Popieriaus gamybos edukacija "Prisiminimų atvirukas"

“Basomis miške” kuriamose edukacijose atsispindi meilė gamtai ir tvarumas. Popieriaus gamybos edukacijos metu žaismingai per pavyzdžius kalbame apie taršos problemą ir šiukšles miške, prisimename rūšiavimo svarbą ir panaudojimo dar kartą galimybes. Pažintis, kaip galime panaudoti perdirbtą popierių šiuolaikiniame mene išplečia vaikų vaizduotę (nuo atvirutės iki baldų). O praktinėje edukacijos dalyje pasinersime į pojūčių kupiną procesą ir išbandysime seniausią rankų darbo popieriaus gamybos techniką, kurią galime pritaikyti ir šiuolaikinėje visuomenėje. Mokysimės prikelti popierių antram gyvenimui ir kiekvienas mokinys pasigamins savo popieriaus lapelį ATVIRUTĘ/PAVEIKSLĄ, bei jį dekoruos. Popieriaus gamyba– tai nuotaikingas ir pojūčių kupinas užsiėmimas suteikiantis galimybę popieriaus gamybos procesą pažinti praktiškai. Ši edukacija skatina mokinių kūrybiškumą, dėmesingumą, susikaupimą, kritinį mąstymą, empatiją gamtai.


Spektaklis „Vakaras M“, arba striksintis laikas

Eilėraščiai čia virsta asmeninėmis aktorių istorijomis, žvilgsniais į mūsų pačių gyvenimo fragmentus ir pustonius: kasdienišką buitį, švelnią vienatvę, kandumą, trapumą, vaikiškumą, filosofišką kontempliaciją ir humorą, humorą, humorą. Jo tikrai netrūks. Poezijos kalba scenoje leidžia išsakyti mintį labai koncentruotai, išgrynintai, nedaugžodžiaujant. Čia nėra nieko nereikalingo.

Šiuolaikinė poezija, artima kasdieniškai kalbai, susiliedama su aktorių pasakojamomis istorijomis sudaro vientisą kūrinį, kuriame žiūrovui nematyti aiški skirtis tarp istorijų ir eilėraščių. Toks eilių skaitymo būdas pritraukia žiūrovą, kuris poezija paprastai nesidomi ir laužo stereotipinį poetinio vakaro įvaizdį. Programoje daug komizmo, satyros bei asmeniško ryšio su publika.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Susikurk giminės medį kaip grafas Tiškevičius

Edukacijos metu:
Susipažinsite su pagrindinėmis pagalbinės istorijos mokslo disciplinos – genealogijos – taisyklėmis.
Kalbėsime apie giminės vardų reikšmes (pasirodo, įvairiais laikais vyravo skirtingos tiek apdarų, tiek ir vardų mados – Adalbertas ar Domicelė dabar skamba neįprastai, o kokie vardai buvo madingi jūsų senelių, prosenelių laikais?).
Mintimis pakeliausime po esamus ir jau išnykusius dvarus ir kaimus; pakalbėsime apie protėvių užsiėmimus bei gyvenimo būdą.
	Kursite savo unikalų giminės medį – išsirinkę sau gražiausią modelį, braižysite patys arba klijuosite koliažą, kurį vėliau galėsite papildyti ir įsirėminę pasikabinti garbingoje namų vietoje.
Ir dar...įdomūs faktai apie Tiškevičių giminės medį:
•	Tiškevičių giminės pradininkas – Kalenikas Miškovičius, Kijevo bajorų vadovas, kuris už ištikimą tarnybą ir nuopelnus kovose iš Lietuvos didžiojo kunigaikščio Švitrigailos gavo didelių valdų Voluinėje ir Kijevo apylinkėse.
•	Tiškevičiai – giminė, iš kurios kilo daug žymių žmonių: devyni vaivados, du vyskupai, po tris lauko etmonus, kaštelionus ir iždininkus, keturi didieji maršalkos, devyni aukšti karo pareigūnai, du Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės raštininkai, du archeologai.
•	Tiškevičių giminė iškilo XVI a. II-ojoje pusėje, didžiausią politinę galią įgijo XVII a., o turtinę – XIX a. (tapo turtingiausiais Lietuvos žemvaldžiais).

•	Raudondvario Tiškevičių šakos pradininkas – Mykolas Tiškevičius (1761-1839), 1819 metais įsigijęs Raudondvarį iš Zabielų.
•	Įdomu, kad, pradedant apie 1825 metais Raudondvario valdymą perėmusiu Benediktu Emanueliu Tiškevičiumi, visi vėlesni Raudondvario šeimininkai buvo Benediktai (šis vardas kilęs iš lotynų kalbos ir reiškia „palaimintas“).

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Plakatas – reklama ar menas (Nuotolinė paslauga)

Plakatas – tai vienas iš anksčiausiai naudotų reklamos būdų. Šią funkciją plakatas perėmė iš afišos. Agitaciniais, reklaminiais, informaciniais bei mokymo tikslais išleisti plakatai jau XIX a. pab. buvo svarbi vizualios komunikacijos priemonė. Plakato raida taip pat glaudžiai susijusi su spaudos, litografijos galimybėmis. XIX a. pab. plakatas tapo galinga, ekonomiška reklamos priemone, paplitusia visoje Europoje. Įvairių šalių plakatai – savitas šalies kultūrinio gyvenimo atspindys. Vizualiai ryškus, lengvai perskaitomas ir suprantamas plakatas patraukdavo praeivių dėmesį, formuodavo politinį požiūrį, viliodavo apsilankyti renginiuose, padrąsindavo įsigyti prekę ar paslaugą, taip pat ir mokydavo. Edukaciniame užsiėmime moksleiviai sužinos plakato atsiradimo istoriją, jo paskirtį ir funkcijas. Sužinos kas yra litografija, kaip prancūzų tapytojas Jules Cheret sukūrė spalvotą plakatą panaudojus „trijų akmenų litografijos procesą“, kada plakatus pradėta gaminti masiškai, kodėl Paryžiaus gatvės XIX a. tapo tikromis meno galerijomis, dar vadinamomis „vargšų paveikslų galerijomis“. Specialiai paruošta vizuali medžiaga supažindins moksleivius su įvairios paskirties plakatų pavyzdžiais. Pokalbio - diskusijos metu kalbėsimės apie šiandien naudojamus plakatus, kokia jų paskirtis, kokiu tikslu jie kuriami, kokią žinutę jie neša, į kokius plakatus jaunimas atkreipia dėmesį, kur jie kabo, kokia jų estetika, ar visada plakatų kūrėjai yra socialiai atsakingi, kas yra socialinė atsakomybė. Plakatas – puiki komunikavimo priemonė, kartais iškalbingesnė už žodinę informaciją. Plakatas visai kitoks informacijos perdavimo būdas nei parašyta žinutė – tai vizualinė informacojos priemonė. Todėl moksleiviams taip pat pristatysime visus plakato kūrimo žingsnius. Jie ne tik supras koks svarbus plakato auditorijos nustatymas, bet ir susipažins su plakato ypatybėmis, jo kompoziciniais dizaino elementais, plakato kūrimo meniniais sprendimais, vaizdo ir teksto idėjos palaikymo plakate svarba.


Cenzūros klausimas – slapti kalbos keliai

Edukacijos tikslas - pasigilinti ir patirti lietuvių tautos modernėjimo procesą, trumpam tapti knygnešiais, permąstyti kas yra lietuvis ir kokiais būdais klostėsi lietuvių kelias į modernybę. Edukacijos metu Lietuvos istorijos nagrinėjimas vyksta programėlėse ir muziejaus ekspozicijose. Atliekant užduotis mokinai turės galimybę permąstyti ir pagilinti žinias apie tai, kaip formavosi moderni lietuvybė XIX a. antrojoje pusėje, susipažins su modernaus lietuviško raidyno atsiradimu.


Ekskursija "Istorinis kodas 1500x150x1,5" - Tai kelionė per istoriją nuo 1863m -1864m. sukilimo iki Dainuojančios revoliucijos. Jos metu keliaujant nuo paminklo prie paminklo, nuo aikštės iki aikštės, nuo vieno istorinio pastato iki kito atskleidžiama nepalaužiamas lietuvių tautos troškimas siekti nepriklausomybės. Tuo pačiu atskleidžiama, kaip kito priemonės tam tikslui pasiekti: ginkluotas sukilimas, raštas ir švietimas spaudos draudimo laikotarpiu, rezistencija ir galiausiai Dainuojančioji revoliucija. Apie tai ne tik kalbama, dalyviai įtraukiami aktyviai ieškoti atsakymų. Einant nuo vieno objekto prie kito skamba aptariamas laikmečiui būdinga muzika nuo Oginskio polonezo iki Roko maršo per Lietuvą. Žaidimas žaidimas skatinantis įsisąmoninti, kad kalavijas nugali abejingumą, abejingumas nugali dainą, o daina nugali kalaviją. Mokiniai įgys naujų žinių iš istorijos, literatūros, ugdysis kritinį mąstymą, pilietiškumą ir gilesnius patriotinius jausmus.


Ar kada susimąstėte, kaip atrodė patys pirmieji batai ir iš ko jie buvo padaryti? Kokius batus dėvėjo mūsų protėviai? Kaip per šimtmečius keitėsi batų mados? Muziejuje turėsite galimybę ne tik susipažinti su apavo istorija, bet ir pasimatuoti senovinę avalynę, įvertinti jos patogumą. Mūsų susitikimą paįvairins etnografinės mįslės ir Jums skirtos praktinės užduotys.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


UNESCO Lietuvoje: Vilniaus istorinis centras

Keliausime nuo Aušros vartų Valdovų keliu, vingiuodami pro buvusius bajorų dvarus, pirklių namus, žydų krautuvėles, vienuolynus ir bažnyčias. Jaunesnių klasių (1–6 kl.) moksleiviai pasivaikščiojimo su gide metu, o vyresnieji (7–12 kl.) savarankiškai orientacinio žaidimo metu gavus koduotas užduotis suras pažymėtas vietas, kuriose atlikus užduotis pažins Vilniaus istorinį centrą kaip UNESCO kultūros paveldo objektą, prisimins, kad nepaisant istorinių permainų, Vilniaus istorinio centro erdvinė struktūra atspindi architektūros stilių kaitą, politinių ir gamtinių įvykių nulemtą raidą. Interaktyvių užduočių pagalba, mokiniai turės galimybę lavinti kritišką mastymą, bus kviečiami teikti pasiūlymus, kurie padėtų prisidėti prie jų gyvenamos teritorijos kultūros vertybių puoselėjimo jiems priimtina forma. Vilniečiams ypač aktualu švenčiant Vilniaus 700 metų jubiliejų, o kitų regionų moksleiviams šis įspūdingas sostinės jubiliejus galėtų įkvėpti jų gyvenamos teritorijos kultūros vertybių išsaugojimo projektams.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


City fun - tai inovatyvi miestų istorijų tyrinėjimo platforma, edukacinė pramoga, jungianti smagų nuotykį, žinias ir interaktyvumą.
Principai, kuriais veikia city fun:
Interaktyvi programėlė telefone, leidžianti bet kada patirti nuotykį.
Maršrutai visoje Lietuvoje leis persikelti į dinamiškus miesto istorinius laikotarpius, kuriuose atgyja vis kiti veikėjai. Sukurti autentiški maršrutai, kuriais sekdami vaikai pasieks stebinančius objektus ir vis labiau panirs į pasakojimą.
Neįtikėtina pasakojimo ir vaizduotės galia. Žaidimas įtraukia, užvaldo ir nepaleidžia.
Žaidimų turinys skatina mokinius kritiškai mąstyti, ieškoti informacijos iš įvairių šaltinių, analizuoti šalies istoriją, vertinti šalies kultūros paveldą.
Inovatyvios programėlės dėka mokiniai galės sekti žaidimo laiką, savo rezultatus, matys kiek žingsnių praėjo, kiek kalorijų sudegino, kokio atstumo yra maršrutas, kiek užduočių yra įvykdyta ir kiek užduočių dar laukia. Tam, kad vaikams būtų įdomu yra padaryti tokie techniniai sprendimai, kaip jaustukų animacija. Mobili programėlė visą laiką komunikuoja su žaidimo dalyviais. Pvz. Jeigu atsakymas yra teisingas jaustukas džiaugiasi, jeigu atsakymas yra neteisingas jaustukas siūlo pasinaudoti pagalba.
Žaidimo trukmė yra 90 min. tačiau žaidimą galima bet kada sustabdyti ir tęsti žaidimą vėliau.
 Žaidimus gali žaisti skirtingos amžiaus grupės, vaikai turintys fizinę ar klausos negalę.

Trakų r. sav.; Vilniaus m. sav.; Kauno m. sav.; Palangos m. sav.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinis užsiėmimas ,,Linoraižinio technika“ yra skirtas įvairaus amžiaus tarpsnio mokiniams: 3-4 kl., 5-6 kl., 7-8 kl. Trukmė 90 min. Užsiėmimo metu mokiniai įgis žinių apie linoraižinio techniką, susipažins su grafikos kūrimo įrankiais, išklausys darbo saugos instruktažą.
Praktinio užsiėmimo metu ant linoliaumo lakšto susikurs norimą raižinį, jį išraižys specialiais raižikliais. Išraižytą linoleumo klišę padengs specialiais grafikai skirtais dažais ir atspaus ant popieriaus rankiniu grafikos presu.
Susikurtas klišes dalyviai galės išsinešti su savimi ir naudoti dar ne kartą. Kiekvienas mokinys turės savo autentišką antspaudą.
Pabaigoje vyks trumpas kūrinių pristatymas ir aptarimas. Užsiėmimo temą galima iš anksto derinti, atsižvelgiant į metų laiką, kalendorines šventes.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Orientacinis pasivaikščiojimas TRAKAI - KARAIMŲ SOSTINĖ

Šis interaktyvus pasivaikščiojimas privers jus įsimylėti karaimų tautą ir pradėti labiau domėtis jų kultūra. Parodysime jums kitokius Trakus. Miestelį, kuriame gyvena viena iš rečiausių pasaulio kalba kalbančių tautų. Gyvenvietę, kurioje gyvos tradicijos. Gatves, kurias grindė čia dar Vytauto laikais atvykę svečiai iš Pietų. Namus, kuriuose buvo kepamos skaniausios kiubėtės, verdamas kvapniausias limonadas, į krosnį pašaunami mielinės tešlos kibinai. Langus, pro kuriuos į pasaulį žvelgė kelltūrą.
Dalyvauti verta vien dėl to, kad pabaigoje jums išduosime paslaptį – kur kepami skaniausi kibinai.

Ši edukacija nepanaši į įprastą ekskursiją. Lankomus objektus turėsite rasti patys, pagal mūsų virtualaus gido Braino siunčiamas užuominas ir užduotis. Gidas visos kelionės metu Jums neleis pasiklysti, o susidūrus su  iššūkiu - visada bus pasiruošęs padėti.
Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis.

Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Trakuose!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas yra tikras žmogus, tačiau fiziškai su jumis nedalyvauja: jis realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale.
Žaidimas galimas ir anglų kalba. Maršruto ilgis apie 2-2,5 km.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kražių Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus kultūros centras

Papročiai, tikėjimai, spėjimai rodo, kad liaudies kalendoriuje Adventas – mistiškas laikas. Galima manyti, kad senovėje tai buvęs rimties, saulės gesimo laikas ir ūkinių metų pabaiga. Rašytiniai šaltiniai, tautosaka leidžia spėti, kad ir mūsų protėviams (iki krikščionybės) buvo būdingas ritualinis susilaikymas. Tačiau Adventas suprantamas ir kita, krikščioniškąja prasme. Su Adventu prasideda pasninkas, atsisakoma pieniškų ir mėsiškų valgių, susilaikoma nuo pasilinksminimų. Edukacinė programa "Nusipink Advento vainiką" sudaryta iš dviejų dalių - teorinės ir praktinės. Teorinės dalies metu dalyviai bus supažindinti su Adventu ir Advento vainiko samprata plačiąja prasme. Čia klausydami Advento laikotarpio dainų, pasakojimų, spėjimų, sakydami palinkėjimus, dainuodami nupins simbolinį Advento vainiką, kurio pynimo procese dalyvaus visi programos dalyviai. Antrosios dalies metu kiekvienas dalyvis nusipins savo Advento vainiką. Edukacinė programa ženkliai prisidės prie etnokultūros puoselėjimo, tradicijų autentiškumo, pažinimo ir išsaugojimo ateities kartoms.


Viduržemio jūros regionas - tai Europos lopšys. Lopšys politinės, filosofinės, religinės, teisinės ir, žinoma, kultūrinės minties.
Klasikinė gitara - tai įrankis diskusijai, kokią kultūrinę-muzikinę mintį esame paveldėję iš praėjusių kartų. Programos tikslai
ambicingi: diskusijos ir atlikimo meno pagalba įtikinti jaunuosius klausytojus, kad egzistuoja kitokia muzika nei ta, kuri
skamba radijo imtuvuose ir pakelės degalinėse. Galbūt kažkam tai bus pirmoji patirtis, o kai kam - ir puiki galimybė ateityje
tapti alternatyvios - klasikinės - kultūros "vartotoju" bei girdėti kiek daugiau nei kelis akordus. Programinius tikslus padės
pasiekti D. Scarlatti, M. Giuliani, N. Paganini, I. Albeniz kūriniai ar kūrinių fragmentai.


Klaipėdos kraštas žavus ne tik tuo, kad yra prie jūros, kad turi vėtrunges ir delmonus. Bet dar ir tuo, kad buvo augalų vartai į Lietuvą. Iš čia iškeliavo daugelį darželio augalų į lietuviškus darželius. Tad klausydamiesi Klaipėdos krašto legendų, dainų ar pasakojimų, išgirstus ar paminėtus augalus pamatys Botanikos sode. Šiuos augalus pieš ar klijuos gamindami stilizuotus delmonus. Užsiėmimo pabaigoje, aptarimo metu mokiniai ir mokytojai pasitikrins žinias, kokie augalai yra svarbūs mūsų identitetui, ką jie mums duoda ir kur juos pamatyti.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 1-4 kl.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus. Užsiėmimas bus įdomus visiems!
Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia, sudarant ne didesnę kaip 5 asmenų grupę neįskaitant lydinčių asmenų - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.


Spektaklis "Sesytė Elenytė ir Joniukas Aviniukas"

Magijos, šviesos ir muzikos kupina brolio ir sesers kelionė namo, kurioje meilė įveikia net piktosios Raganos pinkles.
Netekę šeimos ir namų, Elenytė ir Joniukas leidžiasi į ilgą kelionę, kurios metu juos švelniai globoja gerosios gamtos dvasios. Tačiau, kaip ir visose pasakose, jų laukia išmėginimų ir pavojų kupinas kelias. Ištroškęs Joniukas nepaklauso savo sesytės Elenytės perspėjimo, atsigeria iš Raganos užburtos balos ir pavirsta avinuku. Tai nesutrukdo jiems atrasti naujų namų mylinčio ir geraširdžio Karaliaus pilyje, kuris sutinka ir priima keliautojus it savo tikrus vaikus. Bet pavydi ir klastinga Ragana nuolatos kėsinasi į naujai atrastą laimę. Ar pavyks šiai šeimai nepasiduoti piktosios Raganos kerams, ar suras jie laimę ir ramybę?
Spektaklis įkvėptas stebuklinės pasakos, lietuvių liaudies dainų sąskambių, ženklų, simbolių ir užkoduotų prasmių, leisiančiu iš naujo pamatyti mūsų tautosakos grožį ir unikalumą.


Keramika sunkiai ir ilgai perprantamas amatas. Tam, kad sukurti gražią, įdomią švilpynę turinčią skambų „balsą“ reikia ne tik gerai išmanyti molio paruošimo, lipdymo, apdegimo technologijas, bet ir aiškiai suprasti koks yra pats garso atsiradimo procesas. Tokių subtilybių ir bandysime išmokti edukacinio užsiėmimo „Molinukai. Švilpukai" metu. Edukacija vyksta Šiaulių „Aušros” muziejaus padalinyje – Šiaulių istorijos muziejuje – įrengtoje edukacinėje erdvėje „Amatų mokykla”. Prieš patenkant į patalpą moksleiviams bus parodomi dailės skyriaus keramikos rinkinio – „XIX–XXI a. senoji keramika ir tautodailininkų dirbiniai” – vitrinoje esantys moliniai švilpukai, skulptūrėlės ir suvenyrai. Molio švilpynės nėra vien tik mūsų, lietuvių, muzikos instrumentas, jos sutinkamos daugelyje pasaulio šalių ir kultūrų. Tačiau senovėje, pagonybės laikais molio švilpynė buvo laikoma magišku instrumentu, padedančiu iškviesti vėją, o kartu su juo ir lietų bei galinčiu atbaidyti piktąsias dvasias. Ne mažiau magijos turi ir žmogaus fantazija, jo kūrybiškumas, pasaulio matymas ir sugebėjimas perteikti vaizduotėje iškylančius vaizdus. Kiekvienas darbas, o ypatingai kūrybinis, reikalauja daug laiko ir pastangų, tačiau kūrybos džiaugsmas, pasididžiavimas savo rankomis padarius ką nors gražaus ir praktiško, pilnai kompensuoja laiko ir jėgų sąnaudas – tai patvirtins kiekvienas, kad ir mažo meno kūrinėlio autorius.


Virtualus literatūrinis susitikimas „Liepa ir Rokis nepasiduoda“ (Nuotolinė pamoka)

Pokalbis apie vaikystę, nuotykius ir apie tai, kaip mes nepasiduodame, net kai labai sunku. Susitikimo metu rašytoja Eugenija Marks ne tik juokaus bei papasakos (tikrų!) istorijų iš knygos „Liepa ir Rokis nepasiduoda“ bet ir bendraus su vaikais patyčių tema.

Patyčios yra viena pagrindinių knygos „Liepa ir Rokis nepasiduoda“ temų. Šiai problemai spręsti kartais reikia pasitelkti daug sprendimų, kaip tai daro pagrindinė knygos veikėja Liepa. Apie sprendimus susiduriant su patyčioms bus kalbama susitikimo metu. Su vaikais bus diskutuojama, kur yra riba, kai baigiasi juokai ir kai tai tampa patyčiomis, bei ką būtų galima padaryti situacijoje, jei šaipomasi iš mūsų pačių ar klasės draugo.

Susitikimo tikslas yra paskatinti pamąstyti patyčių tema, sudominti nuotykine istorija, ir galiausiai paskatinti šiaušti į biblioteką ir leistis į nuotykį su knyga.
„Liepa ir Rokis nepasiduoda“ yra Nacionalinio konkurso finalininkė, parašyta su begaline meile vaikystei ir tikram kudlotam šuniui Rokiui, kuris buvo tikras išdaigininkas. Skirta 8-12 metų vaikams.

Rašytoja Eugenija Marks yra universiteto dėstytoja, skautų vadovė. Ji įtaigiai moka pasakoti istorijas ne tik knygos puslapiuose, bet ir gyvai. Pasakojant apie geraširdį Rokį kartais reikia truputį stabtelti, kol vaikai išsijuokia ir išsikikena.

„Šią knygą reikėtų perskaityti ne tik vaikams, bet ir tėvams ir visiems, kas dirba su vaikais.“
Plungės miesto bibliotekos vyr. bibliotekininkė

Šis nuotolinis susitikimas puikiai tinkamas lietuvių kalbos, etikos pamokoms.


Istorijos ir literatūros pamoka - edukacija apie II Pasaulinį karą "kitaip", remiantis dokumentine apysaka "Jehudit. Pasaulis galėtų būti toks gražus"

Knygos autorė pasakoja apie karo meto įvykius, skaito knygos tekstus, rodomos fotografijos. Vyksta diskusija su mokiniais, rašomos impresijos. Rašytojos Anetos Anros knyga pagrįsta Holokaustą patyrusių žmonių, žydų gelbėtojų pasakojimais. Čia pateikiami jaudinantys autorės pokalbiai su Kauno gete ir Štuthofo koncentracijos stovykloje kalėjusia Judit (Dita) Zupavičiene-Sperlingiene, Vilniaus žydų gelbėtojų Strużanowskių šeima, pasakojama apie Kauno geto fotografo Cvi Kadušino (George Kaddish), Vilniaus žydų gelbėtojos Aleksandros Drzeweckos likimus. Dėmesys sutelkiamas į mergaitės ir jaunos moters karo metų išgyvenimus. "Anetos Anros knyga – tai pergalė lenktynėse su laiku. Antrąjį pasaulinį karą ir Holokaustą išgyvenusiai kartai traukiantis, dera paskubėti įamžinti liudininkų pasakojimus – jaunoji karta juose aptiks ne tik mažiau žinomų istorinių faktų, bet ir moralinį pavyzdį. Netikiu, kad jaunimui nebereikia autoritetų. Priešingai – manau, kad jie alksta gyvų pavyzdžių, spinduliuojančių vitališkumą ir aistrą, pristatomų ne trafaretinėmis klišėmis ir ne pamokslaujamai. Ši knyga nėra vien istorinis liudijimas – į pasakojimą vis sugrįžtantys mažieji autorės sūneliai liudija rūpestį dėl ateities. Autorė skatina apmąstyti, ką ateities projekcijai teikia istorinė atmintis; ką renkamės išsaugoti atmintyje, o ką pamiršti; ką įtraukiame į savąjį istorinį naratyvą, o ką iš jo išstumiame; kaip atmintis jungia ir skiria mus ir kaip dialogas gali padėti peržengti šią skirtį. Tai pasakojimas apie kartų ribas peržengiančią draugystę, gyvenimo meilę, gebėjimą džiaugtis mažais ir dideliais malonumais. Tai stiprus liudijimas moters, kuri neleido praeičiai paversti jos savo įkaite ir kurios atsiminimuose šiandien negirdime pykčio, neapykantos, keršto troškimo, – jos žodžiai spinduliuoja tik meilę kaip pastangą išsaugoti brangių žmonių atminimą." (Donatas Puslys)


Orientacinė edukacija ,,Pabėgimas iš Dapkiškių dvaro".

Pabėgimas iš Dapkiškių dvaro, tai patyriminė edukacija, kviečianti dalyvius pasinerti ir pabūti detektyvais, randant kelią iš Dapkiškių dvaro labirintų. Užduotys privers pasukti galvas, įsiklausyti į vienas kito nuomonę, įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį, bandant rasti teisingus kodus, raktus padedančius atrakinti dvaro kambarius ir duris. Ištrūkę iš dvaro, dalyviai bus susipažinę su Simonu Konarskiu, kovotoju už laisvę ir nepriklausomybę 19 amž. Turės galimybę diskusijos metu aptarti savo patirtus įspūdžius ir gauti malonų, saldų apdovanojimą keptą ant laužo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Klaipėdos apskrities Ievos Simonaitytės viešoji biblioteka

Edukacinio žaidimo ,,Spaustuvės detektyvas: Gutenbergo kodas” dalyviai, spręsdami detektyvines užduotis, susipažins su autentiška spaustuvės aplinka, spaudos technologijos raida nuo seniausių iki mūsų laikų, lietuviškos spaudos ir raštijos pradžia Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje. Įsitraukdami į detektyvinį - pažintinį žaidimą apie Pasaulio ir LDK spaudos spaudos ir raštijos istoriją bei paveldą lavinsime kūrybiškumo, komandinio darbo ir problemų sprendimo gebėjimus.


Ar jūsų klasė - gera komanda? Netiesa, kad vieniems pasiseka, kitiems sekasi mažiau – juk ryšiai tarp žmonių yra tarsi sodas, kuris puoselėjamas gali kelti didį susižavėjimą, o apleistas gali tapti dykviete ar net pavojingomis džiunglėmis. Kaip dailininkas spalvomis ir potėpiais kuria paveikslą, taip grupė žmonių požiūriu, emocijomis ir veiksmais kuria grupės atmosferą ir galią. Tai bendradarbiauti provokuojantis patyriminis žaidimas, sudėtas iš telkiančių, azartiškų ir linksmų žaidybinių komandinių užduočių, įtraukių diskusijų ir refleksijos. Komandinės veiklos skatina kurti, bendradarbiauti, imtis atsakomybės ir iniciatyvos, derintis nuomones ir priimti grupinius sprendimus, sveikai konkuruoti. Veikiama bei diskutuojama ir didelėje, ir mažose komandose. Užduotys sudaro galimybes patiems moksleiviams pamatyti ir pajusti pagrindinius bendradarbiavimo dėsningumus, atrasti emocinę dedamąją komandos darbe - suprasti, kas motyvuoja mane ir kitus, kas telkia žmones siekti bendrų tikslų ir kokios yra pagrindinės kliūtys susitarti. Čia kuriama palanki atmosfera kalbėtis apie bendras vertybes, kurti vidines taisykles, komandos bendravimo kultūrą.


Užsiėmimo metu bus pasakojama apie tradicinėje kultūroje egzistuojančias mitologines būtybes- laumes, globojančias arba skriaudžiančias vaikus , viliojančias vyrus, kenkiančias gyvuliams, bet gausiai apdovanojančias sąžiningus ir gerus žmones. Aiškinamasi kaip tradicinėje kultūroje laumės buvo atpažįstamos , kaip buvo nuo jų saugotasi , kokie buvo mėgstamiausi laumių darbai. Sekamos sakmės apie laumes, verdamas laumių viralas, rišamos vantos, žoliavimas, mokymasis skalbti geldoje su kultuve , verpiamas ir muilo gaminimas leis mokiniams susipažinti su mitine būtybe laume, suvoks, kaip į jas žiūrėta, kuo jos ypatingos šių dienų kontekste. Laumių edukacija vyks nuostabios gamtos apsuptame ,tačiau labai paslaptingame Adomo Petrausko muziejuje.


