Kada prasideda ir baigiasi gražiausias amžiaus tarpsnis - jaunystė? Ar vienodai į jį prosenelių laikais įžengdavo merginos ir vaikinai? Kaip tampama jaunimo bendruomenės nariu? Atsakysime į šiuos klausimus, viešėdami XX a. pradžios aukštaitiškoje gryčioje ir dalyvaudami edukaciniame užsiėmime „Kai ... buvau, jaunimėlin ėjau”. Kaip buvo pramogaujama – pabandysime patys. Kalbėsimės apie žmogaus amžiaus sampratą senosiose kultūrose, bandysime nusakyti savo gimimo datą, sugretindami ją su didžiaisiais įvykiais ar vyresnumu šeimoje. Išsiaiškinsime „atsineštinio“ vardo ir pirmagimystės teisės prasmę. Aptarsime amžiaus tarpsnių supratimą XIX a. pab.–XX a. pr., analizuosime pokyčius. Pakalbėsime apie jaunimo brandos apeigas, vaikinų ir merginų brandos apeigų skirtumus. Improvizuotai ,,įrašysime į bernus” ir „pakelsime į mergų suolą“. Išbandysime anų laikų jaunimo žaidimus. Sužinosime, kas yra „bergždininkė“ ir „Senbernis Sidaras“ ir galbūt netgi tai – kada baigiasi jaunystė.


Edukacinio užsiėmimo „1863 metų sukilimas: fotografų misija“ metu gilinsimės į 1863 m. sukilimo ir jo atspindžius fotografijoje temas. Kodėl muziejaus fonduose yra išlikę sukilimo vadų portretai, bet kur fotografijos, įamžinusiosios sukilimo mūšius? Į šiuos klausimus atsakysime domėdamiesi anuometines fotografijos technologijos galimybėmis, peržiūrėdami ir analizuoti pačias fotografijas. Edukacinio užsiėmimo metu bandysime „prakalbinti“ Fotografijos muziejuje saugomus 1863 m. sukilimo vadų ir eilinių dalyvių portretus ir kitą ikonografiją – nagrinėsime juos, kaip tikri istorikai ar menotyrininkai ir atskleisime fotografijose užšifruotas istorijas. Turininga kelionė po praeitį suteiks moksleiviams galimybę susikurti gyvą ir įtaigų sukilimo epochos vaizdinį ir neišdildomą jos herojų paveikslą, o fotografija atsiskleis kaip galinga medija, pasakojanti neįtikėtinas istorijas, perteikianti, įrodanti, įkvepianti ir skleidžianti idėjas, vertybes, epochų dvasią.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Ar mėgsti fotografuotis? O gal labiau fotografuoti? Ar žinai, kad dar ne taip seniai savo atvaizdą galėjai pasidaryti tik fotografijos ateljė ir tik ypatingomis progomis! „Cheese!“ – kaip manai, ar galėjo išgirsti šį šūksnį signatarai ir signatarės pozuodami nuotraukai?

Kviečiame kartu prakalbinti Signatarų namuose eksponuojamą fotografijos paveldą, atidžiau pažvelgti į nuotraukas ir pažinti moderniosios Lietuvos valstybės kūrimosi ištakas, aplinkybes ir jos kūrėjus kitaip, nei siūlo vadovėliai.

Šio interaktyvaus edukacinio užsiėmimo metu, tyrinėdami unikalią Signatarų namų nuotraukų kolekciją, ieškosime jose užfiksuotų istorinių faktų, asmenybių, reiškinių, aiškinsimės, kuo fotografavimosi procesas ir pozavimas signatarų laikais skyrėsi nuo fotografavimosi šiandien, dalyvausime „signatariškoje“ fotosesijoje!

Priklausomai nuo mokinių amžiaus pasakojimo turinys gali skirtis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Neatsirastų nei vieno žmogaus, kuris nėra matęs paukščio ar girdėjęs jų giesmių. Tik ar visada pagalvojame, kad paukščiai yra ypatingi: jų kūną dengia plunksnos, jie turi sparnus ir geba skraidyti, turi snapą, bet neturi dantų, nėra statybininkai, bet puikiai įsiruošia lizdus. O rankose laikydami paukščių plunksnas, ar pasakytumėte, kokį paukštį jos puošia? Edukacinio užsiėmimo metu naudojant natūralias, iš gamtos parneštas, priemones: paukščių kiaušinius, lizdus, plunksnas, dalyviai supažindinami su paukščiais. Edukacinio užsiėmimo praktinėje dalyje vaikai supažindinami, kuo minta paukščiai, kokius lizdus suka, kokio dydžio kiaušinukus deda. Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas dalyvis sukuria savo vidinį pauštį: mediniais pieštukais nuspalvina medinę paukščio figūrėlę, kurią išsineša namo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Integruota patirtinė edukacija organizuojama Nemuno kilpų regioniniame parke esančioje gamtinėje stovyklavietėje kvies moksleivius susipažinti su etnine tautosaka augalų tema žaidžiant ir atliekant interaktyvias, logines, edukacines ir kūrybines užduotis. Edukacijos metu naudojamos mobiliosios „Patirk“ interaktyvaus žaidimo programėlės pateikiamos užuominos ir užduotys iš dalies siesis su gamtos pažinimo, lietuvių kalbos, istorijos, dailės ir informacinių technologijų mokyklinėmis ugdymo programomis. Pagal įvairias užuominas atlikdami įvairias interaktyvias ir patirtines grupines užduotis mokiniai patirs naujų įspūdžių, stiprins pasitikėjimą savimi ir komandinę dvasią. Užduočių sudėtingumas bus pateiktas atsižvelgiant į mokinių amžių ir pajėgumą. Atsižvelgiant į amžių, edukacijos užduotys bus pateikiamos taip, kad vienas užduotis atlikdami mokiniai klausysis pasakų ir dainų bei mokysis atpažinti vaistinius augalus jau senovėje naudotus gydymui ir maistui, o kitose turės galimybę patys tapti kūrėjais žolynų dirbtuvėse. Priešmokyklinės ir 1-3 klasės mokiniai kurs pakabinamus paveikslėlius su augalų atspaudais iš modelino, 4-5 klasės mokiniai, kurs atvirukus iš augalų, 6-12 klasės mokiniai kurs paukščius iš žolynų. Pagal mokinių amžių bus diferencijuojama programos trukmė ir kai kurios pažinimo ir kūrybinės užduotys. Priešmokyklinės ir 1-2 klasės mokiniams  skirta programa truks 120 minučių, užduotys bus pateiktos tik žaidybine forma, jos bus žymiai paprastesnės ir lengviau atliekamos bei nebus naudojamos skaitmeninės priemonės. Taip pat jų programoje bus santykiniai daugiau pažinimo ir stebėjimo užduočių. Jaunesniam amžiui arba mokiniams su negalia iš anksto užsisakant paslaugą yra galimybė prireikus modifikuoti edukacinės programos veiklas, atsižvelgiant į individualius ypatumus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šiuo metu įprastose mokymo programose naudojami metodai nėra pakankamai veiksmingi socialiniams ir emociniams gebėjimams ugdyti. VšĮ " Virsmo studija" pasiekė puikių rezultatų vykdydama ugdymo projektus, su kryptingai parinktomis asmenybės ukdymui skirtomis temomis, taikydama inovatyvius metodus. Programos tikslas – kūrybos procese skatinti vaikus išreikšti bei įvardinti savo mintis ir jausmus, vystyti kūrybiškumą, stiprinti savivoką ir savivertę, ugdyti bendravimo įgūdžius. Programa skirta moksleiviams, kurie nori pažinti save, suprasti savo emocijas, nori išmokti saugiai jas išreikšti, rūpi santykis su kitais. Užsiėmimų metu įvairiais kūrybiniais, neuroedukaciniais bei dailės terapijos metodais, grupiniu darbu, individualiais pokalbiais, įvairia vaizdo terapijos technika, koliažais, kūrybinių idėjų generavimu (smegenų šturmas, spontaniškas piešimas, spontaniškas rašymas, vizualizacija), laisvųjų asociacijų metodu, filosofiniu bei diskusijų metodu, dalyviai mokomi atpažinti ir suvokti savo emocijas ir jausmus (sąvimonė), išveikti savo emocijas, valdyti emocijas (savitvarda), vadovautis savo emocijomis ir jausmais, atpažinti savo ir kito asmenines ribas, pasitikėti savimi, kurti ir išlaikyti tarpusavio santykius, suprasti, kodėl vienu žmogumi galima pasitikėti, o kitu – ne, suprasti, kas yra tolerancija, pagarba ir orumas, gebėti priimti etiškus sprendimus.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacijos „Vilnius - arčiau širdies“ metu žaidimų elementų pagalba supažindiname su Lietuvos sostinės Vilniaus istorija - tarsi švenčiame Vilniaus gimtadienį. Vaikai gauna baltus marškinėlius, kuriuos tekstilės dažais dekoruoja piešdami sostinės elementus - Gedimino pilį (ar jo laiškus), vilką ar Vilnelę su šalia esančiu piliakalniu, Nerį ar TV bokštą. O galbūt savo kiemą ar slaptą senamiesčio kiemelį. Po šios edukacijos vaikai namo parsineš nuostabų savo kūrinį ir Vilnius bus arčiausiai jų širdies!

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Kupiškio žydų kelionė: pažinkime jų kasdienybę ir tradicijas

Kupiškio rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Kupiškio žydų istorijos, papročių, kasdienybės pristatymas. Kūrybinis užsiėmimas ir tradicinio žydų vaikų žaidimo išbandymas.


Šimtai ar net tūkstančiai nesujungtų detalių STASYS MUSEUM erdvėje ir neribotas dalyvių kūrybiškumas, jungiantis jas į naujus kūrinius. Šio užsiėmimo išskirtinumas slypi jo praktiniuose ir kūrybiniuose aspektuose, leidžiančiuose kiekvienam mokiniui aktyviai  eksperimentuoti ir kurti. Užsiėmimas „Visos laisvos dalys” paremtas amerikiečių filosofo, psichologo ir švietimo inovatoriaus John'o Dewey'o idėjomis, kurios pabrėžia mokymosi procesą kaip aktyvų įsitraukimą į praktinius bandymus, o ne pasyvų teorijos klausymą.
Veikla apima penkis pagrindinius etapus: skirtingų STASYS MUSEUM edukacinėje erdvėje surinktų medžiagų rūšiavimą, kompozicijų iš šių medžiagų kūrimą, naujų objektų konstravimą, proceso refleksiją ir galutinį kūrinių išardymą. Kiekviename etape dalyviai turės galimybę išbandyti save kūrybiškoje, netikėtumų kupinoje aplinkoje, ugdys analitinius įgūdžius ir kritiškai vertins savo bei kitų darbus. Be to, mokiniai bus skatinami atkreipti dėmesį į medžiagų perdirbimo ir tvarumo svarbą, o kompozicijų kūrimo metu jie galės eksperimentuoti su įvairiomis formomis ir struktūromis.
Užsiėmimo metu sukurti objektai ir kompozicijos leis dalyviams realizuoti savo idėjas, o bendradarbiaudami su edukatoriumi jie įsitrauks į refleksiją, analizuodami visą procesą ir įvertindami ne tik estetinę, bet ir edukacinę kūrinių vertę.
Dalyviai kurs ir perkurs kompozicijas, naudodami perdirbtas ir natūralias medžiagas, lavindami kritinį mąstymą, kūrybiškumą ir bendradarbiavimo įgūdžius. Jie turės galimybę dirbti grupėje, dalintis idėjomis ir kurti bendrus projektus, taip skatindami komandinį darbą ir tarpusavio supratimą. Galiausiai, kūrinių išardymo metu dalyviai dar kartą permąstys savo darbą, suprasdami, kad kūrybos procesas yra dinamiškas ir atviras naujoms idėjoms bei eksperimentams.
Veiklos yra pritaikomos pagal dalyvių amžių, jų skaičių ir grupės dinamiką.


Sugalvoti, išspręsti, sukurti – ar su grupe tai padaryti lengviau, nei vienam? O gal vienam kurti kur kas paprasčiau, nes tie kiti, su kuriais sunku rasti bendrą kalbą, tik trukdo?... „Niekas negali sušvilpti simfonijos, - tam reikia viso orkestro“ - gebėjimas kurti komandoje šiandien yra viena geidžiamiausių savybių dažnoje gyvenimo srityje, ypač šiuolaikinėse darbo vietose, nes visi ieško naujoviškų problemų sprendimo būdų, gerina darbo eigą ir vertę. Laimei, turint smegenis, išradingumo pagrindas jau yra, - lieka tik klausimas, kaip jį auginti nuo mokyklos dienų! Šis renginys – nuotaikingas komandinis teatralizuotas žaidimas ir performanso kūrimas skatina jaunimą atskleisti savo kūrybinį potencialą interaktyviai veikiant mažose grupėse, taip pat ir bendroje klasės komandoje. Sužaidybintoje veikloje jie išreiškia aktualias gyvenimo idėjas, patiria gerų jausmų, mokosi bendro kūrybinių minčių generavimo, asmeninės ir grupinės raiškos – drąsiau atsiskleisti, taikliau perduoti “kuriamą žinutę” aplinkai ir būti suprastiems. Tai galimybė jauniems žmonėms lavinti pasitikėjimą savimi, viešos raiškos gebėjimus, bendradarbiavimo įgūdžius, demonstruoti kūrybines galias. Tai puiki proga įtvirtinti bendraamžių tarpe pagarbią ir produktyvią bendradarbiavimo kultūrą, stiprinti emocinius tarpusavio ryšius, kurti bendros komandos jausmą.


Kviečiame susipažinti su poetu Jonu Mačiuliu-Maironiu! Edukacinis užsiėmimas skirtas 5–8 klasių moksleiviams, turintiems autizmo spektro sutrikimą. Programą sudaro dvi dalys: pirmoji skirta apžvelgti įvairias Maironio asmenybės puses, edukatorė trumpai papasakos apie poeto gyvenimą ir kūrybą, parodys unikalių nuotraukų, mokiniai tiek komandose, tiek individualiai atliks įvairias užduotis, lavinančias kūrybiškumą, smulkiąją motoriką ir kitus įgūdžius. Antroje dalyje aplankysite Maironio memorialinio buto kambarius ir pamatysite autentišką aplinką, kur poetas gyveno ir ieškojo įkvėpimo savo kūrybai.


