXI a. interpretacija atsigręžia į teatro meno šaknis, sugrąžindama į sceną ritualą. Nuo seniausios iki moderniausios civilizacijos persismelkę ritualai čia įgauna sceninės raiškos pavidalą ir atveria interpretacijų lauką pjesės temoms. Atėnų tragiko pjesėje, užbaigusioje šio senovės Graikijos miesto aukso amžių, aprašytas vyno ir ekstazės dievo Dioniso kerštas žmonijai šių dienų kontekste toliau skatina mąstyti apie individo asmeninę ir kolektyvinę atsakomybę, civilizacijos ir kultūros prigimtį, kovą tarp protavimo bei iracionalumo. Režisūra: Ieva Stundžytė Choreografija: Eglė Kančauskaitė Kostiumai: Malvina Stankutė Aktoriai: Lukas Auksoraitis, Matas Pranskevičius, Džiugas Širvys, Tautvydas Galkauskas, Gintautas Ulmis, Urtė Smulskytė, Aistė Šeštokaitė, Diana Kamarauskaitė, Lyja Maknavičiūtė, Justina Smieliauskaitė Partneris: Lietuvos Muzikos ir Teatro Akademija Prodiuseris: Teatras ATVIRAS RATAS I Vilniaus miesto teatras


Artėjant Šv. Velykoms kyla vis daugiau klausimų. Kodėl marginami margučiai? Ką reiškia jų spalvos ir simboliai? Kas ta Velykų bobutė? Į visus juos atsakysime šioje edukacinėje programoje.
Edukatorė programos metu pasakoja apie velykines tradicijas, jų prasmę, kiaušinių marginimo būdus, technikas, simbolių bei spalvų reikšmes. Su moksleiviais aptariama kaip ši šventė švenčiama jų šeimose.
Užsiėmimo metu moksleiviai margina kiaušinius natūraliu vašku, o vėliau jie nudažomi įvairiomis spalvomis. Moksleiviai pasidalina kodėl būtent tokius simbolius bei spalvas pasirinko.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kviečiame užsukti į knygnešio trobelę, kur netikėtai pateksite į Daraktorių mokyklą. Nusikėlus į XIX amžių susipažinsite su unikaliu knygnešystės fenomenu. Aiškinsimės, kas buvo knygnešiai, kodėl jie rizikavo net savo gyvybe, kad atgabentų lietuviškas knygas, kokių bausmių sulaukdavo ir kokių gudrybių tekdavo imtis, kad išsisuktų nuo žandarų? Teks pasiraitoti rankoves, kadangi slaptosios mokyklos mokiniai turės paskaityti iš tuo metu leistų „graždankos“ knygų, o lietuviškuose leidiniuose surasti ir atpažinti knygnešių slapyvardžius. Tai nebus lengva, kadangi dalis žodžių – šiandien jau nebevartojami! Pasitelkus išgirstas žinias bei kūrybingumą, teks ir patiems pabūvoti knygnešio bei „žandaro“ kailyje. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ir pagrindinio ugdymo programas.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Sakoma, kad žvejai prie Kuršių marių gyvenę jau Neolito akmens amžiuje. Ar tikrai? Tai ir daug kitų dalykų galėsite sužinoti edukacijos „Nelegalus žuvies turgus - Strykis“ metu. Moksleiviai bus supažindinami su senojo žvejų kaimo įsikūrusio Kuršių marių pakrantėje istorija, kuri neatsiejamai apsipynusi su žvejininkystės amatu. Startuosime iš Drevernos mažųjų laivų uosto, prieš tai užkopsime į  15 metrų aukščio apžvalgos bokštą, sužinosime legendą apie Marių atsiradimą ir kitų šmaikščių, bet istoriškai svarbių faktų. Tada mūsų lauks trumpas plaukimas laivu „Vilas“ iki šalia esančio, kadaise buvusio žuvies turgaus Strykio. Strykio teritorijoje įkurtoje lauko ekspozicijoje mokiniai galės išvysti, paliesti ir net pauostyti daugelį žvejams priklausiusių įrankių, rakandų, pasimatuoti žvejo batus, o rankose patūrėti bučia ar iš medžio drožta senovinę meškerę. Ir turbūt teks išduoti paslaptį kodėl Strykis buvo vadinamas nelegaliu žuvies turgumi, garsiai kelsime idėjas, fantazuosime kartu atrasdami ir daug naujų dalykų apie kuriuos anksčiau gal būt net ne teko susimąstyti. Vienas iš jų, žuvies atsiradimo ir gyvenimo ciklas. Ar kada teko iš arti pamatyti kaip iš mažyčio mailiaus užauga didelė žuvis?
Jei ne, edukacijos pabaigoje galėsite užmesti akį į edukacinės žuvies fermos užkulsius, nuo lauke esančios pakilimo aikštelės vaizdas matomas lyg ant delno.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Spektaklis paaugliams „#Vaižgantas“ (Nuotolinė paslauga)

Nuotolinė paslauga „#Vaižgantas“ – Naujojo teatro vienos dalies spektaklis (profesionalus video įrašas) paaugliams pagal Kosto Ostrausko pjesę „Vaižgantas“. JIS turi sekėjų visame pasaulyje, JIS savo asmenybe pralenkė laikmetį, JO drąsūs pasisakymai sulaukia komentatorių pasipiktinimo, JIS savo rašto darbais ir publicistika jau įsirėžė į literatūros klasiką, JAME sutelpa dvasininko ir pasauliečio idėjos, JIS neabejotinai daro įtaką elitui, JIS nepaklūsta bukoms taisyklėms, JIS gerbia savo šalį ir turi stiprias vertybes, už kurias drįsta kovoti, JIS supranta jaunuomenę ir myli žmones. JIS yra Žmogus. JIS #VAIŽGANTAS Naujasis teatras kviečia žiūrovus iš naujo pažvelgti į puikiai visiems žinomą kunigą, politinį ir visuomenės veikėją, rašytją Juozą Tumą-Vaižgantą ir leistis į susitikimą su šia istorine asmenybe per jauno žmogaus žvilgsnį. Spektakliu siekiama atskleisti Vaižgantą ne kaip tolimą, pasenusį, literatūros vadovėlių puslapiuose tūnantį akiniuotą senelį, o kaip žmogų, kuris taip pat mylėjo, mąstė apie gyvenimą, tikėjimą, kūrybą, tryško ugningu temperamentu, neišvengdavo vienatvės, neretai jautėsi nesuprastas ir suvaržytas. Spektaklis sukurtas pagal ryškiausio XX a. avangardinės dramaturgijos kūrėjo, Kosto Ostrausko pjesės „Vaižgantas“ (1994 m.) ištraukas. Aktoriai prabildami K.Ostrausko surinktais autentiškais Vaižganto tekstais atskleis ir nemažai XX a. pradžios įvykių, politinių aktualijų, kultūros ypatybių ir kalbos subtilumų. Tai pinsis su šių dienų jauno žmogaus aktualijomis: socialiniais tinklais, bendravimu, savęs reprezentavimu paralelioje – virtualioje erdvėje. Kūrybinė komanda siekia rasti ir atskleisti, kas gi bendro tarp šių laikų jauno žmogaus ir tuometinės jaunuomenės taip mylėto Vaižganto. Režisierė – Miglė Remeikaitė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Spektaklyje kuriama simboliais grįsta herojaus linija. Pagrindinis veikėjas mūsų
pasaulyje tarsi ateivis iš kitos galaktikos, saugus jis jaučiasi tik savo kambaryje,
savo kosminiame erdvėlaivyje, kuriame užsiima mėgstama veikla: keliauja ir
tyrinėja skirtingas planetas ieškodamas savo (neuro)genties. Karolio kambaryjeerdvėlaivyje popieriaus teatro, fosforinių piešinių ir apšvietimo dėka gims vizuali
ir jautri herojaus kosminė ekspedicija. Veikėjo mama spektaklyje tarsi tarpininkė,
jungianti sūnaus galaktiką su įprastų žmonių planeta, desperatiškai bandanti padėti
sūnui prisitaikyti mūsų visuomenėje, tačiau ir jai pačiai kaip skrandžio opa pilve
netrunka įsitaisyti skirtingi tetų personažai, nuolat teisiantys dėl neva netinkamai
išauklėto vaiko

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Spektaklis "Emilių Emilis" (Išvažiuojamoji)

Spektaklio gimimą įkvėpė garsusis Emilis iš Astridos Lindgren knygos „Emilis iš Lionebergos“. Jis nuolat krečia išdaigas ir, už bausmę uždarytas malkinėje, drožinėja juokingus medinius žmogeliukus. Tačiau kas iš mūsų vaikystėje nekrėtė išdaigų ar nedarė klaidų? Nenuoramų nuotykių ieškotojų rasime kiekviename kieme, gatvėje ar klasėje. Kada nors iš jų išauga miesto merai, ministrai ar net prezidentai. Režisierius Augustas Gornatkevičius ir Nacionalinio Kauno dramos teatro aktoriai sukūrė spektaklį apie savo vaikystės nuotykius, apie klaidas, kurios moko mus gyventi ir žadina mūsų kūrybiškumą. Emilių Emilis lekia riedučiais, kviečia patirti nuotykius, džiaugtis, bandyti, atrasti, parkūrinti.
Spektaklis  rekomenduojamas 7-12 metų vaikams
Trukmė – 1 val. 20 min. (be pertraukos)


Edukacinis užsiėmimas norintiems pažinti XIX - XX a. kaimo žmonių buities aplinką, apyvokos daiktus, darbo įrankius per smulkiosios tautosakos atstoves - mįsles - užrašytas Kupiškio krašte. Senovinės gražiosios mįslės kalba apie jau primirštus ar net nežinomus daiktus, rakandus ir darbus. Supažindinsime su Kupiškio etnografijos muziejaus ekspozicijos eksponatais, jų paskirtimi. Užsiėmimas vedamas pasitelkiant interaktyviąsias lėkštes "Hopspots".  Šis edukacinis užsiėmimas vaizdžiai papildys mokykloje įgytas lietuvių kalbos, pasaulio
pažinimo, istorijos žinias, primins sąvokas, skatins mąstyti ir prisidėti prie sąmoningo kultūros, literatūros, kalbos ir istorijos
puoselėjimo. Svarbu domėtis ir tyrinėti savo aplinką, kalbą ir žmonių sukurtas vertybės, jas perimant ir perduodant
ateinančioms kartoms.


Viešojo kalbėjimo kūrybinės dirbtuvės „Paveikus žodis“

Viešo kalbėjimo kūrybinės dirbtuvės ,,Paveikus žodis”
Kiekvienas iš mūsų nori kalbėti aiškiai, garsiai, skambiai, įtaigiai. Tačiau dauguma esame nepatenkinti savo kalbėsena. Prieš rimtą
pokalbį mes būname apimti nerimo, o kai pradedame kalbėti, jaučiame drebantį balsą, įtampą... Todėl nebegalvojame, ką kalbame, o sekame, kaip kalbame.
Kviečiu Jus į viešo kalbėjimo praktinius užsiėmimus, kurių metu, per įvairius kalbinius trenažus ir žaismines improvizacijas, bandysime susigrąžinti savo tikrąjį balsą, jo skambesį ir šilumą.
Balsas - tai mūsų sielos aidas. Tik laisvame kūne gyvena laisvas balsas!
Užsiėmimai “Kalbėjimo menas – paveikus žodis” yra skirtas vyresnių klasių mokiniams. Tai yra viešosios kalbos ir žaidybinių kalbinių improvizacijų mokymai, kurių metu mokiniai mokysis viešai kalbėti, sugebės artikuliuotai dalintis savo idėjomis ir kurti, atlikti improvizacijas. Užsiėmimai skirti skatinti mokinių pasitikėjimą savimi ir išsivadavimui nuo vidinių baimių bei blokų. Kalbinė ir vaidybinės improvizacijos lavins mokinių vaizduotę. Siekiant skatinti mokinių kūrybinę raišką, mokiniai bus mokinami ne tik improvizacijos, bet ir teksto suvokimo bei interpretacijos gebėjimų.
Edukacijas ves Rita Juodelienė, Lietuvos muzikos ir teatro akademijos, Vilniaus kolegijos dėstytoja, kuri turi sukaupus didelę patirtį dirbant su paaugliais, jaunais teatro ir kino aktoriais, kultūros vadybininkais. 2020 m. Rita Juodelienė redagavo ir išleido  Jurijaus A.Vasiljevo knygą "Paveikus žodis"

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Kuriu socialinę reklamą: technologijos turi mums padėti, o ne žlugdyti

Kviečiame tapti reklamos agentūros įkūrėjais! Pirmasis užsakymas – sukurti socialinę reklamą, skirtą ugdyti kritišką visuomenės požiūrį į perteklinį naudojimąsi technologijomis. Edukacijos dalyviai sužinos, kas yra socialinė reklama, kaip konstruojama pokyčius skatinanti žinia, kaip etiškai naudotis internete randamais vizualais.

Padedant komunikacijos ekspertams, dalyviai patys kurs socialinę reklamą / reklamos idėją, kurios tikslas – paskatinti visuomenę technologijomis naudotis atsakingiau, saugant savo fizinę ar psichikos sveikatos ir išvengiant algoritmų pinklių ir interneto priklausomybės rizikos.