Edukacinė programa „Žąsies plunksna ant beržo tošies“

Pakruojo rajono savivaldybės Juozo Paukštelio viešoji biblioteka

Ar žinojote, kad Pakruojo Juozo Paukštelio viešosios bibliotekos VAIKŲ IR JAUNIMO ERDVĖJE  veikia „senosios gadynės“ mokykla?  Šioje mokykloje galėsite žąsies plunksna rašyti, piešti ant beržo tošies. Pateksite į tamsią patalpą, apšviestą tik žvakių šviesa. Jums bus pasiūlyta patirti vieną iš ano meto bausmių – klūpėti ant kampe supiltų žirnių. „Žąsies plunksna ant beržo tošies“ – originali edukacinė programa. Smalsu? Kviečiame apsilankyti.


Atvykus į vietą, mokiniai supažindinami su įvairiais lietuviškai tekstilės gaminiais, pristatomi du Lietuvos rekordai: Tautinių juostų ir tautinių rankšluosčių rinkiniai ( po 300 vnt., šiuo metu eksponatų skaičius viršija 2000 vnt.) Susipažinus su audiniais, jų rūšimis, mokiniai keliauja į edukacinę patalpą, kur pasiimdami vilną ją išpešioja, sudėlioja raštą, sujungia ir suderina įvairias spalvas. tuomet į vilna suvyniojamas muilas. Muilas vyniojamas labai kruopščiai ir atsakingai , po to apvyniotas muilas suvyniojamas į tiulį. Ir baigiasi edukacija galingu putų proveržiu. Gniužulas įmerktas į vandenė, prigeria vandens ir tuomet gniužulas trinamas tarp trankų taip ugdydamas smulkiąją vaikų motoriką. Kol trinama atsiranda daug putų. Trinama tarp rankų tol kol nebelieka putų. Vaikai Pasigamintą gaminį parsiveža namo ir šia linksma idėja dalinasi su namiškiais.


Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Ar robotai gali šokti lietuvių liaudies šokius? Visa tai sužinosite edukacijos metu. Pasidalinę į komandas ir pasitelkę „Kahoot“ viktorinas, vaikai pasikartos, ką žino apie bites, prisimins lietuvių liaudies šokius. Susipažinę su edukaciniais robotais - bitutėmis „Bee-bot“, mokysis ankstyvojo programavimo, sukurs robotukų šokį „Bitute, pilkoji“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Edukacija susideda iš dviejų dalių. Pirmojoje (teorinėje) supažindinama su pasaulio dieninių drugių įvairove, jų biologinėmis ypatybėmis: spalvomis, formomis, elgsena, vystymosi stadijomis. Apžiūrimi gyvi drugiai tropinių drugelių namelyje (jei tuo metu yra). Antrojoje (praktinėje) edukacijos dalyje vyksta atvirukų gamyba iš popieriaus ir drugelių sparnų. Užsiėmimas reikalauja didelio kruopštumo, atidumo (naudojama trapi, smulki medžiaga), todėl yra skirtas vyresniųjų klasių moksleiviams, ypač tinkamas lankantiems meno mokyklas ar būrelius.


Pojūčių spektaklis tamsoje „Pasaulis neregio akimis“

Pojūčių spektaklis „Pasaulis neregio akimis“ – interaktyvus, rodomas visiškoje tamsoje, kuriame kartu su aktoriais dalyvauja ir žiūrovai. Spektaklio trukmė – 90 min. Žiūrovai „žiūri“ spektaklį ir jame patys dalyvauja ne regėdami, o vadovaudamiesi kitais pojūčiais: klausa, skoniu, uosle, lytėjimu ir intuicija. Šis spektaklis provokuoja žiūrovų – dalyvių vertybinę savimonę, kūrybiškumą, atvirumą aplinkai ir atjautą kitokiems žmonėms. Spektaklio metu žiūrovai – dalyviai visiškoje tamsoje vaišinasi arbata, klausosi pianino garsų ir patys kuria muziką.


Pirmieji krepšinio istorijos žingsniai arba, kaip mes ,,susirgome" krepšiniu

Edukacijos metu moksleiviai giliau pažins Lietuvos krepšinio kultūrą bus skatinami atrasti kultūrinį šio žaidimo unikalumą ir santykį su juo, ugdyti pilietiškumą ir tautiškumą. Veiklos metu dalyviai tobulins saviraiškos gebėjimus, savarankiškumo, pažinimo įgūdžius. Dalyvaudami interaktyviame ,,Proto bokšto“ žaidime bei kūrybinėje foto sesijoje ,,Aš ir mano krepšininkas“ dalyviai ne tik bus skatinami įvertinti savo jėgas ir priimti iššūkius, bet ir kūrybiškai, naujai pamatyti save (smagiai leisti laiką, improvizuoti ir t.t.).


Verkių dvaro sodybos istorija ir ateities vizijos

PAVILNIŲ IR VERKIŲ REGIONINIŲ PARKŲ DIREKCIJA

Kultūrinės edukacijos tikslas – sudominti  kultūros paveldu atskleidžiant Verkių dvaro sodybos istoriją, jos vertybes ir ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą.
Svarbiausi uždaviniai: 1. Įtraukti mokinius į gyvą Verkių dvaro sodybos tyrinėjimą; 2. Sudominti Verkių dvaro ansamblio architektūros, meno elementais, legendomis; 3. Iškelti klausimus ir kviesti vaikus dalintis mintimis, interpretuoti Verkių dvaro istoriją ir dabartį; 4. Atkreipti dėmesį į kultūros paveldo išsaugojimo iššūkius ir kurti Verkių dvaro sodybos ateities viziją.
Kultūrinės edukacijos metu bus pasakojama apie Verkių dvaro sodybos istoriją, prisimenamos garsųjį parką kūrusios asmenybės, apžiūrimi išlikę istoriniai pastatai. Parengtos kūrybinės užduotys, susijusios su istorinėmis asmenybėmis, gyvenusiomis Verkiuose arba trumpam apsilankiusiomis vizitų metu. Šios asmenybės siejamos su Verkių klestėjimo ir nuosmukio laikotarpiais. Kultūrinėje edukacijoje susipynę kultūros objektai, apie kuriuos pateikiama įdomi informacija. Dalyviai išklausys interaktyvaus gido pasakojimą ir tiesiogiai aplankys šiuos objektus, atliks kūrybiškas edukacines užduotis, susijusias su įdomiais faktais apie Verkių dvaro istoriją.


Tikslas- supažindinti moksleivius su svajonės samprata ir sudaryti sėkmingų žingsnių svajonės link įgyvendinimo kelią. Ugdyti kūrybinę vaizduotę ir meninę saviraišką- pasitelkiant menininkų kurtus skulptūros ir tapybos darbų pavyzdžius susikurti savo svajonių angelą.
Uždaviniai:
1. Supažindinti moksleivius su svajonės samprata pasitelkiant literatūros kūrinių ištraukas (J. Biliūnas „Laimės žiburys“, S. Paltanavičius „Maži ežiuko sapnai“).
2. Sėkmingų žingsnių svajonės link įgyvendinimo kelio sudarymas (linksma savianalizės užduotėlė).
3. Supažindinti su menininkų kurtais tapybos, skulptūros darbais - angelais, esančiais muziejaus ekspozicijoje (realūs pavyzdžiai, pateiktys).
4. Inicijuoti diskusiją, kurios metu moksleiviai interpretuos, lygins pateiktus skirtingų istorinių laikotarpių, įvairių išraiškų angelų pavyzdžius.
5. Pasitelkus dailę, kaip kūrybinės raiškos priemonę, perteikti savo svajones, lūkesčius piešinio pavidalu ant pateikto medinio angelo ruošinio.
6. Atliekant refleksiją, apžvelgti moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu.


Viešoji įstaiga Vilniaus miesto muziejus

Visur aplink mus gyvuoja žmonių pasakojimai ir istorijos. Pasakojimai, kurie įvykiams ir vietoms suteikia žmogišką kontekstą, vardą ir veidą. Močiutė ar kaimynas, o gal bendraklasė ar mokyklos budėtojas – kiekvienas iš mūsų gali būti istorijų pasakotojai ir rinkėjai. Pasakojimai nėra tik apie praeitį – kartais daugiau nei pateikdami faktus, pasakojimai atskleidžia, kaip mes matome save ir pasaulį, savo rajoną, miestą ir bendruomenę. Pasakojimai moko klausti ir išklausyti, leidžia prisiliesti prie paveldo, patirti jo daugiabalsiškumą, mokytis priimti įvairias perspektyvas ir suvokti, kad visuomenė nėra homogeniška. Šiuo praktinio pobūdžio užsiėmimu kviečiame moksleivius susipažinti su pasakojamosios istorijos rinkimo metodais, bei juos išbandyti praktiškai. Apsilankę muziejuje moksleiviai sužinos, kodėl svarbu fiksuoti paprastų žmonių pasakojimus, kaip žmonių pasakojimai tampa atminties institucijos rinkinio ir parodos dalimi, kaip kiekvienas galime tapti istorijų rinkėjais ir pasakotojais, bei patys išbandys šiuos vaidmenis.  Paslauga taip pat atliepia 2023 metų prioritetines valstybės svarbias datas ir sukaktis, t.y. „Vilnius 700“


Edukacija Lietuvos zoologijos sode „Nykstantys gyvūnai ir jų išsaugojimo galimybės“

Visos rūšys turi prigimtinę teisę egzistuoti, jos visos vertingos gamtai ir žmonėms. Edukacijos metu netrūks įvairių vizualiai įdomių gyvūnų pavyzdžių, kurių dalies gyvai, deja, bet jau ir nebesutiksite, nes jie jau išnykę. Tačiau motyvacijos saugoti gamtą įkvėps lietuviškų stumbrų populiacijos atkūrimo pavyzdys, P. S. keli laimingieji gyvena ir mūsų zoologijos sode. Edukaciniai žaidimai ir kūrybinė užduotis tikrai neleis nuobodžiauti ir padės giliau suprasti rūšių išsaugojimo svarbą.


Edukacinis užsiėmimas "Pingvinai. Kuo mes panašūs?"

Edukacinio užsiėmimo „Pingvinai. Kuo mes panašūs?“ Apie pingvinus ir atsakomybę už mus supančią aplinką, gyvūniją, augaliją, šalia esančius žmones. Kokie yra pingvinai? Kiek pingvinų rūšių gyvena pasaulyje? Kur jie gyvena? Ar jie turi jausmus? Į ką jie panašūs? Kaip pingvinai gyvena? Atsakymų į klausimus paieškos padeda pažinti ne tik pingvinų gyvenimo būdą ir sąlygas, bet ir skatina prisiimti atsakomybę už mus supančią aplinką, šalia esančius žmones. Kaip sakė lapė iš Antuano de Sent Egziuperį knygos „Mažasis princas“: “pasidarai amžinai atsakingas už tą, su kuriuo susibičiuliauji. Edukacija taip pat moko atpažinti, įvardyti problemas ir drąsina kalbėti apie savo jausmus bei emocijas.


M. ir K. Petrauskų skyrius kviečia išbandyti linksmą edukacinį žaidimą “Palapinė, kelionė ir muzika”, kurio metu leisimės į pažintinę kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį. Žaidimo dalyviai susipažins su svarbiausiomis asmenybėmis, įvykiais ir datomis, lavins savo pastabumą, ieškodami paveikslėlių, pasislėpusių tarp margaspalvių palapinių, gros įvairiais muzikos instrumentais. Tikslas - edukacinio žaidimo būdu supažindinti lankytojus su svarbiausiomis Lietuvos profesionaliosios muzikos istorijos asmenybėmis, įvykiais bei sąvokomis. Žaidimą sudaro trys tuneliais sujungtos vigvamo tipo palapinės, užduočių klausimai, dėlionės, muzikos instrumentai. Atsakymai į klausimus pateikiami palapinių vidinėse ir išorinėse sienose. Vaikai ieškodami atsakymų turės aktyviai judėti palapinių viduje ir aplink jas. Uždaviniai: 1. Žaisti edukacinį žaidimą ir atlikti užduotis: - pagroti pasirinktu muzikos instrumentu (fleita, trimitu, smuiku ar klarnetu); - sudėlioti dėlionę, pasirinkus vieną iš 5 siūlomų; - surasti piešinio, kostiumo, instrumento detalės vietą palapinėse; - atsakyti į edukatoriaus klausimą. Naudojami metodai: Žodiniai: aiškinimas, pasakojimas, pokalbis Vaizdiniai: demonstravimas, iliustravimas Pratybos: muzikinės Žaidybinis–vaidybinis. Ugdomosios kompetencijos Kultūrinė, socialinė, pažinimo, komunikavimo, iniciatyvumo, kūrybingumo, pilietiškumo, kultūrinio sąmoningumo, emocijų valdymo, bendradarbiavimo.


Ornekas – unikalus Krymo totorių ornamentas, kuriame kompoziciškai į vientisą sistemą sujungiami apie 35 smulkūs botaniniai ir geometriniai elementai. Ornekas 2021 m. gruodžio mėn. buvo oficialiai įtrauktas į UNESCO Pasaulio nematerialaus kultūros paveldo sąrašą
Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės.
Teorinės dalis: užsiėmimo dalyviams bus pasakojama apie orneko ornamento istoriją, kaip Krymo totorių kultūros ir meno dalį. Jie susipažins su ornamentų grupėmis, jų konstravimo principai, sužinos orneko simbolių reikšmę ir gyvybės medžio kompozicija. Metodika: nagrinėja ir profesionaliai komentuoja paveikslų kūrinius, jų dekoravimo būdus. Diskusijoje nagrinėjamos ir lyginamos Ornek simvolių ir reikšmę, dekoravimo ir panaudojimo galimybės dabar ir prieš 100 ar daugiau metų.
Praktinė dalis – mokiniai išmoks savarankiškai arba su pagalba kurti savo gyvybės medžio ornamentą iš orneko simbolių, mokiniai taip pat gali naudoti jau paruoštus eskizus, (kuris iš anksto bus išsiųstas paslaugos klientui spausdinti), kad nuspalvintų ir surastų jau išnagrinėtus orneko elementus.


Pabėgimas iš Dapkiškių dvaro, tai patyriminė edukacija, kviečianti dalyvius pasinerti ir pabūti detektyvais, randant kelią iš Dapkiškių dvaro labirintų. Užduotys privers pasukti galvas, įsiklausyti į vienas kito nuomonę, įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį, bandant rasti teisingus kodus, raktus padedančius atrakinti dvaro kambarius ir duris. Ištrūkę iš dvaro, dalyviai bus susipažinę su Simonu Konarskiu, kovotoju už laisvę ir nepriklausomybę 19 amž. Turės galimybę diskusijos metu aptarti savo patirtus įspūdžius ir gauti malonų, saldų apdovanojimą keptą ant laužo.


Drugio metamorfozė.  Kam mums ją reikia žinoti?

