Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Fantaziją paversti realybe, kurti laikui nepavaldžius šedevrus, ieškoti naujų architektūrinių augalų komponavimo sprendimų – toks buvo Prancūzijoje gimusio kraštovaizdžio architekto Eduardo Fransua Andrė pašaukimas ir gyvenimo aistra. Šis iškilus Prancūzijos kraštovaizdžio specialistas ir botanikas E. Andrė XIX a. pabaigoje - XX a. pradžioje sukūrė apie 100 parkų Prancūzijoje, Anglijoje, Danijoje, Liuksemburge, Olandijoje, Belgijoje, Šiaurės Afrikoje, Šiaurės ir Lotynų Amerikoje ir kitose pasaulio šalyse. Šio žinomo kūrėjo dėka, kurį į Lietuvą atvykti pakvietė grafai Tiškevičiai, Trakų Vokės parkas ir šiandien laukia stebindamas savo istorija, architektūra, augalų ekspozicija. Edukacinės kelionės metu kviesime tyrinėti parko augmeniją, surasti tam tikrus architektūros ir gamtos objektus. Žaisdami ir atlikdami užduotis išžvalgysime parko kampelius ir savo žemėlapyje pažymėsime įdomybes, surasime palėptas užuominas, įveiksime labirintą. Kviečiame malonų pasivaikščiojimą paversti atradimo ir pažinimo džiaugsmu, o edukacinėse dirbtuvėse susikurti herbariumo žiedais ir žolynais dekoruotą knygos skirtuką.


Tikslas - skatinti atsargiai elgtis su nuodingais augalais
Uždaviniai 1.Supažindinti su veikliosiomis medžiagomis, jų poveikiu. 2. Supažindinti su nuodingais augalais. 3. Suteikti informacijos apie apsisaugojimo būdus. 4.Susipažinti su floristo profesija. 5. Mokyti pasigaminti atviruką su džiovintais augalais.
Edukacinė programa skirta supažindinti su nuodingais augalais mūsų aplinkoje, jų keliamu pavojumi bei apsisaugojimo priemonėmis. Mokiniai gaus augalų herbariumus arba apžiūrės gyvus augalus (tai įtakos metų laikas) besiklausydami ir lygindama rodomas nuotraukas su turimais herbariumais ras tinkamą nuodingą augalą. Susipažins su plokščiosios floristikos viena iš rūšių- atvirukų kūrimu, kompozicijos taisyklėmis, klijavimo būdu. Iš džiovintų augalų kurs atviruką. Atviruką pasiliks sau.  Tikimąsi, kad šių edukacijų metu įgytos žinios padės išvengti apsinuodijimų, skatins mokinių kūrybiškumą, gal net taps laisvalaikio užsiėmimu.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Dalyviai sužino apie ilgą muilo kelią iki mūsų dienų.  Iš ko buvo gaminamas pirmasis muilas.
 Kaip žmonės rūpinosi higiena skirtingais laikotarpiais bei skirtinguose regionuose.
Sužino, už ką turime padėkoti riteriams kryžiuočiams. Apie karalienę, kuri prausėsi tik du kartus gyvenime, apie Vikingus ir įstatymą, kuriame minimas muilas.
Dalyviai pasigamina pasirinktų spalvų, kvapų bei formų muiliukus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


„(...) ir tarp tų tūkstančių, dešimčių tūkstančių miestų yra vienui vienas, vienintelis miestas, kuris yra tavo, kurį susirasti – tai susirasti save.“ Valdas Papievis. Kas bendra tarp bažnyčios, bravoro ir Dalai Lamos; prezidentūros, beprotnamio ir šunų; pagonių, bordelių ir Puškino senelio? Į šiuos ir panašius klausimus atsakoma „Bohemiškojo Vilniaus“ pasivaikščiojimų metu – miesto paveikslas čia piešiamas neįprastais rakursais – per čia gyvenusių ir veikusių bohemiečių vardus ir istorijas. Maršrutai vinguriuoja nuo siauriausių gatvelių iki giliausių požemių; nuo apgriuvusių celių iki modernių interjerų ir kas kartą būna vis kitokie, keičiami priklausomai nuo susirinkusių moksleivių amžiaus ir spontaniškų improvizacijų. Gyvai keliaujant po Vilnių, organizuojami interaktyvūs žaidimai ir viktorinos. Edukacijas veda poetas ir tarpdisciplininių menų kūrėjas Julius Žėkas; baigęs skulptūros, fizikos, lietuvių filologijos, literatūrologijos, kultūros vadybos ir politikos studijas; kuriantis, organizuojantis ir kuruojantis įvairius kultūros ir meno bei neformaliojo švietimo projektus; jau bemaž 20 metų vedžiojantis žmones Vilniaus gatvelėmis ir skiepijantis jiems poetišką miesto dvasią.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Idėja Lietuvai: Mokytojas – prestižinė profesija iki 2025 metų. Realu?...
Ar įmanoma į mokymąsi žiūrėti ne iš savo varpinės, ne iš savo patirties? Vargu, todėl kūrybinė komanda nėrė ne tik į skambius valstybės planus, bet ir į savo atsiminimus, patirtis, išgyventas situacijas ir jausmus mokykloje. Iš to susidėjo labai spalvingas, siurrealistinio vakarėlio paveikslas, kurio metu, bešvęsdami prestižinę profesiją, veikėjai užduoda žiūrovams klausimus: kokią mokyklą prisimenate jūs? Ar norėtumėte, kad į tokią pačia eitų jūsų vaikai? Jūsų svajonių profesija? Ne mokytojas? O kodėl ne mokytojas? Juk, rodos, čia slepiasi pasaulio esmė: patirties perteikimas, dalinimasis žiniomis ir atradimai, žmogiškojo ryšio pridėtinė vertė.. Tai kodėl visgi – ne mokytojas?


Ekskursija „Senosios Klaipėdos paslaptys“

Klaipėdos senamiestis apipintas įdomiausiomis istorijomis, kurių skrynią atversime! Su reikšmingiausiais uostamiesčio akcentais susipažinsime tyrinėdami senamiesčio gatveles, klausydamiesi legendų, stebėdami architektūros palikimą, kurdami ir žaisdami! Ekskursijos tikslas – sudominti vaikus Klaipėdos senamiesčio meno, kultūros, architektūros paveldu, atskleisti jo vertybes, ugdyti vaikų pastabumą ir gebėjimą suprasti įvairius kultūros ženklus miesto aplinkoje. Siekiama, kad po ekskursijos vaikai jaustųsi geriau pažįstantys Klaipėdos senamiestį, suvoktų apie jame glūdinčias vertybes ir būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančią aplinką.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Automuziejus Vilnius – Aš kuriu muziejų 11-12 kl.

Automuziejus Vilnius kviečia į kultūrinę istorinę patirtį kuriant savo įsivaizduojamą muziejų.
Edukacijos tikslas - didinti moksleivių kultūrinį sąmoningumą.
Edukacijos pagrindiniai uždaviniai:
- supažindinti su realaus muziejaus kūrimo procesu;
- supažindinti su eksponatų reikšme technikos istorijai ir kultūrai;
- atverti muziejaus erdvę nevaržomai kurti įgyvendinant savo kuriamą projektą edukacijos metu.
Pusė edukacijos laiko skirsime muziejaus pažinimui, o kitą dalį reflektuosime, kursime, statysime, piešime ir pristatysime savo kurtus įsivaizduojamus muziejus. Taigi, pasitelkus turimas žinias ir naujai gautą informaciją gilinsime savo kompetencijas, ugdysime savo vertybes ir savimonę, turėsime galimybę kurti nevaržomai muziejaus erdvėse.
Moksleivis gaus kokybiškų istorinių, kultūrinių bei kūrybinių patirčių.