Edukacija skatins suprasti ir kritiškiau vertinti technologijų poveikį savijautai, ugdyti gebėjimus atsakingai ir etiškai naudoti interneto resursus ir kurti savitą, visuomenę teigiamai keičiantį turinį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kūčiukai, prėskučiai arba šližikai – tradicinis lietuvių Kūčių vakarienės patiekalas. Laikantis tradicijų kūčiukus reikėtų kepti patiems Kūčių dieną ar išvakarėse, nes tik pagamintas namuose, pačių rankomis šis patiekalas įgauna prasmę. Edukacinės programos metu vaikai prisiliečia prie šios tradicijos ir išmoksta išsikepti traškius kūčiukus, kuriuos vėliau, kartu su receptu parsiveža lauktuvių į namus. Viliamės, kad sudalyvavę edukacijoje vaikai ims kepti kūčiukus kartu su tėveliais ir kūčiukų kepimo tradicija neblės lietuvių namuose. Ši edukacija yra nuostabus vaikams potyris pažinti kūčiuką, ar kitaip vadinamą kleckučiais, prėskučiais, galkutėmis, kalėdukais, buldikais, pulkeliais, kukuliais, paršeliukais, šližikais. Pirma vaikai susipažins multimedios pagalba su istorija, kodėl kūčiukai yra tokie svarbūs ir kodėl mes apie juos šnekame. Vėliau po gražios įžangos, vaikai patys gamins skaniausius tradicinius kūčiukus, keps ir valgys su aguonpieniu ir, be abejo, įsidės į maišelius ir dovanos tėveliams. Užsiėmimo metu bus skatinama ir pagalba draugui, tai betarpiškas padėjimas savo draugams – kam nesiseka, padėti ar kartu pasiekti norimą rezultatą. Tai ir asmeninis bet kartu ir komandinis darbas – kūčiukų gamyba. Edukacija sukurs kalėdinę nuotaiką kiekvieno vaiko širdelėje, o bendras susėdimas prie stalo primins apie artėjančias gražiausias metų šventes.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Pagrindinis edukacijos tikslas - papildyti bendrąsias ir specialiąsias žinias, skatinant kūrybišką mokinių veiklą pagaminant magišką muilą.
Uždaviniai: - susipažinti su teorine medžiaga, kaip saugiai gaminamas muilas; - pasitelkiant muilo gaminimo medžiagas, inovatyviai motyvuojant mokinius veikti kūrybiškai ir lavinant mokinių vaizduotę sukurti savo magišką muilą; - aptarti ir pristatyti muilo gaminimo eigą, naudotas priemones ir pristatyti savo sukurtą muilą.
Pirmiausiai mokiniai išklauso trumpą teorinį įvadą apie muilo gaminimą: kokių saugos priemonių reikia laikytis gaminant muilą, iš kokių medžiagų gaminamas muilas ir kokia gaminimo eiga.
Išklausę teoriją mokiniai generuoja savo idėjas, kritiškai mąsto ir kelia aktualius klausimus. Įžvelgia sąsajas, tarp išklaustytos teorijos ir praktiškai išreikškia savo kūrybines idėjas - kiekvienas pasigamina savo norimą muilą. Edukacijos pabaigoje mokiniai skatinami reflektuoti savo patirtis, atliekant trumpą reflektavimo žaidimą, prisitaikant prie kiekvieno mokinio poreikių ir galimybių.
Edukacijos metu patiriamos teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją, suteikiant naujų žinių ir įgyjant naujų patirčių. Per veiklas ugdoma savivertė ir motyvacija, pasitikėjimas savimi ir pasitenkinimas savo darbu. Edukacijos metu ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti. Formuojamas / atskleidžiamas savitas, naujas požiūris, įgalinama savarankiškai reikšti savo idėjas, skatinama saviraiška ir savarankiškumas. Leidžia atpažinti ir susieti naujai įgytas patirtis su turimomis formaliojo ugdymo žiniomis ir įgūdžiais.


Natūralių smilkalų gamyba iš vaistažolių ir prieskonių

Lietuvoje smilkalai senovėje gaminti iš vaistažolių ir prieskonių (kadagio, pelyno, jonažolės, šalavijo, ąžuolo žievės, kalendros, stumbražolės, ajero, gintaro ir kt.) ir smilkomi gydomaisiais tikslais, tačiau dabar smilkomų žolių savybės yra deja primirštos. Nuolatiniame strese, skubėjime ir įtampoje gyvenantis žmogus šiandien nėra išrankus ir perka tai, ką jam įperša nuolatinės konkurencijos sąlygomis veikiantis pardavėjas, siekiantis parduoti kuo daugiau ir kuo pigiau. Smilkome dabar labiau pramoginiais tikslais (pvz. norėdami panaikinti blogą kvapą), o didžioji dauguma rinkoje esančių smilkalų gaminami iš nenatūralių, toksiškų, žmogaus sveikatai kenksmingų medžiagų. Prekybos centruose – kaip niekad didelis šių kvapiųjų lazdelių pasirinkimas. Tačiau laboratoriniai tyrimai patvirtino, jog beveik 95% rinkoje esančių smilkalų gali ne tik sukelti galvos skausmą, bet ir stipriai pakenkti žmogaus kvepavimo takams, nervų ir imuninei sistemai ir, galų gale, susargdinti sveiką žmogų.

Tad kviečiame jus į natūralių smilkalų gamybos užsiėmimą, kurio metu jūs savo rankomis gaminsite smilkalus iš vaistažolių ir prieskonių. Sužinosite, kokios medienos pagrindą geriausiai naudoti smilkalų gamyboje. Taip pat sužinosite natūralių smilkalų "klijų" receptą (smilkalus klijuojame medumi ir cukrumi, dėl to jie yra visiškai natūralūs, be jokių toksiškų dervų). Jūsų pasirinimui siūlome net 40 vaistažolių ir prieskonių, naudositės metodine medžiaga, derindami savo smilkalų ingridientus pagal asmeniškai jums tinkančias jų savybes. Kiekvienas dalyvis pasigamins po 10-12 natūralių smilkalų iš savo pasirinktų vaistažolių ir prieskonių. Po užsiėmimo jums atsiųsime metodinę medžiagą apie kiekvienos vaistažolės ir prieskonio savybes, poveikį, suderininamumą, kuria galėsite naudotis toliau savarankiškai kurdami smilkalus namuose.


Literatūrinė edukacija ,,Kvapų akademija“

Kaip kvepia cinamonas, kardamonas ar levandos? O kaip kvepia mėnesiena, šaltis, užmarštis? O kokios spalvos yra tavo klasės kvapas? Lai kelią į literatūrą, kūrybą, savęs bei pasaulio pažinimą jums atveria uoslė. Literatūrinė edukacija „Kvapų akademija“ skirta 7–12 klasių moksleivių vaizduotei ir kūrybiškumui lavinti. Edukacijoje mokiniai tamsoje (su ,,miego akiniais“) klausosi knygos ištraukos, susipažįsta su vaistinių ir prieskoninių augalų kvapais, sužino apie žmogaus uoslės galimybes, kvepalų gamybą, lavina savo kūrybiškumą siedami knygos tekstą su kvapais, kvapus su spalvomis, kurdami savo klasės kvapą. Kultūrinė edukacija ,,Kvapų akademija“ ugdo su literatūros pažinimu susijusius mokinių įgūdžius: gerina teksto suvokimo, interpretacijos gebėjimus, skatina įdomesnę teksto analizę. Tikimės, kad modernus (tarpdisciplininis) edukacijos formatas pačius mokinius skatins ieškoti naujų ir netikėtų informacijos pristatymų būdų, padės jiems rengiant teminius pranešimus, veiklų pristatymus. Edukacija turi ir pažintinį turinį: mokinius supažindina su kvapais, mados ir kvepalų istorija, moko aprangos etiketo (kvepinimosi protokolo). Siekiami rezultatai – kūrybiški, išsilavinę, lakios vaizduotės vaikai ir jaunuoliai, mėgstantys skaityti, gebantys suvokti ir interpretuoti perskaitytą tekstą, žinantys aprangos etiketą, kvepalų istoriją. Pastaba:  Mažiausias pamokų skaičius Kauno mieste - 2 pamokos vienoje mokykloje. Mažiausias pamokų skaičius kituose miestuose - 4 pamokos vienoje mokykloje. Kiekviena edukacija derinama individualiai, tad norėdami rezervuoti laiką, būtina susisiekti telefonu.


Tikslas:
1. Supažindinti su koklių atsiradimo istorija ir išmokyti pasigaminti koklio fragmentą.
Uždaviniai:
1. Paaiškinti kaip koklinės krosnys atskleidžia tam tikro laikmečio dvarų sociokultūrinį gyvenimą.
2. Papasakoti apie koklių rūšis (nuo seniausių puodyninių iki plokščiųjų).
3. Supažindinti su koklių puošybiniais motyvais, siužetais.
4. Demonstruojant įvairias technikas išmokyti pasigaminti koklio fragmentą.
Krosnies ištakos slypi akmens amžiuje, o koklių gamybos amatas, perduodamas iš kartos į kartą, atkeliavo iki mūsų dienų. Kodėl koklių ir jų fragmentų dažniausiai randama pilių ir dvarų teritorijose, griuvėsiuose? Kokią dar funkciją, be pagrindinės savo paskirties, atliko koklinės krosnys? Atsakymus į šiuos klausimus sužinosite edukaciniame užsiėmime „Kokliai. Molyje įamžinta istorija“.
Koklių būta įvairių – paprastų ir įmantriai dekoruotų. Lietuvoje aptinkamų koklių dekorui įtaką darė populiarūs Europoje siužetai ir ornamentai, kurie plito per dailės kūrinius, grafikos lakštus, knygas, keliaujančius amatininkus. Keliaudami po Šiaulių istorijos muziejaus ekspozicijas susipažinsite su Šiaurės Lietuvoje rastais koklių fragmentais ir sužinosite, koks koklių fabrikas, įsteigtas visai šalia miesto, garsino Šiaulius. Vėliau Amatų mokykloje galėsite išbandyti amatininko profesiją, iš molio nusilipdyti savąjį koklį ir jį dekoruoti.


ANIMACIJOS PRAŽIAMOKSLIS (Nuotolinė paslauga)

Ar piešti judantys paveikslėliai atsirado seniai? Ir iš viso ar piešti judantys paveikslėliai iš tiesu juda? Susitikimo metu susipažinsime su animacinių filmukų pirmaisiais protoipais. Pažiūrėsime patį seniausią animacinį filmą. Aptarsime, kokios yra animacijos technologijos. Pažiūrėsime, kaip gailma susikonstruoti šviečiantį stalelį- pagrindinį animatoriaus įrankį. Pažiūrėsime įvairiausių pavyzdžių, kaip galima sukurti animacinį filuka iš Lego žmogeliukų, veltinio ar net sniego. Ir galiausiai sužinoję pačius pagrindinius animacijos kūrimo principus, pačių paparasčiausių priemonių pagalba, pabandysime nupiešti kelis pirmuosius savo animacinius filmukus Verčiamos knygos technkia (Flip book). Reikalingos priemonės: popierius, seni prirašyti sąsiuviniai, mėgstamos piešimo priemonės- pieštukai, kreidelės, flomasteriai ir pan.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija „Scenos kalbos treniruotė“ (5-12 klasėms)

Kūrybinė edukacija „Scenos kalbos treniruotė" skirta 5 -12 klasių moksleiviams. Ši edukacija yra tęstinė, pradedama nuo pirmųjų klasių, adaptavus užduotis pagal vaikų/jaunimo amžių ji tęsiama, todėl taip užtikrinama tobulėjimo galimybė ir pažintis su scenos kalba gali tęstis toliau, žengiant mokiniui į vyresnes klases. Šios edukacijos tikslas pateikti teorines žinias apie kalbą, kalboje dalyvaujančius kalbos padargus, supažindinti su žmogaus balso galimybėmis. Teorinės žinios edukacijos metu pritaikomos praktiškai. Tai ne tik nauja jaunimui, bet ir įdomu išbandyti. Kas yra scenos kalba, ar ji skiriasi nuo mūsų kasdienės kalbos mokykloje ar namuose, ar balsas gali atspindėti žmogaus asmenybę, išsilavinimą, netgi profesinius aspektus. Ar intonacija gali atstumti žmogų, jį žeisti arba, atvirkščiai, suteikti teigiamas emocijas, kas yra balso jėga, kaip ją valdyti. Šie ir kiti klausimai sufleruojami edukacijos lankytojams, kurie kartu su Alytaus miesto teatro aktoriumi Eugenijumi Rakausku ieško atsakymų praktiniame scenos kalbos meno užsiėmime. Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai/jaunimas supažindinami su kalbos ir balso ypatumais, atlieka dikcijos ir kvėpavimo pratimus, bando įveikti greitakalbių iššūkį. Kiekvienos amžiaus grupės moksleiviams parenkamos ir pritaikomos skirtingos praktikos užduotys – jaunesnieji įsikūnija į personažus, vyresnieji balsu mėgina ir mokosi reikšti emocijas. Kartu jie susipažįsta su kūrybiniu procesu, aktoriaus pasirengimu vaidmeniui, siekia atrasti sceninio žodžio įtaigumą ir nekasdienio skambesio tobulumą. Pirmasis pažintinis susitikimas gali tęstis toliau, gilinantis į scenos kalbos meno subtilybes.


Spektaklis jaunimui „Doriano Grėjaus portretas“

"Doriano Grėjaus portretas" - objektų spektaklis be žodžių, kuriame naudojamos miniatiūrinės, statiškos skulptūros bei veidrodžiai. Spektaklis, pastatytas pagal airių rašytojo Oscaras Wilde‘o to paties pavadinimo romaną, gvildena žmogaus dvilypumo ir jo savidestrukcijos temas.


Taškavimo technikos edukacijose mokiniai turės galimybę pasinerti į ypatingą mandalų kūrimo meną, pabrėžiant tiek meninę išraišką, tiek gilesnę kultūrinę mandalų reikšmę. Detalus raštų kūrimas taškeliais ne tik padės lavinti smulkiąją motoriką, dėmesio sutelkimą ir vizualinius-erdvinius gebėjimus, bet ir suteiks meditacinės patirties, kuri skatina sąmoningumą ir streso mažinimą. Per besikartojantį taškų dėliojimo procesą mokiniai ugdys kantrybę, atkaklumą ir pasiekimo jausmą, taip pat susipažins su mandalų kultūrine ir istorine svarba. Šie užsiėmimai orientuoti į holistinę ugdymo patirtį, sujungiančią meninių įgūdžių ugdymą su kultūros pažinimu ir emocine gerove.


Žymusis prancūzų XIX a. romanistas Onorė de Balzakas yra lankęsis Lietuvoje. 1843 m. spalio 10 d. atvyko į Tauragę. Tų metų pavasarį jis buvo atplaukęs į Peterburgą pas savo mylimąją grafienę Eveliną Hanską, kurią ketino vesti. Taip ir nesutaręs dėl vedybų, rašytojas rudenį karieta iškeliavo atgal pro Rygą į Paryžių. Balzakas Tauragėje sustojo kaip paskutinėje stotyje, kur pašto užeigos namuose parašė laišką grafienei. Laiške rašoma: „Brangioji Grafiene, filosofas, teigdamas, kad negalima rašyti užeigos plunksna, pasakė didžią teisybę, nes, kad ir kažin kaip Jūs būtumėte nuliūdus, netvertumėte juokais, matydama, kaip aš darbuojuos tokia plunksna...”. Tai vienintelis rašytojo laiškas, rašytas Lietuvoje. Edukaciniame užsiėmime „Balzako laiškas” vaikai pirmiausia išvys muziejaus pilies menėse itin retai matomą šešėlių instaliaciją, kur vaizduojamas Balzakas, žengiantis į Tauragės paštą. Užsiėmimu siekiama neformalioje muziejaus kultūrinėje erdvėje supažindinti mokinius su XIX a. rašymo žąsies plunksna tradicija, kuri pradėta dar VI a. prieš Kristų. Antroje edukacijos dalyje vaikai sužinos šios rašymo technikos istoriją: ar visos žąsies plunksnos tinkamos rašymui, kaip jas tinkamai paruošti, ką daryti, jeigu sulūžta plunksna, apie kaligrafijos meną ir dar daug įdomių dalykų apie popierinių laiškų rašymą Balzako laikais bei paties rašytojo įdomiausius gyvenimo faktus. Vaikai, atkartodami tuomet viešėjusį rašytoją, pamėgins kaligrafiškai parašyti laišką ant popieriaus, naudodami tušą ir žąsies plunksną ir, jei tądien šypsosis laimė – patys sulauks slapto laiško.