Programos metu drugeliai laisvai skraido patalpoje (apie 20). Pristatoma apie 10 įvairių rūšiu drugelių iš skirtingų pasaulio kraštu. Programos metu dalyviai pamato ir drugelius, ir visas drugelio stadijas (kiaušinius, vikšrus, leliukės, kokonus) ne paveiksliuke ar ekrane, o naturaliai.
Drugeliai turi savo spalvų, formų, elgsenos magiją, kuri vilioja vaikus pasinerti į pažinimų kelionę. Moksleiviai galės patirinėti kokoną, drugelio sparnus, pamatyti kaip valgo drugeliai, kiek kojų turi ir kokios jos. Bus pristatyti drugeliai - rekordininkai.

Moksleiviai galės patyrinėti drugelį per mikroskopą, sužinoti drugelio dauginimosi subtilumus, išgirs drugelių vardus ir legendas. Bus paaiškinta kada atsirado drugeliai, kodėl jie yra, kaip ir kas duoda drugelias vardus.
Dalyviams bus duodamos užduotis - surasti tam tikros rūšies drugelį, padaryti eksperimentą su drugelio sparnais ir t.t.

Vaikai skatinami tausoti gamtą, atsargiai elgtis su drugeliais ir kt. gyvūnais, stebėti ir stebėtis gamta ir viskuo kas aplink. Programos pabaigoje kiekvienas dalyvis turi galimybė palaikyti apelsiną su ant jo atsitupusiu drugelių ir pasakyti jam savo norą. Drugeliai juk pildo norus!
Po programos visi kviečiami dalyvauti piešimo konkurse - taip kur kas ilgiau išlieka emocija.


Kam? -vyresnių klasių moksleiviams Kodėl verta dalyvauti ekskursijoje? -Tai naudinga mokomoji priemonė, padedanti praplėsti ir integruoti mokykloje gaunamas žinias, lavina kritinį mąstymą ir ugdo vizualios kalbos gebėjimus. Kokias žinias pagilinti galima ekskursijos metu? -Istorijos. Menas yra neatsiejamas nuo laikmečio. Moksleiviai, vaikščiodami su gidu po NDG XX-XXI a. Lietuvos dailės ekspoziciją atpažins įvykius ir reiškinius, apie kuriuos mokosi istorijos pamokose, tačiau naujai – per meno prizmę. Kuo susiję karai ir kardinalūs pokyčiai mene, kaip keitėsi politikos ir meno ryšiai, kaip meno kūriniai atspindi visuomenėje vyraujančias nuotaikas ir kodėl tampa laikmečio simboliais? - tai tik keli klausimai, į kuriuos atsakymų ieškosite ekskursijos metu. -Kultūros raidos. Ekskursijos metu moksleiviai susipažįsta ne tik su menininkais, bet ir su rašytojais, muzikos, kino kūrėjais, filosofais, politikais, mokslininkais, filantropais bei visuomenininkais. Tiek tiesiogiai - atpažindami jų atvaizdus, darbus ar idėjas dailės kūriniuose, tiek išgirsdami apie įvairius meno judėjimus ir organizacijas, „kultūrinius karus”, išskirtines asmenybes ir jų įtaką visuomenei. Kokius įgūdžius galima lavinti ekskursijos metu? -Vizualios kalbos. Ekskursijos metu mokiniai skatinami tyrinėti kas, kaip ir kodėl būtent taip vaizduojama meno kūriniuose. Juk ne šiaip sau XXa. pr. dailė skiriasi nuo šiuolaikinio meno savo išraiškos forma. Menininkų biografijos detales, laikmečio politinės ir socialinės sanklodų ypatumus ir kitus kūrinių sukūrimo kontekstus dalyviai mokosi "skaityti” per kūrinio spalvą, formą, medžiagą, pasakojimą ir turinį. -Retorikos ir argumentuotos kalbos. NDG gido vedama ekskursija nėra tik pasakojimas. Dalyviai skatinami kelti klausimus, išsakyti savo požiūrį, diskutuoti. Mokiniai kviečiami argumentuoti savo nuomonę, o tai skatina artikuliuoti mintis, ieškoti jų pagrindimo vizualiuose šaltiniuose.


Renesanso žmonės ir fantastinė architektūra (1-6 kl.)

Kas yra Renesanso žmogus? Šiais laikais taip vadinamas mokslininkas universalas, na, toks, koks buvo Leonardas da Vinčis. Ar tokie buvo visi, gyvenę XVI a. – Renesanso epochoje? Atsakymų pas da Vinčį keliauti neverta: Vilniuje taip pat gyveno žmonės, kuriems vienodai rūpėjo menas ir politika, tradicijos ir ateitis, religija ir humanizmas. Kultūrinės edukacijos metu LDK kancleris Leonas Sapiega, karalienė Bona Sforca, kilmingos vienuolės bernardinės, architektas ir kiti Lietuvos istorijos veikėjai atgyja per edukatorės – Visažinės istorikės – pasakojimus. Per konkrečių žmonių gyvenimų pasakojimus moksleiviai lengviau supranta juos supančią aplinką ir pastatų reikšmes, o įkvėpti istorijų ir patys tampa mokslininkais universalais: braižo perspektyvą, kuria bažnyčios fasadus, aiškinasi simbolines pastatų puošybos reikšmes


Muzikinė komedija „STEBUKLINGAS SMUIKAS“

Tikslas – skiepyti meilę artimui, ugdyti žinias apie rūpestį ir pagalbą kitam.
Uždaviniai: (1) skatinti kūrybinę saviraišką per meninio kūrinio prizmę; (2) pagilinti mokinių žinias apie muzikos instrumentus,
jų potencialius skirtumus; (3) padėti pastebėti savyje „aš – sau“ ir „aš – kitiems“ (savi kritinis vertinimas).
Muzikinė komedija “Stebuklingas smuikas”. Tai nuotaikinga pasaka, kurioje vaikai susipažįsta su muzika ir muzikos instrumentais, su mokinio ir mokytojo santykiais. Istorija apie tai, kaip miško gyventojus sujungė muzika nepaliks abejingo nei vieno žiūrovo. Tai savotiška edukacinė pažintis su stebuklingu muzikos pasauliu, artimu žmogaus sielai. Juk muzikos garsai mus lydi kasdien, jos skambesys gali net pikčiausią žmogų priversti nusišypsoti. Taip ir mūsų spektaklyje–muzikos garsų dėka susidraugauja piktas vilkas ir linksmuolis vieversys, o visus draugus suvienija muzikinė abėcėlė! Spektaklio režisierius nusipelnęs Ukrainos veikėjas, privataus Ukrainos teatro „Sraigė“ įkūrėjas, režisierius Jurijus Titarovas.
DAILININKAS Viktoras Nikitinas
KOMPOZITORIUS Jurijus Ševčenko
AKTORIAI Rima Lapinskienė, Stanislavas Alochinas, Darija Lysogor
SPEKTAKLĮ KURIANT DALYVAVO: Oksana Rossol, Aleksandras Serhijenko, Marija Kreidi, Daiva Matiukaitė.
GARSO REŽISIERIUS Andrius Gaigalas
ŠVIESOS REŽISIERĖ Ina Jackūnienė
REŽISIERIAUS ASISTENTĖ Reda Matuzevičienė
MENO VADOVAS Antanas Markuckis


Spektaklis „ANTIGONĖ“– antikinės dramos sceninė interpretacija

Tai savita literatūros ir teatro jungties pamoka, kurios objektas – Sofoklio tragedija „Antigonė“ bei jos sceninė interpretacija, pristatyta eilėje tarpt. teatro festivalių, pelniusi eilę apdovanojimų už aktorinį meistriškumą bei interpretacijos originalumą (plačiau: https://soloteatras.lt/spektakliai/antigone/). Spektaklyje Birutė Mar atlieka 6 Sofoklio personažų vaidmenis: Antigonės, jos sesers Ismenės, karaliaus Kreonto, jo sūnaus - Antigonės sužadėtinio Haimono, sargybinio bei žynio Teiresijaus. Svarbus antikinės tragedijos personažas Choras šiame spektaklyje įkūnyja beveidės, gebančios prisitaikyti nūdienos visuomenės paveikslą. Antroji renginio dalis - moksleivių susitikimas ir pokalbis su režisiere, kurio metu plačiau apžvelgiama antikinio teatro raida: aktorė pasidalins kelionių po antikinio teatro pasaulį patirtimis, bus diskutuojama apie šiuolaikinio teatro galimybes autentiškai interpretuoti antikinę dramą. Moksleiviams siūloma užduotis sukurti savą, nešablonišką klasikinės graikų dramos sceninės interpretacijos sumanymą, taip skatinant juos individualiai mąstyti, suvokti praeities ir dabarties sąsajas. Sofoklio kūrinio „Antigonė“ bei pagal jį sukurto spektaklio temos itin aktualios šiandienos karo Ukrainoje akivaizdoje – svarbu suvokti, kaip baimė prarasti valdžią gali virsti agresyvia diktatūra, itin aktualu moksleiviams ugdyti savarankišką drąsų požiūrį į istorinius įvykius, suvokti jų sąsajas su dabartimi. Renginys gali būti rodomas Vilniuje ir kitose Lietuvos vietovėse, iš anksto suderinus su mūsų komanda.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Programos metu pristatomas vienas seniausių amatų – puodžiaus amatas. Užsiėmimas vyksta XX a. I p. Niūronių kaimo ūkininko K. Trajecko name, kuriame šiandien yra įrengtos keramikos dirbtuvės ir puodynių ekspozicija. Pagal asmeninę patirtį, turimas žinias mokiniai supažindinami su molio kilme ir gavyba, savybėmis, paruošimu, keramikos istorija, jos rūšimis. Dėstymo medžiaga pateikiama žaidimo forma, pasitelkiant pasakas, patarles, užduodant mįsles, pasitelkiant dėliones. Amatininkai demonstruos molio lipdymo, dekoravimo procesus. Apžiūrėjus senosios buitinės keramikos ekspozicijoje esančius pavyzdžius ir pabandžius nustatyti dirbinių panaudojimo paskirtis, toliau puodžiaus dirbtuvėlėse mokomasi molio formavimo. Susipažįstama su molio išdegimo būdais. Kiekvienas galės nusilipdyti savo molinuką. Atliekant praktines užduotis, pradinių klasių mokiniams padedama, skiriamas didesnis individualus dėmesys. Dirbama kruopščiai, atsakingai ir atidžiai. Baigus darbus vyksta užsiėmimo, naujų patirčių aptarimas, dalinamasi, kas labiausiai patiko, ar buvo sunku, kuri dalis buvo sunkiausia. Aptariamas amato pritaikymas šiais laikais, trumpai įtvirtinamos įgytos žinios, apžvelgiami galutiniai darbai.


Edukacinės programos metu persikelsime į karaliaus Mindaugo laikus. Sužinosite, kokiose pilyse gyveno karalius, kaip atrodė jo aplinka ir žmonės ir kiek svėrė karaliau Mindaugo karių šarvai. Patys galėsime tapti karaliaus kariais - išbandyti katapultą - didžiausią ir pavojingiausią tų laikų ginklą.


Kas aš esu? Koks aš esu? Kaip mane mato aplinkiniai? Pažindamas save, priimdamas save jaunuolis atvers naujas galimybes sau. Edukacinio užsiėmimo metu bus taikomi įvairūs neformalaus ugdymo metodai. Taikant žaidybinius, vaidybinius,  dailės elementus jaunuoliai gilinsis į save, reflektuodami labiau pažins save, stebės kylančius iššūkius, priims save. Edukacinio užsiėmimo metu jaunuoliai dirbs ir grupėse, ir individualiai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kalėdinių namelių kūrimas panaudojant lazerinio pjovimo stakles (1-4 kl. mokiniams)

Ši edukacija skirta visiems, kurie nori išmokti kurti unikalius šventinius kalėdinius namelius, naudojant šiuolaikines lazerinio pjovimo technologijas. Edukacijos tikslas yra suteikti dalyviams teorinių ir praktinių žinių apie lazerinio pjovimo technologiją, naudojant ją kūrybiškam kalėdinių namelių kūrimui. Dalyviai susipažins su lazerinio pjovimo staklių veikimo principais, medžiagų parinkimu ir pjovimo procesu, taip pat įgys praktinių įgūdžių, reikalingų savarankiškai sukurti ir surinkti savo kalėdinius namelius.

Uždaviniai:
1.	Supažindinti dalyvius su lazerinio pjovimo staklių veikimo principais ir technologija.
2.	Išmokyti dalyvius tinkamai parinkti ir pasiruošti medžiagas lazeriniam pjovimui.
3.	Padėti dalyviams sukurti individualius kalėdinių namelių dizainus.
4.	Mokyti dalyvius surinkimo ir apdailos technikų, siekiant galutinio gaminio estetikos ir funkcionalumo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ekskursija „Pasisvečiuokite bajoriškame dvare“ 5-8 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Kadaise Lietuvos teritorijoje stovėję didingi mediniai dvarai šiandien nyksta. O juk anuomet tuose dvaruose kažkas gyveno, kūrė, lankėsi – jie gyvi ir vertingi savo istorijomis. Dažnas dvaras dar turi ir stiprią istorinę, kultūrinę vertę. Todėl itin aktualu jaunimą supažindinti su dvarais jų istorijomis, tam, kad jie suprastų jų svarbą, pamiltų ir perduotų šį jausmą ateities kartoms.
Ekskursija „Pasisvečiuokite bajoriškame dvare“ siekiama 5-8 kl.  skatinti mokinius domėtis Lietuvos dvarų istorija, mėginant plėsti jų žinias ir ugdyti teisingą požiūrį į architektūros paveldą. Ekskursijos metu ekskursantai bus supažindinti su vieninteliu Lietuvoje išlikusiu leno teisę turėjusiu Kuršėnų dvaru, jo istorija, čia gyvenusiais bajorais. Pristatoma Kuršėnų dvaro lauko architektūra ir vidaus išplanavimas, išlikusi autentika, puošybos elementai. Pristatomos nuolatinės ekspozicijos: Lauryno Ivinskio kabinetas ir 5000 vnt. senovinių ir ne tik kalendorių ekspozicija; dešimties Lietuvos Puodžių karalių darbai; klumpių ekspozicija su galimybe jas pasimatuoti.. Besikeičiančios parodų ekspozicijos.
Numatomos paslaugos įgyvendinimo forma – ekskursija kontaktiniu būdu, laikantis visų reikalavimų. Ekskursijas veda profesionalios gidės Lina Šukienė ir Simona Sidabrienė. Edukacijos įgyvendinimo aplinka – patalpoje esančioje kultūros paslaugą teikiančioje įstaigoje (Kuršėnų dvare).
Atvykite į Kuršėnus ir užsukite į beveik 210 metų skaičiuojantį puošnų medinės architektūros šedevrą –Kuršėnų dvaro rūmus. Pasivaikščiokite parko takais, vedančiais iki Ventos upės pakrantės, kur karaliauja šimtametė liepų alėja ir vienas ilgiausių Lietuvoje – net 262 metrų ilgio –pėsčiųjų tiltas.