Panevėžio Elenos Mezginaitės viešoji biblioteka

Programos tikslas – pasitelkiant teatro, literatūros ir dailės menines priemones, ugdyti vaikų kultūrinę savimonę, kūrybiškumą ir emocinį intelektą. Teatro dėžutė „Kamishibai“ kilo iš Japonijos. Išvertus iš japonų kalbos, tai reiškia „popieriaus teatras“. Teatro dėžutė yra medinė, nedidelė, statoma ant stalo, žiūrovų akių lygyje. Į dėžutę sudedamos kartoninės kortelės, kurių vienoje pusėje yra paveikslėlis, o kitoje pasakojamas tekstas, pasaka sekama traukiant korteles. „Kamišibai“ yra puiki priemonė mokyti vaikus pasakoti, skaityti balsu, piešti ir kurti pasakojimus. Mažiesiems tai dažnai yra pirmasis susitikimas su teatru, kuriame jie gali dalyvauti ir kaip žiūrovai, ir kaip pasakotojai ar net autoriai. Pasakų kūrimas lavina vaizduotę, teikia pramogą ir moko. Žaidybinėje, mokomojoje, komunikacinėje veikloje vaikai patiria džiaugsmo, pasitenkinimo, žavėjimosi, liūdesio, baimės, drovumo ir kt. emocijas. Edukatorius sekdamas pasaką pateikia vaikams klausimus, susijusius su sekama pasaka. Edukacijos metu vaikai kuria savo pasakas, piešia ant specialių lapų (individualiai ar grupelėse) ir, dėdami į dėžutę, seka savo sugalvotas pasakas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija „Septynmyliais žingsniais per istorines epochas Kaune“ kvies tarsi apsiavus septynmylius batus per trumpą laiką nukeliauti į įvairias istorines epochas, kurių ženklų apstu Kauno senamiestyje. Edukacijos metu naudojant mobiliąją „Patirk“ interaktyvaus žaidimo programėlę patrauklia forma bus ugdomas mokinių kultūrinio tapatumo suvokimas. Orientuodamiesi vietovėje pagal įvairias užuominas bei atlikdami interaktyvias užduotis mokiniai susipažins su pagrindiniais skirtingų istorinių epochų raiškos bruožais, atpažins ir kūrybiškai interpretuos istorinės raidos ženklus Kauno miesto architektūros ir gatvės meno objektuose, svarstys apie jų tvarumą ir išliekamąją vertę bei kurs trumpas ateities vizijas.
  Pagal mokinių amžių ir pajėgumą bus galima pasirinkti vieną iš trijų sudėtingumo lygių. Vidutinio sudėtingumo lygis skirtas 5-8 klasių mokiniams su 3,5 km maršrutu ir 10 įvairių inovatyvumą bei saviraišką ir kūrybiškumą skatinančių užduočių, kurioms bus skirta 90 min. Sudėtingesnis maršrutas skirtas 9-12 kl. mokiniams su 4,5 km. maršrutu ir 15 įvairių inovatyvumą bei saviraišką ir kūrybiškumą skatinančių užduočių, kurioms bus skirta apie 120 min.
Lengvo maršruto ilgis bus apie 2,5 km. Jame pateiktos 7 labai aiškiai suformuluotos užduotys. Šis maršrutas bus skirtas jaunesniam amžiui arba mokiniams su negalia (prireikus iš anksto užsisakant paslaugą yra galimybė modifikuoti maršrutą atsižvelgiant į individualius ypatumus).


Tikslas – susipažinti su senąją lietuvių gyvensena: tradicijomis, papročiais, savęs ir aplinkos reiškinių suvokimu. Uždaviniai: 1. Vaidybos žanro pagalba perteikti mokiniams etiologinių ir mitologinių sakmių siužetus, atspindinčius prosenelių gyvenseną ir aplinkos suvokimą (įvairių amatų kilmę, naminių gyvulių ir augalų atsiradimą). 2. Į vaizduojamus etiologinių ir mitologinių sakmių siužetus, praktinių užduočių pagalba, įtraukti mokinius, suteikiant jiems tam tikrų personažų vaidmenis. 3. Vaidmenų pagalba pamokyti edukacijos dalyvius tam tikrų tradicinių amatų ir darbų (pvz., verpimo, tvoros tvėrimo), tradicinės gyvensenos (gyvulių ganymo, žemės dirbimo).
“Neužrištas sakmių maišas” – teatralizuota edukacija, paremta lietuvių etiologinėmis ir mitologinėmis sakmėmis apie amatus ir  darbus (verpimo, žemės dirbimo, tvorų tvėrimo, gyvulių ganymo), gyvenseną.
Dievas nusileido į žemę, pats turėjo daug darbo, todėl patikėjo seniesiems žmonėms atsakomybę už tinkamą amatų perdavimą jaunesniajai kartai . Šie turėjo perduoti tuos amatus mažiems vaikeliams, kad išmoktų ir nepamirštų. Senelis ir senelė pamokino, savųjų amatų, kaip Dievas buvo įsakęs, ir jau norėjo užrišti maišą ir atiduoti Dievui, bet... niekur nerado pakulinės virvės, todėl amatai pabiro ir liko mūsų žemėje iki mūsų dienų...
Edukaciją sudaro 5 dalys (vaidybinės siužeto dalys mainosi su praktinėmis, kurių metu patys mokiniai vaidina ir  mokosi).
I Dalis. „Dievas dalina amatus“.
II dalis. „Bobutė moko verpti“.
III dalis. „Diedukas tveria tvorą“.
IV dalis. „Anūkai gano gyvulius, aria“.
V dalis „Ką radom sakmių maiše?“.
Per edukacijos veiklas ugdomas ir puoselėjamas mokinio vidinis pasaulis, lavinami teatrinės raiškos  gebėjimai, vaizduotė, puoselėjamas etninės tapatybės suvokimas.
Edukaciją veda etninės kultūros mokslų daktarė Ingrida Stundžė ir aktorė, meninio ugdymo pedagogė Rasa Grigutytė-Šliaužienė.
Edukacijos metu edukatorės kalba tarmiškai (dzukų, žemaičių), dainuoja darbo dainas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


1. Pasiruošimas žygiui, pažintinių interaktyvių programėlių  (Entomologas, PlantNet, Pamatyk Lietuvoje) instaliavimas;  2. Susipažinimas. Sėlių krašto ir dalyvių savo krašto trumpas kultūros paveldo objektų pristatymas: Ką įdomaus galima pamatyti sėlių žemėje ir Ką siūlytum aplankyti savo krašte?; 3. Mokinių supažindinimas su lankoma vietove-  Tarptautinio kultūros kelio "Baltų kelio"- „Sėlių ratu“ (www.baltukelias.lt/marsrutai/baltu-kelias-seliu-ratas/ ) ; 4. Pateikti Sėlių krašto kultūrinio paveldo "perliukus", kultūros objektų, papročių, tarmių skirtumus (www.tarmes.lt ; dvd- Tarmių karaokė) ; 5.Senovinis žaidimas „ Plunksnos metimas“, kuris laimi- nusisukęs parenka komandų narius būsimoms programos užduotims. 6.Apšilimas: „Akmens amžiaus kliūčių takas“ (komandos, naudodamos akmens amžiaus ginklus, įveikia kliūtis); 7. „Išmanusis žygis“ (atstumas pasirinktinai priklausomai nuo mokinių amžiaus- 3 km) reikalaujantis išmonės, naujų idėjų, energijos, netikėtų sprendimų. Komandos gauna žemėlapius su užduotimis ir maršrute užkoduotais ženklais. Mokiniai naudodamiesi interaktyviomis programėlėmis,  pasiekę žygyje pažymėtus gamtos ar kultūros objektus, atlieka užduotis. Šis interaktyvus žygis mokiniams suteiks galimybę geriau pažinti vienam kitą, stiprins darbo komandoje įgūdžius, reikalaus išmonės, naujų idėjų, energijos, netikėtų iššūkių. Žygyje svarbiausia ne greitis, bet užduočių atlikimo tikslumas, išmanumas,  geras komandos narių bendradarbiavimas,  kantrybė. 8. Grįžus į stovyklą žygio rezultatų pristatymas ir taškų suskaičiavimas. 9.„Pasigardžiavimas“- komandiniai senoviniai žaidimai:  „ Vėliavos pagrobimas“, - „Kerepėtas“, „Akmenriedis“, „Kumeliko mėtymas“; 6. Galutinis visų rezultatų suskaičiavimas (kliūčių tako, Išmaniojo žygio, senovinių žaidimų), apdovanojimai ir aptarimas. 7. Atsivežtiniai pietūs prie laužo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Online spektaklis „Raudonoji knyga“ (nuotolinė paslauga)

„Ar girdi, ar išgirs žmogus paukščius? Ar patys paukščiai girdi vienas kitą? Ar girdi žmogų šalia esantis žmogus?“ – paklausim, bet verčiau neatsakysim. „Lėlės“ teatro žiūrovams gerai žinomos itin jautrios, poetiškos, daugybę sluoksnių savyje talpinančios Nijolės Indriūnaitės pjesės: „Baltos pasakos“, „Mergaitė su degtukais“, „Gėlių istorijos“ ir kt. Naujausia N. Indriūnaitės pjesė – Raudonosios knygos įkvėpta – šį kartą atsidūrė lenkų režisierės Ewos Piotrowskos rankose. Lietuvos teatro žiūrovai su E. Piotrowskos kūryba pažįstami iš 2011 m. Nacionaliniame Kauno dramos teatre pastatyto spektaklio pagal Lewis Carroll romaną „Alisa stebuklų šalyje“. „Raudonojoje knygoje“ stebėsime ir pažinsime paukščius. Šiame žaismingame lėlių spektaklyje per žmogiškus ir teatrinius konfliktus, per paprasčiausią norą išgarsėti skleisis itin rimta, žmogaus ir gamtos, nykstančių rūšių, gyvybės tapimo daiktu tema... Spektaklio dailininkė Julija Skuratova daugiausia dėmesio skyrė koliažo principu kuriamoms lėlėms. Jų konstrukcija buvo kuriama jungiant senus, antikvarinius daiktus ir skultptūrinius, įvairių „Raudonosios knygos“ veikėjų išvaizdą primenančius objektus. Taip senas daiktas spektaklyje primena tai, kas jau išeina ir tuo pačiu – tai, kas gali būti perkurta iš naujo.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Tamsu -Baisu - pažink save.
Patyriminė edukacija aklinoje tamsoje.
 Komandos formavimui pasitelkiam vaidmenų žaidimo formatą aklinoje tamsoje.
Po žaidimo išanalizuosime ir aptarsime komandos veiksmus. Ugdysime darnaus darbo įgūdžius ir komandinį kūrybiškumą.
Asmeninė patirtis - padės pažinti save, savo kūno galimybes
Atrasti nestandartinių užduočių sprendimo būdų esant ribotiems ištekliams.
Bendro komandos tikslo siekimas.


Pažintis su Lietuvos muzikos patriarchu Juozu Naujaliu (5-8 kl.)

Atvykusiems į Raudondvario dvarą, trumpai pristatysime dvaro ir čia įkurto Kauno rajono muziejaus istoriją. Viena iš muziejaus erdvių yra skirta kompozitoriui Juozui Naujaliui, lietuvių muzikos patriarchui.
Juozo Naujalio gyvenimą, kūrybą, veiklą ir to laikmečio buvusias politines bei ekonomines aplinkybes pristatysime rodydami animuotą pasakojimą muziejaus terminale ir  gyvu pasakojimu, iliustruotu autentiškais eksponatais muziejaus ekspozicijoje, klausysimės įvairių žanrų  kompozitoriaus kūrinių.
Siekiant įtvirtinti ir pagilinti gautą informaciją, atliekamos praktinės užduotys tiek naudojantis muziejaus terminalu, tiek  dirbant individualiai ir grupėse su gautomis užduotimis.


Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kultūra. Stalo žaidimai: „Kvirkatas“, „Tvirtovė“, „Malūnas“, „Laimės namai“, „Lapė ir žąsys“, „Soliteris“, „Arklių lenktynės“, „Tigrai ir ožiai“, „Kiškio gaudynės“.

Įdomu sužinoti, kaip gyveno viduramžių miesto gyventojai, kuo jie užsiėmė, kokie amatai leido jiems išgyventi? Kokia kasdienybė valdovo pilyje, kokie skaniausi patiekalai ir stalo žaidimai? Per edukacinį užsiėmimą išsiaiškinsime, kokie vikrumą skatinantys žaidimai buvo populiariausi, kas yra karybos žaislai, taiklumo ir strateginiai žaidimai? Kviečiame ir Jus išgirsti, paliesti, pamatyti.Dalyvausite stalo žaidimų turnyre ir žaisite stalo žaidimus: „Kvirkatas“, „Tvirtovė“, „Malūnas“, „Laimės namai“, „Lapė ir žąsys“, „Soliteris“, „Arklių lenktynės“, „Tigrai ir ožiai“, „Kiškio gaudynės“.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Moksleiviai susiduria su įvairiomis socialinėmis problemomis – tokia yra dabartinė mūsų aplinka. Kalbėti šiomis nepatogiomis temomis visada svarbu ir būtina. Menas yra vienas iš būdų paskatinti atsiverti, susimąstyti, reflektuoti, dalintis savo potyriais ir emocijomis. Pasinaudodami Meno bibliotekos lobynu, edukacijos dalyviai atranda meną kaip priemonę perteikti socialinę tikrovę ir laikmečio atspindį, kas padėtų suvokti savo vaidmenį socialiniame kontekste. Atrinkti meno kūriniai tampa priemone nagrinėti aktualias socialines temas, tokias kaip: vaikų vienatvė, depresija, vaikų išnaudojimas, korupcijos apraiškos, moters vaidmuo šeimoje ir visuomenėje, sovietmečio ydos, tarpusios žmonių santykiuose ir besitęsiančios dabartiniame laikmetyje. Šių nepatogių temų ieškosime menininkų: R.Katiliūtės, A. Puipos, S. Sližio, Š.Šimulyno, S. Eidrigevičiaus, kūriniuose. Temų gausa leidžia edukacijos dalyviams pamatyti meną kaip problemų išraišką ir jų sprendimo galimybę. Kuo daugiau temų edukacijos dalyviai atrastų meno kūriniuose, tuo aiškesnis taptų suvokimas, kad menas gali būti socialiai paveikus ir jame galima ieškoti atsakymų į rūpimus klausimus. Per meno kūrinio pažinimą yra plečiamas ne tik dalyvių kultūrinis laukas, ugdoma kultūrinė patirtis, bet pasiekiamas ir psichologinis efektas: dalyviai yra skatinami formuluoti ir reikšti savo nuomonę, išsakyti mintis, reflektuoti savo potyrius, emocijas. Meno kūrinys šioje edukacijoje yra tik priemonė arba forma savirefleksijai: kalbėdamas apie meno kūrinį, dalyvis iš esmės kalba apie save.


Varėnos r. Liškiavos daugiafunkcis centras

Kodėl mūsų protėviai apšvietimui naudojo balaną, o ne vaško žvakę? Kodėl užsieniečiams jau senovėje reikėjo lietuviško vaško? Į šiuos ir daugybę kitų klausimų bandysime atsakyti užsiėmimo metu. Pasirinkę formas, vaikai išsilieja po žvakelę į formą. Vėliau, kol formose žvakės stingsta, liejame tradicines žvakes tokiu būdu, kaip liejo mūsų protėviai. Išlietas žvakeles išsilyginame, užpiltas išimame iš formų ir į namus parsivežame po 2 vašku kvepiančias žvakes ir daug gerų emocijų.
Programos tikslas: Naudojantis netradicinio ugdymo metodais bei įjungiant dalyvius į praktinį žvakių liejimo užsiėmimą, suteikti/praplėsti vaikams žinių bei praktinių įgūdžių apie tradicines vaško žvakes, jų gamybą,  bitininkystę, bičių produktus.
Uždaviniai:
1. Išsiaiškinus jau turimas dalyvių žinias apie bites, jų produktus, bitininkystę bei vaško panaudojimą ir svarbą, jas papildyti ir praplėsti.
2. Suteikti žinių apie žvakės reikšmę mūsų protėvių gyvenime.
3. Programos metu sudaryti galimybes jos dalyviams išsilieti po 2 bičių vaško žvakes.
4. Suteikiant dalyviams teigiamų emocijų, ugdyti kultūrinį išprusimą, pilietiškumą bei pasididžiavimą savo kraštu, jo tradicijomis.