Varliagyviai. Įvairovė ir gyvenimo ciklas. (Nuotolinė edukacija)

Nuotolinės edukacinės programos metu laukia pažintis su šaltakraujų gyvūnų atstovais – varliagyviais. Išsiaiškinsime, kada ir kaip varliagyviai atsirado, kuo jie yra ypatingi bei reikšmingi mus supančioje aplinkoje. Analizuosime įvairiose kultūrose vyraujančius stereotipus apie varliagyvius, prisiminsime girdėtas pasakas ir šių gyvūnų vaidmenį jose. Pasaulyje priskaičiuojama apie 7000 varliagyvių rūšių, bet ar daug apie juos žinome? Kaip vystosi varliagyvis, koks yra jo gyvenimo ciklas? Edukacijos metu aptarsime varliagyvių metamorfozės etapus, neįtikėtiną prisitaikymą ir jų gynybos mechanizmus, kuriais varliagyviai tikrai gali nustebinti. Varliagyvius sutikti galime ne tik prie vandens telkinių. Jie paplitę ir tokiose aplinkose, apie kurias nebūtumėt net pagalvoję. O ar žinote, kiek rūšių varliagyvių gyvena Lietuvoje? Edukacijos metu laukia pažintis su rečiausiais ir saugomais mūsų šalies varliagyviais, sužinosite kokios varliagyvių rūšies išsaugojimo projektą vykdo Lietuvos zoologijos sodas. Prisijungti prie šios edukacinės programos ir pasisvečiuoti Lietuvos zoologijos sode virtualiai, kviesime per Zoom platformą.


Spektaklis “Nojaus laivas”
 Spektaklis „Nojaus laivas“ – tai  teatro kalba labai vaizdingai, įdomiai  papasakota  Šventame Rašte, Pradžios knygoje aprašytą  Didžiojo tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istoriją.  Dievas dėl žmonių nedorumo planavo milžinišku potvyniu sunaikinti Žemę, tačiau  tarp visų žmonių atsirado vienas vyras Nojus, kuris rado malonę Dievo akyse.  Nojui  buvo duoti nurodymai suręsti didžiulį laivą į kurį turėjo tilpti ne tik Nojaus  žmona bei trys jo sūnūs su žmonomis, bet ir visų žemėje gyvenančių gyvūnų, paukščių ir roplių poros. Nojus –mūsų visų propropro... prosenelis, supermenas, didvyris išsigelbėjęs nuo tvano.
 Biblinė  pasaulio tvano  ir Nojaus išsigelbėjimo istorija atskleidžiama aktoriui vartant ir komentuojant nuostabiais raštais ir piešiniais išmargintos didelės bei paslaptingų kertelių turinčios knygos puslapius. Kartais iš jų išnyra vis nauji personažai: žmonės, gyvūnai, paukščiai, ropliai, laivo korpuso detalės, ar teksto nuotrupos. Piešiniuose ir tekstuose tarsi senoviniuose papirusuose ar olose išraižytose ornamentuose suskamba visiems gerai žinoma Šventojo Rašto istorija. Orginaliai, jautriai.
Spektaklio kūrėjai:
Dailė - Liuda Liaudanskaitė
Muzika - Mantas Joneikis
Režisūra - Kamilė Kondrotaitė
Vaidina- Liudas Vyšniauskas


Edukacinė programa „Poeto Stasio Jonausko kūryba vaikams“

Skuodo rajono savivaldybės R. Granausko viešoji biblioteka

2023 m. minėsime poeto Stasio Jonausko 75-asias gimimo metines. S. Jonauskas buvo LR Vyriausybės kultūros ir meno bei kitų premijų laureatas, žymus Lietuvos ir Skuodo krašto poetas.
Savito braižo poetas daugiausia kūrė suaugusiems, o 1996 m. buvo išleista vienintelė jo eilėraščių knygelė vaikams „Šoka žaliosios varlytės“.
Kultūros paso programa „Poetas Stasys Jonauskas vaikams“ skiriama jo kūrybos populiarinimui ir sklaidai 1-4 klasių mokiniams. Vaikus pasitinka ir visą renginį lydi pagrindinis knygutės personažas – varlė. Programoje bus skaitomi S. Jonausko eilėraščių tekstai. Kiekvienas skaitomas eilėraštis ekrane bus iliustruojamas Regioninio  vaikų kompiuterinių piešinių konkurso „Žaliųjų varlyčių šokis“ dalyvių piešiniais.
Edukacinėje programos dalyje akrostichu kuriamas naujas eilėraštis, kurio pirmosios raidės poeto asmenvardis – Stasys Jonauskas. Mokiniai sužinos kas yra akrostichas. Kūrimui naudojamos knygutės „Šoka žalios varlytės“ eilėraščių žodžiai. Ši veikla organizuojama komandiniu principu. Vėliau mokiniai kurs poeto eilėraščių iliustracijas kompiuterinius piešinius „Paint.NET“ programa ir trumpai pristatys savo kūrinius ir kurį eilėraštį jie iliustravo.
Užsiėmimo baigiamasis akcentas – lankymasis ir nuotrauka prie poeto Stasio Jonausko atminties suolelio parkelyje prie Skuodo kultūros centro.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kviečiame moksleivius atvykti į Kurtuvėnų dvaro sodyboje įsikūrusį lankytojų centrą, kuriame prasidės nauja ir įdomi pažintis su Kurtuvėnų kultūros, gamtos paveldu, žmogaus ir gamtos galia sukurtu kraštovaizdžiu. O kad ši edukacija būtų dar įsimintinesnė – jos metu ne tik pasakosime istorijas, legendas, tačiau ir bandysime išspręsti kryžiažodį! Lankytojų centro ekspozicijoje „Kraštovaizdžio įvairovė“ rasite mįsles, užuominas, užduotis bei jų atsakymus – viską, ko mums prireiks sprendžiant galvosūkį ir atrandant milžinų paslaptis! Edukacijos metu susipažinsime su kultūros paveldu, gamta, bei juos apjungiančia dalimi – žmogumi ir jo veikla. Sužinosime ne tik ką slepia milžinai, bet ir įsijausime į jų veiklą – formuosime žemę, ją keisime, supsimės ant milžino ašarų, bei bandysime palikti savo milžinišką antspaudą. Na, o visas užduotis įveikus, sudėliojus kryžiažodį keliausime į autentišką Kurtuvėnų dvaro svirną kur lauks smagus ir įtraukiantis grindų žaidimas "Pažinkime Kurtuvėnų regioninį parką". Žaidimo principas - kaip kitų stalo žaidimų, kuomet metamas kauliukas ir lentoje į priekį paeinama per tiek langelių, kiek iškrito taškų. Pakeliui komandų lauks įvairūs klausimai, apie Kurtuvėnų regioninį parką, bei įdomios užduotys. Įveikus visas užduotis mūsu lauks milžino staigmena!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Daraktorinė arba Slaptoji XIX a. mokykla

Edukacinis užsiėmimas „Daraktorinė (Slaptoji) mokykla“ – pamoka-žaidimas atkurtoje XIX a. slaptojoje lietuviškoje mokykloje. Užsiėmimo tikslas – taikant novatoriškus edukacinius ugdymo metodus istorinėje-kultūrinėje erdvėje, supažindinti jaunimą su slaptųjų (daraktorinių) mokyklų laikotarpiu Lietuvoje bei aktyvinti ir efektyvinti vertybių sklaidą, didinant mokinių motyvaciją domėtis Lietuvos krašto istorija, skatinti jaunimą skaityti, domėtis knygomis. Edukacinio užsiėmimo uždaviniai: pristatyti edukacinės programos dalyviams spaudos draudimo laikotarpį; supažindinti dalyvius su spaudos draudimo laikotarpiu, mokykloje bei visuomeniniame gyvenime taikytomis carinės Rusijos rusifikacijos priemonėmis; pristatyti mokiniams daraktorinę mokyklą (slaptąją lietuvišką mokyklą) kaip atsvarą rusifikacijai; kelti knygos vertę pasitelkiant meninės edukacijos priemones; ugdyti mokinių norą pažinti ir perimti tautos istorinę atmintį; skatinti mokinių kūrybinę saviraišką kultūrinėje erdvėje. Edukacinio užsiėmimo dalyviai supažindinami su muziejaus ekspozicijoje esančia eksponatų kolekcija, menančia spaudos draudimo laikotarpį (1864–1904), su svarbiausiais istoriniais faktais. Edukacinėje erdvėje – XIX a. slaptojoje lietuviškoje mokykloje, mokiniai supažindinami su graždanka, grifelinėmis lentelėmis, lietuviškomis maldaknygėmis, naudotomis per lietuviškos spaudos draudymetį. Mokiniams pristatoma lietuviškos mokyklos istorija spaudos draudimo laikotarpiu. Supažindinama su žymiausiais knygnešiais, daraktoriais, pagrindiniais laikraščiais „Aušra“ ir „Varpu“, kokios bausmės grėsdavo mokiniams, išdrįsusiems prakalbėti surusintose valstybinėse mokyklose. Mokiniai dalyvauja vaidmenų žaidime „Slaptoji lietuviška mokykla“. Dalyviai pasiskirsto vaidmenis (du žandarai, daraktorius (mokytojas), knygnešys, pirkios šeimininkas ir mokinukai), vaidina trijų scenų vaidinimą (naudojami vaidinimui skirti rūbai; knygnešio ir žandarų dialogas).


MOKAUSI IŠ KINO nuotolinės edukacinių filmų peržiūros su aptarimu

Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios temos: draugystė, santykiai su šeima, bendraamžiais, moraliniai pasirinkimai, emociniai išgyvenimai, asmens tapatumas, patyčios, tolerancija ir kt. Siūlomų filmų programa yra kruopščiai atrinkta skirtingoms amžiaus grupėms. Pagrindiniai atrankos į programą kriterijai – pasakojamos istorijos universalumas, aukštas meninis lygis, patrauklus pateikimas, edukaciniai elementai. Siekiant, kad programa būtų įvairiapusiška, daugumos filmų teises Lietuvoje įsigyja „Skalvijos“ kino centras. Filmai žiūrimi nuotoliniu būdu (klasėje arba namuose), atsiuntus filmo nuorodą. Po filmo peržiūros vyksta nuotolinė diskusija su profesionaliu moderatoriumi (medijų, kino edukatoriumi, psichologu, darbo su jaunimu specialistu). Filmus taip pat lydi profesionali edukacinė medžiaga, kurią papildomai po aptarimo gali naudoti   pedagogai. Metodinėje medžiagoje pateikiamas filmo kontekstas, analizuojamas stilius, parengtos įdomios praktinės užduotys ir klausimai diskusijai. Programą atnaujinama, ją sudaro 10-15 filmų, skirti įvairaus amžiaus moksleiviams. Šiuo metu programoje: „Atsargiai, ragana!“ (rež. Rasko Miljković), „Romi salonas“ (rež. Mischa Kamp), „Bintė“ (rež. Frederike Migom), „Apverstas bokštas“ (rež. Jaak Kilmi), „Arčiau debesų“ (rež. Meikeminne Clinckspoor), „Lenos jūra“ (rež. Domien Huyghe), „Gauja“ (rež. Tomas Polensky), „Mūsų vieta“ (rež. Jacqueline Zund), „Pavasaris ateis“ (rež. Sara Kern), „žeme, stop“ (rež. Kateryna Garnostai), „Aš niekda neverkiu“ (rež. Piotr Domalewski). Kiekvienais metais programa papildoma 2-4 filmais. Detalūs filmų aprašymai ir amžiaus rekomendacijos „Mokausi iš kino“ interneto svetainėje www.mokausiiskino.lt.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Saulės simbolio baltų kultūroje pažinimas ir interpretacija

Saulė ir Saulės ratas yra svarbiausias abstraktus pasaulio sukūrimo ženklas. Šiuose ženkluose atsispindi tradicinis mūsų protėvių baltų supratimas apie žmogų ir pasaulio sandarą. Edukacijos pradžioje dalyviai bus supažindinami su protėvių baltų tikėjimu ir mitologija, įgis teorinių žinių apie simbolius ir ženklus, jų reikšmę praeityje ir svarbą dabartyje. Dalyviams bus parodoma ir pateikiama vizuali Saulę simbolizuojančių simbolių medžiaga, kadangi baltų kultūroje ženklai ir simboliai turėjo ne vieną vaizdinę išraišką. Saulės ženklas turi labai daug įvairių variantų ir papildomų reikšmių, todėl tai yra tema, kurią dalyviai gali ir toliau plėtoti savo kūryboje.
Užsiėmimo metu siekiama išlaisvinti dalyvių  kūrybiškumą per meninę praktiką: panaudojant pamatytus Saulės simbolius, sukurti savitus raštus koliažo formate.  Pasitelkiant dailės priemones piešiama ant popieriaus, popierius gali būti lankstomas, karpomas, plėšomas ir klijuojamas. Siekiama, kad dalyviai išradingai panaudotų popierių ir kūrybiškai derintų flomasterių ir spalvotų pieštukų spalvas.
Užsiėmimo pabaigoje dalyviai įtraukiami į pokalbį, kad pasidalintų savo įspūdžiais, kaip jiems sekėsi interpretuoti temą, pasidalinti ir papasakoti apie savo sukurtą koliažą.
Įvadinė vaizdinė medžiaga suteiks žinių apie protėvių ženklų kalbą ir simbolių prasmę, paskatins smalsumą pažinimui.  Pagrindinė užsiėmimo dalis – praktinė, kurios metu atkartojami Saulės simboliai  sukuriant koliažą.  Užsiėmimo metu dalyviai lavina savo etninį pažinimą, estetinį pojūtį, kūrybingumą, dėmesingumą, kruopštumą, smulkiąją motoriką, ugdo komunikavimą ir pagarbą žmogui bei jo kūrybai.


Kūrybinė laboratorija „Išgirsk, pajausk, sukurk“ skirta 1-5 klasių moksleiviams pristatyti pagrindines Lietuvos valstybines ir kalendorines šventes, jų tradicijas ir papročius. Edukacija pritaikoma jos užsakymo metu vyksiančiai šventei. Taikant skirtingus metodus, moksleiviams yra pristatoma tema, leidžiama išgirsti ir pamatyti vaizdinį pristatymą, sudalyvauti šokant tradicinius švenčių šokius, ratelius ir pasigaminti teminį kūrybinį darbelį. Suteikiamos visos reikalingos priemonės.


Pojūčių spektaklis "Anykščių šilelio takais"

Pojūčių spektaklis "Anykščių šilelis", sukurtas pagal A.Baranausko poemą. Aktorių komanda įtraukia spektaklio dalyvus į vyksmą, kurio metu naujai pateikiamas senas literatūros kūrinys, kuris gali pasirodyti neįdomus ir neįtraukiantis, bet tai klaidinga nuomonė. Spektaklio metu ugdomos jaunimo literatūrinės žinios ir suvokimas. Skatinamas kūrybiškumas ir pažinimas aplinkos kuri mus supa. Siekiama padėti atrasti naujų ir netikėtų pojūčių bei patirčių. Atlikėjai: Emilija Dedelaitė, Mindaugas Gargasas, Rugilė Tamošauskaitė, Skaistė Grašytė, Arvydas Šaučiūnas, Miglė Janutėnaitė, Greta Dirmauskaitė.