Edukacija "Patirk pasaką" (beglobio gyvūno tema)

Įtraukianti edukacija „Patirk pasaką“ tai pojūčių žaidimų ir knygos sinergija su teatro elementais,
kai skaitoma knyga tarsi atgyja, yra išjaučiama ir išžaidžiama, o dalyviai nejučia plečia akiratį, atranda ir sužino
naujų dalykų, lengviau juos įsisavina.
Šia edukacija siekiama sukurti teigiamą, malonią asmeninę patirtį, susijusią su knygos skaitymu, auginti meilę literatūrai. Taip pat siekiama iškelti beglobių gyvūnų problematiką, permąstyti žmogaus vaidmenį joje, kūrybiškai ieškoti galimų sprednimo būdų.
Edukacijos metu balsu skaitoma F. Nonn ir kt. knyga "Mopso Karlo istorija. Kaip jis pasiklydo ir rado kelią namo". Tuomet kartu su dalyviais ji atpasakojama ir visas siužetas išžaidžiamas per sensorines veiklas (liečiant objektus ir skirtingas tekstūras, klausant aplinkos garsų įrašų, uodžiant kvapus ir juos susiejant su galimais objektais, pastebint detales aplinkoje, kuriant vizualų plakatą). Kalbama apie žmogaus ir šuns uoslės skirtumus.
Visi dalyviai aktyviai įsitraukia į dinamiškas, kas 5-10 min besikeičiančias veiklas.
Edukaciją veda Ineta Dirmienė, edukatorė, asociacijos
"Kūrybinės jungtys" kurianti praktikė.


Edukacinė ekskursija „Grafų Tiškevičių legendos“

„Grafų Tiškevičių legendos“ – tai edukacinė ekskursija, kurios metu mokiniai kviečiami pažinti Kretingos miesto istoriją ir kultūrą per įtakingos grafų Tiškevičių giminės palikimą. Ekskursijos metu mokiniai aplankys svarbiausius miesto architektūros objektus: Kretingos Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai bažnyčią, pirmąjį mūrinį tiltą, aukščiausius Lietuvoje kapinių vartus, grafų Tiškevičių koplyčią-mauzoliejų, didingą grafų Tiškevičių rezidenciją bei pirmąjį lietuvišką darželį. Kiekvienas mokinys gaus žygeivio pasą, kuriame bus dedami antspaudai, liudijantys praeitą istorinį-kultūrinį maršrutą. Ši veikla skatins mokinius ne tik domėtis istorija, bet ir lavins jų kritinį mąstymą bei plės akiratį.


Edukacinis užsiėmimas ,,Meilė stipresnė už mirtį"

Lietuvos partizanams, kovojusiems už tėvynės laisvę, buvo labai svarbios dvi mylimosios – Lietuva ir mylima moteris. Meilė savo tėvynei ir mylimajai suteikdavo gyvenimui prasmę ir jėgų kovoti su rusų okupantu, praskaidrindavo jų itin sunkią kasdienybę.
Edukacijos metu moksleiviai susipažins su keliomis laisvės kovotojų meilės istorijomis – tai  žymaus, legendinio partizano Juozo Lukšos-Daumanto ir Nijolės Bražėnaitės, klausys ištraukų iš jų meilės laiškų, žiūrės fragmentą iš dokumentinio filmo ,,Partizano žmona“.
Bus pristatoma ir Lietuvos partizanų vado, brigados generolo Adolfo Ramanausko-Vanago ir partizanės  Birutės Mažeikaitės-Vandos bei Dainavos apygardos, Šarūno rinktinės partizanų būrio vado Antano Aleškevičiaus-Ateities ir Monikos Padimanskaitės meilės istorijos.
Moksleiviai kurs ketureilius poezijos posmus ar sentencijas, skirtas Lietuvai, tema ,,Lietuva, mūsų meilėj – tu didžiulė“. Juos užrašys ant širdies formos lapelių ir priklijuos ant didelio Lietuvos formos popieriaus lakšto. Reflektuodami apie meilę tėvynei, pristatys savo kūrybinius darbus.
Edukacijos pabaigoje jos dalyviai sukurs performansą ,,Meilė stipresnė už mirtį“, kuris bus fotografuojamas ir filmuojamas.
Pagrindinis šios edukacijos  tikslas – ugdyti mokinių pilietiškumą, patriotiškumą, meilę tėvynei, kūrybiškumą, skatinti domėtis moderniomis meno formomis.
Uždaviniai: pristatyti moksleiviams partizanų meilės istorijas, organizuoti kūrybinį užsiėmimą, kurio metu kurs ketureilius ar sentencijas Lietuvai, atliks performansą, surengti kūrybinių darbų pristatymą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


„Meniškai apie bites“ kultūrinė/meninė edukacija

Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Kultūrinės/meninės edukacijos užsiėmimas. Eiga:
1. Bitininkystės muziejuje moksleiviai su edukatoriumi ieško aktualios informacijos interaktyvioje ekspozicijoje, kuri bus naudojama kūrybininiame procese.
2. Pasiskirstę grupelėmis mokiniai žaidžia patyriminį edukacinį žaidimą apie tai kaip vyskta augalų apdulkinimas. Žaidimo eiga: vaikų delnai ištempami spalvotais milteliais, vaikai imituodami bites juda skirtingomis kryptimis ir liečia vienas kito delnus, stebėdami, kaip keičiasi spalvos ant delnų. Per šį žaidybinį elementą mokiniai supranta kaip bitės perneša žiedadulkes nuo žiedo ant žiedo ir kaip vyksta apdulkinimas.
3. Moksleiviai tyrinėja bitininkystės muziejaus skulptūras, ant kurių atranda ženklus, kuriuos sukūrė skulptoriai pagal drevinės bitininkystės simbolių tradiciją.
4. Pagal sukauptą informaciją moksleiviai susikuria savo unikalų ženklą su savo inicialais pagal senovės bitininkų drevininkų tradiciją. Savo ženklus moksleiviai kuria iš gamtinių medžiagų bei natūralaus bičių vaško.


Orientacinis žaidimas „Pažink Vilniaus simbolius“

Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.
Susipažinkite su Vilniaus simboliais, kurie simbolizuoja miesto gyvavimo istoriją ir prisiminkite legendas, kurios ilgainiui tapo senojo miesto metraščiu. Orientacinio žaidimo metu mokiniai privalės surasti reikiamus objektus patys, pasitelkę mobilioje aplikacijoje nurodytus žemėlapius. Žaidimas drieksis aplankant skirtingais laikais pastatytus objektus, kurie turi simbolinę reikšmę tiek miesto gyventojams, tiek ir svečiams.
Mokiniai ieškos Vilniaus herbo, panirs į Trijų Kryžių kalno legendą, skaitys Gedimino laiškus, tyrinės Literatų gatvėje paliktus simbolius apie pirmąją lietuvišką knygą, lankys pasislėpusį Ragučio akmenį, suksis ant plytelės „Stebuklas“. Per 90 minučių teks aplankyti 12 objektų, išdėstytų netoli vienas kito žiediniu principu ir išsiaiškinti, kokias paslaptis mums gali atskleisti Vilniaus simboliai bei legendos. Žaidimo pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Lietuvos sostinės materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik  istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu. Žaidimo pradžia ir pabaiga yra Rotušės aikštėje.


Lėlių ir objektų teatro spektaklis „Molinis sapnas“

Spektaklis „Molinis sapnas“ - tai lietuvių liaudies legendomis ir mitais perpintas kūrinys, patraukliai ir suprantamai pasakojantis apie svarbiausius Lietuvos istorijos įvykius ir reikšmingiausias datas: pirmąjį paminėjimą analuose, Žalgirio mūšį, Lietuvos pasidalijimą XVIII amžiuje, Nepriklausomybės atkūrimą 1918 m. vasario 16 d., tremtį, Dariaus ir
Girėno skrydį, Baltijos kelią, Sausio 13-ąją. Pagrindinis istorijos herojus – gatvės menininkas, pasitelkęs senuosius amatus ir šiuolaikines technologijas „žaidžia“ su vaikais Lietuvos istoriją nuo LDK susiformavimo iki šių laikų. Autentiškumo įspūdį sustiprina scenoje skambanti gyva muzika, tam tikrą laikmetį reprezentuojančios melodijos ir aktorių su daugiau nei 10 įvairių muzikos instrumentų atliekamos dainos. Istoriškai pagrįsti faktai spektaklyje susipina su mažojo žiūrovo fantazija:
teatralizuota „istorijos pamoka“ pavirsta pažintine pramoga, patriotizmo skatinimas ir tautinės savimonės ugdymas įgauna patrauklias formas. Žaidimo pagalba vaikai skatinami tapti istorijos dalimi. Spektaklyje dominuoja žaismingas, šmaikštus ir šiek tiek ironiškas spektaklio kūrėjų žvilgsnis į Lietuvos istoriją, tuo pačiu perteikiantis mokomąjį, pažintinį ir pilietišką asmenybę ugdantį turinį.
 2018 m. XXXIV profesionaliame teatrų festivalyje „Vaidiname žemdirbiams“ ir 2017 m. VIII D. Tamulevičiūtės profesionalių teatrų
festivalyje Varėnoje spektaklio kūrybinei grupei įteikti prizai už „Geriausią spektaklį vaikams“.


Paauglys- naujų pasaulių kūrėjas pagal Rebekos Unos distopijas "Atjunk" ir "Gyvažmogį".

Paauglys - naujų pasaulių kūrėjas. Kartu su distopijų "Atjunk" ir Gyvažmogio" herojais Gryta ir Mantu pateksime į siaubo pasaulį be siaubo elementų, aptarsime, ką reiškia netekti žmogiškųjų pojūčių ir jausmų, kurti savo pavidalus, nesirgti, tačiau bijoti pažvelgti kitam į akis. Kokie naujojo gyvenimo privalumai ir keistenybės? Kaip su meile, jei negali liestis prie kito?
Mažose grupėse kursi ir pieši naujus pasaulius, daiktus ir bendravimo būdus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacijoje „Senovė žalvariu prabyla“ dalyviai bus trumpai supažindinti su baltų gentimis, jų gamintais žalvariniais papuošalais, ornamentika bei gamybos technologijomis. Išklausę pasakojimą, dalyviai pasigamins originalų žalvarinį papuošalą


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Edukacijos metu “Kukutis- tituluotas šnekutis” moksleiviams pasakojami įdomūs faktai susiję su kukučio vaizdavimu lietuvių mitologijoje, liaudies dainose, pasakose ir simbolizavime.   Supažindinami su kukučio gyvenimo būdu, paukščio ypatingomis savybėmis. Aptariama kukučio išvaizda. Klausomasi balso įrašo, bandoma jį pamėgdžioti, kurti balso pamėgdžiojimus. Demonstruojama vaizdo medžiaga apie kukučius leis geriau   pažinti šį unikalų paukštį. Mokiniai bus supažindinti su gamtosauginėmis vertybės ir  jų svarba.
 Praktinėje dalyje moksleiviai derins  žinias su kūryba. Visiems dalyviams išdalinama po medinę kukučio formelę, kurią  akriliniais dažais, teptukų pagalba, nusispalvins, siekdami kuo tiksliau atkurti kukučių margumą- medinius  magnetukus.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


"Cukraus Lietuva" - kolekcija miniatiūrinių Lietuvos architektūros statinių iš cukraus! Gotikinis Napoleono namas, renesansinė Dailininko vila, vokiško fachverko "Dramblio namas" ir kt. Namukai „maži, bet dideli“ – jų svoris nuo 1 iki 12 kilogramų, statybai cukraus prireikia dar daugiau. Vaikai stebės, kaip yra verdama cukraus detalė, kuri gali virsti siena, stogu, kaminu ir net visu namu! Dalyviai išgirs „Cukraus namuko“ istoriją, apipintą legendomis ir sakmėmis, o namo iškeliaus su pačių pasigamintu cukraus darbeliu. Cukraus darbai nėra valgomi. Užsiėmimų metu cukraus ragauti taip pat nerekomenduojame.


Edukacijos tikslas - supažindinti1-4 ir 5-6 kl.  mokinius su  pasakų ir sakmių bei padavimų  atsiradimu, skatinti skaityti bei improvizuoti- žaisti teatrą.
Ugdyti  mokinio sąmoningumą, savęs  pažinimą. Mokyti  kultūringumo bendraujant ir bendradarbiaujant, skatinama būti originaliu, "perlipti per save" pristatant užduotis klasei, lavinti mokinio kalbinius viešojo kalbėjimo įgūdžius,  nugalėti savo baimes. Edukacijos metu atliekamos kūrybiškumą ir  kritinį mąstymą lavinančios užduotys- kuriamos  inscenizacijos pasitekliant žaidimą teatre.
Mokiniai turės supratimą, kas yra pasakos, sakmės, padavimas,  teatras, gebės analizuoti veikėjų išorinius ir vidinius bruožus, kurs savo personažus bei įveiks baimes išeidami prieš klasę pristatyti grupėje sukurtos pasakos/ sakmės/padavimo inscenizacijos.
Paslauga teikiama kituose  Lietuvos miestuose esant ne mažiau nei 40 mokinių.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Teatralizuotas edukacinis koncertas „Dainos iš lagamino”

„Dainos iš lagamino“ – tai teatralizuotas ir smagus koncertas vaikams,  kuriame vaidina ir  nuotaikingas vaikiškas  daineles dainuoja  šauni   kompanija iš Šiaulių „Trys draugai“. Ilgametę patirtį scenoje turintys atlikėjai – Romas Trijonis, Vaida Trijonytė, Andrius Trijonis – iš savo stebuklingo lagamino ištrauks įvairių vaikiškų dainų, kuriomis pakvies vaikus pasileisti į nuostabų, kūrybos, naujų patirčių ir nutikimų kupiną nuotykį, pilną muzikos ir smagių prisiminimų. Mankštinsimės kartu su piratais, išgirsite daug naudingų patarimų sveikatai iš dainuojančios meškutės Lepečkutės, sužinosite, kad mus supantys buitiniai daiktai irgi turi savo kalbą, priminsime jums apie saugų elgesį gatvėje, pabandysime suburti vaikų chorą ir lėlių teatrą bei daugybę kitų smagių patyrimų!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Alytaus Jurgio Kunčino viešoji biblioteka

Kūrybinė edukacija „Pasigamink savo skirtuką!" yra skirta pradinių klasių mokiniams. Mūsų tikslas - skatinti vaikus skaityti savo malonumui, pasitelkiant diskusiją apie knygų skaitymo naudą, bei smagią praktinę užduotį pasigaminti sau knygų skirtuką pagal individualius poreikius. Diskusijos metu bus lavinamas vaikų kritinis mąstymas, gebėjimas ieškoti problemos sprendimo būdų ir išsakyti savo nuomonę. Praktinės užduoties metu bus lavinamas vaikų kūrybiškumas, vaizduotė, gebėjimas pasirinkti sau tinkamas priemones, o pabaigus užduotį reflektuoti, kodėl būtent tokias priemones pasirinko ir kokias emocijas šis kūrybinis procesas jiems sukėlė. Ši kūrybinė edukacija paskatins vaikus dažniau į rankas paimti fizinę knygą, kadangi taip jie galės praktiškai panaudoti savo rankomis pasigamintą knygų skirtuką.