“Kūno ekspresija: išmok skaityti kitų mintis!”

Kelias kalbas mokate? Lietuvių, anglų, rusų, vokiečių, prancūzų....? Dvi, o gal visas penkias ar net daugiau? Kaip manote, kiek laiko užtrunka išmokti vieną kalbą? Mėnesį, du mėnesius, metus? O ar žinote, kad yra kalba, kuria galite bendrauti visame pasaulyje ir kurios nereikia mokytis metų metus? Kalba, kuri yra seniausia iš visų kalbų ir kurios gramatika yra suprantama visiems šio pasaulio žmonėms? Kūno kalba sudaro 55% informacijos, kurią mes perduodame vieni kitiems kūno signalais, gestais, mimika. Didžiausią dalį informacijos mes gauname stebėdami ir bendravimą analizuodami vizualiai. Kūno kalba nemeluoja. Jei yra nesutapimas tarp žodžių ir kūno signalų, žmonės paprastai pasitiki pastaraisiais. Edukacijos metu mokiniai lavins kūno ekspresijos ir neverbalinės komunikacijos gebėjimus. Sužinos ir praktiškai išbandys svarbiausius pirmojo įspūdžio, empatiško bendravimo, streso įveikos per kūno kalbą aspektus. Įgaus daugiau pasitikėjimo savimi, ugdys kūrybingumą ir kritinį mąstymą. Mokysis tolerancijos, lygybės ir pagarbos bendravime.


Viešoji įstaiga Lazdijų kultūros centras

Eduakcinės programos metu dalyvis: • susitelks į save, • mokysis savistabos, • pažins naują meno rūšį - fraktalų kūrybą, • bendravimo su benraamžiais, • lavins smulkiąją rankų motoriką, fantaziją, • ugdys kūrybiškumą, meninį skonį. • patirs kūrybinį džiaugsmą. • savo didžiausią ar slapčiausią norą įgyvendins susikurdamas norų lėlytę. Programa orientuota į kūrybinį procesą ir susideda iš 3 dalių: 1 dalis - „Vingiuotu taku link savojo Aš“, susipažįstame su Fraktalais. Sužinome kaip jie piešiami, kokios jų rūšys, kuriame fraktalus. 2 dalis – „Mažom kojytėm į svajonę“ išmokstame pasigaminti norų lėlytę. Naudojami metodai: pasakojimas, vaizdinių priemonių peržiūra bei aptarimas, pokalbis, klausimai - atsakymai, praktinis – kūrybinis darbas grupelėmis bei individualiai, draugų kūrybos vertinimas bei savo darbo įsivertinimas


Pasitelkus interaktyvų žaidimą mokiniai tarsi nukeliami į XIX amžių, kai Lietuva buvo okupuota carinės Rusijos imperijos, lietuviškos mokyklos uždarytos, uždrausta spausdinti bei platinti leidinius lotyniškomis raidėmis. Dėl to 1864–1904 m. istorijos tarpsnis vadinamas spaudos draudimo laikotarpiu. Tačiau atsirado drąsių vyrų ir moterų – knygnešių, kurie slaptai atgabendavo į Lietuvą lietuviškų knygų iš Prūsijos. Užsiėmimo metu pristatysime garsius knygnešius J. Bielinį, V. Jušką, Žemaičių vyskupą M. Valančių ir kitas to meto istorines asmenybes, supažindinsime su jų nuveiktais darbais. Atlikdami įvairiausias užduotis, tyrinėdami, diskutuodami, mokiniai sužinos, kuo svarbūs Lietuvai knygnešiai, kaip veikė knygnešių tinklas, kaip buvo platinamos knygos. Aiškinsimės, kodėl reikėjo kurti slaptąsias mokyklas, kas buvo daraktoriai, ko galima buvo išmokti to meto mokykloje. Mokiniai galės praktiškai išmėginti, ką reiškia rašyti žąsies plunksna ar braižyti raides grifelinėje lentelėje, skaityti tekstus, parašytus „graždanka“, bei elementorių slebizavojimo būdu. Taip pat sužinos, kokios grėsmės kildavo slaptųjų mokyklų mokiniams ir jų mokytojams. Lietuva patyrė tai, ko nepatyrė kitos Europos tautos – niekur kitur nebuvo uždrausta savo kalba melstis, mokyti vaikus, skaityti knygas. Knygnešiai buvo tautinio atgimimo pradininkai, o UNESCO knygnešystę įvertino kaip unikalų reiškinį.


Kelmės rajono savivaldybės Žemaitės viešoji biblioteka

Mūsų protėviai nė neįsivaizdavo, kad eglutės, šventiniai stalai bus papuošti dirbtinėmis plastiko dekoracijomis. Ar įsivaizduojate, kiek metų metais yrančių atliekų išmetama pasibaigus kalėdinių švenčių laikotarpiui? Nors tvaraus vartojimo principai pamažu atsiranda kasdieniame gyvenime, tačiau ypač svarbu jų nepamiršti ir per didžiąsias metų šventes, kai vartojimas yra gausesnis. Greitojo vartojimo kultūra į šalį nustūmė anksčiau puoselėtas namų puošybos tradicijas – kurti šventę tausojant aplinką, nenaudoti dirbtinių papuošimų. Edukacijoje „Kuriu tvarias Kalėdas“ mokiniai turės galimybę susikurti kalėdinę dekoraciją vien iš natūralių gėrybių. Toks dekoravimo būdas yra artimas etninės kultūros principams, su kuriais bus supažindinama teoriškai ir išbandyta praktiškai. Numatoma, kad veiklos pradžioje mokiniai išklausys edukaciją vedančio specialisto pasakojimą, peržiūrės vaizdinę medžiagą, diskutuos, kaip anksčiau lietuviai ruošdavosi gražiausioms žiemos šventėms – Kūčioms ir Kalėdoms. Pristatomos namų puošybos tradicijos, pasakojama apie tai, kada į Lietuvą atkeliavo paprotys puošti eglutę, pinti advento vainikus. Supažindinus mokinius su papročiais, bus akcentuojama, kaip svarbu šiandienos pasaulyje mažinti besaikį vartojimą. Atsigręžti į gamtai draugiškus sprendimus naudojant natūralias medžiagas siekiama praktinėje edukacijos dalyje. Kiekvienas moksleivis kurs advento vainiką iš eglių, pušų, kėnių ir kitų visžalių augalų šakelių, džiovintų augalų – kankorėžių, samanų, kerpių, lapų, gilių, riešutų, kaštonų, erškėtrožių, šermukšnių uogų ir kt. Po užsiėmimo mokiniai savo sukurtas kalėdines dekoracijas galės parsinešti į namus.


SPROGIMAI IR PADAVIMAI: Mokslinis Pasirodymas

Padavimai ir sprogimai" -- tai meninis ir mokslinis performansas apie neįmanomas užduotis tautosakoje ir literatūroje.
Pasinaudodami mokslu ir įtraukdami moksleivius, N2 komanda įgyvendins “neįmanomas” įvairių tautų literatūroje sutinkamas magines užduotis – gyvai!
Audringų mokslinių demonstracijų, animacijų, šviesų ir šmaikštaus įgarsinimo pagalba pasinerkite į stebuklines pasakas ir mitus, kuriuos moksleiviams pateiksime nauja, įtraukia forma.
Vilkui kalvio pagalbos paploninti liežuvį neprireiks, nes jis savo balso tembrą pakels dujų pagalba. Sužinosite, kad ugnį gali valdyti ne vien deivė
Gabija, bet ir chemiją pasikinkę moksleiviai. Jei suabejojote padavimais, kad ežerai atsiranda iš debesų, nebijokite. N2 komanda įrodys, kad juos pakelti ir nuleisti labai lengva. Tereikia turėti
skysto azoto ir žinoti šiek tiek fizikos. Refleksijos metu po pasirodymų aptarsime tai, kad patį aprašomą stebuklą, pasinaudodami mokslu ir technologijomis, galime įgyvendinti pažodžiui. Tačiau mitai, padavimai ir stebuklinės pasakos yra ištisi pasauliai su jose slypinčiomis gilesnėmis prasmėmis, kurias reikia įskaityti ir suprasti.
Pasinerkite į įspūdingą mokslo ir mitų derinį savo mokykloje!


Klaipėdos rajono turizmo informacijos centras

Ar žinote kaip surišti tikrąjį jūrinį mazgą, gelbėjimosi kilpą? Kiek metrų virvių reikia buriniam laivui ir kokiam tikslui naudojamos laivo šliuzės? Apie visas šias upeivių paslaptis sužinosite edukaciniame užsiėmime „Rišu laive jūrinį mazgą“. Sužinosite, kad žvejyba ir laivadirbystė tarpusavyje labai susiję. Atskleisime, ką reiškė pamario laivadirbių pagamintos puošnios vėtrungės ant laivų stiebų. Drevernos mažųjų laivų uoste užlipę į apžvalgos bokštą (15 m) apžvelgsite Drevernos apylinkes, Naglių gamtinį rezervatą, Vėtrungių skverelį taip, kaip kadais čia žvelgė milžinai. O kapitonas bus pasiruošęs jus išplukdyti į Kuršių marias senoviniu buriniu Kuršių marių laivu – reisine „Dreverna“. Sustojus viduryje marių pabūsite tikrais įgulos nariais – mokysitės rišti jūrinį mazgą. Sužinosite tikrąsias jūrinių mazgų paskirtis. Surištą jūrinį mazgą pasiliksite atminčiai. Edukacija vykdoma šiltuoju metu laiku (gegužės, birželio, rugsėjo mėnesiais).


Edukacinio užsiėmimo metu kiekvienas jos dalyvis bus supažindintas su fotografijos atsiradimo istorija ir vienu iš fotografijos gavimo būdų – fotogramą. Tai procesas, kai nuotrauka daroma be fotoaparato, apšviečiant jautrią šviesai medžiagą, ant kurios gali būti sudėti įvairūs daiktai. Nuotraukoje atsispindės grafinė daikto projekcija juodame fone. Moksleiviai fotografijos laboratorijoje esant raudonam apšvietimui iš savo kuprinėse esančių smulkių daiktų išdėlios kompozicijas ant šviesai jautraus popieriaus ir didintuvo pagalba apšvies popierių. Naudojant specialius cheminius tirpalus nuotrauka bus ryškinama ir vėliau džiovinama nuotraukų džiovinimo įrenginyje. Kiekvienas edukacijos dalyvis savo darytą nuotrauką galės pasilikti sau atminimui.


Bandelių kepimas ant laužo (Piemenėlių duona)

Pristatomoje edukacijoje, mokiniai kviečiami susipažinti su mūsų krašto etnokultūra, fiziškai susipažinti su senovės vaiko - piemenėlio gyvenimo dalimi. Bandelės ant laužo, kitaip vadinamos Piemenėlių duona. Senovėje piemenėlis išeidamas dirbti iš šeimininkės gaudavo ir pietų davinėlį, dažnai tai būdavo sūris, kiaušinis, duona arba mielinės tešlos gabalėlis, kurį piemenukas užsikūręs laužą ir apvyniojęs ant lazdos išsikepdavo. Edukacijos metu keliausime į vaizdingą Veiviržo upės juosiamą Veiviržėnų miestelio slėnį, kursime laužą, kiekvienas dalyvis ant laužo galės išsikepti mielinę bandelę. Tai ne tik įdomi, archaiška, skani,  bet ir labai smagi edukacija. Šios edukacijos metu kiekvienas dalyvis pats vynioja paruoštą tešlą ant lazdos ir kepa ant laužo. Iškepusią bandelę galima pagardinti įvairiais priedais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Spektaklis apie tremtį „Rytoj buvo vakar“

Spektaklio kūrėjai kreipiasi į jauną žmogų ir stengiasi suprasti, kas formuoja jo vertybes, santykius su bendraamžiais ir tėvais. Ar šiuolaikinis jaunas žmogus yra pasirengęs stoti akistaton su tikrove, ar linkęs bėgti nuo jos?

Pagrindinė veikėja, jauna mergina, išgyvena rūpesčius ir kelia kiekvienam bręstančiam žmogui kylančius egzistencinius klausimus. Kas yra asmeninė ir šalies laisvė, Tėvynė, patriotizmas? Kodėl svarbu suvokti praeitį? Kaip ji gali padėti gyventi?

Mergina keliauja į praeitį ir susitapatina su bendraamže paaugle, kuri penktajame praėjusio amžiaus dešimtmetyje kartu su mama buvo ištremta į Sibirą. Jas daug kas skiria, bet tikriausiai ir sieja. Keliaudama atminties, svajonių, fantazijų ir faktinės istorijos labirintais, mergina susiduria su realiu skausmu, patiria netektis, tačiau patenka ir į kuriozines bei šypseną keliančias situacijas. Kelionė ją brandina ir kelia naujus klausimus.
Ar tremties patirtys yra tik keli puslapiai istorijos vadovėlyje, kuriuos iškalame mokyklos suole ir vangiai prisimename valstybinių švenčių metu? Ir ar galime būti tikri, kad mūsų laisvė mums garantuota?..

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Kaip kalbėti vaizdais? Įdomus ir įsimenantis pristatymas su MS Powerpoint ar Keynote

Užsiėmimo metu mokiniai bus supažindinami su dizaino pagrindais ir principais, sužinos kaip juos panaudoti, norint išskirti svarbiausius dalykus rengiant projektus, bus mokomi elementarių kompozicijos principų, kuriuos vėliau galės panaudoti tiek tapyboje, piešime, fotografijoje ar įvairiose kitose srityse, sužinos iš kur gauti ir kaip kredituoti kažkam priklausančią vaizdinę ir garsinę informaciją, atsisiųstą iš interneto, ir kaip padaryti meninių ir kultūrinių projektų pristatymus įdomiais ir išskirtiniais, net namų darbai, kiti įvairūs darbai PowerPoint/Keynote ir kitomis pristatymų programomis taps įdomesni, gražesni ir naudingesni.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija „Teleskopai“ (9-12 kl. mokiniams)

Edukacijos „Teleskopai“ tikslas yra suteikti dalyviams teorinių ir praktinių žinių apie fizikų nagrinėjamą optiką ir jos reiškinius.

Uždaviniai:
susipažinti su teleskopų atsiradimo priešistore;
įgyti praktinių įgūdžių, reikalingų savarankiškai sukurti ir surinkti savo teleskopą.