„Lietuvių kalbos pamoka tarpukario pradžios mokykloje“

Edukaciniu užsiėmimu „Lietuvių kalbos pamoka“ siekiama supažindinti mokinius su iškiliomis Lietuvos istorijos asmenybės ir įvykiais bei reikšmingu tarpukario Lietuvos literatūros kūriniu – B. Sruogos „Giesme apie Gediminą“. Edukacinio užsiėmimo metu edukatorius supažindina mokinius su būsima veikla, „pamokos“ tema, trumpai papasakoja apie tarpukario Lietuvos mokyklų specifiką. Edukacinės programos metu atliekamas anksčiau minėto kūrinio skaitymas bei perskaityto teksto analizė. Mokiniai skaito paeiliui, tad į edukacinę veiklą įtraukiami visi. Susipažinus su kūriniu, jo personažais ir atlikus kūrinio analizę, pereinama prie praktinio užsiėmimo – tarpukariui būdingo reiškinio – gyvojo paveikslo – kūrimo. Mokiniai persirengia specialiais, kunigaikščių laikus vaizduojančiais, rūbais, susipažįsta su ant jų esančiais simboliais, pasiskirsto vaidmenimis ir drauge perskaito dar vieną B. Sruogos poemos „Giesmė apie Gediminą“ posmelį. Galiausiai visi sustoja bendrai fotografijai.


Pažink Mūšos tyrelio pažintinį taką kitaip

Tikslas: Gilinti 9-12 klasės mokinių žinias apie Mūšos tyrelio pažintiniame take unikalios gamtos formavimasį, kultūrinius objektus, istorinius įvykius, mitologiją.
Uždaviniai: 1. Mokyti mokinius „skaityti“ žemėlapį, orientuotis erdvėje; 2. Ugdyti mokinių gebėjimą rasti sąsajas tarp įvairių gamtos ir kultūros objektų, lietuvių papročių, tradicijų ir šiuolaikinio  žmogaus  gyvenimo būdo. 3. Ugdyti tapatumo, pasididžiavimo savo šalimi jausmą, siekį domėtis gamtos ir kultūros paveldu ir atsakomybę už jo išsaugojimą.
Veikla: programos dalyviai individualiai arba grupėmis turės atlikti į vairias gamtos, kultūros pažinimo užduotis: rasti tam tikrus Mūšos tyrelio pažintiniame take esančius objektus, atlikti su tais objektais susijusias užduotis: rasti mitologinius bruožus, vizualizuoti, ieškoti sąsajų su lietuvių literatūra ir kt. Pagrindinis veiklos metodas: orientacinės varžybos.
Siektini rezultatai: 1. Gebėjimas orientuotis pažintiniuose takuose, derinant turimą ir naujai įgytą patirtis; 2. Gebėjimas sujungti materialųjį ir nematerialių lietuvių tautos kultūrinį paveldą su gamta; 3. Išaugęs tapatumo, pasididžiavimo savo šalimi jausmas.
Metodai: Orientacinės varžybos, individualios ir komandinės užduotys, refleksija.
Priemonės: žemėlapiai, užduočių lapai, asmeniniai telefonai.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacinė programa ,,Miriorama – judanti knygos panorama“

Rokiškio rajono savivaldybės Juozo Keliuočio viešoji biblioteka

Miriorama – tai specialioje dėžėje rankenėle sukama panorama, tarsi senoviško televizoriaus prototipas. Miriorama graikiškai: „myrias“ – dešimt tūkstančių, „horama“ – reginys. Tai vaizdas, sudarytas iš daugybės piešinių, kuris juda sukant rankenėlę. Mirioramos dėžę biblioteka įsigijo vykdydama Lietuvos kultūros tarybos finansuotą projektą „Lėlės atgyja bibliotekoje“. Mirioramą su durelėmis tarsi langinėmis, išdekoruotomis įvairiausiais piešiniais, pagamino žinomas tautodailininkas Vidmantas Zakarka. Teorinė dalis. Trukmė 30 min. Užsisakantieji edukacinę programą gali pasirinkti veiklos temą: ,,Mylimiausia pasaka“, ,,Pasakų pynė“, ,,Nuostabus knygų pasaulis“, ,,Mano svajonės“ ir kt. Dalyviams vyks pasirinktos temos temos pristatymas: rašytojai, knygos vaikams ir paaugliams, pasakų įvairovė, jų kūrimo ypatumai, mirioramos galimybės. Edukacinės programos esmė yra kitoks knygos skaitymas, t. y. perskaitę knygą, dalyviai ją aptaria kartu su bibliotekininke, ant popieriaus ritinio piešia perskaitytos knygos susiliejančius vaizdus, veikėjus. Sukurta ritininė vaikų knyga pavirsta užburiančiu judančių vaizdų filmu – miriorama, kuri yra demonstruojama kaip judanti knygos panorama. Knygų skaitymas virsta kūrybinėmis dirbtuvėmis, kuriose vyksta įvairiapusė edukacija: ugdomi bendravimo, skaitymo įgūdžiai, turtinamas žodynas, intelektas, vaizduotė, mąstymas. Praktinė dalis. Trukmė 30–60 min. Joje vyksta kūrybinis komandinis darbas: skaitymas, mąstymas, minčių reiškimas, iliustravimas naudojant įvairią techniką, įtaigus kūrino pristatymas auditorijai. Kūrybinė programos pusė svarbi tuo, kad dalyviai pajaučia, jog gali kurti, kyla jų savivertė. Visada smagu pasižiūrėti į programos dalyvių darbus ir pristatymus, palyginti save bendrame kontekste. Tikrai verta dalyvauti, nes tai žingsnis patirties, naujų įspūdžių, žinių link. Edukacinės programos tikslams pasiekti reikalingos priemonės: miriorama, 10 metrų popieriaus ritinys (tapetas) ir piešimo priemonės (vandeniniai dažai, teptukai


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Kiekvienais metais, artėjant šv. Velykoms, muziejus kviečia dalyvauti kiaušinių marginimo pamokėlėse, kurių metu pasakojama apie Klaipėdos krašto velykinius papročius bei tradicijas, senuosius kiaušinių dažymo būdus, spalvas ir ornamentiką. Praktinės dalies metu vaikai patys vašku margina kiaušinius bei juos dažo. Į užsiėmimą kiekvienam dalyviui reikia atsinešti po 1–2 virtus kiaušinius.


Norite sužinoti, kas tai yra šešėlių teatras? Kaip kuriami spektakliai, kuriuose gyvena, kalba, šoka, seka pasakas šešėliai?
Tam, kad šešėlis atsirastų ir atgytų, reikės jūsų lakios vaizduotės ir truputį žinių. Kaip sukurti šešėlių teatro sceną, dekoracijas, šešėlines marionetes, jas valdyti ir suteikti joms balsą, kad jos galėtų papasakoti istoriją? Visa tai sužinosite dalyvaudami edukacijoje "Šešėlių teatro dirbtuvės".

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ekskursija laivu Dreverna-Juodkrantė-Dreverna I-IV kl.

Audiogido tikslas - supažindinti su Drevernos kaimo, Juodkrantės etnine archtektūra, kilme. Ekskursijos laivu po Kuršių marias tikslas - supažindinti su šio krašto unikalia gamta. Pažintis su laivavedžio profesija vidaus vandenų laivybos taisyklėmis. Juodkrantėje aplankys unikalų skulptūrų parką ir dendroliginį taką. Prieš ar po ekskursijos yra galimybė užlipti į Drevernos apžvalgos bokštą ir pasigrožėti iš aukštai Kuršių Nerija.


Vilniaus kalnai yra istorinė, politinė ir religinė Lietuvos širdis, UNSECO Pasaulio paveldo objekto „Vilniaus senamiestis“ dalis. Vilniaus pilių valstybinis kultūrinis rezervatas siekia išsaugoti Vilniaus pilis, kaip Lietuvos istorinį valstybės ir dvasinės kultūros centrą. Vilniaus istorinio centro istorija prasidėjo ant ledyninės kilmės kalvų, kurios su pertraukomis buvo apgyvendintos nuo pat neolito laikų. Istorinį miesto centrą sudaro trijų pilių (Aukštutinės, Žemutinės ir Kreivosios) teritorijos ir viduramžiais gynybine siena apjuosta zona. Šios sportiškos edukacijos metu kviečiame moksleivius patyrinėti pačią seniausią istorinio centro dalį – Vilniaus piliakalnį su papiliais, kur buvo kreivoji pilis, kūrėsi kreivasis miestas. Nors tai archeologinė vietovė ir visi tyrimų laukiantys objektai dar glūdi po žeme, tai netrukdo kviesti moksleivius diskusijai ir lavinti vaizduotę apie senąjį Vilniaus miestą. Pažintį su rytine rezervato dalimi pradėsime prie Neries ir Vilnelės santakos. Toliau kopsime į Gedimino kapo, Altanos ir Bekešo kalnus. Pakeliui pažinsime dar ledynų suformuoto peizažo raguvas, žygio metu įsivaizduosime kreivąją pilį ir kreivąjį miestą aplink. Susipažinsime su kultūros ir gamtos vertybėmis, legendos ir istorijos padės įsivaizduoti Vilnių ir jos gyventojus nuo pat XIII a. Užduotys, kalbėjimo stilius ir konkretus maršrutas pritaikytas atsižvelgiant į moksleivių amžių (pvz. jaunesniems mažiau ar žemesnės kalvos, vyresniems – statesnės ir pan.). Tikimasi, kad panoraminiai dabartinio miesto vaizdai įkvėps idėjų laboratorijai „Vilnius 700“ artėjančiam jubiliejui.


Edukacija „Sukurk savo Babilono sodų paveikslą“ susideda iš dviejų dalių: I dalis teorinė(40 min) ir praktinė (50min) . Teorinėje dalyje edukatorė pasitinka mokinius, papasakoja apie  netradicinę edukacijos vietą, išskirtinumą bei paskirto juos grupėmis su juos lydinčiais asmenimis(I grupė tyrinėja istorinius kultūrinius objektus iš keturių pasaulio žemynų: Afrikos, Azijos, Europos ir Australijos. Mokiniai pamatys garsųjį Sidnėjaus operos teatrą, romantiškąjį Trevi fontaną, Londono tiltą, Berlyno Brandenburgo vartus,  Triumfo arką, Cheopso piramidę, Kabančiuosius Babilono sodus ir daugelį kitų, o II grupė tyrinėja Babilono sodų botanikos augmeniją - preciziškai suformuotų topiarų,  gėlių  ir dekoratyvinių medžių kompozicijas, jų kilmę, prieskoninių ir daržinių augalų įvairovę bei panaudojimo galimybes). II praktinėje dalyje kiekvienas dalyvis turės galimybę sukurti unikalų iš sėklų, grudų, žolelių ir kitų gamtos gėrybių unikalų pasirinkto pasaulio architektūros pastato paveikslą. Praktine dalimi užtvirtinamos žinios, o edukacijos pabaigoje edukacijos atstovai papasakoja apie tyrinėtus objektus, pasikeičia įdomiausiais faktais siekiant atsiskleisti kiekvieno mokinio individualumą bei įgyti reikalingų jiems gyvenime žinių ir įgūdžių. Po šios edukacijos  mokiniai pažvelgti į mus supantį pasaulį kitomis akimis – tai lyg geografijos, istorijos ir biologijos pamokos kitaip.


Ne tik pasaka, bet ir visas teatras gali sutilpti lagamine! Nereikia nei scenos, nei užkulisių – lagaminas prasiveria su jame įtaisyta „scenografija“,  pirštininės lėlės – veikėjai įsitaiso ant vaikų rankų, belieka išsidalinti žodžius ir išsirinkti raiškiausiai skaitantį pasakotoją. Atsivešime kelis lagaminus, kuriuos atvėrę išsitrauksime  pasakų veikėjus, kitą teatrinį rekvizitą ir kursime mini spektakliuką!
Pradžioje edukatorė trumpai pristatys Vaikų literatūros muziejų, užsiėmimo tikslą, eigą, trumpai supažindins su literatūrinės pasakos žanru, svarbiausiais teatro terminais, elgesiu scenoje, persikūnijimu į personažą ir kartu su dalyviais suvaidins vieną kūrinį. Tada dalyviai bus suskirstomi grupelėmis, kiekviena jų išsitrauks „savo“ lagaminą, kurį atvėrus bus pristatomas jo kūrinys, paskirstomi vaidmenys, išdalinami tekstai, leidžiama trumpai pasiruošti ir paeiliui suvaidinti. Po kiekvieno pasakos pristatymo aptarsime pagrindinę mintį ir ko ji mus moko.
Pabaigoje, išsitraukusios senas megztinių rankoves, kojines ir pirštines, medžiagos skiautes, virveles, sagutes ir siūlus, edukatorės (su dalyvių pagalba) pamokys, kaip lengvai, paprastai galima sukurti personažą - seną, nereikalingą daiktą prikelti naujam, pasakiškam gyvenimui, paskatins ieškoti senų lagaminų, juos ištapyti pasakų motyvais ir naudoti kitose pamokose, nešiotis į vaikų šventes ar atverti literatūros pamokų metu.


Viešoji įstaiga Meno ir edukacijos centras

5–12 klasių moksleivius kviečiame išmėginti drobinių maišelių dekoravimą linoraižiniu. Užsiėmimo metu vaikai maišelius dekoruos savo pačių sukurtais unikaliais meno kūriniais. Tai – paprastas, pakankamai greitas ir saugus spaudos būdas, imliai pasiduodantis įvairaus amžiaus dalyviams. Dėl to jį greitai perpranta ir puikiai įvaldo įvairių klasių moksleiviai. Tuo tarpu vyresnieji gali imtis sudėtingesnių formų – tam linoraižinys itin parankus! Nepriklausomai nuo amžiaus, linoraižinio technologija užburia netikėto rezultato žavesiu ir eksperimentavimo dvasia, moko kantrybės ir susikaupimo. Užsiėmimas vyksta interaktyviai, palaikant nuolatinį dialogą idėjų generavimo, piešimo, raižymo etapuose. Galiausiai atliktą darbą vainikuoja raižinio spausdinimas ant maišelio. Pabaigoje vyksta improvizuota diskusija, trumpas kūrinių pristatymas ir aptarimas. Užsiėmimo temą galima iš anksto derinti, atsižvelgiant į metų laiką, kalendorines šventes ar tarpdalykinę integraciją.


Edukacinis užsiėmimas PINGVINAI. KUO MES PANAŠŪS? (Nuotolinė paslauga)

Siūlome muziejaus ekspozicijas ir eksponatus pažinti virtualiai, pasitelkiant muziejaus filmuotą, fotografuotą archyvinę, ir tiesiogiai transliuojamą medžiagą. Pristatome virtualią edukaciją – „Pingvinai. Kuo mes panašūs?“ Šios edukacijos ašis – pingvinai. Jos metu dalyviams pristatysime neskraidančius paukščius – pingvinus. Ir visi klausimai, kas yra pingvinai, kiek pingvinų gyvena pasaulyje, kur jie gyvena, ar jie turi jausmus, į ką jie panašūs, kaip pingvinai gyvena šeimose, bendruomenėse, būriuose – atspindi šios edukacijos turinį. Tačiau, pingvinai yra tik priemonė iš arčiau susipažinti su mus supančią aplinką, kalbėti apie savo ir kitų jausmus, ugdyti savyje toleranciją, meilę ir užuojautą. Kaip sakė lapė iš Antuano de Sent Egziuperi knygos „Mažasis princas“: „pasidarai amžinai atsakingas už tą, su kuriuo susibičiuliauji“. Dalyviams su spec. poreikiais edukacijas veda (padeda vesti) ir dar viena edukatorė Jurgita Vasiljevienė, kuri jau 4 metus specializuojasi būtent darbui su negalią turinčiais vaikais. Jos patirčių krepšelyje darbas su autistais, su regos negalią, dėmesio, motorikos sutrikimų, protinę negalią, judumo negalią turinčiais dalyviais.