Edukacinė programa „Margučių raštai" (1 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: Skatinti mokinių domėjimąsi paprotiniais menais bei kalendorinių švenčių papročiais. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti Velykų šventės ritualus išryškinant jų vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Populiarinti mokyklų bendruomenėse tradicines margučių marginimo technikas, demonstruojant vašku margintų bei skutinėtų margučių pavyzdžius. 3. Atskleisti tradicinės kultūros žmonių grožio supratimą, supažindinant su liaudies dailės ornamentų komponavimu, spalvų ir raštų simbolika. 4. Skatinti tautinio paveldo produktų gamybos technologijų perimamumą, pratęsiant tiesioginį amato perimamumą.
Užsiėmimo dalyviai supažindinami su Velykų šventės kilme ir ritualais. Pristatomos trys tradicinės margučių ornamentų komponavimo schemos, aptariama margučių konservavimo technologija.  Demonstruojant video siužetų / pasakojimų „Margučių marginimas skutinėjant" bei „Tradicinis marginimas vašku" fragmentus, pristatomi tradiciniai, Lietuvoje labiausiai paplitę margučių marginimo būdai. Demonstruojami Jonavos rajono tautodailininkų marginti bei skutinėti margučiai. Mokomasi tradicinių žaidimų su margučiais. Demonstruojamas animacinio filmo fragmentas. Mokiniai mokosi marginti margučius tradicinėmis marginimo technikomis – išrašant margučius vašku arba skutinėjant (pasirinktinai). Mokiniai eina velykinius ratelius, žaidžia žaidimus.  Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius ir idėjas. Siekiamas poveikis:  mokiniai susipažins su tradicinėmis marginimo technikomis, raštų simbolika, gebės sukurti tradiciniam menui būdingą kompoziciją, gebės dekoruoti margutį tradiciniu marginimo vašku būdu arba skutinėjimo būdu. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Mob.: +370 60120070


Pasitelkę menines - edukacines priemones, papasakosime mokiniams apie Lietuvos istoriją, skatinsime pažinti šalia gyvenantį kaimyną, galbūt kitatautį. Supažindinsime su gausiai mūsų šalyje gyvenusios žydų - litvakų tautos, kuri garsina Lietuvą visame pasaulyje, istorija ir kultūra. Amžių amžius lietuviai ir kitų tautų žmonės gyveno kartu. Mūsų veiklos tikslas - ne tik supažindinti jaunąją kartą su vietos, kurioje jie gyvena, istorija, nors žinojimas yra neatsiejama kiekvieno save gerbiančio žmogaus pareiga, bet ir skatinti bendrystę, kaimyniškumą, norą mokytis ir šviestis, kuris padeda asmeniniam ir šalies klestėjimui. Skatinsime atsiskleisti mokinių meninius gebėjimus, drąsinsime reikšti savo mintis, dalintis idėjomis, rasti naujų pomėgių. Kitų kultūrų pažinimas padeda suvokti ir savo etninės kultūros ypatumus. Šalia to bus pristatomi žmonės - Pasaulio tautų teisuoliai - vietiniai lietuviai ir ne tik, kurie žmogiškumą vertino labiau už saugų asmeninį gyvenimą. Jų pavyzdžiu bus mokoma tolerancijos šalia esančiam. Paslauga tinkama istorijos, literatūros, tautosakos ir muzikos žinių gilinimui.


Buvusiose Raudondvario dvaro arklidėse įsikūręs Menų inkubatorius, arkliai ir laimę nešančios jų pasagos yra neatsiejama šio pastato istorijos dalis. Buvusiame dvaro žirgo aptvare vykstanti edukacinė programa padeda lavinti dalyvių vaizduotę. Kūrybinės edukacijos metu tyrinėjame laimės sąvoką, siekiame išsiaiškinti, kodėl žmonės tiki pasagos galia nešti sėkmę. Tuo tarpu, intriguojančios Raudondvario dvaro žirgyno istorijos ir liaudies pasakos padeda atskleisti prietarų paslaptis. Kūrybinio darbo metu naudojame natūralų Baltijos gintarą, todėl trumpai aptariami mitai, legendos bei tikros gintaro susiformavimo sąlygos. Meninės veiklos metu, dalyviai turi galimybę lavinti kūrybiškumą, jautrumą estetikai bei kultūrai. Legendas bei tikrus įvykius sujungiantys pasakojimai tampa kritiškai mąstančios asmenybės formavimosi veiksniu. Programos dalyviai savarankiškai gamina laimę nešančią pasagą iš medžio, gintaro ir kitų priemonių. Galiausiai, patenkinę žinių troškimą bei aktualizavę kūrybinį potencialą, keliausime namo ir skleisime šilumą ir džiaugsmą!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Atkreipti dėmesį į regioninį kalbos ir materialinės kultūros savitumą, ugdyti gimtosios tarmės/patarmės įgūdžius, žinoti kupiškėnų patarmės teritorines ribas, mokytis pagrindinius dėsnius, juos atpažinti ir pritaikyti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė programa „Žinomas ir nežinomas Laurynas Ivinskis“ 6-8 kl.  mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Kalendoriai atsirado jau seniausiuose civilizacijose, kuomet žmonėms kilo poreikis planuoti ūkinę veiklą ir apsispręsti, kada švęsti religines šventes. Šiandien beveik visame pasaulyje kalendorius plačiai naudojamas. Laiko tėkmėje kalendoriai keitėsi, įgavo kitus pavidalus. Pirmųjų lietuviškųjų kalendorių pradininkas -Laurynas Ivinskis. Jo leisti ir redaguoti kalendoriai -  pirmieji lietuvių kalba.
Edukacija „Žinomas ir nežinomas Laurynas Ivinskis“ skirta 6-8kl. mokiniams.
Programos tikslas - Išsaugoti Lauryno Ivinskio atmintį, jo veiklos įvairiapusiškumą, pirmųjų lietuviškų kalendorių svarbą.
Kas yra kalendorius? Koks kalendorius vartotas senovės Lietuvoje? Dėl ko žmonės pradėjo skaičiuoti laiką? Kaip atrodė pirmieji kalendoriai? Kas ir kodėl sukūrė pirmąjį lietuvišką kalendorių? Kokia kalendorių reikšmė gyvenime? Į Šiuos ir kitus klausimus ieškosime atsakymų edukacinio užsiėmimo metu. Aptarsime pirmuosius laiko skaičiavimo būdus, ieškosime skirtumų ir panašumų tarp naudojamų senovėje ir dabartinių kalendorių. Susipažinsime su Lauryno Ivinskio asmenybe, jo  įvairiapusiška veikla, darbu. Apžiūrėsime ne tik jo išleistą pirmąjį lietuvišką kalendorių, bet ir visą „Senųjų kalendorių“ ekspoziciją.
Antroje užsiėmimo dalyje atliksime kūrybinę užduotį: gaminsime savo kalendorių. Dalyviai kūrybai naudos įvairias medžiagas: spalvotą popierių, džiovintus augalus, juosteles, siūlus, sagas, pagalbines detales, iškirstas dekoratyviniais skylamušiais ir kt.  Kūrybiškai atlikdami užduotis, lavinsime atmintį, skatinsime svajoti.


Stepo (tap dance) šokio edukacija ir pamoka

Tai stepo šokio edukacija-pamoka. Stepo šokis paremtas ritmo pojūčiu bei vieningumo sukūrimu kiekvienam individualiai kuriant bendrą ritmą. Pažintis su stepo šokiu leis praplėsti kultūrinį akiratį šokio meno srityje, įsigilinti į individualų bei bendrą ritmo kūrimą bei pojūtį, jo svarbą tiek meno sferoje, tiek asmeniniame gyvenime bei visuomenėje. Pamokoje moksleiviai susipažins su stepo šokio pagrindais, suvoks ritmo svarbą, supras individualų bei grupės kuriamą ritmą. Profesionalios stepo trupės Funny Beat vadovas parodys, kaip metalinėmis pakalomis kaustytais batais kuriami ritmai, kurie gali skambėti tyloje, muzikoje ar tapti komunikacijos priemone su kitu žmogumi. Siekiama ne tik praplėsti mokinių kultūrinį išprusimą šokio srityje, bet ir lavinti ritmo suvokimą, pajautimą, skatinti suvokti savo individualų ritmą ir perprasti, kad kiekvienas individualus ritmas atranda savo vietą bendrystėje su kitais, taip sukuriant vieningą mūsų visų ritmą. Taigi per šokį išvedamos paralelės į žmogaus psichologinį būvį bei bendrystę vieni su kitais.
Mokinių laukia trumpa edukacija, jie mokomi stepo šokio derinio.