Ši edukacija skirta visiems, kurie nori išmokti suprasti optinius reiškinius, kurti teleskopus ir su jais dirbti ateityje.


Auksas, sidabras, brangakmeniai nuo senų laikų vertinami ne tik dėl gražaus spindesio. Šie nekintantys metalai ir savo vertę išlaikantys spalvoti akmenys, auksakalių papuošti simbolinėmis reikšmėmis, puošia daugelį liturginių indų bei drabužių. Žaisdami ir dėliodami korteles bei kaladėles pažinsime prieš šimtmečius sukurtų auksakalystės dirbinių istoriją, jų reikšmę, simbolių kalbą, sužaisime „Auksakalio dėlionę“ ir laimėsime prizų!


Tai žaismingas ir interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kurio metu Tauragės krašto istorija yra pristatoma naudojantis įvairiomis muziejaus interaktyviomis technologijomis: virtualios realybės akiniais, liečiamaisiais išmaniais ekranais, papildytos realybės planšetėmis, audiovizualinėmis projekcijomis. Edukacijos dalyviai sužinos ne tik jų veikimo principus, bet ir patys galės išbandyti muziejuje taikomus modernius technologinius būdus. Juk technologijos gali būti naudojamos ne tik žaidžiant įvairius žaidimus ar norint smagiai praleisti laisvalaikį, bet ir siekiant išmokti naudingą informaciją. Pažinkit Tauragės krašto istoriją interaktyviai!


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Stebuklų ir simbolių pasaulyje – Šv. Petro ir Povilo bažnyčia“  7-8 kl.

Kultūrinė edukacinė programa „Stebuklų ir simbolių pasaulyje – Šv. Petro ir Povilo bažnyčia“ XVII a. menkai
apgyvendintame Antakalnio priemiestyje, vaizdingoje Neries pakrantėje, žalių kalvų ir pušynų fone išaugo Vilniaus baroko
šedevras – Šv. Petro ir Povilo bažnyčia. Amerikiečių portalas paskelbė įspūdingiausių pasaulio bažnyčių sąrašą, kurio
viršūnėje – per tris šimtus metų gyvuojanti Vilniaus Šv. Petro ir Povilo bažnyčia. Vėlyvojo baroko perlu vadinami maldos
namai, kuriose priskaičiuojama per 2000 įvairių lipdinių, atrinktų į 16-os gražiausių šventovių sąrašą. Beveik nepakitusi per
300 metų, bažnyčia perteikia mums ne tik Vilniaus, bet ir visos žmonijos gyvavimo istoriją, amžiną blogio ir gėrio kovą:
Dievas ir velnias, angelai ir demonai, mitologinės ir alegorinės būtybės, šventieji ir nusidėjėliai, kviečia į nepakartojamą
skulptūrų spektaklį. Programos tikslas mokinius supažindinti su barokine Šv. Petro ir Povilo bažnyčios architektūra, istorija
ir legendomis, stiuko lipdiniais dekoruotu interjeru. Mokiniai skatinami tyrinėti juos supančią aplinką, ugdant pastabumą ir
dėmesį detalėms gebėti atrasti, pažinti menines formas, juos supančią stiuko lipdinių gausą ir jų simboliką. Edukacinės
programos metu mokiniai supažindinami su Lietuvos didikų Pacų giminės istorija, iš užsienio atvykusių ir čia dirbusių
menininkų, architektų, skulptorių darbais. Vienas iš programos uždavinių padėti mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir
bendrąsias kompetencijas bei ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą ir gebėjimą užsimegzti asmeninius santykius su
vizualiuoju menu. Programos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, pagal jiems pateiktą papildomą
vizualinę medžiagą ieško įvairių ornamentų, kaukių, simbolių ir pan. Šia paslauga siekiama rūpintis kultūros ir architektūros
paveldo išsaugojimu, skatinti mokinius perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Programos turinys ir forma
pritaikyta pagal amžiaus grupę.


Ar pinigai tave padarytų laimingu ir kaip tai galėtų būti?
Ar sunku dalintis?
Klaipėda gali didžiuotis, kad istorijos bėgyje turėjo daug geradarių. Šioje edukacijoje norėtume supažindinti su dviem iškiliais Klaipėdos labdariais – Juliumi Liudviku Vyneriu ir Hermanu Gerlachu.
Tikrieji geradariai iš žmogiškųjų paskatų tiesiog aukoja materialines vertybes jų stokojantiems žmonėms. Tad kokius šių asmenybių gerųjų darbų pėdsakus galime rasti dar šiandien?
Kviesime susimastyti, ką mes žinome apie tokių žmonių darbus ir kaip patys pasielgtume jei per gyvenimą susikrautume tokius turtus ir kur norėtume tas lėšas nukreipti?
Tikimės, kad kažkurie Gerlacho arba Vynerio gerieji darbai miestui įkvėps iš šių dienų moksleivius gerų darbų bangai!
Užduotys, kalbėjimo stilius ir konkretus maršrutas pritaikytas atsižvelgiant į moksleivių amžių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Tai kas pirma – kiaušinis, višta ar visgi dinozauras? Ar tikrai manote, kad žinote atsakymą į šį seniai sklandomą klausimą? Siūlome užsisakyti edukaciją „Nuo dinozauro iki vištos ir kiaušinio!“ ir kartu leistis kelionei laiku prieš milijonus metų. Edukacijos metu vaikai sužinos apie evoliucijos kaitą, apie vištų protėvius – dinozaurus, apie archeologinį paveldą. Užsiėmimo metu bus pateikti šešios dinozaurų savybės snaudžiančios vištų genuose, kaip mokslininkai teigia – vištos genome vis dar tebėra daug dinozauro DNR. Tad vaikams pateikiama ne tik sausa istorija apie pasaulio formavimą ir tuo metu egzistavusius gyvius, bet ir įdomūs faktai, kurie suteikia vaikams pažinimo džiaugsmą, sąmoningumą ir kūrybingumą. Faktai pateikiami vaikų kalba, kaip pavyzdžiui – dinozauro smegenys buvo riešuto dydžio ir jie nebuvo labai protingi, arba kad rijo akmenis, norėdami suvirškinti maistą skrandyje, ar kad dantys buvo banano dydžio. Keliausime kartu į praeitį – į triaso, juros bei kreidos periodus ir susitiksime įspūdingiausius priešistorės dinozaurus, augalus ir gyvūnus. Tyrinėsime priešistorinį pasaulį per potyrius, per vaizduotę ir praktinius užsiėmimus. Archeologinis paveldas mums suteikia galimybę susipažinti su žemėje paslėptais lobiais, vienas iš jų – suakmenėjusiais dinozaurų kiaušiniais, kurie įrodo, kad ir didieji mūsų ropliai – dinozaurai dėjo kiaušinius. Užsiėmimo metu moksleiviai skaptuos kiaušinius, ieškos dinozaurų embrionų. Darbas reikalauja kruopštumo, atsakomybės ir kūrybos. Taip pat užsiėmimo metu pastebimas nuostabus mokinių betarpiškas padėjimas savo draugams – kam nesiseka, padėti, ar kartu pasiekti norimą rezultatą. Didžiausia paskata – kad atrastą dinozauriuko embrioną, vaikai gali parsinešti namo, parodyti tėveliams tos dienos pasiekimą. Nesustokime ieškoti, nes vis dar galime atrasti naujus istorinius Žemės lobius.


Edukacija "Molis ir žodis: nužiesti ir aprašyti"  skirta 7-8 klasių mokiniams. Kodėl toks pavadinimas? Juk žmogus kaip molis, iš kurio jis pats gali nulipdyti, ką tik širdis geidžia: save, keraminį indą. Lipdome ir žodžius, iš kurių kuriame aprašymą.
Veiklos tikslas - skatinti mokinius domėtis Lietuvos istorija, tradicijomis, keramikos raida, supažindinti su puodžiaus amatu, žiedimo technika. Ugdoma pagarba tradicinei kultūrai, žmogaus kūrybiškumui, sudaromos sąlygos patiems pažinti ir išbandyti puodžiaus amatą, tobulinti rašymo įgūdžius.
Užsiėmimo pradžioje mokinai supažindinami su Leliūnuose esančiu Vytauto Valiušio keramikos muziejumi: muziejaus erdve bei jo eksponatais (daugiau nei 4000 eksponatų kolekcija). V.Valiušiuo muziejus tarp šimtuko geriausių Europos muziejų. Vaikai klausosi pasakojimo apie keramikos kilmę, puodininkystės tradicijas, molio savybes, degimo būdus, glazūras. Demonstruojamas 25 minučių trukmės filmas "Molio kelias".
Vėliau mokiniai prisiliečia prie molio, įsitikina jo elastingumu, plastiškumu, patiria kūrybos džiaugsmą, kada molio gabalėlis jų rankose virsta unikaliu keraminiu dirbiniu.  Ant žiedimo staklių meistrui Vytautui Valiušiui patariant, jie nusižiedžia vazelę, žvakidę ar dubenėlį.
Vėliau - užsiėmimas, kurio metu  aprašomas muziejuje matytas patikęs keraminis indas. Mokiniai prisimena, ką reikia žinoti kuriant aprašymą. Nepamirštamos ir meninės priemonės.
Tai integracinio pobūdžio kūrybinis užsiėmimas, kuriame persipina istorija, etninė kultūra, menas ir literatūra.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Natūralistinio Advento vainiko pynimas  (išvažiuojamoji edukacija)

Aš visuomet atvykstu su mišku pas jus ir klasė tikrai pakvimpa magiškais kvapais, kurie nukelia mus į prasmingą Advento laikotarpį. Jaukumą sukuria ir uždegamos 4 Advento žvakės. Edukaciją pradedame žaisminga kvapų dalimi: Kuo kvepia Adventas? Vaikai spėja tradicinius šio magiško laikotarpio kvapus ir sužino Lietuvos tradicijas. Edukacijos metu kalbame apie Advento laikotarpio prasmę, simbolius, kilmę, prisimename senąsias Lietuvos tradicijas, o praktinėje dalyje išmokstame Advento simbolio - vainiko pynimo technikos. Piname senuoju būdu su virvele neklijuodami kiekvienos šakelės klijais. Vainiką gaminame tvariai naudodami natūralias medžiagas (šiaudų karkasą, džiuto virvelę, miško šakas, natūralias dekoravimo priemones), kurias naudojo mūsų senoliai taip puoselėdami meilę gamtai.


Edukacinio užsiėmimo „Knygnešių gadynė“ metu, mokiniai supažindinami su unikaliu knygnešystės reiškiniu vykusiu Lietuvoje ir Ukmergės krašte.
Edukacinis užsiėmimas leidžia pajusti lietuviško rašto raidą ir ypatumus. Pasakojama apie tuo metu veikusias nelegalias  mokyklas.
Mokiniai žąsies plunksna rašys tekstus iš  spaudos draudimo laikotarpio leidinių. Naudojant senąsias rašto priemones ir prisiliesdami prie senųjų leidinių edukacijos dalyviai sugrąžinami į sudėtingą laikmetį buvusį 1864-1904 m.


Kultūrinis edukacinis  užsiėmimas (5-6 kl mokiniams) "Spalvoto smėlio sveikinimo atvirukas"

Kultūrinio edukacinio  užsiėmimo (5-6 kl mokiniams) "Spalvoto smėlio sveikinimo atvirukas"  ypač nuotaikingas, spalvų kupinas užsiėmimas, kuris į kūrybą įtrauks kiekvieną mokinį ir leis jam atskleisti savo kūrybines galias. Užsiėmimo procesas dinamiškas tinkantis kiekvienam mokiniui, nepriklausomai nuo jo  gebėjimų. Užsiėmimo metu mokiniai turės galimybę atrasti savo kūrybinius talentus, laisvai ir kūrybiškai veikti. Atvirukai kuriami ant specialaus paruošto trafareto, kuris yra lipnus, todėl nenaudojami klijai, kūrybos procesas nereikalauja specialaus pasiruošimo. Kiekvienas turės galimybę pasirinkti sau patikusį atviruko trafaretą bei jį išpildyti savo pasirinktomis spalvomis, iš gausios spalvų paletės. Kiekvienas mokinių sukurtas atvirukas yra spalvingas ir unikalus. Šio užsiėmimo metu kiekvienas tampa kūrėju. Užsiėmime naudojamos priemonės yra natūralios ir saugios mokiniams. Kūrybinis procesas leidžia nurimti, atsipalaiduoti, baigtinis kūrybinio darbo rezultatas visada pavyksta, maloniai nustebina ir suteikia gerų emocijų. Šio užsiėmimo metu mokiniai ugdo kūrybiškumą, kantrybę, mokosi sutelkti dėmesį atliekamam darbui, lavina spalvų pajautimą, estetinio grožio suvokimą. Sukurtus atvirukus mokiniai pasilieka sau ir gali padovanoti artimam žmogui taip pradžiugindami kitus bei skleisdami gėrį bei grožį aplink save. Užsiėmimo metu mokiniai sužinos kada ir iš kur kilo sveikinimo atvirukais tradicija, kokie buvo pirmieji sveikinimo atvirukai. Atvirukų trafaretai gali būti įvairios tematikos, juos galima pritaikyti pagal jūsų poreikius.


Bernardinai – tai ir vienuoliai, ir bažnyčia, ir sodas! Nors vaikų akimis, tai dažniausiai tik vaikų žaidimo aikštelė. Praplėskime vaikų akiratį ir padėkime jiems pažinti visą Bernardinų ansamblį. Patyrinėkime ir sužinokime naujų žodžių reikšmes kaip alpinariumas ar belvederis, kokias naujoves atnešė broliai vienuoliai, kokios augalų rūšys buvo auginamos vienuolių soduose bei greta buvusiame Vilniaus universiteto botanikos sode. Jaunieji tyrinėtojai įtraukiami į aktyvias užduotis – surasti, surinkti, surišti ar suklijuoti. Tokiu būdu vaikai ne tik sužino naujų dalykų, bet kartu lavina kūrybingumą, pvz. pasidarydami kelionės nuotrauką iš lazdos!


Norite daugiau sužinoti, kaip buvo laimėtas Žalgiris, vienas didžiausių mūšių viduramžiais? Tuomet kviečiame pasinerti į riterių pasaulį. Ši pamoka padės vaikams geriau orientuotis istoriniame laike: jie tarsi slapti stebėtojai susipažins su riterių gyvenimo specifika Kryžiuočių ordino sostinėje Marienburge. Net praslinkus daugiau nei 600 metų, Marienburgo pilis vis dar yra didžiausia mūrinė pilis pasaulyje! Mokiniai išsiaiškins to meto ginkluotės, ekipuotės ypatumus, sužinos apie taktines gudrybes, padėjusias pasiekti pergalę. Susipažins su Vytauto Didžiojo ir jo sąjungininko Lenkijos karaliaus Jogailos veikla. Paaiškės, kas buvo draugai, o kas – priešai Žalgirio mūšyje, kuris įvyko netoli Kryžiuočių ordino sostinės Marienburgo.