Lietuvos pilys virtualioje realybėje (7-8 kl.)

"Lietuvos pilys virtualioje realybėje“ edukaciniuose užsiėmimuose mokiniai susipažins su Lietuvos pilimis. Mokiniams bus pristatytos Lietuvos pilys, jų istorinė, kultūrinė reikšmė Lietuvai. Veiklų metu bus apjungta Lietuvos istorija, paveldas, kultūra, šiuolaikinė ir senovinė architektūra. Edukacinių veiklų metu mokiniai virtualios realybės aplinkoje kurs pilis, mokysis programuoti suteikiant kuriamoms pilims interaktyvumo, programavimui naudos Python programavimo kalbą, mokiniai bus supažindinti su architektūros pradmenimis, pasitelks kūrybiškumą, vaizduotę ir meninius gebėjimus. Sukurtos pilys bus peržiūrimos virtualioje aplinkoje su virtualios realybės  akiniais, bus išbandomas sukurtų pilių interaktyvumas. Mokiniai mokysis bendradarbiauti ir bendrauti, dirbti komandomis, ugdys lyderystės įgūdžius. Per smagias veiklas, kurdami virtualias pilis, mokiniai patirs istorijos, kultūros, pilietiškumo dermę, įgys gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, patirs pažinimo, bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.


Dokumentinis filmas „Mončys. Žemaitis iš Paryžiaus“

Dokumentinis filmas "Mončys. Žemaitis iš Paryžiaus" (rež. Linas Mikuta, 2022) pasakoja apie iškilų Lietuvos menininką, skulptorių modernistą Antaną Mončį. Filmo siužetas: kas buvo jis – Antanas Mončys? Lietuvis. Žemaitis. Emigrantas. Paryžietis. Sūnus. Tėvas. Vyras. Brolis. Skulptorius. Vaikas, kurio pamatyta mažytė verpimo ratelio grandinėlė tapo tuo simboliu, kuris apibrėžė nelengvą gyvenimo kelią nuo mažo Lietuvos kaimelio iki Paryžiaus meno salonų, nuo balto Baltijos jūros smėlio iki Atlanto vandenyno pakrantės uolų. Menininkas, kuris sugebėjo apjungti archajišką lietuvišką pasaulėjautą su pačiu moderniausiu Vakarų Europos menu. Reiškinys, kuriame galime rasti atsakymą, kaip iš naujo suvokti save, kaip unikalią kultūrą, globaliuose pasaulio kontekstuose.
2022 metais filmas nominuotas  5-ioms Nacionalinių kino apdovanojimų "Sidabrinė gervė" nominacijoms - geriausias dokumentinis filmas, geriausias režisierius, geriausias operatoriaus darbas, geriausias montažo režisieriaus darbas, geriausias kompozitoriaus darbas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Viktorina „Vasario 16-oji: prisimink, pasikartok, sužinok“ (Nuotolinė paslauga)

Virtualios viktorinos metu mokiniai pasitikrina savo turimas žinias apie 1918 m. Lietuvos Nepriklausomybės Aktą, jo pasirašymo detales ir dvidešimt asmenų, kurių parašai pakeitė Lietuvą. Viktorina suskirstyta pagal sudėtingumą į tris lietuvišką trispalvę simbolizuojančius etapus: geltonąjį, žaliąją, raudonąjį. Pateikus klausimą, skiriamas laikas pamąstymui. Išklausius mokinių variantus, pateikiamas ir aptariamas teisingas atsakymas. Užbaigus kiekvieną iš trijų etapų, pasigirsta paskatinamasis „Jono Basanavičiaus“ įvertinimas. Pabaigoje, perėję visus etapus, nuo lengviausio iki sunkiausio, pasidaliname įspūdžiais ir tuo, ką naujo sužinojome, prisiminėme ar pasikartojome. Pažadame, jog laiką praleisite ne tik naudingai, bet ir smagiai!


Edukacinis užsiėmimas „Fotografija mobiliajame telefone“

Modernėjant technologijoms kinta ir fotografavimo tradicijos. Fotografavimas mobiliaisiais telefonais tapo mūsų kasdienybe. Jaunimas fotografuoja, filmuoja ir kitaip naudojasi išmaniaisiais telefonais, tačiau šie gebėjimai nelygu gebėjimui pamatyti emociją, nuotaiką, jausmą, įamžinti jį įvertinant vaizdo kultūrą. Įvairių edukacinių veiklų metu atsakysime į kausimus: Kas yra fotografija? Kokia jos istorinė raida? Fotografija – amatas ar menas? Kaip padaryti kokybiškas, įkvepiančias nuotraukas išmaniuoju telefonu? Ar turite tam reikalingų įgūdžių? Ar mokate pastebėti ir perteikti vaizde emociją, nuotaiką, jausmą, koloritą? Asmenukė: esame „už“ ar „prieš“? Praktinės užduoties metu mokiniai galės įvertinti savo išmaniojo telefono galimybes fotografuoti bei koreguoti vaizdus redagavimo programėlėmis. Mokiniai mokysis kokybiškai, su kūrybine vizija, emocija, jausmu, nuotaika įamžinti kelias savo esamos aplinkos akimirkas (daiktą, augalą, gyvūną, žmones, autoportretą ir pan.) fotografijoje, atkreipiant dėmesį į vaizdo kultūrą. Dalyviai išrinks ir aptars meniškiausias nuotraukas, pasidžiaugs visų atliktais darbais, prisimins ir įvardins asmeninio pobūdžio nuotraukų viešinimo virtualioje erdvėje grėsmes bei pavojus. Iš popieriaus išsilankstys stovelį (laikiklį) mob. telefonui bei dalyvaus mini protmūšyje.


Seniausi ir įspūdingiausi Lietuvos tiltai

Tiltų istorija labai ilga. Pirmieji tiltai buvo per upę permesti rąstai ar dideli plokšti akmenys, išdėlioti vandenyje. Vėliau statomi vis sudėtingesnių konstrukcijų tiltai: sijiniai, arkiniai, pakeliami ir pan. Daugybė jų yra sukurti vaikščioti pėsčiomis, važinėti automobiliams, traukiniams ir perplaukti laivams. Dalis tiltų jungia kelią per upę, kanalą ar tarpeklį, kiti labiau žinomi dėl savo istorijos ir kultūrinio susidomėjimo. Šių dienų tiltai simbolizuoja mūsų pasaulio ir technologijų pažangą. Dėl šios priežasties architektai ir inžinieriai stengiasi pastatyti didesnius, geresnius ir dar įspūdingesnius tiltus nei kada nors buvo. Teorinės dalies metu vaikams bus pristatyti įspūdingiausi ir seniausi Lietuvos tiltai. Papasakota tiltų statymo istorija, aptariamos įvairios konstrukcijos ir architektūriniai sprendimai. Praktinės dalies metu mokiniai iš Zometool edukacinio konstruktoriaus detalių konstruos tiltus. Konstravimas vyks dviem etapais: darbas porose ir darbas grupėje. Porose vaikai konstruos tiltus pagal iš anksto paruoštą instrukciją, o įgudę dirbs didesnėse grupėse, kur turės įveikti STEAM iššūkį t.y. sukonstruoti tvirtą, didelį tiltą galintį išlaikyti svorį ir t.t.


Romantizmo laikų menininkų vaizduotę įkvėpdavo gamtos stichijos, o vienišas genijus simbolizavo epochos dvasią. Užsiėmimo metu susipažinsime su lietuviškojo Romantizmo kūriniais. Tyrinėsime dailininkų Jono Rustemo, Kanuto Rusecko, Vincento Dmachausko, Vincento Smakausko bei kitų paveikslus. Pajausime to meto atmosferą nagrinėdami žymiausių, su Vilniumi susijusių poetų – Adomo Mickevičiaus, Vladislavo Sirokomlės, Juozapo Ignoto Kraševskio kūrybą ir gyvenimą. Praktinėje užsiėmimo dalyje apsirengsime 19 amžiaus drabužių kopijomis ir įsijausime į to meto gyvenimo kasdienybę, žaisime žaidimus bei fotografuosimės fotosesijoje.
*Galima pasirinkti interaktyvią knygą, kurioje pateikiama papildoma medžiaga apie romantizmo laikotarpio meną, nuotraukų galerija, užduotys, kryžiažodžiai. Knyga rekomenduojama vyresnių klasių mokiniams.


Darbas fabrikuose, namų ruoša, vaikų linksminimas, Marso tyrinėjimai – visą tai ir dar daugelį kitų dalykų jau dabar atlieka robotai. Paklausus, kuo žmogus labiausiai skiriasi nuo roboto, ko gero, kai kurie atsakytų, kad kūrybiškumu. Tačiau šis skirtumas jau nebe toks svarbus. Robotai tai pat gali kurti meną. Edukacijos metu mokiniai konstruoja ir programuoja šokančius robotus. Ateitis jau čia, tad kviečiame susipažinti su šokių įvairove,  pasitelkiant robotikos priemones,. Edukacijos metu nagrinėjamos stilistinės Lietuvos ir pasaulio šokio įvairovės (pvz., Lietuvos tradicinių ir sceninių liaudies šokių kultūra, Lietuvos sportinių šokių kultūra, šokio teatras „Aura“, gatvės šokio teatras „LowAir“, indų tradiciniai šokiai ir Bolivudas, Brazilijos sambos karnavalai, žmonių su negalia šokio kultūra ir Candoco trupė). Edukacijos metu statomi efektingi šokio performansai apjungiant skirtingų kultūrų šokius ir technologijas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Vincento Van Gogo paveikslai virtualios realybės edukacijoje „Žvaigždėta naktis“

Paslaugos tikslas: Sukurti interaktyvią edukacinę patirtį, padedančią mokiniams pažinti Vincento Van Gogo kūrybą ir ugdyti kultūrinį sąmoningumą bei kūrybiškumą, naudojant pažangias virtualios realybės technologijas.
Paslaugos aprašymas: Ši edukacinė paslauga skirta mokiniams nuo 1 iki 8 klasės ir orientuota į interaktyvų dalyvavimą virtualios realybės (VR) aplinkoje. Mokiniai turės galimybę pasinerti į Van Gogo kūrybą, akcentuojant jo žymiausius darbus, tokius kaip „Žvaigždėta naktis“, „Miegamasis Arlyje“, „Kviečių laukas su varnais“ ir „Vilkdalgiai (Irisai)“, garsius savo spalvų intensyvumu ir emociniu turiniu.
Edukacija apima kelis etapus:
Įžanga: Mokiniai supažindinami su Vincento Van Gogo gyvenimu ir kūryba, pristatant svarbiausius kūrinius, jų kontekstą ir įtaką menui. Jie sužinos intriguojančių faktų apie Van Gogo biografiją ir meno evoliuciją, kas padės sukurti pagrindą vėlesniam nagrinėjimui.
Virtualios realybės patirtis: Mokiniai bus suskirstyti į grupes, kiekviena turės galimybę žiūrėti 7 minučių VR filmą apie Van Gogo paveikslus. Filme bus pasinerta į aštuonis brangiausius Van Gogo šedevrus: „Žvaigždėta naktis“, „Žvaigždėta naktis virš Ronos“, „Kavinės terasa naktį“, „Naktinė kavinė“, „Miegamasis Arlyje“, „Saulėgrąžos“, „Kviečių laukas su varnais“ ir „Vilkdalgiai (Irisai)“. Kol viena grupė mėgausis šia patirtimi, kiti mokiniai galės stebėti Van Gogo paveikslus dideliame ekrane, kuriame keisis fonai, atitinkantys meno tematiką.
Refleksija ir aptarimas: Edukacijos pabaigoje mokiniai dalinsis įspūdžiais apie filmą ir paveikslus. Aptarimas skatins kritinį mąstymą ir saviraišką. Mokiniai bus kviečiami išsakyti, kas jiems patiko, kas nustebino ir kaip jie suvokia Van Gogo kūrybos reikšmę šiandien.
Ši edukacinė paslauga praturtins mokinių žinias apie Vincentą Van Gogą ir skatins kūrybiškumą bei bendradarbiavimą, suteikdama galimybę išgyventi meno pasaulį per modernias technologijas.


Minkysim, puodynėlę lipdysim (5–10 kl. mokiniams)

Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Edukacinė programa skirta supažindinti su liaudies keramikos tradicija, puodynių lipdybos pagrindais. Pažintinė dalis vyksta muziejaus archeologinėje ir etnografinėje ekspozicijose, tarp autentiškų ir intriguojančių muziejuje saugomų kultūros objektų. Šioje dalyje tyrinėjame vienas didžiausių Lietuvoje laidojimo urnas, atkreipiame dėmesį į indo formas ir sužinome pagrindines juos sudarančias dalis. Toliau persikeliame laiku į tradicinį Lietuvos kaimą, kur tyrinėjame muziejaus molinių puodų rinkinį, susipažįstame su didžiule puodų, puodynių ir kitų indų įvairove. Čia ir sužinome „kur laikomas pienas?“, koks indas skirtas maistui gabenti bei kitas įdomybes. Dalyviai analizuoja indų paskirtį, lipdybos būdą, dekorą. Praktinėje užsiėmimo dalyje kiekvienas dalyvis iš molio lipdo ir dekoruoja puodynėlę tūkstantmečius gyvuojančiu lipdymo būdu.


Svajonių paukštės skrydis profesoriaus Tado Ivanausko Obelynėje

„Ten mėlynoji paukštė! Ji yra, bet jos nematai. Aš sapnavau tokią paukštę. Ji suplasnojo, ištrūko man iš rankų, paskui apsuko ratą virš Lebiodkos ir pradingo. Bet aš ją surasiu!
– Tikrai?
– Tikrai! Tegul net visą gyvenimą ieškosiu, bet rasiu.“
Taip tarė mažasis Tadas, susižavėjęs paukščiais ir nuolat stebinčiu gamtos pasauliu. Ar jam pavyks? Ar dar rūpės sena svajonė, kai iš Taduko virs suaugusiu vyru, kurį šiandien pažįstame kaip vieną iškiliausių Lietuvos gamtininkų – Tadą Ivanauską?
Kviečiame į smagią pažintį su profesoriumi T. Ivanausku: įdomiais vaikystės nuotykiais, ramybės nedavusiais bei asmenybę formavusiais klausimais ir atsakymais, mokslininko ir gamtos mylėtojo darbais. Edukacijos metu susipažinsite su T. Ivanausku skaitydami trumpas rašytojo S. Paltanavičiaus knygos „Tadukas, Tadas ir svajonių paukštė“ ištraukas. O po trumpos pažinties su profesoriumi kiekvienas sukursite po asmeninę spalvingą svajonių paukštę.