Tikslas - lavinti kūrybinę raišką, judesio bei ritmikos įgūdžius, plėtoti kultūrinį sąmoningumą bei raišką šokio priemonėmis, skatinant kūrybiškumą, bendradarbiavimą, estetinį suvokimą bei fizinį aktyvumą.

Uždaviniai:
- puoselėti kultūrinį sąmoningumą, skatinti meninę raišką,
- didinti kultūrinį sąmoningumą,
- lavinti gebėjimus kūrybiškai komunikuoti šokiu,
- skatinti kultūrinių šokio tradicijų išsaugojimą ir puoselėjimą,
- teigiamas emocijas keliančia programa skatinti pajusti, suvokti bei vertinti šokio meną ir kultūrą bei plėtoti mokymosi mokytis kompetencijas,
- skatinti individualią bei grupinę saviraišką stepo šokio bei ritmikos priemonėmis,
- plėtoti mokinių kultūrinius, meninius patyrimus, leidžiant jiems išbandyti save kūrėjų, atlikėjų, aktyvių stebėtojų ir vartotojų vaidmenyse,
- lavinti meninės raiškos gebėjimus bei skatinti fizinį aktyvumą.


Orientacinis žaidimas ,,Pažink Simoną Konarskį"

Atvykę į 19 a. Dapkiškių dvarą susipažinsite su dvaro istorija, Simono Konarskio tėviške. Pasiskirstę į komandas orientuodamiesi žemėlapyje atliksite nurodytas užduotis, renkant istorinę informaciją, vaikščiojant po išlikusią Simono Konarskio tėvų miško alėją. Aplankysite senovinį dvaro rūsį. Sėkmingai atlikę užduotis, žaisite komandinius žaidimus, mokydamiesi bendradarbiauti ir spręsti problemas. Po iššūkių įveikimo, jūsų lauks ant laužo kepta saldi staigmena bei malonus pasibuvimas.


Ar žinote, kiek kalbų mokėjo Maironis? Kodėl Bernardas Brazdžionis yra svarbus muziejui? Nežinote? Ne bėda: atsakymus sužinosite atėję pas mus! Šios edukacinės programos metu moksleiviai išklauso edukatorės pasakojimo, o po to pasiskirsto į komandas ir žaidžia tikrų tikriausią stalo žaidimą – ridena kauliuką, keliauja žaidimo takeliu tolyn, o pasiekę langelius-klaustukus – gauna užduotį. O užduotys laukia pačios įvairiausios – moksleiviai gali tikėtis ne tik teorinių, kuriose moksleiviai galės įtvirtinti žinias atsakinėdami į klausimus apie Maironio gyvenimą, bet ir praktinių užduočių: padeklamuoti Maironio eilėraščio posmą, sudėlioti Maironio kambario nuotrauką iš didelių minkštų kubų ar įminti mįslę.


Tarpukario Kaune vyko gausybė įdomių įvykių ir reikšmingų pokyčių – ekskursijoje bandysime juos pamatyti, išgirsti ir net paragauti! Kaip atpažinti tarpukario architektūrą? Kokie patiekalai puikavosi ant stalo madingiausiame restorane? Kaip gimė Litas? Ekskursijoje laukia tikras istorijos detektyvas. Ekskursijos tikslas – sudominti vaikus tarpukario laikotarpio miesto kultūros paveldu, atskleisti jo vertybes ir ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą. Pagrindiniai ekskursijos uždaviniai: įtraukti vaikus į gyvą tarpukario miesto tyrinėjimą; sudominti vaikus įvairiais miesto architektūros, skulptūros, dizaino, transporto elementais; atskleisti reikšmingų tarpukario asmenybių bei daugiakultūrio miesto istorijas; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą urbanistinėje erdvėje įžvelgi įvairias kultūrines raiškos formas. Ekskursijose naudojami metodai: įvairios užduotys/žaidimai, padedantys įsisavinti ekskursijos turinį (tyrinėjant pastato architektūrą žaidžiama „Tiesa ar melas“; kalbant apie gastronomiją – spėjama, koks produktas juodame maiše ir kt.); įvairi vizualinė medžiaga, atskleidžianti tematiką (prezidentų, transporto, pastatų archyvinės fotografijos, tarpukario monetos ir kt.); garsiniai elementai (išgirstama tarpukario atlikėjų muzika); gastronominiai elementai (ragaujama žydų duonelė) ir kt. Siekiama, jog po ekskursijos moksleiviai jaustųsi geriau pažįstantys tarpukario laikotarpį, suvoktų apie tuo metu mieste vykusius pokyčius, sukurtą vertingą kultūros paveldą bei būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančią aplinką.


Ar norėtumėte tapti detektyvais ir patyrinėti, ką žmonės veikė, ką sapnavo Sapiegų rūmuose per paskutinius tris šimtus metų? Mažieji rūmų detektyvai šios edukacijos metu leisis į nuotykį rūmuose: ieškodami užuominų jie kurs savo vaizdines istorijas. Piešiniams kurti bus pasitelkiama frotažo technika, glaudžiai susijusi su siurrealizmu ir sapnais. Vaikai naudosis užuominomis, sukurs naujų detalių, kurios papildys jų pasakojimą. Piešinių istorijos taps bendra piešinių knygele, kuri primins apie trumpą nuotykį rūmuose, leis pratęsti nuotykius ir už rūmų ribų.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Kokių priemonių imdavosi senovėje žmonės, kad išsaugotų bites? Koks avilių tipas buvo vienas populiariausių Klaipėdos krašte? Kokiu būdu medų atskirdavo nuo korių? Kaip suranda bitės kelią į namus? Ar ilgai jos gyvena? Susidomėjote? Atsakymus į šiuos ir kitus ne mažiau įdomius klausimus išgirsite apsilankę šiame edukaciniame užsiėmime. Bus ragaujamas medus, bandant atskirti jo rūšį, o užduočių pagalba mokiniai sužinos apie bičių reikšmę liaudies tikėjime ir jų teikiamą naudą.


Druskininkų miestas visais laikais virsdamas nepaprastu vasaros kurortu sukeldavo didelius judėjimo srautus. Juk ir šiandien gatvės pilnos ne tik keliaujančių pėsčiomis, kurie nuolat turi saugotis įvairiomis transporto priemonėmis: automobiliais, dviračiais, paspirtukais, autobusais ir kitomis, keliaujančių gyventojų bei miesto svečių. O kokiomis priemonėmis žmonės keliavo seniau? Ar labai jos skiriasi nuo šiandieninių? Kurias dar ir šiandien galėtume sutikti miesto gatvėse, o kurių jau nebelikę? Šio edukacinio užsiėmimo Druskininkų transportas metu mokiniai sužinos apie Druskininkų kurorto transporto istoriją, susipažins su įvairiomis transporto priemonėmis, pagilins savo suvokimą apie sparčią technologinę raidą. Po edukacinio užsiėmimo išvyksite su kvapniais, iš veltinio pasigamintais pakabukais – oro gaivikliais. Tai tarsi skaitmeninė kelionė laiku, skatinanti domėjimąsi savo tautos istoriniu paveldu, ugdanti smalsumą ir kūrybiškumą, o kai kurios edukacijos metu įgytos žinios papildo formaliojo ugdymo programas.
Tikslas: skatinti domėjimąsi istorine praeitimi ir technologijų raida, supažindinant su transporto raida Druskininkuose. Ugdyti bei  tobulinti bendrąsias kompetencijas.
Pagrindiniai paslaugos uždaviniai:
1. Apžvelgti, kokios transporto priemonės seniau judėjo Druskininkų miesto gatvėmis ir kokie įdomūs įvykiai jas lydėjo.
2. Lavinti kritinio mąstymo, kūrybiškumo, pažinimo ir skaitmeninę kompetencijas, atliekant užduotis „Išmaniosios klasės“ pagalba.
3. Parengti ir pravesti pakabukų - oro gaiviklių gamybos užsiėmimą, ugdant kūrybiškumą bei tarpusavio bendradarbiavimą.
Edukacijos metu siektinu rezultatu laikytume kritiškesnį ir sąmoningesnį dalyvių mąstymą apie sparčią technologijų raidą ir naudą šiandieniniame gyvenime bei ekologiją ir jos svarbą.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 1-4 kl. išvažiuojamoji Lietuvoje, išskyrus Kauno m. ir Kauno raj.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.
Išvykstamoji paslauga teikiama vijose Lietuvoje, išskyrus Kauno miestą ir rajoną. Paslauga teikiama užsakant ne mažiau nei 2 užsiėmimus, vedamus vienas po kito, kai minimalus viename užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 25.