Edukatorė sukuria pasakos  instaliaciją: atvertame lagamine sudedamos V. Žilinskaitės pasakos „Kelionė į Tandadriką“ personažų kostiuminės galvos, teksto ištraukos su jų prisistatymais, knyga. Skaidrėse pristatoma autorė ir jos apysaka, mirioramoje parodomas piešinių „filmas“ pasakos-apysakos motyvais, trumpai papasakojamas siužetas. Personažai paeiliui skaito kūrinio ištraukas, tada visi paeiliui lenda į kosminį laivą „Sidabrinis kankorėžis“.
Visi drauge einame į kūrybines dirbtuves, iš spalvingo sulaužytų žaislų konteinerio išverčiame jo turinį ant paklodės, vaikai pasirenka, kurį žaislą norės (pajėgs) sutaisyti. Dirbtuvėse paruoštos priemonės „gydyti“(taisyti) žaislus: susiūti, suklijuoti, sušukuoti, pavalyti, išplauti... Aptariame, kokių priemonių dalyviui reikia, kad jį pataisytų. Rodomos skaidrės iš muziejaus kiemelyje vykdyto renginio „Žaislų ligoninė“, dirbtinio intelekto ir dailininkės sukurti pasiūlymai, kaip galima seną žaislą ar jo dalį prikelti naujam gyvenimui.
Pataisius pasirinktus žaislus padaroma nedidelė jų parodėlė, aptariama.  Pagal kiekvieno galimybes atnaujintas žaislas atiduodamas vaikui (išsinešamas namo).

Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kaip aikštėje iškilo bokštas? Kodėl ir kokiu metu čia skamba varpai? O gal patys norėtumėte trumpam tapti varpininkais? Kviečiame apsilankyti Vilniaus katedros varpinėje. Kartu su gide kopsime XIV amžių menančiais mūriniais laiptais ir įspūdingomis medinėmis XIX amžiaus konstrukcijomis. Mokiniai skambins ekspozicijoje easančiais varpais, savarankiškai naudos interaktyvias priemones (mobilias kameras miesto apžvalgai, audiopunktus su trumpais teatralizuotais pasakojimais apie varpinėje dirbusius žmones). Nuotaikingame filmuke balandis Pranas pristatys varpinės ir Vilniaus katedros bei aikštės istoriją. Patys drąsiausi galės apžiūrėti miestą iš 45 metrų aukščio ir pamatyti senojo laikrodžio varpus.


Muzikinis edukacinis spektaklis „Trimito skrydis"

Koncertinė įstaiga Lietuvos simfoninis pučiamųjų orkestras

Tikslas – populiarinti pučiamųjų instrumentų žanrą, pradinių klasių mokiniams ugdyti kūrybinį potencialą, meninius gebėjimus, supažindinti su profesionaliuoju menu.
Uždaviniai:
1.Supažindinti mokinius su pučiamųjų instrumentų žanru, pasaulio tautų muzika ir įvairove.
2. Ugdyti toleranciją ir atvirumą įvairioms kultūroms.
 Daugelis iš mūsų mėgsta keliauti, ypač lėktuvais. Smalsu pakilti aukštai virš debesų ir iš tolo pamatyti Žemę, per dieną nuskrieti į kitą pasaulio pusę. Keliauti pamėgo ir Trimito miesto gyventojai. O vienas jų, nuo vaikystės skraidyti svajojęs pilotas Rainaras, sukonstravo muzikinį lėktuvą – juo galima ne tik apkeliauti Žemės rutulį, bet ir išgirsti viso pasaulio muziką!
Taigi, muzikinis “Trimito avialinijų” lėktuvas pirmąsyk leidžiasi į nepaprastą skrydį, kurio metu sužinosime, kad mūsų Žemė – pati nuostabiausia planeta, ją reikia branginti ir saugoti.


Matyti restauratoriaus akimis - šio užsiėmimo tikslas. Metų metus savo amatą tobulinantys profesionalai įžvelgia sienose tai, kas paprastai paslėpta, sugeba atpažinę ornamentų fragmentus atkurtį juos taip, kad mūsų gyvenamasis pasaulis vėl atgautų savo buvusį grožį. Edukacijos metu moksleiviai sužinos pagrindines restauravimo sąvokas ir technikas bei galės patys jas išbandyti ir geriau suprasti juos supančią aplinką.


Žaidžiame TI TA TO 1-4 kl. išvykstamasis, visoje Lietuvoje (išskyrus Kauno m. ir r.)

„TI TA TO“ edukacinis užsiėmimas – tai neužmirštama kelionė į garsų pasaulį, kuriame persipina gamtos ir žmogaus sukurta muzika. Užsiėmime susipažinsite su senaisiais lietuvių liaudies instrumentais žiūrėdami animacinį filmą "Žaidžiame TI TA TO", gyvu atlikimu išgirsite, kaip skamba: kanklės, skudučiai, kaulo ūžynė ir kt.  Taip pat pakviesime pačius išsibandyti muzikos instrumentus ir pasipraktikuoti mušant ritmą "TI TA TO".
Rekomenduojamas etnokultūriniam, muzikiniam ugdymui.
Užsiėmimą galime pravesti vaikams su intelekto sutrikimu, judėjimo, klausos negalia - filmas išverstas į lietuvių gestų kalbą. Apie specialiuosius grupės poreikius prašome informuoti užsakymo formoje. Atkreipiame dėmesį, kad užsakant paslaugą grupei su klausos negalia, ją reikėtų užsakyti kuo anksčiau, kadangi turėsime užsakyti vertėjo į lietuvių gestų kalbą paslaugas ir išsiųsti užsiėmimo santrauką susipažinimui.
Paslauga teikiama visoje Lietuvoje, išskyrus Kauno miestą ir rajoną. Minimalus viename užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 25, užsakant ne mažiau nei 2 užsiėmimus, vedamus vienas po kito.


Senosios fotografijos - cianotipijos - technika labai patraukli savo paprastumu ir intymumu. Atrodo, įsiklausai į savo mintis, sulauki patekančios saulės, pasikvieti gamtą pagalbon ir atsispaudi stebuklą. Principas - savo rankomis sukurti popierių jautrų saulės šviesai, o tada jau prasidada pats linksmumas, kurio metu kiekvienas dalyvis dėlioją savo unikalų ir individualų antspaudą kylanti iš pačių širdies gelmių.


Metodai: pasakojimas, demonstravimas, gaminimas, aptarimas. Programos turinys: edukacinę programą veda tradicinių amatų meistrė Jurgita Treinytė. Supažindinama su šv. Velykų tradicijomis ir papročiais. Programos dalyviai gauna priemones. Naudojama tik natūralios, gamtinės medžiagos. Gaminamos verbos. Rodoma, kaip paruošiamas karkasas, tvirtinamos atskiros detalės. Gaminant pasakojama apie šv. Velykas, verbų reikšmę, kalbama apie senųjų tradicijų svarbą, perėmimą ir saugojimą. Aptariama kalendorinės metų šventės.


Tautinė - liaudiška lėlė yra vaikų žaislas nuo senovės iki šių dienų, ne tik muziejaus eksponatas, o istorijos ir etnografijos paveldas dabartinei kartai. Vaikai yra suaugusiųjų pasaulio atspindys. Taigi vaiko kultūra - tautinės kultūros dalis. Žaislai atskleidžia vaiko ir suaugusiojo kūrybinius gebėjimus. Kuo rengdavosi anksčiau žmonės, tuo rengdavo ir lėlę. Ne išimtis ir tautinis kostiumas. Tautinis kostiumas šiandien yra svarbus tautos simbolis, mūsų protėvių nagingumo įrodymas, jų grožio sampratos atspindys. Tai kopija liaudies drabužių, kuriais mūsų protėviai vilkėjo XIX amžiuje, kai kiekvienas kraštas, kiekviena parapija laikėsi savo mados, ne tokios, kaip jų kaimynai. Tautinis kostiumas nėra atsitiktinių audinio spalvų, raštų bei formų derinys. Jis sudaro vieningą sistemą, kuri gali atspindėti ano meto žmonių pasaulio sandaros suvokimą. Moksleiviai galės patys aprengti savo lėlę pasirinkto regiono tautiniais drabužiais.


Nepamirštama kelionė į savo vidinio pasaulio gelmes su edukacija „Asmeninė jėgos mandala“. Atsikratykite abejonių ir atraskite savyje vidinę jėgą ir kūrybinį potencialą, kuris slypi kiekviename iš mūsų!

Edukacijos metu sukursite unikalią žodžių mandalą, atspindinčią jūsų individualumą, stipriąsias puses, troškimus ir svajones. Tai tarsi žemėlapis, vedantis į vidinę harmoniją ir gilesnį savęs pažinimą bei išsireiškimą.
•	Nerkite į nepamirštamą kūrybinį nuotykį: Pasinersite į žodžių magiją ir sukursite savo unikalią mandalą, atspindinčią jūsų vidinį pasaulį.
•	Pažinkite save iš naujo: Atlikdami įvairias kūrybines užduotis, atrasite paslėptus talentus, sustiprinsite pasitikėjimą savimi ir išlaisvinsite savo vaizduotę.
•	Sukurkite savo sėkmės planą: Naudodami „Mano sėkmės knygos“ klausimus, prisiminkite savo norus, suformuluosite aiškius tikslus ir atraskite motyvacijos juos įgyvendinti.
•	Pagauk įkvėpimą ir naujas idėjas: Atverkite savo protą kūrybiniam srautui ir atraskite netikėtų įžvalgų problemų sprendimui.
•	Išsineškite su savimi unikalią žodžių mandalą: Sukursite savo „Asmeninę jėgos mandalą“, kuri taps jūsų stiprybės ir įkvėpimo šaltiniu.

Atsiverkite kūrybiškumo srautui ir atraskite savyje neišsenkančias jėgas su edukacija „Asmeninė jėgos mandala“! Pradėkite savo kelionę į savęs pažinimą ir kūrybinį išsipildymą!

Susisiekite su mumis ir sužinokite daugiau!
Nepraleiskite progos atrasti savyje kūrybinį potencialą ir sukurkite savo unikalią žodžių mandalą!

Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


„Palanga turi būti Palangos vardo verta!“, - išdidžiai sušuko pirmasis jos burmistras Jonas Šliūpas 1934-aisiais. Tuo metu mažame žvejų miestelyje naujais šaligatviais į ganyklas vis dar būdavo genamos karvės, o vietiniai palangiškiai burbėdami dažydavo tvoras ir ruošdavosi Kauno aukštuomenės antplūdžiui. Nuo ano laiko mus skiria šimtas metų ir daugybė įdomių istorijų. Sugrįžti į tarpukarį kviečiame įveikiant lobių paieškos principu sudėliotą interaktyvų maršrutą ir sužaidžiant smagų intelektinių iššūkių žaidimą. Jame – primiršti Palangos tarpukario pasakojimai, netikėti istorijos gūsiai ir azartiški klausimai.
Kokia Palanga norėjo būti, o kokia tapo? Kaip keitėsi jos kraštovaizdis ir architektūra? Ką įgijo, o ką prarado tapusi prestižiniu Lietuvos kurortu? Kuo čia dėtas Jonas Šliūpas ir kiek jo paliktų ženklų dar rastume? Ar visos tarpukario Palangos istorijos tokios romantiškos, kokios mums rodosi šiandien?
Ekskursijos-žaidimo maršrutu keliausite pasitelkę mobiliąją programėlę, kurioje – įgarsinti pasakojimai, papildyti autentiškomis nuotraukomis, dokumentais ir retu, neseniai Lietuvą pasiekusiu vaizdo įrašu. Keliaudami patirsite ir orientacinio žaidimo netikėtumą – ekskursijos metu bus atskleidžiama tik artimiausia jos stotelė, o visą numatytą maršrutą įveiksite pasitelkę GPS vedlį. Norite prabėgusio laiko istorijas patirti kitaip – priimkite mūsų iššūkį!
Ekskursijos-žaidimo trukmė – 1 val., jame - 20 stotelių su iššūkiais, o maršrutas patogia miesto danga driekiasi 2 km. Programėlės turiniui įdiegti reikia 110 MB laisvos vietos telefone.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ar Tau įdomu... VAIKAI TREMTYJE KAIP GYVENO?

Edukacinis užsiėmimas Ar Tau įdomu...VAIKAI TREMTYJE KAIP GYVENO? supažindina moksleivius su Lietuvos gyventojų tremties istorija sovietmečiu. Naudojant atraktyvias ir paveikias edukacines priemones, grįstas empiriniais momentais, dalyviams atsiskleidžia tremčių kontekstas, tremtyje gyvenusių asmenų, ypač vaikų, gyvenimo sąlygos (buitis, aplinka, kasdienybė…). Sudaromos sąlygos refleksijai bei įvairiems palyginimams, susijusiems su tremčių vietose gyvenusių ir dabartinėmis sąlygomis augančių vaikų fizine bei psichologine būsena. Dalijimasis mintimis, pastebėjimais skatina mokinių saviraišką, ugdo kūrybiškumą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Spektaklis "Mažasis karalius Gruodis arba paslaptingas Renė Magrito pasaulis" ( 5kl.- 6kl.)

Spektaklis  pagal vokiečių rašytojo Akselio Hakės  humoro, išminties ir švelnios melancholijos prisodrintą pasaką  „Mažasis karalius Gruodis“.
      Vaikystė kartais būna gyvenimo pabaigoje. Jei netikite galite paklausti paties mažojo karaliaus Gruodžio II. Beje, jis nedidesnis už smilių ir toks tuklus...jo galima klausinėti apie viską, o ir jis pats mėgsta uždavinėti keisčiausius klausimus: Kodėl namas kampuotas ? Kodėl lyja? Kodėl karvė duoda pieną? Kodėl pieną? Kodėl pienas yra pienas?.. Su juo galima žiūrėti į žvaigždes ir kalbėti apie nemirtingumą arba duoti debesims vardus. Galima žiūrėti dėžutes, kuriose karalius laiko savo sapnus. Arba išeiti į miestą ir pamatyti tai, ko iki šiol niekada nematei...
    Vieną dieną iš siauro plyšio knygų lentynoje biurininkui pasirodęs karalius Gruodis atveria duris į paslaptingą vaizduotės ir fantazijos pasaulį, kurį praturtina Rene Magrito darbai ir jo pasaulėžiūra. Renė Magritas bene žymiausias XXa. belgų dailininkas siurrealistas , išgarsėjo nuotaikingais ir mąstymą provokuojančiais kūriniais. Svarbiausias jo tikslas buvo sukurti iššūkį žiūrovo išankstiniam realybės suvokimui ir paskatinti į aplinką žvelgti jautriau. Šio menininko akimis niekas niekada nėra visai taip kaip atrodo, žemiškoje kasdienybėje , kur įprasti dalykai yra nepaparasti.

Režisierė-  Kamilė Kondrotaitė.
Scenografė-  Liuda Liaudanskaitė.
Dailininkės-  Liuda Liaudanskaitė, Daiva Dašenkovienė.
Kompozitorius-  Mantas  Joneikis.
Aktoriai- Liudas Vyšniauskas , Kamilė Kondrotaitė.