Muzikinis etno žaidimas su profesionalia instrumentinio folkloro grupe (7-8 kl. )

Muzikinis etno žaidimas - tai keturių profesionalios instrumentinio folkloro grupės narių atliekamas koncertas su integruota muzikine edukacija vaikams. Užsiėmimo tikslas - įtraukiai ir patrauklia forma supažindinti vaikus su skirtingų laikų lietuvių instrumentine liaudies muzikos principais ir autentiškais instrumentais per žaidimą jiems suteikiant galimybę savarankiškai muzikuoti patiems.
 Koncerto dalyje skamba skirtingų Lietuvos regionų liaudies instrumentinė - vokalinė muzika atliekama autentiškais instrumentais, pristatomos jų kilmės istorijos, gamybos įdomybės. Muzikiniame pasakojime - žaidime vaikams pristatomi ir pačių vaikų išbandomi įvairūs muzikos instrumentai: kerdžiaus trimitas,  švilpos,  tošelės, bandurėliai, lūpinės armonikėlės, birbynės, tarškynės, švilpukai-molinukai, lamzdeliai, piemenukų medinės, šiaudinės birbinėlės, lamzdeliai, XVI a. ragai, rageliai, skudučiai, ragai, daudytės, ožragiai, kanklės ir kiti visame pasaulyje populiarūs instrumentai: smuikas, bandonija, cimbolai, armonika, klarnetas. Pristatomas kiekvienam Lietuvos regionui unikalus repertuaras,  muzika atliekama, regionui būdinga sudėtimi. Edukacinė etno žaidimo dalis yra vainikuojama bendra liaudies daina ir šokiu.


Supažindinama su darbui naudojama medžiaga: rugio, kviečio, miežio, avižų šiaudu, aptariamas žaliavos paruošimo laikas bei laikymo sąlygos. Demonstruojami tautodailininkų dirbiniai: šiaudiniai sodai bei žaislai eglutei. Aptariamos šiaudinių dirbinių panaudojimo galimybės tradicinėje ir šiuolaikinėje kultūroje. Dirbama naudojant tradicinę pynimo technologiją bei kuriamos šiaudinio žaisliuko interpretacijos. Dalyviai susipažins su lietuvių paprotinės dailės kūriniais, kalėdinės namų puošybos tradiciniais elementais, gebės skirti javų rūšis, sužinos, kaip tinkamai paruošti žaliavą šiaudinių dirbinių gamybai, suriš keletą tradicinių šiaudinių žaisliukų.


KAIP PRIKLAUSYTI GRUPEI IR IŠLIKTI SAVIMI? Savęs ir savo vertybių pažinimas meno pagalba

Pasitelkiant meno kūrinius, kaip priemonę savęs ir savo vertybių pažinimui, o taip pat naudojantis estetinė/meninės distancijos pagalba, kviečiame patyrinėti ir pasidalinti įžvalgomis temose kaip: (1) geriau pažinti ir reikšti save: charakterį, vertybes, jausmus, mokytis reflektuoti savo būsenas; (2) stiprinti socialinius emocinius įgūdžius ir mažinti agresyvų elgesį, ugdyti toleranciją, (3) atsispirti impulsyviam elgesiui, (4) mokytis diskutuoti, dalintis nuomonėmis bei spręsti konfliktines situacijas, (5) suprasti savo elgesio pasėkmes ir bendradarbiauti tarpusavyje Meno kūrinių bei temų, kurios atspindėtos meno kūriniuose, dėka kelti klausimus, tyrinėti, eksperimentuoti, reflektuoti bei diskutuoti taip ugdant kritinį mąstymą bei kūrybiškumą.


Edukacijos metu vaikai bus supažindinami su mozaikos istorija, jos paskirtimi ir panaudojimu Lietuvoje ir pasaulyje.
Aptarsime ir ieškosime praktinių mozaikos pritaikymo galimybių kasdieniniame gyvenime. Mokiniai patys pasiruoš
nugludintus mozaikos gabalėlius iš nereikalingų stiklo bei keramikos gaminių. Dalyviai ieškos idėjų savo mozaikoms, rinksis
medžiagas (pagal dydį, faktūrą, formą, spalvas), dėlios eskizus. Mokiniai klijuos savo mozaikas ant medinių įsegamo
ženkliuko arba raktų pakabuko maketų, maišys mozaikų glaistą, glaistys ir valys. Susikurtus kūrinius dalyviai galės parsivežti
į savo namus, taip nudžiugindami ne tik save, bet ir savo artimuosius.


Ar kada nors pagalvojote, kaip nuostabu būtų turėti magiškų galių? Atrodo, neįmanoma? Mes sakome kitaip! Magija = Mokslas? „EUREKADABRA!“ - tai renginys, kurio metu sugretinsime magijos ir mokslo pasaulius. „Hario Poterio“ fanai galės pasireikšti burtažodžių konkurse, o istorijos gerbėjai prisimins Lietuvos ir kitų šalių mitus ir legendas, kupinas raganų, burtų ir kerėjimų. Tačiau renginio širdimi taps mėginimas šiuos burtus ir kerėjimus atkartoti naudojant mokslą! Pasitelkdami chemines medžiagas, tokias kaip vandenilis, įvairiomis spalvomis degančios druskos, skystas azotas, sausas ledas ir t.t. pamėginsime atkartoti burtažodžius ir jų efektą. Ugnies kamuoliai, tirštais garais kunkuliuojantys eliksyrai, sustingdyti produktai ir šviesos blyksniai prikaustys kiekvieną stebėtoją. Dar geriau tai, jog dalį eksperimentų moksleiviai galės atlikti ir patys! Pagrindinis renginio tikslas - skatinti vaikų kultūrinį sąmoningumą per kūrybiškumo ir kritinio mąstymo ugdymą. Taip pat populiarinti mokslą parodant nuostabiąją jo pusę. Renginio metu mokiniai pagilins istorijos, fizikos ir chemijos žinias, o svarbiausia – labai linksmai praleis laiką! Pasijauskite turintys antgamtinių gebėjimų ir patirkite savo magiškąją EUREKĄ!


Koncertinė įstaiga Šiaulių valstybinis kamerinis choras "Polifonija"

Muzikinės edukacijos ciklas „Senoji Europos ir Lietuvos dvarų muzika“ simboliškai žymi choro „Polifonija“ kelio pradžią, todėl šios programos pagrindas – naujai prikelti, šiauliečių kolektyvo atlikti XVI a. - XVII a. kompozitorių kūriniai. Įdomu tai, kad šių muzikos kūrėjų gyvenimai, likimai ir kūrybiniai keliai vienaip ar kitaip susiję su Lietuva ir jos valdovais. Muzikinės edukacijos metu mokyklinio amžiaus vaikai yra supažindinami ne tik su muzikiniais kūriniais ir jų atlikimu, bet ir su tuometinėmis Senosios Europos ir Lietuvos aktualijomis ir gyvenimo subtilybėmis. Kelionėje laiku vaikai sužinos, kad Lietuvos didikai ir jų atžalos buvo pasklidę po visą Europą, kad Lietuvos didysis kunigaikštis ir Lenkijos karalius buvo Ispanijos karaliaus pusbrolis, giminiavęsis su visais Europos monarchais. Bus priminta, kokia muzika žavėjosi Radvilos, Jogailaičiai, kokie svetimšaliai kompozitoriai dirbo Lietuvoje, ko nuvykę į kitus Europos kraštus klausėsi Lenkijos-Lietuvos karaliai. Edukacijos vedėjas Sigitas Vaičiulionis supažindins su XVI a. - XVII a. Lietuvoje skambėjusiais vokalinės muzikos žanrais: madrigalu, motetu ir kt. Kultūrinės edukacijos tikslai: • Formuoti aktyvaus dalyvavimo Lietuvos kultūriniame gyvenime įgūdžius; • Sudaryti galimybes mokiniams pakartoti, įtvirtinti ir plėsti žinias, gautas muzikos pamokose, vadovaujantis bendrąja mokymo ir ugdymo programa; • Formuoti mokinių įgūdį teorines žinias taikyti praktiškai.


Apžiūrimi augantys linai, darbo įrankiai linams apdoroti. Verpiami siūlai rateliu, sukami ant lankčio ir vejami į kamuoliukus. Žaidžiamas žaidimas su kamuoliuku. Audžiamos draugystės juostelės su akmenukais.


Tapybos ant šilko pamoka tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ įsikūrusiose dirbtuvėse vyksta tapybos ant šilko edukaciniai užsiėmimai vaikams. Užsiėmimo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Išmokstama skirtingomis technikomis dekoruoti šilką. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nusilieti labai gražią skarelę (55*55 cm). Suteikiamos visos reikalingos priemonės.


Kieno vardas yra Kintas? Ar jis siejamas su miestelio, esančio Šilutės rajone pavadinimu? Kaip Kuršių Nerijoje atsirado kopos? Ar kopos Kintuose yra? Ką veikė Kintų, Ventės milžinai? Kokio dydžio milžino pėda? O kelnių petnešos saga? Į šiuos ir panašius klausimus mokiniai atsako patys išklausę trumpo pasakojimo ir kelias Pamario krašto legendas apie milžinus, pažiūrėję trumpą filmuką, ,,milžinų fotografijas", padiskutavę ir išmatavę milžino ūgį, pėdos dydį, suradę pamestas milžino Kinto sagas ir žaisdami su jomis aktyvius žaidimus. Visa tai vyksta Vydūno kultūros centre (ir jo kieme), kuris įsikūręs senosios parapijinės pradžios mokyklos pastate, tad edukacijos vadovė - senosios mokyklos mokytoja, šio krašto istorijos, tradicijų ir kultūros skleidėja.


Atvykusius į dvaro valdas Jus pasitiks mistiškoji dvaro Žiniuonė. Pirmiausia keliausite drauge su ja ir iš slaptos ir magija dvelkiančios vietos paimsite stebuklingą, burtams skirtą žvakę. Tik po to, kai ištars stebuklingą senovinį žodį, Žiniuonė atvers Jums dvaro valdas, supažindins su neįprastais šiandienai laisvalaikio pomėgiais ir atskleis intriguojančias dvariškių paslaptis. Vėliau, besigrožint didingais centriniais rūmais, paslaptingoji dvaro ponia papasakos, kodėl Baronas be jos pritarimo ir palaiminimo nepriimdavo nei vieno svarbaus sprendimo, o Baronienei kone kasdien maga buvo sužinoti, ką slepia rytdiena. Apimti magiškos nuotaikos galėsite ir patys pabandyti nuspėti, kas jūsų laukia ateityje - išsiburti. Be to, kiekvienas pasidarysite laimės ir sėkmės amuletus. Po programos kiekvienas dalyvis bus apdovanotas Jaunojo dvariškio liudijimu.


Lėlių teatro spektaklis „Miunhauzeno kelionė“

Spektaklis „Miunhauzeno kelionė“ sukurtas pagal G.A. Biurgerio kūrinį „Baronas Miunhauzenas“. Pasak pastatymo autorės ir režisierės -jaunosios kartos menininkės Mildos Mičiulytės, šiuolaikiniame pasaulyje kiekvienas vaikas geba naudotis įvairiomis moderniomis technologijomis, kuriose viskas jau yra sukurta už jį patį. Tokioje kasdienybėje vis mažiau vietos lieka vaikiškos vaizduotės ir kūrybos plėtojimui. Juolab, fantazuojantis vaikas dažnai yra palaikomas meluojančiu vaiku. Tačiau mažametis neretai savo išgalvotomis istorijomis nesiekia apgavystės ar naudos sau. Tai, ką suaugusieji dažnai negatyviai vadina melu, dažnai yra artimai susieta su beprasidedančia skleistis nežabota vaikų vaizduote, kuri yra kur kas gilesnė bei nepasiduoda suaugusiųjų logikai. Režisierė įsitikinusi, kad kūrybiškumą reikia nuolat treniruoti ir stimuliuoti, norint, kad jis nenusloptų pačiame aktyviausiame – vaikystės – laikotarpyje ir šia nuostata vadovaujasi spektaklyje. Pastatymo siužetas sudėliotas iš įvairių mažo berniuko, kurio prototipas yra Baronas Miunhauzenas, nuotykių. Berniukas Miunhauzenas mokosi dailės klasėje tapyti natiurmortus. Mokytoja savo pamokose tikisi iš jo realistinio tikrovės vaizdavimo, o Miunhauzenas su savo drauge Vaizduote visuomet nukeliauja toliau, nei realybė gali jiems pasiūlyti. Taip jo darbuose gimsta naujos dailės formos - modernizmas, siurrealizmas, kubizmas... Mokytoja, žinoma, pyksta ir yra įsitikinusi, kad Miunhauzenas - negabus mokinys. Berniukas, aiškindamas, kaip jo darbuose gimė visiškai nerealistiniai vaizdai, ima pasakoti įvairiausius išgalvotus nuotykius: apie skrydį ant patrankos sviedinio, apie elnio galvoje išaugusį vyšnios medį, apie tai, kaip pats save už plaukų ištraukė iš pelkės ir kitas istorijas. Mokytoja vadina Miunhauzeną melagiu ir bando grąžinti jį į realybę, tačiau berniukas tvirtina, jog tai ne melas, o jo draugės Vaizduotės darbas. Šią tiesą jis bando įteigti savo Mokytojai ir kviečia nepamiršti fantazijos ir vaizduotės galių.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Knygų yra pačių įvairiausių: plonų ir storų, įdomių ir nuobodžių, linksmų ir liūdnų, bauginančių, o kartais ir gelbėjančių. Kiekviena jų randa kelią į žmogaus širdį... O ką daryti, kai nežinai ko nori? Tuomet kviečiame leistis į paslaptingą kelionę po Bibliotekos šalį!
Edukacinio žaidimo metu vaikai, naudodamiesi specialiu žemėlapiu, ieškos didžiausio bibliotekoje paslėpto turto. Susipažįns su skirtingomis ir smagiomis istorijomis, vykdys užduotis ir susikurs savo asmeninį knygiuką.
Edukacijos metu siekiama skatinti vaikus atskleisti savo kūrybiškumą, ugdyti vaikų sąmoningumą skaitymo klausimais, įtraukiant vaikus į edukacines veiklas supažindinti su bibliotekos teikiamomis paslaugomis ir veiklomis bei skatinti kokybišką ir prasmingą laisvalaikio praleidimą bibliotekoje.