Ar žinojote, kad vienas žymiausių vaikų rašytojų Pranas Mašiotas ne tik parašė apie 150 knygų, tačiau ir buvo atsidavęs mokytojas, mokęs vaikus matematikos ir fizikos? Šio užsiėmimo metu pažinsime rašytojo asmenybę ir išgirsime apie svarbiausius jo darbus. Kartu atliksime paties pedagogo aprašytus eksperimentus - aiškinsimės, kas nutinka pakaitintam metalo gabaliukui, klausysime ,,skambančių Vilniaus varpų“, gaminsime senovinį telefoną, plukdysime adatą ant vandens paviršiaus bei spręsime Prano Mašioto parengtus matematinius uždavinius skaitliukų ir aritmometro (mechaninės skaičiavimo mašinos) pagalba.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su Kauno heraldika, sužinos kaip per laiką keitėsi Kauno miesto herbas ir kas jame buvo vaizduojama - taip praplės savo kultūrinį akiratį, pagilinti savo istorines žinias apie Kauną, Mokiniai lavins pastabumą ir ugdys kritinį mąstymą lygindami herbus tarpusavyje, aiškindamiesi juose pažymėtų simbolių reikšmes, sužinos kokie vietovardžiai ir vandenvardžiai, o taip pat kokie lietuviški žodžiai yra susiję su kadaise Lietuvos giriose gyvenusiais taurais pavaizduotais ant senųjų Kauno miesto herbinių antspaudų. Sužinos koks šventasis yra Kauno globėjas ir kaip jis siejasi su dabartiniu miesto herbu. Praktinėje dalyje užsiėmimo dalyviai supažindinami su keramikos pagrindais, mokosi nulipdyti ir dekoruoti Kauno miesto herbą, kurį vėliau išsineš namo. Turime galimybę į šią ekskursiją pritaikyti asmenims su protine negalia - jos metu pateikiama mažiau informacijos, vartojamas paprastesnis žodynas, skiriama daugiau laiko užduočiai atlikti. Užsakant užsiėmimą asmenų su specialiaisiais poreikiais grupei, prašome apie grupės specifiką informuoti iš anksto. Svarbu: paslaugos teikimo vieta nepritaikyta asmenims su judėjimo negalia.


Kaip manote, iš kur atsirado žodžiai „cepelinai, „cukrus“, „grikis“, „Kalėdos“, „klumpė“, „koldūnas“, „neužmirštuolė“, „pinigas“, „plunksna“, „ragana“, „raketa“, „savaitė“, „staigmena“, „tulpė“, „vaikas“, „zylė“, „žmogėdra“ ir kt. Ar esate girdėję apie vardų Gražina, Jonas, Vytautas ar vietovardžių Balbieriškis, Klaipėda, Panevėžys, Vilnius kilmę? Kai kurių žodžių kilmė be galo įdomi, net verta detektyvinio tyrimo. Juk žinodami žodžio kilmę ir amžių, galime daug sužinoti apie mūsų protėvių praeitį. Patyrinėkime kartu!


Smėlis yra naudingoji iškasena naudojama įvairiose srityse. Smėlis naudojamas  stiklo, keramikos, porceliano, metalo  gamyboje bei statybose.  Šioms sritims labiausiai tinka kvarcinis smėlis, kuris turi daugiau nei 90 procentų kvarco mineralų.  Kvarcinis smėlis turi daugybę panaudojimo būdų ir mene. Nuo seniausių laikų smėlis naudojamas smėlio tapybai, smėlio skulptūroms, mozaikai, smėlio laikrodžiams, dekoratyviniuose dirbiniuose, keramikos ir stiklo gamyboje. Edukacijos metų ištyrinėsime iš smėlio pagamintus meno kūrinius, apžiūrėsime smėlio mėginius, ištirsime smėlio savybes ir pasigaminsime stiklo sagę.
Išklausę teorinę dalį mokiniai susiskirstys į komandas. Į komandas susiskirstys žaisdami žaidimą "Kur naudojamas smėlis?". Žaidimo tikslas įtvirtinti teorinėje dalyje išgirstą informaciją. Komandos dirbs klasėje įkurtoje laboratorijoje. Kiekvienai komandai bus paruoštos laboratorinės priemonės (smėlio mėginiai, kolbos, mėgintuvėliai). Tiriamojoje dalyje ištirs smėlio savybes, nustatys jų rūšį, išmoks atpažinti kvarcinį smėlį. Atliks eksperimentą su impregnuotu smėliu. Eksperimentų metu vaikai bus mokomi kelti hipotezes, nusakyti rezultatus, kelti išvadas.
Kūrybinės veiklos dalyje mokiniai dirbs individualiai. Kiekvienas pasigamins stiklo sagę. Vaikai skatinami mąstyti, kodėl mokėmės apie smėlį, o gaminame stiklinę sagę. Kuo stiklas susijęs su smėliu? Edukacijos metu nuolat ieškome sąsajų tarp aplinkoje esančių daiktų ir smėlio.
Metodai: eksperimentas, kortelių žaidimas, diskusija, sagės gamyba, piešimas.
Priemonės: kvarcinis smėlis, impregnuotas kvarcinis smėlis, vanduo, kolba, šaukštelis, stikliniai kristalai (kabišonai), klijai, spalvinimo priemonės, popierius, sagės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Pasaka turbūt yra pats suprantamiausias būdas vaikui padėti pažinti, suprasti jį supančią aplinką - gamtą. Kartu sekant miško pasaką, mažieji programos dalyviai susipažins su medžių sėklomis, mokysis atskirti paukščių balsus, išsiaiškins, kokius gyvūnus galima sutikti miške.


Emocijų pažinimo dirbtuvės "Slėpynės meno kūriniuose"

Tai kūrybinė emocijų pažinimo edukacija, kurios tikslas – lavinti vaikų emocinį intelektą, tyrinėjant ir analizuojant emocijas bei jausmus per meno kūrinius.
Įgūdis pažinti emocijas, tinkamai jas išreikšti ir reaguoti į kitų žmonių jausmus yra labai svarbus. Kuo labiau išvystytas vaiko emocinis intelektas, tuo mažiau socialinių ir emocinių problemų jam kyla. Gebėjimas stebėti, suprasti savo ir kitų emocinį pasaulį, suteikia vaikams pasitikėjimo savimi, stiprina santykius su kitais, padeda efektyviau spręsti konfliktines situacijas ir įveikti emocinius sunkumus.
Menas – puikus įrankis, padedantis tyrinėti ir pažinti emocijas bei jausmus. Edukacijos metu dalyviai turės galimybę susipažinti su skirtingomis meno sritimis ir per jas patyrinėti pagrindines emocijas – laimę, pyktį, nuostabą, baimę, liūdesį ir pasibjaurėjimą. Dalyviams bus skiriamos įdomios, smagios komandinės užduotys, padėsiančios surasti „pasislėpusias“ emocijas.
Analizuodami literatūrines situacijas, vaikai sieks atpažinti, kokias emocijas patiria personažai. Tyrinėdami fotografijas ieškos vieną ar kitą emociją atspindinčių vaizdinių. Stebėdami paveikslų reprodukcijas interpretuos ir argumentuos, kokias emocijas atpažįsta meno kūriniuose. Galiausiai, patys taps skulptoriais – iš savo draugų tarsi molio „lipdys“ atitinkamą emociją atspindinčią skulptūrą.
Edukacinis užsiėmimas suteiks galimybę patyrinėti ir pažinti skirtingas meninės raiškos formas – fotografiją, dailę, skulptūrą. Stebint ir tyrinėjant meno kūrinius dalyviai praplės savo kultūrinį akiratį, puoselės savo vidinį pasaulį. Kūrybiškos užduotys lavins dalyvių vaizduotę ir meninę saviraišką, gebėjimą bendrauti, bendradarbiauti ir išreikšti savo požiūrį. Po edukacijos dalyviai gebės lengviau atpažinti ir reaguoti į savo ir kitų žmonių pagrindines emocijas.