Edukacinio užsiėmimo metu Žemaitijos nacionalinio parko direkcijos lankytojų centro interaktyvioje ekspozicijoje
„Žemaitijos žemės slėpiniai“ moksleiviai atlikdami įvairias komandines užduotis grupėse susipažins su viena iš Lietuvos
saugomų teritorijų – Žemaitijos nacionaliniu parku, jo savitu kultūros paveldu, žemaičių tarme, išskirtinėmis gamtinėmis
vertybėmis ir kt. Taip pat užsiėmimo dalyvių laukia edukacinė išvyka į Platelių ežero apžvalgos aikštelę, nuo kurios atsiveria
didžiausias ir giliausias Žemaitijoje Platelių ežeras, pasižymintis išskirtine gamtine, kultūrine ir kraštovaizdžio verte.
Edukacijos dalyviai išgirs daug legendų, susijusių su Platelių ežeru, sužinos daug įdomių faktų, tyrinės, žais, mokysis.


INTEGRUOTA LITERATŪROS IR DAILĖS PAMOKA. Poezija ir dailė: ieškome lyrinio subjekto

Edukacinio užsiėmimo pagrindinis tikslas yra suteikti mokiniams ir mokytojams galimybę, per meno, dailės kūrinius suprasti šiuolaikinę poeziją, gebėti ją analizuoti, patirti džiaugsmo būseną skaitant šiuolaikinių autorių poeziją. Užsiėmimas vyksta parodos erdvėje. Mokiniai yra supažindinamai su tuo metu eksponuojama paroda MO muziejuje, pristatoma parodos koncepcija, parodos kuratoriai. Po pažintinės veiklos su paroda mokiniai leidžiasi į tyrinėjimo ir smalsumo kelionę po poezijos ir meno pasaulį. Klausiame - Ar teksto interpretacijos principai gali padėti suvokti dailės kūrinį? Taip, juk vaizdą kuria ir eilėraštis, o paveikslo esmę galima nusakyti žodžiais. Užsiėmimo metu edukatorius kartu su mokiniais bendrai analizuoja eilėraščio ir meno kūrinio ar kūrinių sąsajas. Diskusijų pagalba bandoma šiuos abu meno kūrinius sugretinti, rasti ir aptarti bendrus terminus kurie aktualus abiem meno sritim (subjektas, metafora, spalva, forma, kompozicija, kontrastas, erdvė, laikas ir kt.). Kviečiame mokinius dirbti nedidelėse grupėse, pratybų lapuose mokiniai iš pradžių raštu apibūdina lyrinio subjekto būseną, o vėliau tarp dailės kūrinių ekspozicijoje ieško eilėraščio vizualinio atitikmens. Suradę tariasi tarpusavyje, argumentuoja savo pasirinkimą. Mokiniai greta pasirinkto dailės kūrinio kitiems užsiėmimo dalyviams surengia trumpą pristatymą, siejantį meno kūrinį ir eilėraštį, kalbėdami pagrindžia savo nuomonę ir vartoja išmoktas literatūros ir dailės sąvokas. Edukacinis užsiėmimas baigiamas, bendra diskusija, savo nuomonių išsakymu, bei individualia refleksija ir tam specialiai paruoštais klausimais.


Mąstau, jaučiu ir kuriu: pakeliaukim TARP pasakos eilučių

Ieškoma detektyvų komanda! Trumpa nusikaltimo istorija: „Trijų paršiukų” pasakos gyventojų kasdienybę sudrebino baisus įvykis – paslapčia iškirstas visas miškas! Kas galėjo pasiryžti tokiai klastai? Vilkas – juk jie visada pasalūniški nenaudėliai, o gal šį kartą pasidarbavo mažiausiai įtarimų keliantis darbštuolis paršelis, o gal nameliui tik šiaudų radusį paršelį užvaldo pavydas? Reikalavimai: tiriant šią byla svarbu pasitelkti kūrybiškumą bei kritinį mąstymą, pabandyti atsiriboti nuo išankstinių nusistatymų, taikliai išreikšti savo nuomonę ir pasiremti turimomis žiniomis bei patirtimis. Kokie gebėjimai ugdomi: dirbti komandoje, gebėti tinkamai perteikti ir priimti informaciją, kartu ieškoti daugiau nei vieno sprendimo būdo, atpažinti ir įvardyti nesusipratimų metu kylančius savo ir kitų jausmus, tinkamai reaguoti. Rezultatai: pastebėta, kad emocinė būsena turi įtakos mūsų veiksmams, kaip svarbu kritiškai įvertinti kylančias problemas, iš įvairių pusių pažvelgti į susidariusias situacijas ir atpažinti nusikaltimo – kyšininkavimo atvejus realiame pasaulyje. Mąstykim, jauskim, kurkim keliaudami TARP pasakos eilučių ir į literatūrą pažvelkim kaip į priemonę ir galimybę kūrybiškai ugdyti svarbiausius augančio žmogaus gebėjimus.


"Lietuvos pilys virtualioje realybėje“ edukaciniuose užsiėmimuose mokiniai susipažins su Lietuvos pilimis. Mokiniams bus pristatytos Lietuvos pilys, jų istorinė, kultūrinė reikšmė Lietuvai. Veiklų metu bus apjungta Lietuvos istorija, paveldas, kultūra, šiuolaikinė ir senovinė architektūra. Edukacinių veiklų metu mokiniai virtualios realybės aplinkoje kurs pilis, mokiniai bus supažindinti su architektūros pradmenimis, pasitelks kūrybiškumą, vaizduotę ir meninius gebėjimus. Sukurtos pilys bus peržiūrimos virtualioje aplinkoje su virtualios realybės  akiniais. Mokiniai mokysis bendradarbiauti ir bendrauti, dirbti komandomis. Per smagiasm žaidybines veiklas, kurdami virtualias pilis, mokiniai patirs istorijos, kultūros, pilietiškumo dermę, įgys gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, patirs pažinimo, bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.


Ar kada svajojote patys pasigaminti muzikos instrumentą? Jei atsakymas - taip, tai šis edukacinis užsiėmimas kaip tik Jums! Dalyvausite įtraukiančiose susikaupimą, mąstymą, pojūčius ir kūrybiškumą lavinančiose tikrose garsų dirbtuvėlėse ir sukursite vieną iš tautinės muzikinės raiškos ženklų – skudutį - bei išmoksite išgauti sudėtingesnę muziką tobulindami pasigamintą skudutį. Išmoksite parinkti įrankius ir geriausią ruošinį skudučio gamybai. Susipažinsite su lietuviškos kilmės skudučiais, kitų tautų analogais, senaisiais kaimo muzikavimo papročiais ir technika, šiuolaikinėmis tautinės muzikos kryptimis. Klausysitės ir kursite savo muziką.
Dėmesio! Užsiėmime galimi nestiprūs susižeidimai (rakštis, odos paviršiaus įbrėžimai). Dirbama be apsauginių pirštinių (vaikai turės galimybę pažinti medžiagą, įrankį, bus mokomas saugiai įvertinti instrumento aštrumą).
Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto sutrikimu. Apie tokį poreikį prašome įspėti užsakymo metu.


Tikslas – skatinti vaikų kūrybiškumą per judesį, šokį – bendrystę, per judesį suvokti bendrą visus vienijančią grupės/klasės tapatybę (visus vienijančią ir išreiškiančią savybę).
Uždaviniai: išmokti reikšti kūrybines mintis, pademonstruoti pasiūlymą, susipažinti su vadovo siūlomomis judesio raiškos formomis, rasti visiems tinkamą judesio bendratį, pasiekti bendrą grupės/klasės šokio kompozicijos rezultatą.
Bet kokio amžiaus vaikams judesiu, šokiu paremta kūryba yra aktualiausia, nes siejama su veiksmu, judėjimu.
Edukacinė programa „Mūsų šokis“ skirta pradinių klasių vaikams, pažinti save ir draugus per judesį ir šokį, patirti judėjimo džiaugsmą, išlaisvinti ir įgyvendinti kūrybines mintis ir idėjas sukuriant grupės, klasės šokio kompoziciją, atskleidžiant savo ir grupės tapatumą, bei pasaulėžiūrą.
Metodai: šokio kompozicijos idėjos generavimas (vadovo ir vaikų pasiūlymai ir jų derinimas), demonstravimas (praktinis užsėmimas), diskusija, rezultato refleksija.
Edukacijos kultūrinis poveikis – per judesį didins kultūrinį sąmoningumą, plės supratimą apie kultūrinės raiškos ir
komunikavimo formas, skatins saviraišką ir grupinį kūrybingumą.
Meninis poveikis –  leis patirti patirti kūrybinį eksperimentą - bendro šokio sukūrimo džiaugsmą.
Edukacinis poveikis – ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti  komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti, ugdoma mokinių savivertė ir motyvacija.
Edukaciją ves Joniškio kultūros centro šiuolaikinio šokio studijos „Stichija“ choreografė Sigma Jonušienė, turinti aukštąjį pedagoginį išsilavinimą ir patirties šokio mokant vaikus.


Muzika kine – nuo Čarlio Čaplino iki Žvaigždžių karų

Kino teatre užgesta šviesa ir pirmieji muzikos garsai mus akimirksniu nukelia į nežinomą žemę ar planetą, priverčia bijoti ir nerimauti kartu su filmo herojais. Muzika mus lydi visą nuotykių pilną kelionę, įspėja apie siužeto vingius. Taigi, kodėl muzika tokia svarbi kine? Nuo kino atsiradimo iki šių dienų muzika vaidino lemiamą vaidmenį, stiprinant filmų pasakojimą ir emocinį poveikį.
Muzikinės Edukacijos metu trumpai ir nuotaikingai papasakosime ir pagrosime kino muzikos istoriją. Supažindinsime su pagrindinėmis muzikos kine funkcijomis ir pademonstruosime muzikines priemones, kurias naudoja kompozitoriai kurdami muziką kinui.
Pristatant muzikos kine istoriją moksleiviai išgirs kaip skambėjo filmų įgarsinimas nebyliojo kino eroje. Sužinos kuo ypatingas Holivudo aukso amžius, kuomet filmų kūrėjai koncentravosi į istorijų pasakojimą. Kalbant apie 6 – 7 dešimtmetį – eksperimentavimų ir transformacijų kine laiką – moksleiviai išgirs kaip muzikinėmis priemonėmis iliustruojami kosminiai skrydžiai arba ateivių apsilankymas. Trumpą muzikos kine  istoriją baigsime visiems gerai žinoma blokbasterių era.
Muzikinės edukacinės programos metu kartu su moksleiviais analizuosime, kaip muzika įtakoja vaizdą ir kaip keičiasi vaizdo suvokimas priklausomai nuo muzikinio fono. Atlikėjai ne tik muzikuos, bet ir pasakos apie atskirų muzikinių priemonių naudojimo būdus ir galimybes. Moksleiviai sužinos, kaip kine naudojamos muzikinės temos ir motyvai.  Atlikėjai pademonstruos kaip muzikinėmis priemonėmis kuriama dramatiška, romantiška, siaubo, baimės ar džiaugsmo nuotaika. Kalbėsime ir apie muzikos tempo bei ritmo įtaką filmo siužetui, apie instrumentų pasirinkimą, atsižvelgiant į filmo laikotarpį, vietą ar atmosferą.
Edukacinės programos metu skambės gyva muzika, atliekama profesionalių muzikantų. Muzikinius kūrinius papildys vizualinė medžiaga, kino filmų fragmentai bei istorijų pasakojimai.


Senųjų laikų atmintis tebėra gyva lietuvių etninėje kultūroje – tradicinio kalendoriaus dienos turi paukščių vardus. Ar žinote, kokių?
Susipažinsite su pavasario kalendorinėmis šventėmis, ieškosite harmonijos tarp žmogaus veiklos ir gamtos.
Ar girdėjote, kada nevalia šukuotis, o kada galima jurginėti ar gandrinėti? Įdomu bus prisiminti, kokius kūrinius apie pavasarį sukūrė M. K. Čiurlionis bei kiti garsūs kūrėjai.
Kūrybinio praktinio užsiėmimo metu pakviesime dekoruoti inkilėlius arba marmuruoti kiaušinius.

Tikslas – stiprinti tautinę savimonę ir puoselėti pagarbą gamtai.
Uždaviniai: supažindinti su lietuvių pavasario kalendorinėmis šventėmis; ieškoti harmonijos tarp žmogaus veiklos ir gamtos;
pravesti meninį - kūrybinį užsiėmimą; sudalyvauti interaktyviame žaidime.
Priemonės: Išmani lenta, planšetiniai kompiuteriai, guašas,  akriliniai dažai, inkiliukai, putplasčio kiaušiniai, marmuravimo dažai, paletės, indeliai vandeniui, dekoro elementai.


Medaus kelias ir bičių vaško žvakių gamyba

Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Medaus kelio atsiradimo istorija su pasakojimu apie bičių gyvenimą. Senovės bitinikų tradicijos papročiai. Bičių vaško žvakių gamyba ir puošyba.


Lazeriai, eksperimentai ir sprogimai - spektaklis „Eureka! PLIUS“

Eureka efektas – tai staigus ir netikėtas problemos sprendimo suvokimas. Ar nebūtų įdomu pamatyti tą momentą, kai
praeityje gyvenę mokslininkai patyrė savo EUREKĄ? Nusikelkime laiku kartu su linksmaisiais mūsų aktoriais, kurie įkūnys
tokius mokslininkus, kaip pirmajį žmonijos astronautą Wan Hu ar sieros rūgšties išradėją ir alchemijos tėvą Džabirą Ibn
Hajaną ir kartu patirkime atradimo džiaugsmą. Lazeriai, eksperimentai ir sprogimai pavers šią kelionę neužmirštamu
nuotykiu. Įvairūs eksperimentai bus perteikiami ne tik teoriškai, bet ir praktiškai – sprogimai, ugnies kamuoliai ir garų
geizeriai privers kiekvieną aikčioti iš nuostabos ir ilgam pasiliks atminty. Forumo teatro principu pastatytas spektaklis leis
žiūrovams patiems iškelti problemas, pasiūlyti sprendimo būdus ir taip nulemti pasirodymo eigą. Viso renginio metu
mokiniai bus kviečiami aktyviai dalyvauti diskusijose su vedėjais, įsitrauks į pasirodymą savo idėjomis ir pasiūlymais. RGB projekcinio lazerio filmukai padės lengviau suprasti eksperimentuose vykstančius procesus ir sukurs magišką atmosferą.
Pagrindinis renginio tikslas - skatinti vaikų kultūrinį sąmoningumą per kūrybiškumo ir kritinio mąstymo ugdymą. Taip pat populiarinti mokslą parodant nuostabiąją jo pusę. Renginio metu mokiniai pagilins istorijos, fizikos ir chemijos žinias, - o svarbiausia – labai linksmai praleis laiką!
"Eureka! PLIUS - tai dar daugiau eksperimentų, dar daugiau efektų ir dar daugiau emocijų!