Nuotolinis kino teatras! Lietuvių išeivių Amerikoje patirtys Sovietų Lietuvoje dokumentiniame filme “Kelionės namo” arba kas yra emigracija iš kitos pusės

Nuo šiol kino teatru gali tapti bet kuri mokyklos klasė arba bet kurio moksleivio namai, jei mokomasi nuotoliniu būdu! Jei turite kompiuterį (ar kitą įrenginį) bei interneto ryšį – kviečiame vadovėlį trumpam pakeisti į tikrus žmones ir jų tikras istorijas. Ramunės Rakauskaitės dokumentinis filmas “Kelionės
namo” – tai nuotaikinga, niekad kine nepasakota istorija apie pirmąsias Amerikos lietuvių akistatas su okupuota tėvyne. Ką
jautė ir matė atvykstantys – šiandien nepakartojama bei keista. Karo metais priverstiems palikti šalį filmo herojams įstrigo
nostalgiški, naivūs tėvynės vaizdiniai ir lūkesčiai. Tačiau atvykus jų laukė kitokia realybė! Ši grįžimo namo istorija atskleidžia praėjusios epochos dvasią, dviejų civilizacijų sandūrą, spalvingus herojus ir jų netikėtas patirtis. Tai įvadas į daugiašakę, egzistencines problemas keliančią temą – Antrąjį pasaulinį karą bei lietuvių padėtį šiame istoriniame laikotarpyje. Jis ne tik padės kompensuoti mokinių faktinių istorinių žinių trūkumą, bet leis pažvelgti į Lietuvos istoriją visai nauju rakursu, provokuos dabarčiai aktualias diskusijas, leis naujai permąstyti, “laisvės”, „tėvynės“, „tautos“, „patriotizmo“ ir kitas pamatines sąvokas. Susidomėjote? Užrezervuokite norimą laiką Kultūros paso sistemoje ir mes suformuosime ir atsiųsime jums nuorodą 24 val. prieš jūsų renginį. Atsidarote nuorodą ir štai – kino seansas prasideda ten, kur Jūs bebūtumėte! Filmo peržiūra suteikiama kartu su pagalbiniu dokumentu - paruoštu preliminariu
temų sąrašu, kuriuo galėsite pasinaudoti diskusijoms po seanso. Filmo anonsas: https://www.youtube.com/watch?v=ZKk0gDMLrD8


Ką mes žinome apie druską? Kuo ji ypatinga ir svarbi? Druska – unikalus gamtos produktas, žmonijos istorijoje užėmęs išties garbingą vietą. Druska buvo žinoma žmonėms dar priešistoriniais laikais ir buvo laikoma amžinybės ir nemirtingumo simboliu, nes ji negenda. Visų tautų kultūrose druska vienaip ar kitaip atsispindi tautosakoje bei kasdieninio gyvenimo papročiuose, posakiuose, prietaruose. Druska sėkmingai gali būti vartojama meno terapijoje bei sveikatinime. Užsiėmimų tikslas – suteikti dalyviams žinių apie druską, jos rūšis, paplitimą, savybes, vartojimą tiek buityje, tiek mene. Uždaviniai – skatinti kūrybiškumą, atskleisti mokinių meninės raiškos gebėjimus, mokyti atsipalaiduoti atliekant kūrybines užduotis. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai įgiję žinių apie druską, gebės pažvelgti į ją iš kūrybinės pusės ir taps kūrėjais. Jiems pateikiamos kūrybinės užduotys ir priemonės – druska, popierius, spalvos. Druska pasitelkiama meno terapijai ir taps įrankiu atlikti kūrybinę užduotį. Siekiama pažinti save, o ne sukurti vertingą darbą. Numatomas rezultatas – paveikslas, kurį dalyviai pagal tam tikras instrukcijas ir technikas atliks iš pradžių individualiai, vėliau komandose, bandydami suvokti savo bei kitų jausmus ir nuotaikas.  Užsiėmimo pabaigoje atliekama refleksija.


Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Kviečiame į kūrybines konstravimo, siuvimo ir dekoravimo dirbtuves, kuriose sužinosite, kaip lengvai ir smagiai pagaminti unikalią sagę ar raktų pakabuką iš fliso! Flisas – tai minkšta, švelni ir lengvai apdirbama medžiaga, idealiai tinkanti kūrybiniams projektams. Dirbtuvių metų sukursite savo sagės ar raktų pakabuko variantą. Jį galėsite papuošti skirtingomis detalėmis: siuvinėjimu, aplikacijomis, kaspinėliais ir kt. Užsiėmimo metu išmoksite pagrindinių sagės/pakabuko kūrimo technikų: kirpimo, siuvimo ir dekoravimo. Turėsite galimybę kurti pagal savo pageidavimus ir idėjas.


Ši edukacija tai kontrastas dabartiniams daugumos paauglių užsiėmimų. Mokiniai atvyksta į trijų žemaitišku stiliumi pastatytų sodybų kaimą, esantį miške, pasižyminčiame ypatingu kraštovaizdžiu.
Sodybos teritorijoje ir šalia esančiame pažintiniame take bei miške dalyviai gali praleisti kad ir visą dieną.
Edukacijos metu mokiniai trumpai apsidairo 19 a. stiliumi atstatytoje žemaitiškoje troboje ir likusį laiką leidžia lauke. Edukatorius kviečia įsivaizduoti kaip prieš 70 ir daugiau metų dienas leisdavo bendraamžiai, kuo užsiimdavo, ką valgydavo, kokia buvo jų buitis. Pristatomi ir išbandomi komandiniai piemenų žaidimai, muzikos instrumentai, mokiniai patys kuria laužą ir gaminasi jame maistą.
Jaunuoliams tenka ir galvą pasukti ir rankas pamiklinti, nes ne viskas gaunasi iš karto, kad ir koks paprastas iš pirmojo žvilgsnio gali atrodyti vaikų gyvenimas senovėje.
Praktiškai išbandomas ir kirvis, ir drožinėjimo peiliukai, ir ugnies skiltuvas, ką šiais laikais ne kiekvienam jaunuoliui yra tekę pačiupinėti.
Po edukacijos aptariami įspūdžiai ir patyrimai. Paprastai paaugliai įvardina puikią savijautą gamtoje, džiaugiasi savo rankomis pasigaminę maisto, užkūrė laužą, labiau pažinę save ir savo klasiokus žaidimuose ir darbuose. Išgyvenimai kontrastuojantys su kasdieniniu gyvenimu suteikia pasitikėjimo savimi bei padeda įvertinti savo dabartinio gyvenimo aspektus.


Keramikos edukacija „Senieji amatai. Moliniai žaislai“

Mūsų laikais yra kur kas daugiau žaislų nei kada nors anksčiau. Vaikai turi didžiulį masiškai gaminamų žaislų pasirinkimą. Senovėje žaislas buvo gana prabangi prekė, todėl tekdavo džiaugtis tuo, ką pavykdavo pagaminti savomis rankomis. Vieni iš seniausių lietuvių žaislų, buvo keramikiniai. Tai žirgeliai, raiteliai, antytės, avinukai, gaidžiukai, pempės, ožiai, rečiau lėlės. Vaikystė yra labai dinamiškas laikotarpis, vaiko poreikiai greitai keičiasi, todėl paprasti, savomis rankomis sukurti žaislai – tokie, kokiais žavėjosi ir žaidė vaikai senovėje, turi išliekamąją vertę. Remiantis senovės kultūros patirtimi, stengsimės tradicijas tęsti. Molis - reikšminga priemonė, kūrybiniams, meniniams gebėjimams, estetikai ugdyti. Keramika - meninė, ugdanti erdvinį mąstymą, lavinanti smulkiąją motoriką, inovatyvi veikla, įtraukianti mokinius, skatinanti jų kūrybiškumą, saviraišką.
Pirmoje edukacijos dalyje, medijų priemonių pagalba, parodysime video filmuką, kuriame supažindinsime su molio įvairove, iš kur jis atsiranda, jo savybes. Parodysime pavyzdžius žaislų, su kokiais žaidė mūsų protėviai. Antroje praktinėje dalyje vaikai nusilipdys savo išskirtinį žaisliuką arba sukurs kolektyvinius žaidimus, skirtus mokytis skaičių, abėcėlės, metų laikų, laikrodžių, vaikiškų stalo žaidimų, dėlionių, konstruktorių, loto ir kt. Darbelius išgrąžins spalvotu angobu. Šiai keramikos edukacijai tereikia vieno susitikimo. Po užsiėmimo, darbai bus išdžiovinami, išdegami ir grąžinami gamintojams.


Animacijos istorija: Kokios vertybės slepiasi po paveikslėliais? (Išvažiuojamoji)

Kaip atsirado animaciniai filmukai, kokias problemas jie sprendė ir kiek skirtingų paveikslėlių reikia, kad personažas pakeltų ranką? Į visus šiuos klausimus atsakysime įtraukiančioje ir inovatyvioje edukacijoje, kurioje nagrinėsime animacinių filmukų atsiradimo paslaptis ir gilinsimės į juose vaizduojamas globalias lygybės, tolerancijos ir kitas problemas. Kartu su vaikais mokysimės atpažinti filmukuose vaizduojamas situacijas ir palyginti jas su asmenine vaikų patirtimi. Antrojoje edukacijos dalyje, pasitelkę tarpdalykinį STEAM ugdymą, konstruosime 3D akinius ir stebėdami trimačio vaizdo paslaptis, atskleisime tolerantišką ir empatišką bendravimą. Išmoksime susikurti 3D paveikslėlį ir stebėsime kaip jis atgyja


Edukacijos metu vaikai sužinos apie Kalėdų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Kalėdų
eglutės atsiradimo istorija, jos svarba praeityje ir dabar, diskutuos apie Kalėdų šventės prasmę. Praktinės dalies metu
kiekvienas vaikas pasigamins savo medinę Kalėdų eglutę sujungiant atskiras detales klijais. Pagamintas eglutes vaikai
dekoruos skirtingomis detalėmis ir spalvomis parinkdami jiems svarbiausius šventės simbolius. Dekoruotomis eglutėmis vaikai galės papuošti klasę ar namus.


Etnografijos saugyklos paslaptys: ženklai ir simboliai

Edukacijos tikslas – supažindinti moksleivius su svarbiausiais lietuvių liaudies kultūroje ir mene naudojamais simboliais bei sužadinti norą domėtis tradicine kultūra, menu ir pasaulėžiūra.

Edukacija prasideda pažintimi su simboliais, kuriais mūsų seneliai ir proseneliai itin mėgo puošti savo buities daiktus ir namus, tikėdamiesi apsaugos, laimės ir sėkmės. Tai segmentinę žvaigždę savyje talpinantis saulės ženklas, žalčiukai,  Pasaulio (Gyvybės) medis, paukščiai, žirgeliai... Edukacijoje tyrinėsime ir aiškinsimės, kodėl senajame Lietuvos kaime šie simboliai buvo tokie reikšmingi – lydėjo žmogų beveik kiekviename žingsnyje. Eisime jų ieškoti tūkstančius įvairiausių artefaktų saugančioje Lietuvos nacionalinio muziejaus etnografijos saugykloje-ekspozicijoje. Galiausiai, pasitelkę kūrybines galias ir vaizduotę, bandysime rasti jiems vietą savo gyvenime. Kiekvienas edukacijos dalyvis išsineš savo sukurtą kelyje saugantį atšvaitą, papuoštą savitai perteiktu senoviniu simboliu.

Edukacija svarbi ir prasminga: kultūriniu požiūriu – skatina domėtis skirtingais kultūriniais reiškiniais, didina kultūrinį sąmoningumą, ugdo nuostatą puoselėti prigimtinę kultūrą, meniniu požiūriu – ugdo gebėjimą kūrybiškai improvizuoti, ugdo ir puoselėja vidinį pasaulį, edukaciniu požiūriu – sudaro sąlygas patirti daug teigiamų emocijų, ugdo pasitikėjimą savimi ir pasitenkinimą savo darbu.

Edukacija sukurta Lietuvos nacionalinio muziejaus padalinyje „Istorijų namai“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Viešojo kalbėjimo menas. Kaip įgyti drąsos kalbėti?

Visais laikais stulbinami bendri žmonijos pasiekimai prasidėdavo nuo ištartų žodžių. Idėjų pilname pasaulyje, konkurencinį pranašumą turi tie, kurie geba sklandžiai viešai kalbėti, laimėdami klausytojų širdis ir keisdami mąstymą. Ko galime pasimokyti iš žymiausių pasaulio oratorių? Iš kur atsiranda viešojo kalbėjimo drąsa? Ką daryti, jog baimė viešai pasisakyti netaptų gyvenimo stabdžiu? Susitikimo metu mokiniai įsivertins savo viešojo kalbėjimo nerimo lygį bei individualius viešojo kalbėjimo gebėjimus. Sužinos viešojo kalbėjimo elementus. Susipažins su žymiausiomis viešomis kalbomis ir oratoriais. Sužinos ir gebės taikyti technikas padedančias įveikti viešojo kalbėjimo baimes. Atliks individualias bei grupines užduotis.


Nors paprastai kiekviena klasė būna patyrusi pačių įvairiausių išbandymų ir nuotykių, ,,Pirties kelias“  gali būti  vienas įsimintiniausių. Ne tik  dėl to, jog per vieną dieną gali nukeliauti ir į Romos termą, ir į slavų banią, ir į suomių sauną, ir į  lietuvišką pirtį. Esminis dalykas yra galimybė pasimokyti atokvėpio meno. Ir ne bet kokio atokvėpio, bet tikro dvasios ir kūno komforto pagal senąsias tradicijas. Visgi stipriausia priežastis, kodėl gimnazistams siūloma susirinkti mokytis ne klasėje, o pirties aplinkoje, yra būtinybė kartu su rūbais nusimesti mokytojo bei mokinio kaukes. Nusimesti tam, kad visi išsiskirtų draugais, kad ir kas klasėje būtų nutikę. Būtent tam ir skirta senovinė lietuvių pirtis, kurioje paliekama ne tik kūno, bet ir dvasios sunkumas. Esmė, kad pirties šeimininkai tikrai garantuoja, kad į namus visi dalyviai grįžta pailsėję, atsipalaidavę, kupini nepamirštamų įspūdžių ir naujų žinių ir, aišku, dar labiau susidraugavę. Taigi šią programą pasirinkti verta ne tik dėl to, kad lietuviškos pirties lankymo tradicija ateityje netaptų istorija.Kiekvieno gyvenime yra ypatingos dienos, itin daug švenčių turi gimnazistai: šimtadieniai, paskutiniai skambučiai ir, žinoma, įvairūs kontroliniai bei  egzaminai. Anot mūsų prosenelių, prieš šventę būtina apsivalyti tiek kūną, tiek sielą. Ir tai, be abejonės,  atlikdavo pirtyje. Juk ne veltui ,,pirtis“ tai vienas seniausių mūsų kalbos žodžių. Be to, baltiška pirtis yra iš tiesų mūsų tapatybės dalis.
  Tad artėjant šventėms ar tiesiog dėl to, kad prasidėjo gamtos, o gal sielos šalčiai, apsilankykite pirtyje su pirtininkais,  susiliekite su gamta, pasinerkite į aromatų ir kvapų įvairovę, atsipalaiduokite ir apsivalykite. Pirtis tikrai nusipelno jūsų dėmesio.