Edukacinė programa „Bitės liemuo, lino gelmuo" (5 - 8 kl.)

Tikslas: skatinti  moksleivių domėjimąsi bitininkystės tradicijomis, bendruomeniniais papročiais. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti bitininkystės tradicijas, pristatant šio amato puoselėtojus, tęsiančius vietinių amatų tradicijas, pritaikančius jas šiandienos  poreikiams. 2. Supažindinti mokinius su XIX a. pab. – XX a. pr. apšvietimo priemonėmis Lietuvoje. 3. Sudominti mokinius bičių gyvensena, šeimos struktūra, jos narių funkcijomis. 4. Skatinti tyrinėti ir vartoti bičių produktus. 5. Mokytis lieti žvakes senuoju mirkymo būdu arba  su forma. 6. Formuoti mokinių ekologinį  sąmoningumą.
Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės kultūros apšvietimo priemonėmis: demonstruojamas žibinčius, žibalinės lempos, žibintai, žvakidės ir žvakės. Diskutuojama apie bičių svarbą žmonijai, apie žmogaus vykdomą veiklą ir jos padarinius vabzdžiams. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su bičių šeimos struktūra, bičių namais ir darbais. Aiškinamasi, kada bitė vadinama avilio, lauko bite, kada ji gali tapti sargybine ir žvalge. Tyrinėjami bičių produktai: žiedadulkės, bičių pikis, bičių duonelė, vaškas. Bitininkystės verslas pateikiamas kaip svarbus kaimo kultūros verslas, kur kas svarbesnis negu uogavimas, grybavimas ar net medžioklė. Iš natūralaus vaško liejamos žvakės senuoju mirkymo būdu arba su forma. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas. Siekiamas poveikis: mokiniai susipažins su senaisiais lietuvių verslais, apšvietimo priemonėmis, bendruomeniniais bitininkystės papročiais ir jų kaita, pagamins tradicinį dirbinį, formuos ekologines nuostatas. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Mob.: +370 60120070


Muilą naudojame kasdien, tačiau nesusimąstome, kaip jis atsirado, kaip prausėsi mūsų seneliai ir proseneliai. Dalyvaudami šioje programoje susipažinsite su muilo gamybos istorija, senoviniais muilais, muilo gamybos būdais, natūralių muilo kvapų bei spalvų istorija. Taip pat susipažinsite su įrankiais, kurie buvo naudojami skalbiant ir lyginant prieš 100 metų ir daugiau.Vaikai galės juos liesti, patys pabandyti lyginti. Praktinėje dalyje dalyviai pasigamins individualaus kvapo, formos bei spalvos muilą. Programa skirta ugdyti pažinimo ir menines kompetencijas per muilo gamybos edukaciją, atskleisti mūsų šalies etninės kultūros išskirtinumą, jos archajiškumą, neišsenkantį kūrybiškumą. Gamindami muilą atpalaiduosite savo mintis ir pasinersite į aromatų pasaulį, o pačių pagamintas muilas su pasirinktais kvapais bus puiki dovana sau ar artimiesiems.


“Žaliasis koncertas” – tai muzikanto, multiinstrumentalisto ir edukatoriaus Remio Rančio vedama muzikinė edukacija jaunimui apie ekologiją, sveiką gyvenimo būdą bei žmogaus ryšio su gamta svarbą. Nors edukacijos tematika dažnai kalba apie negatyvų žmogaus poveikį gamtai, tačiau pats koncertas yra smagus, šmaikštus ir motyvuojantis veikti. Jame atlikėjas muzikuos bei pasakos „su meile apie dalykus, dėl kurių žaliuojame ir su ironija - apie dalykus, dėl kurių vystame“. Kitaip tariant, jūsų laukia gero gyvenimo receptas, išrašomas skirtingais instrumentais – gitarlele, kalimba, perkusija, fleitomis ir melodionu.
Pagrindinis koncerto kūrinys “Žalia" kalba apie mus supančią gamtos harmoniją ir grožį. Kiti koncerte skambantys autoriniai R. Rančio kūriniai yra apie darnos siekį kasdieninėje veikloje ir aplinkoje, apie neatsakingą medžių kirtimą, apie sveiką mitybą, apie judėjimo stoką šiandienos pasaulyje.
Edukacinio koncerto muzikiniai numeriai išsiskiria netradicinių instrumentų bei ritmų panaudojimu. Tam tikros kūrinių ritminės idėjos yra "pasiskolintos" iš P. Amerikos bei Afrikos muzikos tradicijų. Visi kūriniai atliekami gyvai arba naudojant "looper'į" (momentinio įrašymo technologija). Koncertas interaktyvus – daugelyje kūrinių auditorija atliks svarbų muzikinį vaidmenį pritardama balsais, ritmingais plojimais.
Remis Rančys – Lietuvos ir tarptautinėje muzikos scenoje puikiai žinomas muzikantas,  multiinstrumentalistas, džiazo kūrėjas bei edukatorius. Jis taip pat užsiima edukacine veikla – per daugiau nei penkerius metus Lietuvoje bei užsienyje R. Rančys surengė apie 200 muzikos edukacinių užsiėmimų vaikams ir suaugusiesiems.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Šioje edukacijoje savo paslaptis atvers ant sūraus požeminio vandens kupolo išaugęs miestas. Išskirtiniai jo vandenys žinomi nuo viduramžių. XIX a. tapęs kurortu buvo patekęs į populiariausių Europos kurortų dešimtuką. Gal jau atspėjote, kad tai – Birštonas? Sūraus vandens savybių pažinimas domina ir vaikus, ir suaugusius. Edukacinio užsiėmimo metu turėsite galimybę pasitikrinti ir plėsti žinias apie vandenį: gėlą ir sūrų, požeminį, gydantį,.. Sūrių versmių kilmę padės suprasti interaktyvios schemos, tūriniai maketai, skaidrės su filmuota medžiaga, nuotraukomis, piešiniais). Edukaciniame užsiėmime taikomi STEAM metodai. Praktinėje užsiėmimo dalyje pasiūlysime sudalyvauti „gurmanų konkurse“. Moksleivių lauks užduotys tautosakos tema, persipynusios su bandymais. Laukiame visų, kuriems smalsu sužinoti, koks brangiausias Lietuvos turtas, kuo nuo seno garsėja Birštonas, kodėl šiose vietose požeminis vanduo sūrus?