Ar žinote, kiek kalbų mokėjo Maironis? Kodėl Bernardas Brazdžionis yra svarbus muziejui? Nežinote? Ne bėda: atsakymus sužinosite atėję pas mus! Šios edukacinės programos metu moksleiviai išklauso edukatorės pasakojimo, o po to pasiskirsto į komandas ir žaidžia tikrų tikriausią stalo žaidimą – ridena kauliuką, keliauja žaidimo takeliu tolyn, o pasiekę langelius-klaustukus – gauna užduotį. O užduotys laukia pačios įvairiausios – moksleiviai gali tikėtis ne tik teorinių, kuriose moksleiviai galės įtvirtinti žinias atsakinėdami į klausimus apie Maironio gyvenimą, bet ir praktinių užduočių: padeklamuoti Maironio eilėraščio posmą, sudėlioti Maironio kambario nuotrauką iš didelių minkštų kubų ar įminti mįslę.


Balandžių pašto atvirukas – koks jis? Mažas, labai mažas, tikrai mažas. Arabų popieriaus meistrai patį mažiausią popieriaus lapo formatą vadino „paukščių popieriumi“, nes jis specialiai buvo pjaunamas balandžių paštui. Tiesa, balandžiai žinias nešiojo jau daug anksčiau, nei popierius buvo išrastas! Balandžių paštas skamba labai senoviškai, tačiau balandžių mylėtojai ir toliau treniruoja savo augintinius, tik ne dėl žinių perdavimo, o dėl... sporto ir smagumo. Balandininkais, gal ir netapsime, bet balandžių pašto atviruką, tikrai sugebėsime pasigaminti. Svarbiausia tokio atviruko ypatybė – tinkamas dydis, o dailumas ir spalvingumas – mūsų pačių išmonė.


Programa „Pažink, pamilk, išsaugok“ leis įtraukti kuo daugiau jaunimo į etnokultūrinę veiklą, kurioje jos dalyviai lavinsis, tenkins saviraiškos poreikius, pažins save, mokysis bendrauti, ugdys tautiškumą, patriotiškumą, bendruomeniškumą, pasididžiavimą ir savigarbą per dainą, šokį, tautosaką. Programos dalyviai susipažins su etnokultūra, aukštaičių ir žemaičių tautiniu kostiumu, išmoks folkloro dainų, šokių, ratelių, žaidimų.


Skaityti visada atsiras laiko, o atsiversti knygą norėsis dar labiau, jei ją puoš originalus rankų darbo skirtukas. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsime su senųjų meistrų darbais, o praktinėje dalyje remiantis išvystais paveikslais pasigaminsime vienetinį knygos skirtuką.


Muzikos, dramos, literatūros ir šokio spektaklis „Kelionė namo“

VšĮ Urbanistinio Šokio Teatras "Low Air"

Ar kada pagalvojote, kodėl taip pasiilgstame vaikystės namų? Kodėl taip norime grįžti į juos? Šis spektaklis – tai sugrįžimas į vaikystės erdvę, kupiną neatsakytų klausimų. „Kelionėje namo“ susijungia skirtingos meno sritys: šokis, vaidyba, muzika ir literatūra. Spektaklio ašis – tėvų ir suaugusių vaikų santykiai bei pastangos kalbėtis apie tai, kas skaudu, nutylima, bet tikra, – ko nedrįstame ar nemokame vieni kitiems pasakyti. Scenoje skamba gyva muzika ir papasakojamos dvi istorijos, sutelpančios vienuose namuose. Pirmoji – laisvės ir meilės samprata pagal amerikiečių rašytojo Richardo Bacho apysaką „Džonatanas Livingstonas Žuvėdra“. Antroji – kaltės ir nesusikalbėjimo tema, spektaklio kūrėjų gvildenta dalinantis asmenine patirtimi repeticijų metu ir tapusi jauno lietuvių dramaturgo Mindaugo Nastaravičiaus pjesės objektu. Pasak režisieriaus Vido Bareikio, „Kelionė namo“ yra spektaklis apie vaikystės namus, mėginant galvoti, kas jie yra, kada iš jų išeiname ir kodėl sugrįžtame: „Nors gyvenu vos už kelių kilometrų nuo savo tėvų, labai dažnai galvoju, kodėl ta „kelionė namo“ yra tokia sunki? Iš kur kyla tas nesusikalbėjimas ir skirtumai tarp tėvų ir vaikų? Kas būtų, jei vieną dieną susėstume ir apie viską išsikalbėtume? Taip, kaip artimiausi žmonės“, – klausia spektaklio režisierius. Spektaklyje ryškiai išsakoma ne tik vaikų, bet ir namuose vienų likusių tėvų pozicija. Jei suaugę vaikai kalba šokiu, tuomet tėvai prabyla organiškais M. Nastaravčiaus tekstais, klausdami: „Jums lengva išvažiuoti. Galite viską palikti ir išvažiuoti. O tada staiga sugrįžti ir pasakyti – labas vakaras, štai ir mes, ar pasiilgote? O ką daryti mums? Sėdėti ir laukti?“. Scenoje – dviejų kartų atlikėjai šokėjai Airida Gudaitė ir Laurynas Žakevičius, kartu su jais žinomi Lietuvos aktoriai Larisa Kalpokaitė ir Jonas Braškys. 2013 metais spektaklis apdovanotas Auksiniu scenos kryžiumi už geriausią metų choreografiją.


Mokiniai edukacijos metu bus supažindinti su popierinių servetėlių plastika, tautodaile. Išmoks ir pasigamins individualų erdvinį kūrinį. Savarankiškai derins spalvas, kurs naujas, savitus formas. Todėl, pagerės mokinių socialinių, emocinių įgūdžių lygmuo, lavės kultūrinis sąmoningumas per patyriminį ugdymą.


Virtuali ekskursija po Dreverną „Šiporius būsi, žėgliosi laivužį“ (7–10 kl.)

Nuotolinė edukacinė ekskursija „Šiporius būsi, žėgliosi laivužį“ kviečia visus interaktyviai susipažinti su įstabaus grožio ir gilias laivybos bei žvejybos tradicijas puoselėjančiu pamario kaimeliu Dreverna. Dalyvių laukia smagūs pasakojimai apie senąsias burvaltes, garsiausią pamario laivadirbį, vėtrungių simboliką, Kuršių marių žvejybą ir jos prietarus bei daug kitų šio krašto įdomybių bei keistenybių.
Paslauga ne tik pateikia pamario krašto materialųjį kultūros paveldą, bet ir aktualizuoja nematerialųjį. Tiek pavadinime, tiek ir ekskursijos metu bus pristatoma nykstanti senųjų pamario gyventojų (lietuvininkų) tarmė, kurios žodžiai bus smagus spėlionių žaidimas mokiniams, o vaizdinė medžiaga (senos fotografijos, archyvinė medžiaga, dailės kūriniai) puikiai tai iliustruos. Mokiniai smagiai papildys žinių bagažą, o komunikuodami plės akiratį bei didins saviraišką.
Tad pasinerkime į nuotaikingą edukacinę ekskursiją ir sužinosime, kas yra šiporius, žėgloiojimas, myšknygė, kokių keisčiausių prietarų žvejai laikėsi keliaudami į žvejybą, ir kodėl kiaulės valgė žuvį, o įmantriausių restoranų svečiai – varnieną bei laukia dar daug kitų neįtikėtinų, tačiau tikrų pamario istorijų.


Kūrybinės bendradarbiavimo įgūdžių dirbtuvės „Statybų slėnis“

Tai smagiausias kūrybinio mąstymo, komandos formavimo ir bendradarbiavimo edukacinis užsiėmimas! Darbas komandose ir gebėjimas bendradarbiauti – vienas svarbiausių įgūdžių žmogaus sėkmei. To galima išmokti. O jei dar gauni kūrybišką, įdomią užduotį - pastatyti neįprastą statinį, naudojant neįprastas statybines medžiagas - tai tampa nuotykiu visai komandai!
Kaip vyksta šios nuotaikingos edukacinės dirbtuvės?
Užsiėmimo metu dalyviai suskirstomi atsitiktinėmis komandomis. Kiekvienas komandos narys gauna vaidmenį, kurį turi atlikti viso užsiėmimo metu. Komandos atlieka joms skirtas užduotis, diskutuoja, generuoja ir įgyvendina idėjas. “Statybų slėnyje“ verda darbas. Kiekviena komanda siekia išsiskirti, pastatyti originaliausią, aukščiausią ar tvirčiausią statinį. Užsiėmimo pabaigoje vertinamas komandų darbas, vyksta vaidmenų aptarimai ir diskusijos tiek komandose, tiek bendrai visoje dalyvių grupėje, dalijamasi suvokimais ir įžvalgomis.
Edukacijos nauda paaugliams ir jaunimui:
• leidžia išbandyti architekto, inžinieriaus patirtį,
• lavina kūrybiškumą ir komandinio darbo įgūdžius,
• padeda kiekvienam suprasti, kokius jie turi bendradarbiavimo įgūdžius, ką geba puikiai, o kur dar reikėtų pasipraktikuoti,
• leidžia suvokti komandos naudą ir reikšmę,
• padeda geriau pažinti save ir kitus.
Visomis edukacijai reikalingomis priemonėmis pasirūpina edukatoriai!

Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukaciniai užsiėmimai liaudies menininkų dirbtuvėse: drožybos, pynimo, audimo, tapybos, keramikos sričių patirtis

Kazlų Rūdos savivaldybės kultūros centras

Vienos dienos kelionė Kazlų Rūdoje, aplankant čia įsikūrusius: dailininką, drožėją, keramiką, audėją, kurie supažindins su Lietuvių liaudies kūrybos tradicijomis, raštais, naudojamomis technikomis ir medžiagomis. Lietuvos regiono pažinimas, kūrybiškumo, saviugdos, kantrybės, ištvermės ugdymas. Bendravimo ir bendradarbiavimo sampratos ugdymas. Istorijos ir tautodailės vertybių pažinimas ir įprasminimas.


Koks buvo žmonių gyvenimas Lietuvos teritorijoje prieš tūkstančius metų? Dalyviai sužinos ir patys aiškinsis kas buvo svarbiausia gyvenime žmogui akmens, bronzos ir geležies amžiais. Užsiėmimo metu keliausime ne tik per archeologinius laikotarpius, mokysimės orientuotis istoriniuose perioduose, bet ir sužinosime kada atsiranda baltai, kada išsiskiria baltų gentys, kokios jos buvo ir kokie buvo svarbiausi mūsų protėvių kasdieniai darbo įrankiai ir ginklai. Aiškinsimės, kodėl baltų gentis galime vadinti karingomis. Ginkluotės kaita ir raida ne tik atskleidžia žmogaus nuolatinį žengimą į priekį ir tobulėjimą, bet ir pasakoja mums apie to meto gyvenimo iššūkius. Atsižvelgiant į dalyvių amžių, mokiniai dalyvaus įvairiose veiklose, kurių metu ne tik tirs istoriją , įtvirtins atrastas žinias bet ir ugdydamiesi komandinio darbo kompetenciją, atliks įvairias užduotis.


Edukacinė programa "Legenda apie milžinus"

Edukacinis užsiėmimas "Leganda apie milžinus" pakvies į įdomią kelionę gamtos apsuptyje, prisiliečiant prie mūsų protevių baltų kultūros. Taip pat po edukacijos vaikai aplankys "Laisvalaikio slėnis" žaidimų ir poilsio erdvę, kurioje galės pažaisti ir susipažinti su slėnyje gyvenančiais gyvūnais: dėmėtaisiais elniais, ožkomis, triušiais ir kitais gyvūnais.


Susipažinus su Gintaro kelio fenomenu, romėnų ir baltų gyvenimo būdais, ką jie vertino, valgė, o kaip rengėsi, moksleiviai inscenizuoja turgų ir jame vykstančius mainus. Pasiskirsčius į romėnus ir baltus, moksleiviai išsirenka po vieną iš tam laikmečiui būdingų objektų: gintaras, vaškas, auksinė segė, bronza, kailis ir t.t. Paaiškinus, jog jie turi įgyvendinti būtent savo personažui naudingus mainus, vaikai bando mainytis. Po mainų vyksta refleksija, kurią taip pat galima atlikti ir klasėje (pasidalinama naudinga papildoma medžiaga).


Paslauga „Literatūrinės muzikinės programos” apima 24 programas, kuriose profesionalūs aktoriai, muzikai skaito, interpretuoja daugiausia lietuvių autorių literatūros kūrinius, prie kurių dėmesingai pritaikyti muzikiniai intarpai. Programa apima nuo modernistų Jono Meko iki šių dienos rašytojų kūrybos. Taip pat paslugoje yra teminių programų.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

„Visata stiklainyje“ – naujausia edukacinė programa apie astronomiją, dangaus kūnus ir žmones, dirbančius kosmose.

Jos metu sužinosite įdomių faktų apie mūsų kaimynines planetas, palydovus ir keliones į kosmosą. Kuo įžymūs Belka ir Strelka? Kiek kainuoja astronauto kostiumas? Kaip susitepti sumuštinį Tarptautinėje kosminėje stotyje? Ir, svarbiausia, – kaip tapti astronautu?

Edukacijos pabaigoje sutalpinsime visą visatą į nedidelį stiklainį ir apšviesime muziejaus dirbtuves!

Į šią edukaciją atsineškite stiklainį ir stiklainio dangtelį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Jūros meniu. Kas šiandien pietums?“

Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas JŪROS PLASTIKA. Jūros meniu. Kas šiandien pietums?“ orientuotas į ekologinio raštingumo gebėjimų ugdymą, aktualizuojant Baltijos jūros žuvų įvairovę ir jų populiacijos kaitos priežastis ir pasekmes Baltijos jūros ekosistemai. Edukacinis užsiėmimas yra sukurtas menininko R. Petroff meninės instaliacijos „Jūros plastika“ pagrindu. Menininkas čia distopiškai kuria ateities viziją, parodo, kaip galėtų keistis gamta. O gal jau pasikeitė? Instaliacijoje žiūrovas pamatys abstraktų ant dugno krentančių plastiko maišų vaizdą, primenantį tai šokį, tai bombų kritimą. Vaizdas abstraktus, grakštus, sukrečiantis žiūrovą savo celofanine estetika. Taip menininkas kalba apie aplinkos taršą ironiškame, ciniškame kontekste, tarsi žiūrėtų į taršą kaip į gamtos reiškinį ir galėtų pastebėti jame grožį, arba kaip tik požiūris yra abejingas ir apatiškas – argi ne būtent toks žmonių požiūris į tai? Dalyviai analizuos meninę instaliaciją „Gyvūnų papuošalai“, kur jūros fauna puošiasi ne perlais, o plastiko atliekomis, į kurias įsipainioję gyvūnai neretai negali natūraliai vystytis – jie yra tiesiog negrįžtamai suluošinami ir tokia nesėkmė neretai baigiasi ir jų mirtimi. Per gautą patirtį kalbės apie alternatyvių jūros gyventojų–plastiko grėsmę pakeisti Baltijos jūros žuvis. Kūrybiškumą, komandinį darbą bei bendradarbiavimą, skatinančios užduotys padeda ugdyti aplinkosauginės kultūros ir darnaus visuomenės vystymosi įgūdžius. Edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Jūros meniu. Kas šiandien pietums?“ yra išvažiuojamosios patyriminės ugdymo dienos programos „JŪROS PLASTIKA“ dalis


Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Kviečiame atvykti ir išgirsti apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pasimokyti žaisti kvirkatą - įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su intelekto sutrikimu - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.

Pažinimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


1362 m. Kauno pilį nuo kryžiuočių puolimo gynė keli šimtai lietuvių lankininkų. Ar norėtumėte tapti vienu iš jų? Kviečiame susipažinti su viduramžių kario kasdienybe. Užsiėmimo metu sužinosite Kauno pilies istoriją, jos gynybos būdus, viduramžių medžioklės ir karybos principus bei pasigilinsite į tuometinę ginkluotę. Taip pat išbandysite lanką ir arbaletą dalyvaudami šaudymo turnyre.
Užsiėmimas gali būti vedamas dalyviams su klausos negalia, jeigu yra gestų kalbos vertėjas.
SVARBU: Užsiėmimas vykdomas Kauno pilies kieme tik šiltuoju metų laiku ir esant palankiomis oro sąlygomis.


Edukacinė programa „Dėdės ir dėdienės“ įgyvendins pedagogų ir mokinių lūkestį, kad Juozo Tumo Vaižganto bute-muziejuje būtų galima geriau pažinti ir išsamiau aptarti apysaką „Dėdės ir dėdienės“.

Taip pat mokiniai susipažins su lietuvių literatūros klasiko Juozo Tumo-Vaižganto asmenybe, namais ir taurių vertybių pasauliu, įkvepiančiomis rašytojo meilės ir gėrio temomis.

Tai bus komandinis edukacinis žaidimas, bendradarbiavimas ir diskusija. Mokinių klasę suskirstysime į tris grupes.

Kiekviena grupė pasirinks po vieną apysakos „Dėdės ir dėdienės“ veikėją (Mykolą, Severją arba Rapolą) ir iš duotų citatų ras jiems tinkamiausias. Citatas visi kartu skaitysime ir aptarsime.

Taip pat visų laukia unikalus žaidimas „Laimės ieškojau kitiems...“, kurio metu mokysimės būti laimingais.

Įgytos kompetencijos padės ruoštis egzaminams ir gražiam gyvenimui.


Kino pamokos Marijampolėje emocinam raštingumui ugdyti

Viešoji įstaiga "Marijampolės telekinas"

Kino pamokų tikslas – per kiną ugdyti vaikų emocinį raštingumą.

Uždaviniai:
1) mokyti vaikus į kiną pažvelgti kaip į meno kūrinį;
2) padėti vaikams atpažinti emocijas ir jas įvardyti;
3) ugdyti vaikų kritinį mąstymą bei kūrybiškumą.

Paslauga įgyvendinama kino pamokos forma, jos trukmė 45 minutės. Pradžioje vyksta keleto minučių susipažinimas su vaikais ir patogus vaikų įsitaisymas kino teatro patalpose, tuomet vyksta apie 10 minučių trukmės animacinio ar vaidybinio filmo peržiūra. Filmas pasirenkamas atsižvelgiant į vaikų amžių ir pasitarus su mokytojomis bei išklausius jų pageidavimus. Po filmo peržiūros vyksta edukacinės veiklos.

Edukacijos skiriasi priklausomai nuo vaikų amžiaus ir poreikių: dirbant su 1–2 klasių vaikais daugiau dėmesio skiriama kūrybinėms veikloms, su 3-4 klasių vaikais – analizei, aptarimui ir diskusijai. Taip pat edukacijos skiriasi ir dirbant su specialiųjų poreikių vaikais: jos paprastesnės, lėtesnės, emocijos reiškiamos spalvinant, konstruojant.

Edukacijos vyksta originalioje kino teatro aplinkoje, o animacinio ar vaidybinio filmo peržiūra vyksta kino teatro salėje, kur vaikai gali pamatyti, kad pamokos gali būti labai nestandartinės.

Šiomis edukacijomis siekiama, kad vaikai kiną pamatytų ne tik kaip paveikslą, bet pažvelgtų į jį giliau, pamatytų, kad filmai gali būti ne tik gražūs, bet ir pamokantys. Vaikai per kiną mokysis emocinio raštingumo, pastabumo, reikšti savo mintis ir klausytis kitų, plėtos savo kūrybiškumą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ar žinote, kada ir kodėl Lietuvos žmonės buvo tremiami į Sibirą? Kodėl buvo išvežami visai nekalti žmonės ir net maži vaikai? Kur ir kokiomis sąlygomis gyveno? Į visus šiuos klausimus bus atsakyta edukacinėje programoje. Praktinės užduoties metu, gamindami iš duonos rožinį, išgyvensime bendrystę, susivienijusią tautą tragiškų įvykių sūkuryje, pajausime mūsų tautiečių begalinį ryžtą ir troškimą grįžti į Tėvynę.


Lietuviškos keramikos tradicija – švilpynė

Užsiėmimo metu dalyviai susipažins su keramikos pradžiamoksliu - pažins medžiagą, įrankius, plastinės raiškos būdus, aptars keramikos funkcijas bei raidos istoriją.
Praktinė užsiėmimo dalis, gaminant molio švilpynę, sudarys sąlygas dalyviams būti unikaliais-leis kelti ir įgyvendinti savo idėjas, pasirenkant kūrybinio darbelio formas, proporcijas ir dekorą. O taip pat skatins pasirinkti priemones, raiškos būdus  pageidaujamam rezultatui įgyvendinti. Švilpynių lipdytojai be skulptūrinės figūrėlės išraiškos bus supažindinti su švilpimo mechanizmo įtaisymo molinėje figūrėlėje eiga.
Užsiėmimo pabaigoje autoriai pristatys savo darbus, vyks sukurtų kūrybinių darbų parodėlė, apibendrinami kūrybiniai rezultatai.
Užsiėmimo metu sukurti keramikos dirbiniai vėliau išdžiovinami, išdegami, gali būti glazūruojami - tokiu būdu dalyviai supažindinami su visu keramikos kūrybinio darbo procesu, kurio pabaigoje gali paimti į rankas savo pastangomis sukurtą dirbinį.
Užsiėmimo turinys kviečia iš arti pažinti mūsų kultūrą, tautinį identitetą, kultūrinį paveldą bei skatina jo išsaugojimą, perdavimą ateinančioms kartoms.
Programos turinys lengvai pritaikomas prie mokinių amžiaus grupės ypatumų ar specialiųjų individualiųjų poreikių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Kaip gimsta popierius“ IX–XII kl.

Edukaciniame užsiėmime „Kaip gimsta popierius“ bus pristatytos senosios ir moderniosios popieriaus gamybos ir restauravimo metodikos, supažindinama su popieriaus gamyba ir trūkstamų fragmentų atkūrimu popieriaus liejimo mašina. Veiklos metu bus naudojami dekoratyvinio, restauravimo, japoniško, lieto popieriaus pavyzdžiai, popieriaus gamybą atspindinčios iliustracijos ir medžiagos: medienos plaušas, vapsvų lizdo fragmentas, celiuliozės plaušas, presas, sėmimo forma, įvairūs restauravimo ir popieriaus sėmimo įrankiai. Dalyviai stebės popieriaus liejimo procesą, lakšto įklijinimą ir paruošimą presavimui. Užsiėmimo dalyviai bus plačiau supažindinti su vienu iš labiausiai žinomu restauravimo procesu –atkurtų fragmentų retušavimu. Moksleiviai turės galimybę sužinoti kokiais atvejais retušavimas reikalingas, o kokiais nebūtinas, kuo galima retušuoti meno kūrinius, kaip maišomos spalvos ir kokia retušavimo technika dažniausiai naudojama restauravime. Dalyviai gaus dovanų popieriaus liejimo mašinoje išlietus ruošinius, kuriuos galės savarankiškai retušuoti.


Balio Sruogos „Dievų miškas“ (Nuotolinė paslauga)

Paslauga papildo lietuvių kalbos ir literatūros pamokų medžiagą, praplečia kultūrinį akiratį, naudinga ruošiantis brandos egzaminams.

Edukacinio užsiėmimo dalyviai susipažįsta su lietuvių literatūros klasiko Balio Sruogos asmenybe, gyvenimo iššūkiais karo ir pokario metais – kalėjimu hitlerinėje Štuthofo koncentracijos stovykloje, garsiosios memuarų knygos ,,Dievų miškas” parašymo ir publikavimo aplinkybėmis bei problemomis istorinio laikmečio kontekste. Mokiniai sprendžia klausimus, kuriems reikalingas kritinis mąstymas, kūrybiškumas. Išgirsta informacija aktualizuojama dalyviams sprendžiant virtualią viktoriną, taip lengviau įsisavinant žinias ir keliant diskusinius klausimus.


Užsiėmimo metu laivadirbio muziejuje susipažinsite su vėtrungių istorija, jų paskirtimi, pamario gyvenviečių ženklais ir kitais svarbiais bruožais. Apžiūrėsite išlikusią autentišką burvaltės vėtrungę. Sužinosite, kad vėtrungės buvo skirtos ne vėjo krypčiai nustatyti bei kaip prisidėjo prie marių ekologinės būklės. Praktinėje užsiėmimo dalyje dekoruosite drobinį daugkartinį maišelį su vėtrunge. Pagal vėtrungių dažymo taisykles koduosite informaciją apie save. Spalvinimui gausite keturias spalvas: mėlyną, raudoną, žalią ir juodą, tokiomis spalvomis ir buvo dažomos vėtrungės. Kad maišelį būtų galima skalbti, o dekoracija taptų patvari, užlyginsite senoviniu angliniu lygintuvu.


„Susipažink su mano pasauliu – kinas neregio akimis“

Ar tikrai neregys gali žiūrėti kiną? Kviečiame sudalyvauti Lietuvos audiosensorinės bibliotekos kultūros edukacijoje “Susipažink su mano pasauliu – Kinas neregio akimis”, kurios dalyviai turės galimybę pamatyti kino filmų ištraukas neregio akimis, bus supažindinami su garsinio vaizdavimo ypatybėmis ir patys, pasitelkdami turimas menines / kultūrines kompetencijas, mokysis perteikti parinktą kino filmo sceną nematančiam žmogui. Veiklų metu bus akcentuojama meno prieinamumo svarba regos ar kitą negalią, sutrikimą turintiems asmenims, todėl dalyviai bus skatinami kurti atsakingai, aiškiai perteikti norimą žinutę, emociją bei vaizdą taip, kad būtų suprantama nematančiam žmogui. Taip pat bus skatinama kalbėti apie garsinio vaizdavimo kino filmus, išsakyti mintis ir pojūčius žiūrint ar įgarsinant tokio pobūdžio filmus supažindinti dalyvius su audiovizualinio vaizdavimo pagrindais. Kultūros edukacijos “Susipažink su mano pasauliu –Kinas neregio akimis” metu skatinama dalyvių saviraiška, empatija bei neįprasta kultūrinė patirtis.

Ukmergės r. sav.; Vilniaus m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Online spektaklis „Snieguolė ir septyni nykštukai“ (nuotolinė paslauga)

„Šioje populiarios pasakos apie Snieguolę ir nykštukus versijoje mes stengėmės išplėtoti stebuklingo veidrodžio, atspindinčio užslėptą pasaulio reiškinių esmę, temą“, - sakė pjesės autorė. Lėles ir dekoracijas šiam spektakliui kūrė dailininkė Neringa Keršulytė. Ji sukūrė ypatingą veidrodžių ir juvelyriškai kruopščiai sukurtų lėlių pasaulį, kuriame gyvuoja ir Snieguolė, ir nykštukai, ir klastinga Katė, ir piktoji Karalienė, ir nuostabusis Princas. ... Yra toks stebuklingas veidrodis, kuris atspindi viską taip, kaip iš tikrųjų yra. Koks tai veidrodis? Iš kur tas veidrodis? Ar jis bus visada? - stebisi aktoriai. O Katė paaiškina, kad veidrodis - tai pasaulis, kuris atspindi mus pačius ...


Edukacinis užsiėmimas JŪROS GYVŪNŲ REABILITACIJA PIEŠTUKU

Ko sieksime? Edukacinio užsiėmimo „Jūros gyvūnų reabilitacija pieštukais“ tikslas – pasitelkiant universalią meno kalbą ir inovacijas, suvokti gamtos ir žmogaus sintezę bei metaforų kalba ir spalvų magija bandyti pagydyti jūros gyvūną, sukuriant virtualų pasakojimą apie jūrų pasaulį. Edukacinis užsiėmimas vedamas Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centre įrengtoje ekspozicinėje erdvėje, pristatant reabilitacijos centro aktualumą ir poreikį išsaugoti Baltijos jūros biologinę įvairovę.
Ką veiksime? Pirmiausia trumpa pažintis su Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centro interaktyvia, Baltijos jūros problemas ir ne tik atliepiančia ekspozicija bei gyvūnų reabilitacijos centro patalpomis, jų funkcijomis ir žinoma pačiais slaugomais gyvūnais. Sekančioje veikloje edukacinio užsiėmimo dalyviai patys, pasitelkę interaktyvią užduočių knygą, bandys pagydyti jūros gyvūnus. Paskutiniosios veiklos metu bus atskleidžiamas edukacijos dalyvių išgydytų gyvūnų likimas, lydimas virtualaus, pačių dalyvių sukurto, pasakojimo apie jūrų pasaulį ir (savi)refleksija apie žmogaus ir gamtos sintezę.
Kur susitiksime? Edukacinis užsiėmimas vyksta Lietuvos jūrų muziejui priklausančiame Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centre (pastatas už delfinariumo)


Meno terapija pagrįsta supratimu, kad mūsų kūriniai gali padėti suvokti kas esame, padėti išreikšti jausmus ir mintis, kurių negalime išreikšti žodžių pagalba. Ji ne tik teikia mums didelį malonumą ir estetinį pasitenkinimą, bet ir skatina savęs pažinimą, ugdo mus kaip asmenybes, nuteikia pozityviai. Užsiėmimų tikslas – suteikti dalyviams teigiamų emocijų. Uždaviniai – skatinti kūrybiškumą, atskleisti mokinių meninės raiškos gebėjimus, lavinti estetinį skonį, mokyti atsipalaiduoti atliekant kūrybines užduotis. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai tampa kūrėjais. Jiems pateikiamos kūrybinės užduotys ir priemonės – natūralios medžiagos tokios kaip druska, vanduo, akmenukai, žemė bei pagalbinės medžiagos – popierius, guašas, akvarelė. Ši veikla nereikalauja gebėjimų piešti. Užsiėmimuose vyksta nenuspėjamas žaidimas dailės priemonėmis bei technikomis. Siekiama pažinti save, o ne sukurti vertingą darbą. Numatomas rezultatas – paveikslas, kurį dalyviai pagal tam tikras instrukcijas ir technikas atliks iš pradžių individualiai, bei vėliau komandose, bandydami suvokti savo bei kitų jausmus ir nuotaikas.