Spektaklis „Princesė ir kiauliaganys“ H. K. Anderseno pasakos motyvais (Išvažiuojamoji)

Kas nežino garsaus danų rašytojo, XIX amžiaus sūnaus, pasaulinę šlovę ir populiarumą pelniusio pasakininko Hanso Kristiano Anderseno?! Tai pasakų karalius, turėjęs nepaprastą vaizduotės dovaną, be galo jautrią širdį, skaudžią nekilmingojo ir daug iškentėjusio vienišiaus patirtį... Šį autorių atrandame vaikystėje ir įsimename visam gyvenimui, nes susitikimas su Andersenu – tai tikros, didelės literatūros pradžia. Andersenas – klasikinės literatūrinės pasakos tėvas, nes pirmasis Europoje atsiplėšė nuo tautosakos perpasakojimo, drąsiai supynė folkloro tradicijas su originalia išmone, gyvenamojo meto tikrovės atspindžiais, naujaisiais technikos atradimais, daug ką asimiliuodamas ir rašydamas labai sinkretiško žanro kūrinius. Šios pasakos siužetas paprastas, aiškus, bet koks žavus fantazijos ir realybės junginys, koks įtaigus tikrumo, gėrio, teisybės, humoro jausmas, kokia universali prasmė! H. K. Andersenas padėjo pagrindą šiuolaikinei pasakai. Dėl to jis ir įžymus novatorius, ir nemirtingas. Šio spektaklio tikslai – priminti šiuolaikiniams vaikams labai modernų literatūros klasiką ir formuoti vertybių skalę. Įteigti vaikams, kad svarbūs yra tikri jausmai – meilė, pasiaukojimas, o ne tuštybė ir pasipūtimas... Kad vartotojiškas požiūris nuveda į dvasinį skurdumą, o įnoringas užgaidumas dažnai baigiasi liūdnai... Pasirinkta commedia dell'arte forma leidžia žiūrovui pajusti šios pasakos ironišką, kartais net groteskišką žvilgsnį į „kiaulišką“ karalystę, išvedant lengvą paralelę su blizgančio šiuolaikinio gyvenimo personažais. Po spektaklio vaikų klausiame: „Kas smagiau – žaisti su draugais kieme ar žaisti išmaniuoju telefonu?“ Dažniausiai atsakymas būna „Su draugaiiiis!" Tai ir yra pasiektas spektaklio rezultatas.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Šio edukacinio užsiėmimo metu dalyviai keliaus per Čiurlionio paveikslų debesis, kurie įgauna netikėčiausias formas, seka paslaptingas pasakas ir užmena daug įdomių mįslių juos tyrinėjančiam žiūrovui. Praktinės užsiėmimo dalies metu moksleiviai bus kviečiami sukurti savas istorijas, eksperimentuodami, piešdami, klijuodami debesų aplikacijas.


Keramikos edukacinė programa ,,Molio pašnekesiai“ .
Programos pradžioje apžvelgsime keramikos raidą, susipažinsite su lietuvių liaudies lipdymo, dekoravimo tradicijomis, technikomis. Programa pritaikyta 1-4 kl. mokiniams, priešmokyklinio amžiaus mokiniams,  pagal amžių, gebėjimus, specialiuosius gebėjimus, poreikius. Kuriant tradicinius keraminius indus, figūrėles ar kitokios paskirties darbelius, svarbu išlaikyti tradicijas: formas, spalvas, ornamentus. Stengsimės tradicijas tęsti, tačiau kiekvieno mokinio kūrybiškumas, jo supratimas, gebėjimas interpretuoti savaip, visada bus palaikomas, kiekvieno vidinis pasaulis yra kitoks, ir tai yra neatsiejama žmogiškoji vertybė. Lipdysime iš raudono, gelsvo, balto molio, taip pat šamoto. Lipdysime iš molio virvelių, formuosime darbus iš molio rutulio, konstruosime iš iškočiotos molio plokštės, junksime įvairias technikas .Darbo pradžioje nutarsime kokią techniką ir kokį molį naudosime užsiėmimo metu. Dekoruosime įvairiais būdais, taip pat archainiais motyvais – linijomis, taškeliais, spiralėmis, įspaudais, bei savo sukurtais dekoro elementais ir ornamentais. Sužinosite kas yra juodoji keramika, archajiškoji raugo technika. Sužinosite kas yra glazūra, angobas, kam ir kaip naudojami. Pilnai užbaigti darbus, reikalingi du užsiėmimai. Pirmojo užsiėmimo metu lipdysime savo kūrinį, jį puošime ornamentais, detalėmis, išdžiovintus darbus išdegsime specialioje krosnyje. Antro susitikimo metu vyksta glazūravimas, po glazūravimo darbai išdegami dar kartą , po išdegimo darbai keliauja pas autorius. Vieno užsiėmimo trukmė 90 min. Po edukacijos , mokiniams bus lengviau suprasti apie keramiką, jie turės žinių apie lipdymo, dekoravimo, darbų džiovinimo, degimo specifiką. Susipažins su keramikos dirbinio komponavimo principais. Molis - reikšminga priemonė, kūrybiniams, meniniams gebėjimams, estetikai ugdyti. Padės suprasti lietuvių liaudies meną, tautos paveldą, jo prasmę, išlikimo ir palikimo vertę. Skatins kurti gražų pasaulį.


Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo metu bus kalbama apie knygą „Debesėlis“. Tai pasakojimas apie berniuką Aistį, kuris su tėvais nuolat kraustosi iš vienos šalies į kitą, todėl trokšta bent kažko pastovaus. Kasdien pro langą stebi debesis, skaito knygas ir dėlioja savo daiktus taip, kad jo kambarys primintų ankstesnį. Ką jam daugiau veikti, kai nieko nepažįsta, o lauke – vien pavojai? Bet į svečius atskriejęs baltas balandis staiga apverčia berniuko kasdienybę... Autorė, pasitelkdama informacines technologijas ir kitas vaizdines priemones, perteiks literatūrinių personažų, siužeto kūrimo subtilybės. Papasakos apie pagrindinį veikėją Aistį ir tikrą balandį Debesėlį, įkvėpusį parašyti šią knygą. Dalyviai diskutuos apie įprastas ir keistas baimes bei draugus, kurie padeda įveikti iššūkius, nes su jais – jauku, saugu kaip namie. Visi įsitrauks į dinamiškas užduotis, žaismingas rungtis, kurios sudomins skirtingų pomėgių ir poreikių vaikus. Kūrybinėse dirbtuvėse dalyviai lankstys, dekoruos savo vaizduotės paukštį, su kuriuo norėtų susipažinti, arba pieš, aprašys savo svajonių debesėlius (pasirinktinai). Užsiėmimą ves rašytoja Ignė Zarambaitė, skaitytojų ir literatūros kritikų įvertinta už vaikams skirtas knygas „Emilio laiškas“, „Slapta laiškų rašymo agentūra“, „Pašto pelyčių nuotykiai Šiaurėje“, „Elzė ir senojo dvaro paslaptis“, „Stebuklingi senelio batai“, „Skudurinukė“, „Simas ir jo kalavijas“, „Voveriukas Mukas ir pamestas raktas“ bei apysaką paaugliams „Juodavandeniai“.


Senovės baltų gyvensena – tai trijų valandų patyriminė edukacija gamtoje įkurtame senoviniame kaimelyje, kuri supažindins dalyvius su dviem svarbiausiomis senovinio žmogaus gyvenimo sritimis – karyba ir virtuve. Visus atvykusius dalyvius muziejaus edukatoriai, įsikūniję į X -XIII a. gyventojus vesis ieškoti baltų senosios praeities – protėvių kaimo su gyva 1000 metų senumo istorija. Grupė 1val. praleis senovinėje lauko virtuvėje, o kitą valandą svečiuosis senovinio kario menėje. Po edukacijų, grupė turės galimybę dar 2val. papildomai praleisti gamtoje, išmėginti įvairiausius senovinius žaidimus ir pramogas, užkąsti savo atsivežtų užkandžių įrengtoje pavėsinėje. Plačiau apie senovinę virtuvę: Senovinėje lauko virtuvėje šeimininkai kartu su dalyviais ruošis puotai, kūrens ugnį, virs arbatą, keps duoneles, blynus taip, kaip tai darydavo mūsų protėviai. Programos tikslas – supažindinti vaikus su protėvių virtuve ir tuo metu gyvenusių žmonių maisto racionu, patiekalais ir maisto gaminimo būdais, kultūros tradicijomis ir istorija. Edukacijos metu siekiama dalyvius suburti į komandą, kur kiekvieno mažas darbas lauko virtuvėje kuria vertę galutiniam rezultatui – senovinei puotai autentiškoje aplinkoje su pasakojamomis istorijomis ir dainomis. Plačiau apie senovinę karybą: Edukacijoje mokiniai turės puikią progą pasijusti „senovės kario kalyje“ ir išmėginti jėgas treniruotėse. Dalyviai bus supažindinami su to meto kario apranga ir ginklais. Vyks karių pratybos, mokiniai treniruosis ir mokysis įvairių taktinių manevrų (svaidyti mažąsias ietis – akstis; sudaryti įvairias apsaugines skydų kombinacijas), – bus galima patirti, ką reiškia būti vieninga kariuomene (komanda).


„Vaško kumelaitė, lino uodegaitė“ – Kas? Žinoma – tai žvakė. Kaip gimsta ta vaško kumelaitė su lino uodegaite ir kviečiame Mažosios Lietuvos istorijos muziejaus žvakių liejimo edukaciniame užsiėmime. Kuom Mažosios Lietuvos gyventojai apšviesdavo namus senaisiais laikas? Kas yra žibinčius ir liktarna? Kaip lietuvininkai švęsdavo Vėlines? Ir kur namuose žibėjo Advento žvakelės? Tai ir dar daugiau sužinosite apsilankę mūsų muziejuje. Užsiėmimo dalyviai ne tik išgirs įdomių pasakojimų apie lietuvininkų tradicijas, bitininkystę, žvakių liejimą, bet ir patys dalyvaus procese ir kiekvienas savo rankose išsineš po mažyti žiburėlį.


Edukacinis užsiėmimas skirtas ikimokyklinio amžiaus vaikams ir pradinių klasių mokiniams. Trukmė 45-60 min. Nuo pačių seniausių laikų žmonės tikėjo įvairiausiomis mitinėmis būtybėmis ir garbino jas. Ypatingą vietą mitologijoje užima sakmės apie dangaus kūnus, o ypač apie deivę Saulę. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su sakmės sąvoka, mitologijos reikšme ir svarba, kaip vienu iš tautosakos žanrų. Žaidybinių užduočių pagalba ir stebėdami animuotą sakmę „Saulė ir mėnulis“ sužinos, kodėl apskritai saulė ir žemė yra tokia svarbi žmogaus gyvenime ir kodėl turime jas saugoti ir tausoti gamtą. Dalyviai smėlio dėžėje ieškos saulės detalių ir jas suradę bandys „išvaduoti“ šį dangaus kūną sudėliodami į vieną visumą ir pagrįsdami, kodėl taip svarbu tausoti savo aplinką.


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Kas nežino Baltaragio malūno! Jei neskaitė knygos, matė filmą, baletą, arba spektaklį, o gal girdėjo pasakojimą apie malūnininką ir jo dukrą, savo burtuose susipainiojusią davatką ir žinomą velnią - Pinčuką. Mokiniai susipažins su malūnų Lietuvoje istorija, jų kultūra, jų įtaką žmonių gyvenimui. Mokiniams bus pristatyti būtent šio regiono malūnai, parodytos jų nuotraukos, papasakota istorija. Be to, yra ir video medžiaga, kurioje supažindinama su malūnų istorijos faktais, kūriniu "Baltaragio malūnas": https://www.youtube.com/watch?v=Z9kXPdZ0Qw4. Taip pat bus atskleistas, kūrinio "Baltaragio malūnas" folkloriškumą. Išsiaiškinę malūnų architektūros ir puošybos elementus perkels juos į 3D vizualizaciją panaudodami 3D pieštukus - sukurs malūnų maketus.


Advento laikotarpiu siūlome mokiniams kultūrinę edukaciją „Kalėdų belaukiant“. Jos tikslas – išplėsti ir pagilinti moksleivių žinias apie Advento laikotarpio tradicijas Lietuvoje. Apžiūrint Sakralinio meno centro ekspoziciją, supažindinti mokinius su pagrindiniais krikščionybės ikonografiniais simboliais.
Edukacinio užsiėmimo "Kalėdų belaukiant" metu moksleiviai Prakartėlėje naudojamą sakralinę simboliką perkels į Kalėdinius atvirukus. Moksleiviai atskleis savo kūrybiškumą naudodami įvairias grafikos technikas, eksperimentuodami su medžiagomis, spalvomis. Užsiėmimų metu bus derinama teorinė ir praktinė – kūrybinė veikla, žaidimų įvedimas į užsiėmimus išlaisvins vaikus iš susikaustymo, skatins kūrybinius – interpretacinius įgūdžius, pažadins kiekviename iš vaikų slypintį kūrybinį pradą.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Kviečiame į nuotaikingą kelionę po garsų pasaulį. Triukšmas kine – tai terminas, reiškiantis visus garsus, išskyrus kalbos ir muzikos. Filmuojant profesionalų kiną, vaizdas fiksuojamas kino juostoje, o garsas įrašomas atskirai. Vėliau ant nufilmuoto vaizdo garsas „uždedamas“, t. y. garsas pritaikomas tam tikram vaizdui. Tokius triukšmus uždaroje, tylioje studijoje, pasitelkę pagalbinių priemonių, įgarsina aktoriai – „triukšmadariai“. Šiuos garsus mokiniai galės pabandyti išgauti patys edukacinio užsiėmimo metu.


Spektaklis "Kai žmonės vaidino Dievą..."

„Kai žmonės vaidino Dievą!.." - sukrečianti žydų genocido istorijos dalelė, patirta ir įamžinta trylikametės mergaitės. Tačiau tai pasakojimas pirmiausia apie paprasčiausios gyvenimo kasdienybės ilgesį visuotinės baimės fone. Apie viltį, meilę ir mirtį. Apie siaubą ir skausmą, kurį karo metais teko išgyventi įvairių tautų žmonėms. A. Frank istorija - ypatinga, kartu ir viena iš daugybės. 1942-iais Ana savo dienoraštyje rašė: „Man atrodo, kad trylikametės mergaitės pamąstymai bus niekam neįdomūs.“ Ji klydo. Jaunos žydaitės dienoraštis, rašytas Antrojo pasaulinio karo metais, buvo išverstas į 60 skirtingų kalbų, pagal jį sukurta keletas kino filmų, statomi spektakliai. XX amžiuje naciai taip įsijautė į dievų vaidmenį, kad jie nusprendė, jog vieni žmonės gali gyventi, o kiti - turi mirti, ir šį dievišką planą uoliai vykdė. A. Frank ir dar septyni „neverti gyventi“ žydai dvejus metus slapstėsi palėpėje įrengtoje slėptuvėje Amsterdame. Vaidinusieji dievus juos surado likus mėnesiui iki išvadavimo... Ana Frank - tai mergaitė, kurios istorija tapo milijonų neišgirstų istorijų iš holokausto balsu. Verta ateiti, nes bus linksma. Verta ateiti, nes bus liūdna. Verta ateiti, nes tai reikia prisiminti. Reikia ateiti, nes aktoriai į šį spektaklį sudėjo visą širdį. Verta ateiti, nes tai apie žmones. Apie mus.