"Memelio prisiminimai: pinigų namai" ekspozicijos ekskursija

"Memelio prisiminimai: pinigų namai“ – tai Lietuvoje cirkuliavusių pinigų ekspozicija, kuri yra reikšminga ir Klaipėdos miesto 100 metų laikotarpio istorijai prisiminti. Ekspozicijos ekskursijų tikslas - supažindinti moksleivius su 100-mečio (nuo 1914 m. iki 2022 m.) Lietuvoje cirkuliavusių pinigų turtinga istorija,  kultūriniu paveldu, pinigų autoriais, dailininkais bei ekspertais. Ekspozicijoje galima pamatyti Klaipėdos krašto, Mažosios Lietuvos bei suvenyrinius pinigus, pinigų lakštus, nekarpytus pinigus, sertifikuotus pinigus, kurių neturi nė vienas Lietuvos muziejus, tik numizmatai ir kolekcininkai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Vaikštant po ekspoziciją pro kiekvieną langą tolumoje galima pamatyti kyšančius net kelių bažnyčių bokštus ir jų siluetus. Senojo Vilniaus gyvenimas neatsiejamas nuo vienuoliškos kultūros. Vienuolynuose žmonės rasdavo prieglobstį nuo negandų, čia būdavo auklėjamos ir mokomos kilmingų bei paprastų giminių atžalos. Vienuoliai perrašinėdavo knygas, klausydavo išpažinčių, mokydavo, patardavo dvasiniais reikalais. Iš vienuolynų po miestą plito mokslo atradimai, įvairūs patobulinimai, kulinariniai receptai ir medicininės žinios... Praktinėje dalyje oforto technika kursime architektūros ansamblių kompozicijas, jas atsispausdinsime ir turėsime visą Vilniaus albumą.


Bendramoksliai. Aš nemoku piešti  (Išvažiuojamoji)

Ar tikrai piešti gali kiekvienas iš mūsų? Menininkas Amilcar Rivera Munive (Tlaxcala, Meksika) integruotoje pamokoje „Aš nemoku piešti“ mokinius įtraukia į kolektyvinį kūrybos procesą: dalyviai piešia superherojus žvelgdami į savo bendraklasių veidus bei kūrybinio rašymo užduotyje jiems kuria vardus ir galias. Ši edukacija – tai galimybė geriau pažinti savo bendraklasius ir paskatinti piešimo kaip mąstymo ir bendravimo būdo idėją.

Amilcar Rivera Munive – menininkas, galerijos Munive Arte Contemporáneo įkūrėjas ir direktorius (Tlaxcala, Meksika). Amilcar baigė literatūros studijas ir fotografiją. Šiuo metu Amilcar yra universiteto profesorius, dėstantis piešimą ir kūrybą. Nuo 2010 m. dirbo akademinėje srityje šiuose universitetuose: Instituto de Estudios Superiores de Monterrey, ITESM,Iberoamericana universiteto miestelis (Puebla), ir San Karloso akademija (Meksika).

Edukacija vyksta anglų kalba, todėl puikiai tinka ir kaip alternatyvi anglų kalbos pamoka.

Edukacijos pristatymas: https://vimeo.com/787868863


Vaikų Velykėlės - puiku! Tradicinių amatų centre bus smagu - pasitiks skudurininkė su glėbiu skudurų ir iš jų pasiūtų „terbų“. Rišime, pinsime, dėliosime, puošime, kad būtų spalvų, kaip šimtas pavasarių! Apsikaišę apsitaisę su velykine „terba“, mes ridensim ir kikensim su margučių pintine. Draugiškai ir sąžiningai: kiekvienas po vieną, o kam pasiseks – margutis margutį suras, eilė ridenti vėl atsiras. Mūsų juokas ir darbai nenueis, kaip tie niekai: čia pat už lango greta – apsitaisiusi skara, Velykė ramiai, skrebens margutį švelniai. Vaike, jei būsi geras, drąsus – eik pas Velykę, sakyk – gerą dieną, močiut! Velykė žiūrės tavo terbelę, kiekvieną spalvelę, gėlelę. Švelnia ranka priglaus, dovanėlę įspraus.

P. S. Velykė pavaišins arbata ir skanumynu.


Mitinių būtybių slėptuvės. Literatūrinė edukacija su Kotryna Zyle

Ar šiuolaikiniame pasaulyje vis dar galima sutikti mitinių būtybių? Ar lietuviški papročiai gali „vežti“ ir XXI a. žmogų? Rašytojos ir iliustruotojos Kotrynos Zylės vedamos edukacijos supažindina moksleivius su lietuvių mitologija, papročiais, kviečia netikėtu kampu pažvelgti į tautosaką, išradingai aktualizuojamą autorės literatūros kūriniuose. 1–3 klasėms skirti užsiėmimai remiasi „Didžiąja būtybių knyga“ (Gražiausia metų knyga vaikams, 2016). 4–6 klasių moksleiviai dalyvauja smagiai šiurpiame protmūšyje pagal „Sielą sumuštinių dėžutėje“ (Metų knyga paaugliams, 2021), 7–10 klasės kviečiamos į kelionę po romano „Sukeistas“ (Nominuota metų knygos rinkimuose, 2019) kūrybos užkulisius. Su vyresniaisiais diskutuojama, ką tautosaka mums atskleidžia apie praeities visuomenės baimes ir įpročius; mažieji sužino, kokias sritis globojo lietuvių deivės ir dievai, kodėl tuo buvo tikima. Skaidrėse rodomas knygos iliustracijų gimimo procesas, išduodamos autorės „slaptos žinutės“. Moksleiviai supažindinami su rašytojos, iliustruotojos, grafikos dizainerės profesijomis. Kotrynos Zylės susitikimuose gausu dialogo tarp autorės ir klausytojų, atsižvelgiant į dalyvių amžių ir patirtis. Kartu su vaikais ir paaugliais į etnokultūrą pažvelgiama naujai, sudominant, atrandant jos svarbą ir vietą dabartiniame pasaulyje.


Jūsų mokiniai šios ekskursijos metu neturės kada nuobodžiauti, kartu įminsime spalvingiausių kūrinių paslaptis Marijampolėje. Šiuo metu miestą puošia 31 kūrinys, kiekvienais metais kūrinių gausa auga. Vienas iš gatvės meno kūrinių Ray Bartkaus "Tekantis gyvenimas" išrinktas gražiausiu kūriniu visoje Lietuvoje. Ekskursijos metu apžiūrėsime kūrinius kuriais žavisi vaikai. : "Picų skėtis", "Spurgų gyvatė" ir kt. Mokiniai išgirs pristatymą apie kiekvieną pamatytą kūrinį pasivaikščiojimo metu. Ekskursijos metu bus įtraukiami vaikai aktyviai dalyvauti programoje fotografuojant kūrinius ir atliekant žaismingas gidės užduotis. Vėliau dalyviai patys įsikūnys į menininko vaidmenį, kurdami savo įsivaizduojamą gatvės meno eskizą. Dirbsime komandoje, ugdydami bendradarbiavimą su klasės draugais. Ekskursijos pabaigoje sužinosite kodėl Marijampolės vadinama ne tik spalvingiausiu, bet ir saldžiuoju miestu. Bus apdovanojami saldžiais prizais visi dalyviai. Ekskursija skirta pradinių klasių mokiniams.


Edukacija „Senojo Vilniaus paslaptys“ (Nuotolinė paslauga)

Kas ir kada įkūrė Vilnių? Ką ypatingo slepia Vilniaus universiteto biblioteka? O kaip pastatyti gotikinį pastatą? Žaisminga nuotolinė edukacija vaikus supažindins su įdomiausiais istorinio Vilniaus akcentais. Kartu su gide klausydami istorijų, žiūrėdami animuotus video ir fotografijas, vaikai keliaus po senamiesčio aikštes ir gatveles, apžiūrės svarbius istorinius pastatus (Katedrą, Universitetą, Rotušę) bei užsuks į jaukius senojo Vilniaus kiemelius. Gidė kvies vaikus pačius įsitraukti ir dalyvauti: pasukti galvą atsakant į istorinius klausimus, paieškoti pasislėpusių architektūros elementų, aktyviai pajudėti teminiuose žaidimuose. Po edukacijos taip pat laukia specialios senamiesčio tyrinėjimams skirtos iliustruotos užduotys, kurias atlikdami vaikai galės įtvirtinti ir papildyti edukacijos metu įgytas žinias. Šios nuotolinės edukacijos tikslai: supažindinti moksleivius su Vilniaus istorinio centro – UNESCO Pasaulio paveldo vietovės – vertybėmis; ugdyti sąmoningą vaikų požiūrį į kultūros paveldą, jo išsaugojimo svarbą. Edukatorė su vaikais bendrauja „gyvai“ – susitikimas vyksta suderintu laiku.