Augalai žmogų supa nuo pat vaikystės. Bet ar visi pažįstami augalai augo mūsų šalyje visada? Kas pasėjo augalus ne gimtose jų vietose? Kaip jie keliauja? Kodėl ne visada priimami džiugiai naujoje vietoje? Visa tai atrasite mokymų metu. Edukacija skirta supažindinti su invaziniais augalais Lietuvoje, jų kelione į mūsų šalį, nauda ir keliamu pavojumi, apsisaugojimo priemonėmis. Mokiniai grupėse lygins gautus invazinių augalų herbariumus su rodomomis nuotraukomis, bandys juos priskirti prie tinkamų nuotraukų. Susipažins su sodo vėrimo tradicijomis, išmoks suverti netradicinį sodą iš džiovinto pelėvirkščio stiebų, kurį galės pasikabinti namuose, papuošti lauko erdves ar panaudoti kaip lesyklėlę žiemą. Dirbant menamos mįslės apie augalus. Tikimasi, kad edukacija lavins pastabumą supančiai aplinkai, kūrybiškai žvelgti į supančią aplinką, gal net taps laisvalaikio užsiėmimu.


Mėgsti skaityti knygas ir be jų neįsivaizduoji nė dienos? O gal knygos yra tavo priešas Numeris 1? Tikrai nustebsi, jeigu pasakysiu, kad knygų ir tekstų esame apsupti beveik visada, net jeigu tuo metu ir neskaitome. Nustebsi dar labiau, jei pasakysiu, kad net ne itin domėdamasis knygomis (nors, tikiu, kad taip nėra) apie jas žinai daug daugiau negu manei žinantis... Tad priimk bibliotekininkių metamą iššūkį ir su draugais dalyvauk Knyguočių protų mūšyje! Šios edukacijos metu sužinosi daug tikėtinų ir neįtikėtinų faktų apie literatūrą, knygas, rašytojus, skaitymą, kuriuos galėsi pritaikyti ir pamokose, ir bendraujant su draugais. Suprasi, kad mokytis ir skaityti ne tik labai naudinga, bet ir smagu! Kad būtų pakankamai sudėtinga, bet ne per daug lengva – temas ir užduotis parengėme skirtingas kiekvienai klasei (edukacijoje gali dalyvauti 2–4 klasių mokiniai). Nedvejok ir sužinok, koks knyguočius esi tu! Iki!


Knygų spausdinimo paslaptis - J. Gutenbergo  išradimas

Autentiškoje, viduramžius menančioje aplinkoje, dalyviai turės galimybę sužinoti knygų atsiradimo istoriją, suprasti knygų rašymo ir spausdinimo ypatumus. Pilies bokšte įrengtoje edukacinėje erdvėje dalyviai pamatys, kaip buvo rašomos knygos ranka ir galės susipažinti su vienu reikšmingiausių žmonijos atradimų – Gutenbergo presu. Praktinio užsiėmimo metu bus sudaryta galimybė rankinio viduramžinio preso pagalba patiems atspausdinti pasirinktą atvaizdą arba tekstą.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Ką mena Gedimino prospektas?“ Gedimino prospektas – pagrindinė Vilniaus gatvė. Istorijoje keitėsi ne tik gatvės pavadinimas, vėliavos, paradų šūkiai ir paminklai. Keitėsi architektūros stiliai, kultūriniai renginiai ir tradicijos, spalvos ir muzika. Ekskursijos metu sužinosite apie škotą Williamą Hastie, kuris prieš du šimtus metų suprojektavo šį pirmąjį miesto prospektą, apie paminklus ir vardus keitusias V. Kudirkos ir Lukiškių aikštes. Užeisime į Mokslų Akademijos būstinę ir į jos posėdžių salę, kurioje 1988 m. įvyko Sąjūdžio iniciatyvinės grupės pirmasis susirinkimas. Užsuksime į Lietuvos banką, kurio istorija susijusi su garsaus mecenato, daug nuveikusio Vilniaus labui Juozapo Montvilos vardu. Programos metu išgirsite apie bankų, teatrų, kino teatrų metamorfozes, sužinosite apie dingusias ir vėl atsiradusias skulptūras, pamatysite skulptūrą nulietą iš monetų. Pasiekę Nepriklausomybės aikštę, pabandysime įsivaizduoti jos praeitį: lentpjūvių rajonas su rąstų stirtomis ir sieliais Neryje - cariniais laikais, stadionas ir čiuožykla sovietmečiu, barikados, laužai ir minios patriotų Nepriklausomybės atgavimo ir gynimo metais. Atskleisime kaip Gedimino prospekte atsispindėjo Lietuvos ir Vilniaus istorijos pervartos ir kultūrinis gyvenimas šių pervartų šviesoje. Domėsimės Lietuvos ir Vilniaus istorija bei kultūra, mokysimės skaityti istorijos ženklus miesto gatvėse ir pastatuose; stiprinsuime patriotinę savimonę; mokysimės atpažinti istorinius architektūros stilius (istorizmas, secesija, sovietinis modernizmas). Medžiaga pateikiama per gyvus, intriguojančius, dramatiškus arba linksmus epizodus, per sąsajas su žymių, nusipelniusių žmonių vardais. Priemonės: Senojo prospekto nuotraukos ir planai, su tema susijusių asmenybių portretai, užduotys greitam apmąstymui ir atsakymui. Aktyviai įsitraukdami į kritinį mąstymą skatinančias veiklas, pagal jiems pateiktą vizualią medžiagą mokiniai ugdys savo kūrybiškumą.


Edukacinis užsiėmimas ,,Laisvės svajonė ant akmenėlio"

,,Niekas taip nepadeda kurti ateities, kaip drąsios svajonės. Šiandien utopija, rytoj – kūnas ir kraujas“, – sakė Viktoras Hugo.  Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai ne tik įvardins savo svajones, bet ir įamžins jas ant lauko akmenėlių.
Jo pradžioje dalyviai pirmiausia pasikraus teigiamos energijos, sudainuodami ir akmenukais sugrodami populiarią lietuvių liaudies dainą. Vėliau ant įvairių formų akmenukų (šiltuoju metų laiku galės  jų iš anksto prisirinkti patys gamtoje) akriliniais dažais (norintys galės išbandyti ir permanentinius markerius) pieš savo svajones, kurias puoselėja laisvoje šalyje ir kurioms išsipildyti sudarytos visos sąlygos. Jų gali būti pačių įvairiausių – ilgalaikių ir trumpalaikių. Kai kas galbūt svajoja turėti šuniuką ar prižiūrėti papūgą, kiti ؘ– nuvažiuoti prie jūros, išgirsti bangų ošimą, pabraidyti po žydinčias pievas, pakeliauti po kalnus, pamatyti  Eifelio bokštą ar Laisvės statulą... Ne vienas  turbūt jau mąsto  ir apie būsimas profesijas: gydytojo, mokytojo, vairuotojo, kirpėjo.
Moksleiviams užsiimant kūrybiniu procesu, bus reflektuojama apie laisvoje Lietuvoje egzistuojančias saviraiškos bei svajonių įgyvendinimo  galimybes.  Vėliau vyks kūrybinių darbų pristatymas.
Dekoruotus akmenėlius edukacijos dalyviai galės nešiotis su savimi, kad svajonė kuo greičiau išsipildytų arba parsinešę į namus ar savo klasę, padėti juos matomoje vietoje, kad svajos nepasimirštų, o taptų realybe.
Šios edukacijos  tikslas – tapybos būdu dekoruoti pasirinktą akmenuką, išmokti realizuoti savo idėją nedideliame plote,  skatinti mokinių kūrybiškumą ir pilietiškumą. Uždaviniai: mokyti moksleivius tapyti ant akmenukų, išreikšti savo svajones, susijusias su profesija, gyvenimo tikslais. Surengti kūrybinių darbų pristatymą su refleksija.


Tapybos ant vandens (EBRU) edukacija (išvažiuojamoji)

Viešoji įstaiga MENO TERAPIJOS IR SOCIALIZACIJOS INSTITUTAS VYTA

UNESCO kultūros paveldo saugoma tapyba ant vandens (ebru) – tai meno forma, nepaliekanti abejingų dėl nesunkiai gaunamo išskirtinio rezultato, greitai kintančio proceso, neįprasto spalvų ir formų žaismo bei netikėtumo. Piešimas atliekamas specialiame inde ant sutirštinto jūros dumbliais ir žolelėmis vandens. Dažų teptuku ištaškomas fonas, o specialiomis lazdelėmis formuojami patys įvairiausi ir spalvingiausi ornamentai. Kūrinį nuo vandens paviršiaus perkeliame ant specialaus popieriaus lapo. Piešimui naudojami visiškai natūralūs, tradiciniai tapybos ant vandens (EBRU) meno dažai, nekenksmingi žmogui ir aplinkai. VYTA - tapyba ant vandens (EBRU) leidžia kiekvienam patirti neįprastų pojūčių mene. Čia susilieja spalvos, vanduo ir judesys viename veiksme. Smagu atrasti vis naujas galimybes per judesius, naudojant lazdeles, džiaugtis procesu ir galiausiai nustebinti patį save sukurtu piešiniu. Tai ir yra šios technikos unikalumas, kai spalvos, piešimo technika ir kūrėjas sukuria neįprastus bei unikalius priešinius. Užsiėmimo pradžioje dalyvių laukia ebru meno pristatymas, kurio metu edukatorė papasakoja ebru atsiradimo istoriją, supažindina su priemonėmis, paaiškina ir praktiškai parodo kaip vyksta piešimas ant vandens. Pristatymo metu parodomos schemos, kurių pagalba nesudėtingai galima nupiešti vandenyje gėlytę, žvaigždutę, širdelę. Sukurti kūriniai lieka mokiniams atminimui.


Užsiėmimo metu susipažinsite su dviem seniausiais amatais - žvakininkyste ir bitininkyste. Aiškinsimės, kaip atrodo korys ir kam jis reikalingas? Kiek bitė turi kojų, o kiek sparnų, kaip ji paima medų ir kiek jo pagamina per savo gyvenimą? Kodėl astronautams taip pat labai svarbios bitės ir ar tikrai išnykus bitėms išnyktume ir mes? Daug klausimų ir dar daugiau atsakymų bus mums susitikus! Edukacijos dalyviai bus apsupti vasariškai kvepiančio bičių vaško ir medaus aromato. Dalyviai gamins žvakes šiuolaikišku būdu - su silikoninėmis formomis ir patys dalyvaus bičių vaško lydymo procese, pasiruoš formą žvakės gamybai. Dalyviai išbandys ir sausąją žvakių gaminimo techniką – iš bičių korių.


Tekstilės dekoravimas, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas". Jo metu supažindinama su audinių dekoravimu, bei suteikiama galimybė patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje piešiama dažais, pagalbinėmis priemonėmis dekoruojama medžiaga ir kuriamas maišelio dizainas. Kūrybiniai rezultatai visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima sukurti labai gražų darbelį, kuris bus ir daugkartinio panaudojimo, taip prisidedant prie gamtos saugojimo.


Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija

Kultūrinės edukacijos užsiėmimai vyks Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato teritorijoje šiltuoju laikotarpiu: 45 min. vyks ekskursija po rezervato teritoriją, 45 min. vyks stalo žaidimai, naudojant LEGO ar Minecraft žaidimų galimybes. Šaltuoju laikotarpiu renginys vyks Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato Direkcijos auditorijoje. Siekiant geresnių darbo rezultatų, grupės bus skaidomos po 10-15 mokinių ( jei grupėje daugiau kaip 20 vaikų). Mokiniams bus papasakota apie kultūros epochų raidą, technologinius pokyčius, skirtingus architektūrinius stilius, kuriuos apsprendžia žmonių įsitikinimai (idėjos,pasaulėvaizdis) ir technologiniai pokyčiai. Vaikai bus supažindinti su Rezervato teritorijoje buvusiomis ir esamomis pilimis ir maldos namais, jų vaidmeniu viduramžiais, renesanso, baroko, klasicizmo ir dabartiniame laikotarpyje. Vaikai sužinos, kaip teritorijos ypatumai nuo XIII a. pab. iki XVIII/XIX a. sandūros tarnavo gynybiniams tikslams. Mokiniai įgys praktinių architektūros stilių atpažinimo įgūdžių, jie įsisavins ir įgys gebėjimų atpažinti įvairius architektūros stilius žaidimų pagalba.


,,Koks Vilniaus Kaziukas be aukštaitiškų puodynių?“ skirta 5-8 klasių mokiniams. Ji skatina visos šalies ir valstybės sostinės istorinį, kultūrinį pažinimą. Pristato beveik 4 šimtmečius skaičiuojančią, unikalią Vilniaus Kaziuko mugę. Ugdo pagarbą tradicinei kultūrai, žmogaus kūrybingumui, kultūrų įvairovei ir vienam iš seniausių amatų – keramikai. Siekia atskleisti kūrybiškumą, ugdo meninį skonį. Sudaro sąlygas pažinti ir patiems išbandyti puodžiaus amatą. Užsiėmimo pradžioje vaikai supažindinami su Vytauto Valiušio keramikos muziejuje saugoma virš 4000 keramikos darbų kolekcija. Klausosi pasakojimo apie keramikos kilmę, puodininkystės tradicijas, molio savybes, degimo būdus, glazūras. Demonstruojamas 25 minučių trukmės edukacinis filmas ,,Molio kelias„. Toliau pasakojama, kur ir kaip buvo gaminamos lietuviškos tradicinės puodynės. Ieškoma sąsajų tarp Lietuvos keramikos sostinės Leliūnų ir Lietuvos sostinės Vilniaus. Edukacijos metu V. Valiušis dalijasi unikaliais asmeniniais prisiminimais, kaip jis pats 40 metų prekiavo Vilniaus Kaziuko mugėse. Tuo pačiu pristatomi įdomūs faktai apie Vilniaus Kaziuko mugės kilmę, istoriją bei tradicijas. Antroje užsiėmimo dalyje dirbdami su moliu, vaikai pajaučia kūrybos džiaugsmą, kuomet molio gabaliukas jų rankose virsta unikaliu keramikos dirbiniu. Vaikams sudarytos sąlygos patiems pajausti ir išbandyti molio plastiškumą. Ant žiedimo staklių, meistro V. Valiušio patariami, jie nusižiedžia pasirinktos paskirties indelį. Savo sukurtą vazelę, žvakidę, dubenėlį, vazonėlį ar pieštukinę dekoruoja raižytais ar įspaustais ornamentais. Šio edukacinio užsiėmimo tikslas - skatinti vaikus domėtis liaudies keramika, ir supažindinti su žiedimo amatu, padėti geriau pažinti keramikos raidą, taip geriau suvokiant tautos kultūros istoriją, tradicijas ir jų kaitą. Tai integracinio pobūdžio kūrybinis užsiėmimas, kuriame persipina istorija, etninė kultūra, menas ir socialinis ugdymas.