Pažintinės - kūrybinės dirbtuvės su japonišku konstruktoriumi “LaQ kūrėjas” kviečia užkariauti 2D/3D konstravimo pasaulį ir atrasti neišsemiamas galimybes su japoniško dizaino mokomuoju konstruktoriumi „LaQ“, kuris sukurtas remiantis Japonijos kultūra ir vertybėmis. Jau daugiau nei 20 metų visame pasaulyje švietimo specialistai LaQ pripažįsta tobula mokomąja priemone. Įvadinėje dalyje moksleiviai susipažins su tekančios saulės šalies Japonijos savita kultūra bei inovatyvaus konstruktoriaus atsiradimo istorija. Sužinos kaip LaQ yra susijęs su origami menu, tradicine japoniška architektūra, pakartotinu daiktų panaudojimu, pora žaidimo kauliukų ir dubenėliu UDON makaronų! Praktinėje kultūrinio užsiėmimo dalyje moksleiviai susipažins su konstravimo technikomis ir išmoks tik iš 7 skirtingų rūšių detalių konstruoti plokštuminius/ervinius modelius. Kūrybines užduotis vaikai atliks remdamiesi gamta, daiktine aplinka, augalais ir gyvūnais- taikydami objekto atvaizdavimo ir komponavimo 2D/3D principus, perteikdami idėjas abstrakčiais, stilizuotais ar ornamento pavidalo meniniais vaizdais. „Konstravimo laboratorija japoniškai“ siūlo pasirinkti užsiėmimų temas. Ekspedicija po/į 1-2 klasėms: dinozaurų, gyvūnų arba augalų pasaulį; 3-4 klasėms: vabzdžių arba augalų pasaulį; 5-6 klasėms: erdvinius kūnus arba architektūrą. Edukacinėje programoje yra naudojami interaktyvūs mokymo metodai, kurių metu vaikai parodys tiek individualaus, tiek komandinio darbo, projektinės veiklos įgūdžius. Vaikai sužinos ir praktiškai išbandys, kad konstruoti galima ne tik geometrines figūras ir formas, bet ir lietuvių kalbą, dailę, kitus mokomuosius dalykus, praplės pažinimo ribas lavindami regimąją atmintį, gebėjimą sutelkti dėmesį, erdvinį ir kūrybinį mąstymą, vaizduotę ir fantaziją, bei praktiškai taikydami žinias ir gebėjimus kūryboje. Programoje dalyvavę mokiniai gaus "LaQ" kūrėjo diplomą, o užsiėmimų pabaigoje jų laukia staigmena!


Komedijos „Amerika pirtyje“ repeticijos Grinių namuose

Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Atėjusius į edukacinį renginį moksleivius pasitinka K.Griniaus žmona Joana Pavalkytė - Griniuvienė ir režisierius Pijus Grigaitis. Vaidybine forma perteikiama komedijos "Amerika pirtyje" atsiradimo istorija ir organizuojamos repeticijos. Edukacijos metu moksleiviai įtraukiami į spektaklio kūrimą: jiems išdalijami tekstai, personažai kartu su mokiniais paruošia spektaklio dekoracijas ir pasirinktinai suvaidina keletą scenų. Pasibaigus repeticijoms, mokiniams pravedama ekskursija po muziejaus ekspozicijas, kurios metu papasakojami svarbiausi K. Griniaus biografiniai faktai.


Kauno miesto širdis – Rotušės aikštė – saugo ne vieną paslaptį, o jas atskleisti padės aikštę apjuosę istoriniai pastatai. Edukaciniame užsiėmime sužinosite, kuriame iš jų Adomas Mickevičius lankė savo merginą, kur buvo apsistoję net trys imperatoriai ir kur Kaune yra „Mažasis Vatikanas“. Vėliau šios žinios pravers komandiniame orientaciniame žaidime Kauno Rotušės aikštėje. Po užsiėmimo moksleiviai gebės atpažinti šešis Kaunui reikšmingus pastatus, žinos jų istorinį kontekstą, gebės įvardinti paskirtį skirtingais istoriniais laikotarpiais, galės įvardinti istorines Lietuvos asmenybes, gyvenusias ar dirbusias šiuose pastatuose; pagilins komandinio darbo įgūdžius. Užsiėmime, atsižvelgiant į 8-10 kl. mokinių gebėjimus, pasitelkiama sudėtingesnė mokslinė kalba nei jaunesnių klasių mokiniams, užsiėmime skatinama diskutuoti, mokiniai kviečiami papildyti edukatorių turimomis žiniomis apie aptariamus pastatus ar asmenybes. Svarbu: užsiėmimui reikalingi keli išmanieji telefonai. Dėmesio: Kadangi užsiėmimo praktinė dalis vyksta lauke, jis yra priklausomas nuo meteorologinių sąlygų. Rekomenduojame užsiėmimą užsakyti šiltuoju metų laikotarpiu. Esant poreikiui edukacinį užsiėmimą pritaikyti vaikams su proto negalia, apie tai informuokite užsakymo formoje.


Požemiai – paslaptinga vieta, tačiau visi pojūčiai dar labiau paaštrėja užgesus šviesai. Būtent į tokius, tamsoje skendinčius
požemius leidosi pirmieji tyrinėtojai. Pasišviesdami tik žibintuvėliais, kartu su gidu čia apžiūrėsime seniausius Lietuvoje
mūrus, laidojimo patalpas, archeologinius radinius, karališkąjį mauzoliejų. Niekas neprilygsta atradimo džiaugsmui, todėl ieškosime ir atrasime visas požemių paslaptis.


Ekskursija šokolado muziejuje ir šokolado dirbtuvės

Atvykite į „Rūtos“ šokolado muziejų ir patirkite šokoladą visais savo pojūčiais – klausa, rega, uosle, skoniu ir lytėjimu! Čia ne tik išgirsite šokolado istoriją, praplėsite žinias apie apie senųjų Centrinės Amerikos gyventojų kultūrą, Europos karalių ir Lietuvos dvarų gyvenimą, bet ir sužinosite, kaip kakavmedžio sėklos virsta šokoladu, suprasite, kuo skiriasi juodasis nuo baltojo šokolado, bet ir patirsite kūrybos džiaugsmą. Muziejaus dirbtuvėse pamatysite visą šokoladinių saldainių gaminimo procesą bei patys trumpam tapsite šokolado meistrais! Derindami šokoladą su įvairiais pagardais savo rankomis gaminsite šokoladinius saldainius ir čia pat jų paragausite. Namo grįšite su pačių pagamintu skanėstų lauknešėliu, įspūdžiais ir žiniomis.


Lėlių spektaklis - pasaka vaikams „Aukso obelėlė, vyno šulinėlis“ (Nuotolinė paslauga)

„Aukso obelėlė, vyno šulinėlis“ - viena iš gražiausių ir populiariausių lietuviškų pasakų. Tai stebuklinga istorija apie Pamotės engiamą Našlaitę. Kaip ir kiekvienoje tokio tipo pasakoje, čia apstu blogio keliamų kliūčių: nedorėlė ragana kartu su savo dukromis kankina mergelę skirdama neįveikiamas užduotis, tačiau gėris, padedamas stebuklingų jėgų, galiausiai laimi ir Našlaitę pasakos pabaigoje išlaisvina bei veda jaunas Karalius. Spektaklio kūrėjams šiame pastatyme imponuoja galimybė panaudoti vaizdo teatro formas, kurios labiau priklauso kino menui, nei teatrui. Nors pasakoje nemažai liaudies dainų ir eiliavimo, spektaklyje pasakojimas kuriamas labiau vaizdais. Žiūrovai regės tokias įvairias dar nuo Antikinės Graikijos laikų populiarias vaizdinio teatro priemones kaip panoramas, mirioramas, diaoramas, taumatropą, laterna magica, mirioramines kortas, taip pat – šešėlių teatrą. 2012 m. spektaklio kūrybinė grupė (rež. R. Driežis, dail. M. Jonutis, akt. E. Piškinaitė) apdovanota Auksiniu scenos kryžium ir LR Kultūros ministerijos premija „už geriausią 2011 m. lėlių spektaklį“ 2012 m. Tarptautinio Gardino lėlių teatrų festivalio „Lėlės prie Nemuno“ prizai už „Geriausią režisūrą“, „Geriausią scenografiją“ ir „Geriausią festivalio aktorę“ spektaklio režisieriui R. Driežiui, dail. M. Jonučiui, aktorei E. Piškinaitei 2013 m. Dalios Tamulevičiūtės profesionalių teatrų festivalio (Varėna) prizas „Geriausias spektaklis vaikams“


Nykstantys gyvūnai ir jų išsaugojimo galimybės (išvažiuojamoji edukacija)

Visos rūšys turi prigimtines teises egzistuoti, jos visos vertingos gamtai ir žmonėms. Išvažiuojamosios edukacinės programos metu susipažinsite su pasaulio ir Lietuvos nykstančiomis gyvūnų rūšimis. Kai kurioms gyvūnų rūšims reikalinga ypatinga apsauga, zoologijos sodai gali būti vienintelė vieta jiems išlikti. Edukacijoje sužinosite apie iškilusias grėsmes tigrams, lūšims, papūgoms, baliniams vėžliams ar didiesiems apuokams. Suprasite koks gali būti pavojingas žmogaus įsikišimas į natūralius gamtos ciklus. Kūrybiškai spręsime esminius gyvūnų išsaugojimo klausimus. Dalyviai bus skatinami pagarbiai elgtis gamtoje ir savo veikla bei elgesiu prisidėti prie gamtos vertybių išsaugojimo. Diskutuosime, analizuosime, žaisime, priimsime atsakingus sprendimus. Sužinosime ką slepia paslaptingoji raudonoji staltiesė.


Naujai, žaismingai ir nenuobodžiai pažvelk į literatūrą! Ateik į biblioteką, kurios erdvės tampa pabėgimo kambariais! Žymaus dramaturgo Viljamo Šekspyro tragedija paremti galvosūkiai, mįslės ir kodai pakvies rimtai pasvarstyti, kiek žinome apie šį autorių ir jo kūrybą, o kiek – ne. Edukacija, skirta 8–12 klasės mokiniams padės atskleisti žanrų įvairovę, o skirtingo sudėtingumo kambariai, komandinis darbas garantuos įvairiausias emocijas. Laukia įdomi diskusija apie dabartinio, sąmoningo žmogaus vertybes: lyderystę, pasirinkimo laisvę sudėtingą žmogaus situaciją dramatiškoje epochoje. Pašekspyrinkime drauge: trūksi ar ištrūksi?


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacija „To sviestelio gardumas“ – praktinė – pažintinė programa apie sviesto gaminimą ir jo kelią iki stalo. Moksleiviai dalyvauja sviesto mušimo procese, supažindinami su senoviniais darbo įrankiais, mokomi jais naudotis. Moksleiviai sužino, kaip atsiranda pienas, sūris, sviestas, patys sviestą susimuša, o paskui suvalgo su namine duona ar pyragu. Programos pabaigoje menamos mįslės apie pieno produktus  ir jų gamybos būdus.


Tarp vartotojo ir kūrėjo. Vaidmenys, galia ir kultūra internete (Gyvai)

Technologijų teikiamos galimybės žmonijai džiugina. Visgi, kritiškai vertinti skaitmenizaciją būtina. Kritinis mąstymas yra šios edukacijos esmė: drauge apžiūrime skirtingą technologijų poveikį, kviečiant jomis naudotis sąmoningiau, kad nepadarytume žalos nei sau, nei kitam ar kitai. Kur ir kokios rizikos glūdi skaitmeninėje erdvėje? Kaip elgtis, kad jų išvengtum? O kaip – jei visgi nepasisekė?..

Jau šiandien gali pradėti vertinti skaitmeninį pasaulį kitaip ir kitaip jame elgtis – kad išliktume ir saugūs, ir pilietiški, ir kūrybiški.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kazlų Rūdos savivaldybės kultūros centras

"Žolynų linkėjimai" - edukacinė veikla, skiriama pradinių klasių moksleiviams, skatinanti jų kūrybiškumą ir pažindinanti su gamtos teikiamais privalumais bei nauda. Dailės komponavimo meno, medžiagų pažinimo, jų atradimo gamtoje ir panaudojimo galimybių edukacija. Saviraiškos ir bendravimo skatinimas, pasitelkiant kūrybą ir jaukią aplinką. Atitraukimas nuo technologinių įrenginių ir socialinių medijų, suteikiant galimybę bendrauti ir dalintis informacija dalyvaujant bendroje veikloje.


Spektaklis „Tūla, arba esame okupuota šalis“ (išvažiuojamoji)

Spektaklis „Tūla arba esame okupuota šalis“ Alytaus miesto teatre sukurtas 2012 m. Režisierė ir inscenizacijos autorė Loreta Liausaitė į sceną perkėlė vieną gražiausių lietuvių meilės ir geriausiu vadinamą rašytojo Jurgio Kunčino romaną „Tūla“ Šiame kūrinyje atskleidžiama fatališkos meilės tema, chaotiška, nuopuolių pilna autoriaus gyvenimo linija. Tai tikra istorija apie meilę , turinčią begalę spalvų ir apibūdinimų – valkatiška ir dieviška, purvina ir tyra, girta ir sąmoninga, nuščiuvusi ir klykianti, pūvanti ir išsiskleidusi. Kūrinio kalba labai vaizdinga, tuo pačiu realistiška, tad ir vaizdai teatro scenoje atspindi realybę, kuri supo autorių. Ir jeigu šiandienos jaunas žiūrovas jų nėra matęs realybėje, tai gali piešti vaizduotėje arba nuspręsti savo akimis bent dalį tos istorijos pamatyti netolimoje ateityje. Spektaklyje įkomponuotos vaizdo projekcijos praplečia scenos priemonių arsenalą, o autorinė Eugenijaus Kanevičiaus muzika papildo kūrinį, kurdama ano laikmečio nuotaiką. Įtaigus spektaklis „Tūla arba esame okupuota šalis“ įtraukia žiūrovą, atveria jo emocijas, sukuria erdvę vaizduotei ir būsimoms diskusijoms bei aptarimui. Tai galimybė kelti kultūrinį išprusimą bei gebėjimą analizuoti kūrinį, pasitelkus skirtingas meno rūšis ir priemones. Jurgio Kunčino romanas yra įtrauktas į moksleivių literatūros programas, dažnai autoriaus kūryba būna analizuojama baigiamųjų egzaminų temose, todėl šis spektaklis gali būti puiki mokomoji priemonė. Spektaklis ugdo kultūrinį jauno žmogaus sąmoningumą, įvairių kūrybinių idėjų, patirties ir emocijų raiškos svarbą ir skatina tobulinti visą gyvenimą trunkančią mokymosi kompetenciją. Taip ugdomas žiūrovo poreikis lankytis teatre, kuris būtų svarbus visą gyvenimą.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Pažintis su tošininkystės amatu 7-12(13) klasėms

Mažeikių muziejuje tošininkystė, kaip atgaivintas tradicinis amatas, pristatomas jau daugiau kaip 20 metų. Galime supažindinti ypač išsamiai ir nuosekliai, nes vieninteliai Lietuvoje turime šios krypties atstovę - tautodailininkę, dirbančią mūsų muziejuje. Užsiėmimo metu susipažįstama su tošies dirbinių įvairove: muziejuje išsaugotais etnografiniais eksponatais, tautodailininkų Vytauto ir Raimondos Ramanauskų darbais, bei kūriniais iš kitų šalių. Pateikiant informaciją skatinama mokinius atliepti turimomis žiniomis, pasidalinti savo nuomonėmis, įvertinti tošies pritaikomumą sveikos gyvensenos ir bendradarbiavimo puoselėjimui. Užsiėmimas aktyvus. Dalyviai mokomi savarankiškai pasiruošti praktinei užduočiai skirtas priemones iš muziejuje turimų medžiagų, tinkamai ir kūrybiškai jomis naudotis, saugiai atlikti darbus, pasiekti apčiuopiamą rezultatą – pasigaminti ekologišką dirbinį iš beržo tošies.
Edukaciniuose užsiėmimuose taikomos įvairios metodikos, priklausomai nuo dalyvių amžiaus, poreikių, galimybių, norų, siekių ir gebėjimų - kuo tiksliau prieš atvykdami suderinsite su edukatore, ko norite, tuo laimingesni mus paliksite.