„Krentanti žvaigždė“. Visata, kosmosas ir aš.  1 -4 klasės

Plati, visapusiška, informatyvi, moksliniais faktais ir žiniomis paremta pramoginė pažintinė  edukacija apie Visatą, padedanti  jaunajam klausytojui  susivokti apie save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą.  Šios programos tikslas - supažindinti ir sudominti astronomija kaip mokslu, o taip pat paskatinti labiau domėtis ir gilintis jo svarba ir reikšme dabartyje, o ateityje renkantis profesiją bei kuriant ir gyvenant savo gyvenimą. Siekiame, kad šis užsiėmimas klausytoją skatintų kritiškai mąstyti, ieškoti faktinių įrodymų ir kūrybiškai pritaikyti žinias šiame visaapimančiame pasaulyje ir tiesiog būti laimingais kūrėjais.
PROGRAMOJE:
Kur prasideda Kosmosas? Ar Visata turi pradžią ir pabaigą? Kas yra ta “krentanti žvaigždė”? Apie mėgstamiausias ir svarbiausias senovės ir dabarties lietuvių sezonines šventes (Kalėdos, Velykos, Rasos) ir kaip jos susijusios su Kosmosu? Kokia yra mums artimiausia žvaigždė ir koks atstumas iki jos? Kokie atstumai iki kitų dangaus kūnų? Kokių dydžių yra planetos, žvaigždės, galaktikos? Ar tikrai mes esame žvaigždžių vaikai? Kodėl taip yra?  Juodoji skylė - paslaptis ar visai ne? Pademonstruosime ir vaizdžiai parodysime bei palyginsime įvairius dangaus kūnus. Ar planetos ir žvaigždės skleidžia garsus? Paklausysime Visatos kūnų garsų - skleidžiamų bangų, kurių žmogaus ausis negirdi ir paaiškinsime, kodėl. Kokiomis priemonėmis galime stebėti dangų?   Praktinė dalis - pažintis su teleskopu. Jei dangus giedra, šviečia Saulė - per teleskopą stebėsime ją. Jei giedros nebus - pažiūrėsime į nutolusius esančius objektus (bažnyčios bokštą, tolimiausios eglės kaštonus ar inkilą medyje ir pan.). Palyginsime vaizdus plika akimi ir per teleskopą. Klausimai - atsakymai.
Geriausia patalpa šiai edukacijai - aktų salė su maksimaliai užtamsintais langais ir didelis baltas ekranas/siena.
Užsiėmimus veda astrofotografas, astronomijos mokslo populiarintojas, privačios observatorijos įkūrėjas Simas Šatkauskas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Nuotolinis kino teatras! Lietuvos istorijos patirtys filme „Radviliada”

Nuo šiol, kino teatru gali tapti bet kuri mokyklos klasė arba bet kurio moksleivio namai, jei mokomasi nuotoliniu būdu! Jei turite kompiuterį (ar kitą įrenginį) bei interneto ryšį – kviečiame vadovėlį vienai pamokai pakeisti į tikrus žmones ir jų tikras istorijas. Filmas RADVILIADA - tai 3 pamokos vienoje: literatūros, istorijos ir pilietiškumo. Filme akcentuojami net du literatūros kūriniai – Jono Radvano ,,Radviliada‘‘ ir Radvilos Našlaitėlio ,,Kelionė į Jeruzalę”. „Radviliada” - tai kinematografinė kelionė per istoriją šeimos, be kurios būtų neįmanoma parašyti XVI a. Europos istorijos. Filmą sudaro 3 novelės ir epilogas. Noveles dedikuojamos trims istoriniams Radviloms: Radvilai Rudajam, Radvilai Juodajam ir Radvilai Našlaitėliui. Per vieną įtakingiausių ir reikšmingiausių XVI a. Europos didikų šeimų pasakojama bendrą mūsų visų istorija, skatinama tolerancija, susidomėjimas savo tautos praeitimi. Skatiname mokytis diplomatinių problemų sprendimų būdų, puoselėti bendražmogiškas vertybes, pagarbą kitoms kultūroms ir jų praeičiai, kelti didžiavimosi savo Tėvyne ir iškiliomis jos asmenybėmis jausmą, vertinti tiek dvasinį, tiek materialųjį kultūrinį, istorinį palikimą ir siekti jį išsaugoti bei perduoti ateities kartoms. Susidomėjus šia paslauga, tereikia užrezervuoti norimą laiką Kultūros paso sistemoje ir mes susisieksime su jumis, suformuosime jums nuorodą ir slaptažodį, instruktuosime kaip peržiūrėti filmą bendrai klasėje ar kiekvienam moksleiviui atskirai namuose. Atsidarę nuorodą, įrašysite jums suteiktą slaptažodį ir štai – kino seansas prasideda ten, kur Jūs bebūtumėte! Filmo peržiūra suteikiama kartu su pagalbiniu dokumentu - paruoštu preliminariu temų sąrašu, kuriuo galės pasinaudoti diskusijoms po seanso. Filmo anonsas: https://www.youtube.com/watch?v=s9NMCUjxQxE


„Chaimo Frenkelio odos dirbtuvės. Kalėdinis žaisliukas“

Argi nebūtų puiku papuošti kalėdinę eglutę mielu, vieninteliu, savo rankomis pagamintu odiniu žaisliuku? Edukacinio užsiėmimo pabaigoje – džiaugsimės savo darbo rezultatais, kurie šventiniu laikotarpiu papuoš eglutes namuose. Edukacijos„Kalėdinis žaisliukas“ metu vaikai gamins odinį žaisliuką Kalėdų eglutei. Proceso metu bus naudojami įvairūs odos darbų įrankiai. Dalyviai turės galimybę išbandyti įvairius odos dirbinių dekoravimo būdus. Yra numatytos kelios žaisliukų rūšys, todėl dalyviai galės rinktis, derinti formas ir puošimo būdus. Žaisliukai yra įvairaus sudėtingumo, todėl jį gali pasigaminti ir pirmokas, ir dvyliktokas.


Senovinio amato karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija,
žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai
kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros
programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta
edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų
pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas
sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir
populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis.
Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys
formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Ar turėčiau siekti savo svajonių, o gal įgyvendinti tėvų suformuotus idealus? Kaip sakė filosofas Kahilas Gibranas, tėvai tėra lankai, per kuriuos vaikai lyg strėlės paleidžiami į pasaulį. Tačiau kaip neretai nutinka, tėvai bando vaikus padaryti panašius į save, iškelia lūkesčius virš jų galimybių juos pasiekti. Ir tuomet atseka neišvengiamas gėdos jausmas, kurį patiriame todėl, kad per daug stengėmės.

Amos Oz (Amos Klausner) – vieno žymiausių gyvų Izraelio rašytojų ir intelektualų, prozininko, žurnalisto, pelniusio daugybę prestižinių literatūrinių apdovanojimų apsakyme „Vėjo prigimtis“ analizuojami dviejų priešingų charakterių ir požiūrių tėvo ir sūnaus santykiai. Tėvas – griežtas kovotojas už laisvę, gyvenimą ir namų šilumą paaukojęs darbui, todėl to paties besitikintis ir iš sūnaus. Sūnus – sentimentalus, meniškos sielos vaikinas, gimęs laisvoje visuomenėje. Šis personažų skirtingumas daro įtaką jų santykiams ir galiausiai nuveda iki tragiškos baigties.

Spektaklyje persipina daug vis dar aktualių šeimos santykių klausimų: apie užspaustas ir nerodomas emocijas, nemokėjimą ar negalėjimą pasišnekėti, nepritarimą atžalų pasirinktam gyvenimo keliui, apie aplinkinių nuomonės svarbą, kai mintis “ką žmonės pasakys” pastatoma aukščiau visko. Nors personažai kalba vyrų lūpomis, spektaklis kelia universalius klausimus skirtus tiek sūnums ir jų tėvams, tiek mamoms ir jų dukroms.