Online lėlių spektaklis vaikams „Angeliukas. Žirafa. Staliukas“ (nuotolinė paslauga)

Siužetinį pagrindą sudaro istorija apie Žirafą ir Angelą. Žirafos atsisako draugai, nes po gausybės ją ištikusių nesėkmių, aplinkiniai nusprendžia, kad ji pati nelaimes prisišaukia ir draugauti su Žirafa yra labai pavojinga. Tuo tarpu kažkur danguje gyvena Angelas sargas, kurio sargu jau niekas nebevadina, nes jis niekam tikęs – pametė tą, kurį turėjo saugoti... Po daugelio išbandymų Žirafa ir Angelas sargas susitinka. Ir tada įvyksta stebuklas! Dailininkės G. Brazytės sukurtoje scenografijoje bus naudojamas vadinamasis „juodasis kabinetas“, kuriame stebuklingai atsiras ir netikėtai pradings spektaklio personažai. Aktoriai, valdantys lėles, ne tik joms padės įgyvendinti sudėtingiausius judesius ir tarsi angelai sargai saugos jų gyvavimą, veiksmus, padės išvengti kritimų, bet ir pasitelks tantamareskos, t.y. iliuzinio meno principą, kai vienu metu naudojamas tiek aktoriaus veidas, tiek lėlė. Toks tarytum gyvo plano atsiradimas čia atlieps pjesės siužetinę angelų sargų liniją, o taip pat – idėjinę ryšio tarp žmonių svarbą.


Lietuviškos verpstės apie dangų, žemę ir žmogų

Edukacinis užsiėmimas „Lietuviškos vepstės apie dangų, žemę ir žmogų" supažindins moksleivius su lietuviškų verpsčių puošybos elementais, jų prasmėmis ir ištakomis. Moksleiviai sužinos apie unikalią ir archaišką visatos sandaros schemą kurią mūsų protėviai simbolinėmis Pasaulio medžio bei rato kompozicijomis perteikdavo vepstėse. Tai leis moksleiviams aiškiau suprasti mūsų protėvių pasaulėžiūrą ir prisidės ugdant moksleivių tautinę savimonę ir identitetą. Užsiėmimo metu taip pat kalbėsime apie verpimo ir verpsčių svarbą liaudies papročiuose bei apeigose. Užsiėmimo metu taip pat vyks kūrybinės dirbtuvės; moksleiviai dekoruos suvenyrinę verpstę, iš kurios pasigamins magnetuką atminčiai. Dekoruodami verpstę moksleiviai privalės panaudoti tradicinius puošybos elementus – apskritimus ir žvaigždes, augalus ir gyvūnus, linijinius ornamentus ir bangeles ir daug kitų. Prisilietimas prie tautos tradicijų, lietuvių tautodailės unikalumo pažinimas skatins moksleivių pagarbą savo šaknims ir stiprins jų tautinę savimonę.


Filmų terapijos pristatymo užsiėmimo tikslas - supažindinti su filmų terapija, jos taisyklėmis, atskleisti, kuo šis metodas gali būti naudingas kiekvienam asmeniui. Uždaviniai - pasitelkiant filmų terapiją tikslinga analizuoti asmens vidinius patyrimus, nuostatas ir emocijas. Kalbėti apie skirtingas emocijas, kaip jos įtakoja tam tikrus sprendimus skirtingose situacijose, kaip tai susiję su vaiko įprastinėmis gyvenimo vertybėmis ir nuostatomis. Pagal amžiaus grupę ir poreikį parenkamas edukacinis filmas. Edukacijos metu supažindinama su filmų terapijos pagrindais, pristatomos jos taisyklės ir principai. Atliekamos integruotos užduotys ir žaidimai. Po filmo peržiūros vykstantis aptarimas. Šiame etape įsisąmoninta informacija gali būti pritaikyta siekiant naudos žiūrovui ateityje. Paslaugos metu tikimasi, jog filmo terapija suteiks vilties, pozityvumo, skatins keistis ir dėti pastangas. Taip pat tikėtina, jog po filmų terapijos gali keistis požiūrį į savo sunkumus, gali tapti lengviau priimti tinkamus sprendimus.


Ką reiškia gyvūnai ir augalai Lietuvos herbuose?

Edukacinis užsiėmimas „Gyvūnai ir augalai Lietuvos herbuose“ suteikia mokiniams galimybę geriau pažinti gyvūnus ir augalus, taip pat sužinoti, kaip ir kodėl jie tapo Lietuvos gyvenviečių herbų simboliais. Pavyzdžiui, stumbrai, taurai ir ąžuolai simbolizavo drąsą, stiprybę ir ilgaamžiškumą, todėl buvo plačiai naudojami herbų kūrime. O kai kurie gamtos objektai herbuose intriguoja neįprastomis istorijomis, pavyzdžiui, kaip Birštono herbe atsidūrė banginis, arba kodėl Labanoro herbą puošia šernas, grojantis dūdmaišiu.
Pamokos metu mokiniai keliaus po Lietuvą, tyrinėdami herbų pavyzdžius iš skirtingų šalies miestų, miestelių ir saugomų teritorijų, o kelionėje susipažins su svarbiausiais heraldikos principais. Pakeliui išgirs netikėčiausių istorijų apie retas gyvūnų ir augalų rūšis bei vietines tradicijas.
Užsiėmimo metu mokiniai kritiškai analizuos gamtinių simbolių reikšmes, remdamiesi istoriniais šaltiniais, heraldikos principais ir biologijos žiniomis. Jie diskutuos, kaip gamtą vaizduojantys herbai gali atspindėti žmonių vertybes ir identitetą. Mokymosi procesą praturtins iliustracijos, vaizdo įrašai, viktorinos klausimai ir trumpi žaidimai. Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas mokinys turės galimybę praktiškai pritaikyti žinias, kurdamas asmeninį arba visos klasės herbą su gamtos simbolika.
Ši edukacija jungia istoriją, dailę ir biologiją, suteikdama mokiniams plačią perspektyvą į gyvūnų ir augalų simboliką Lietuvos herbuose bei jų reikšmę kultūroje.
Pamoką veda profesionalus ir Lietuvoje žinomas gamtininkas Tomas Pocius, turintis ilgametę patirtį dirbant su vaikais ir suaugusiaisiais gamtinio švietimo srityje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


ANIMACIJOS DIRBTUVĖS „PRISIMINK MOČIUTĘ“

Vaikystėje dažnam iš mūsų močiutė yra labai svarbus asmuo. Ji mus lepina, maitina, moko, guodžia. Tačiau suaugę ir įsisukę į asmenines rutinas, neretai primirštame savo senolius – jie patiria didelę socialinę atskirtį, tampa tarsi nebereikalinga visuomenės dalimi. Šiame edukaciniame užsiėmime nagrinėsime Vytauto Labanausko ir Dominykos Adomaitytės sukurtą animacinį filmą „Močiutės blynai“ – susipažinsime su skaudžia senolių atskirties problematika, aiškinsimės pagrindinio personažo veiksmus, emocijas bei jų kilmės priežastis, susipažinsime, kokiomis priemonėmis buvo sukurtas šis animacinis filmas. O paskui kursime savo originalų animacinį filmuką senolių socialinės atskirties klausimais. Pradinukai: nulipdę savo senelę, sukurs animaciją. Progimnazistai: kurdami animaciją, mąstys, kaip galėtų pradžiuginti savo senelę. Gimnazistai: grupėse kurdami animaciją, svarstys kaip galima sumažinti senolių socialinę atskirtį.


Edukacijos metu vaikus supažindiname su Kalėdų šventės tradicijomis ir papročiais Lietuvoje bei kitose šalyse. Vaikams pristatoma sapnų gaudyklių gaminimo technika, tinklo pynimo būdai bei dekoravimo galimybės. Per praktinę dalį vaikai pasigamina sau sapnų gaudyklę naudojant gluosnio šakelių pagrindą. Išmoksta pinti dailų tinklą, derinti spalvas, dekoruoti plunksnomis bei įvairiais karoliukais. Šios edukacijos metu yra lavinamas vaikų kūrybiškumas bei saviraiška.
Edukacijos metu vaikai sužinos apie Kalėdų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Kalėdų eglutės atsiradimo istorija. Vaikams pristatoma Kalėdų eglutės žaisliukų gaminimo technikos: atskirų žaislo dalių klijavimas, užklijavimas juostele, audinio dalių siuvimas, japoniška „Kinusaigos“ technika bei įvairūs dekoravimo būdai. Per praktinę dalį vaikai pasigamina sau Kalėdų eglutės žaisliuką naudojant gaminimo techniką pagal amžių:  pradinių klasių mokiniai - sujungiant atskiras detales klijais, vidurinių klasių mokiniai – sujungiant žaislo dalis naudodami siuvimą ir klijus, ir aukštųjų mokyklų mokiniai kurs žaislą japoniška „Kinusaigos“ technika, naudodami putų polistirolo pagrindą ir audinį. Pagamintas eglutes vaikai dekoruos skirtingomis detalėmis ir spalvomis parinkdami jiems šventės simbolius. Dekoruotomis eglutėmis vaikai galės papuošti klasę ar namus.


Garsiausias visų laikų Lietuvos valdovas Vytautas Didysis buvo Vilniaus katedros geradarys, šios šventovės požemiuose jis palaidotas, čia įamžintas jo atminimas. Kviečiame vaikus susipažinti su žymiuoju kunigaikščiu, jo epocha, katedros paveldu. Edukacija susideda iš dviejų dalių: iš pradžių apžiūrima katedra, Vytauto atminimo ženklai, požemiai, o antrojoje dalyje vaikai žiūri specialiai sukurtą animacinį filmuką, sprendžia interaktyvų dovanų galvosūkį, dėlioja katedros konstruktorių, bando suprasti, kaip ji atrodė prieš 600 metų. Klasė fotografuojasi su teminiais atributais, dalyviai apdovanojami prizais. Programa skirta 1–4 klasių mokiniams.


J. Gruševskio pjesės motyvais „LIŪDNA LINKSMA PASAKA“

Tikslas - ugdyti mokinių dorovines vertybes, puoselėti kultūrinę patirtį
Uždaviniai:
1. Ugdyti vidinę motyvaciją,
2. Suteikti galimybę kritiškai vertinti, rinktis ir atrasti.
3. Ugdyti kūrybiškumą.
4. Ugdyti empatiją, pagarbą kitam žmogui ir jo
jausmams.
Tai romantikos bei subtilaus vaikiško humoro pilna istorija, kurios pagrindinis veikėjas Petriukas nusprendžia vesti princesę. Tačiau ne viskas taip paprasta – tam, kad vestų princesę, pirmiausia reikia ją išvaduoti iš piktosios Raganos nelaisvės... Spektaklyje vyrauja amžina gėrio ir blogio kova, pabrėžiama santykių tarp žmonių svarba. Nes tam, kad galėtume kažką sukurti, reikia mokėti susitarti. Nuotaikingos muzikos pilna istorija privers nusišypsoti visus spektaklyje apsilankiusius žiūrovus!
Spektaklio režisierė Alisa Gladkova – Kijevo Nacionalinio teatro, kino ir televizijos universiteto režisūros specialybės absolventė.
Dailininkai: Oksana Rossol, Aleksandras Serhijenko;
Kompozitorius: Ilja Samošost;
Aktoriai: Aleksandras Železnovas, Vladyslavas Mozgovijus; Margarita Kisiliova, Igoris Ignatenko.
Garso režisierius: Andrius Gaigalas;
Šviesos režisierė: Ina Jackūnienė;
Spektaklį kuriant dalyvavo: Elona Karoblytė, Marija Patokova, Marina Kreidi;
Režisieriaus asistentė: Reda Matuzevičienė;
Teatro meno vadovas Antanas Markuckis.


Tikslas: suteikti žinių apie įvairius cirko elementus, įgyti žongliravimo patirties ir mažinti toleranciją smurtui. Uždaviniai: susipažinti su įvairiais cirko elementais; užtikrinti bendradrabiavimo atmosferą; suprasti kaip žongliruoti, ir išmokti žongliruoti su kamuoliukais ir POI, sukti lėkštes. Laikytis saugumo taisyklių ir suprasti, kad kartais tarp juoko ir pašaipos nėra aiškios ribos. Išmokti priimti nesėkmes, pasijuokti iš savęs ir bendradarbiauti. Bus demonstruojami nesudėtingi cirko elementai ( žongliravimas su kamuoliukais, skaromis, POI, lėkščių sukimas, Diabolo, akorobatika). Siekiama, kad vaikai ne tik žinotų, kaip žongliruoti, bet ir batys bandytu, lavintųsi. Žongliravimas padeda gerinti laikyseną, koordinacija, reakciją ir t.t. Tai smagus laisvalaikio užsiėmimas.
Ar Gediminas laiškuose kvietė atvykti cirko artistus? Susitikime ir paminėkime kartu Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metus.


Protų mūšiai. Pasaulio istorija, - tai pramoginė, interaktyvi viktorina, lavinanti loginį mąstymą ir fantaziją. Edukacijos metu dalyviai, sudarę komandas, atsakinėja į įvairius klausimus, susijusius su pasaulio šalių istorija, kalbomis ir literatūra, geografija, muzika, choreografija, daile ir kitais dalykais. Dalyviai ne tik atsakinėja į teorinius klausimus, bet ir sprendžia praktines užduotis: natūrinius galvosūkius, daro eksperimentus, siekdami sužinoti atsakymą greičiau už kitus. Ši edukacija suteikia galimybę dar giliau pažinti pasaulio šalių kultūras ir praplėsti akiratį. Nekantriai laukiame susitikimo su jumis!