„Bijome kalbėti apie tai, kad esame priklausomi nuo tėvų. Tačiau visiškai nepriklausomiems būti neįmanoma – kad ir kokio amžiaus bebūtume, tėvams visuomet išliksime vaikais. Daug dalykų, ateinančių iš šeimos, mus varžo ir daro priklausomais. Apie tai ir kalbu šiame spektaklyje, pasitelkdamas ilgų monologų formą“, – teigia režisierius Gildas Aleksa.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Muilą naudojame kasdien, tačiau nesusimąstome kaip jis atsirado, kaip prausėsi mūsų seneliai ar proseneliai, ar kokia jo sudėtis. Edukatorės „skalbėjos“ papasakos muilo atsiradimo istoriją, pristatys muilo gamybos būdus, supažindins su skalbimo įrankiais, jų panaudojimu. Moksleiviai ne tik klausysis apie įrankius, bet ir patys skalbs medinėse geldose su metalinėmis bei medinėmis rumbėmis. Po pažinties su skalbimo įrankiais dalyviai bus pakviesti į kūrybines dirbtuves, kur pasigamins individualaus kvapo, formos bei spalvos muilą!


Edukacinis užsiėmimas skirtas 1-5 klasių moksleiviams. Kviečia lankytoją susitikti ant aukšto Vokės upės kranto esančioje didikų Tiškevičių dvaro sodyboje ir parko takeliais leistis į nepamirštamą kelionę, bandant atpažinti, paliesti, užuosti, išgirsti ir pajusti gamtos ir žmogaus sukurto grožio jėgą ir įtaigą. Šimtamečių medžių paunksmėje prisiminsim senuosius parko šeimininkus - jo sumanytojus ir ir kūrėjus. Sužinosime kodėl žmogaus ir gamtos sugyvenimo harmoniją primenantys parkai vadinami peizažo šedevrais? Orientacinio žaidimo metu atkreipiamas dėmesys į reikšmingas parko detales, atliekamos komandinės užduotys. Taip suteikiama galimybė moksleiviams pamatyti įdomiausias parko vietas ir su jomis susipažinti. Sekant nuorodas žemėlapyje, žaidžiamas pažintinis žaidimas, kurio metu žymimi punktai ir surandama kuo daugiau pažymėtų objektų. Antroji užsiėmimo dalis – tai praktinė, kūrybinė užduotis. Naudojant atspaudus su augalų motyvais, grafikos dažais ant maišelio (popierinio arba drobinio) atspaudžiamas paveikslėlis, vėliau dekoruojamas tekstilei arba popieriui skirtais įvairių spalvų dažais. Taip sukuriamas autentiškas dovanų maišelis. Ši užduotis – tai pažinties su parko augalų įvairove, jo botaniniu paveldu, išorinėmis augalų savybėmis rezultatas. Kiekvienas augalas nesunkiai atpažįstamas atspaude. Užsiėmimas pritaikytas vesti bet kuriuo metų laiku, nepriklausomai nuo oro sąlygų, nes parkas įdomus tuo, kad nuolat kinta, keičia spalvas, savo “apdarą” ir sudaro skirtingą, tačiau nepakartojamą įspūdį visais metų laikais. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo 1–4 klasės pasaulio pažinimo ir pagrindinio ugdymo 5-6 klasių gamtos mokslo programas.


Dirbtuvių metu vaikai kurs savo miško pasaką: ant beržo riekės sukonstruos miško gyvūnus, medžius, krūmus, kelmus, įkomponuos samanėlės, gėles, o gal sukurs net baldus miško žvėreliams. Tai laisvos formos kompozicija, kuriama be jokių griežtų taisyklių, taip, kaip vaikams labiausiai ir patinka - fantazuojant ir išlaisvinant kūrybiškumą.
Kuriama tik iš natūralių medžiagų: įvairių dydžių medžio riekučių, pagaliukų, samanų, kankorėžių, akmenėlių, džiovintų gėlių ir kt. Jokio plastiko ir jokių blizgučių! Medžiagos kompozicijai pritaikomos pagal metų laiką, sezonines šventes.
Edukacinės dirbtuvėlės vyksta Druskininkų amatų centre "Menų kalvė", kur yra įsikūrę net 9 skirtingų sričių menininkai. Mokinių grupės gali apsilankyti visose dirbtuvėse bei apžiūrėti parodų salėje kas mėnesį besikeičiančias įvairių kūrėjų parodas. Edukacinis užsiėmimas vyksta Rūtos Kazakevičienės floristikos dirbtuvėje, kur vaikai pamatys gausybę gamtos turtų: ne tik lietuviškos gamtinės medžiagos, bet ir tokių egzotiškų augalų, kaip "budos riešutas", "dramblio ausys", "gervės kuodas" ir kt. Apžiūrėję floristės dirbtuvę, vaikai žais įdomų gamtinį žaidimą.
Edukacinės veiklos metu vaikai susipažins su floristo darbo specifika, pamatys įdomių, neįprastų meno kūrinių, išbandys savo kūrybinius gebėjimus kurdami meninę kompoziciją, kurią parsiveš namo.
Edukaciją veda menininkė floristė Rūta Kazakevičienė.


„AŠ LIETUVA“ virtualios realybės kino kelionė po Lietuvą su Donatu Ulvydu

„Aš Lietuva“ – pirmasis Lietuvos kino istorijoje filmas, sukurtas naudojant profesionalią 360 laipsnių filmuojančią TITAN kamerą, leidžiančią žiūrovui realistiškai patirti paukščio skrydį atsiduriant rodomoje erdvėje. Keliausime kerinčio grožio giriomis, miškais ir kopomis, jūra, ežerais, upėmis ir upeliais. Kartu skrisime virš pilių ir piliakalnių, dvarų ir vienuolynų, bažnyčių ir miestų senamiesčių bei modernios architektūros objektų. Susitapatinsime su Lietuva.

Aš Lietuva – tai antras, plačiai Lietuvoje pristatytas virtualios realybės projektas, po kompiuterių kurtos VR patirties „M.K. Čiurlionio Angelų takais“


Veiklos metu dalyviai susidurs su
iš anksto suplanuotomis, bet užslėptomis inžinerinėmis problemomis. Užsiėmimas intensyvus, bet dalyviai išmoksta labai daug. Mokoma elektronikos pagrindų. Taikomas STEAM mokymo metodas ir „Design Thinking“ (sėkmingų įmonių produkcijos ir paleidimo į rinką metodas). Užsiėmimas pagrįstas tarptautinio "Erasmus+" programos projekto "Think Inside The Box! A methodological STEAM toolkit for schools" metu parengta mokomoji medžiaga, pratestuota du kartus Rumunijoje, Estijoje, Lietuvoje. Po kiekvieno testavimo atlikti tiksliniai metodinės medžiagos pataisymai ir papildymai. Ši veikla skatins mokinio: kūrybiškumą, gebėjimą dirbti komandoje, gebėjimą spręsti problemas, kruopštumą, nuoseklumą, gebėjimą mokytis iš klaidų, gebėjimą išsakyti kritiką, inžinerinius įgūdžius, elektronikos ir programavimo įgūdžius, gebėjimą taikyti išmoktas žinias skirtingose situacijose savarankiškai.


"Atkeliauk ir Paragiauk: Žaisk kaip prieš šimtą metų"

Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Atvykę į Paragių dvarą, seserų rašytojų, rašiusių bendru Lazdynų Pelėdos vardu, gimtinę mokiniai susipažins su dvaro aplinka, statiniais, jų funkcija, muziejaus ekspozicija ir buities rakandais ne tik juos apžiūrėdami, bet ir galėdami paliesti, palaikyti rankose, užuosti. Edukacinės programos metu mokiniai žais folklorinius žaidimus. Žaisdami žaidimus mokiniai ugdys bendradarbiavimo įgūdžius, patirs save grupėje, lavins socialinius įgūdžius ir smagiai leis laiką Paragių parko šimtamečių medžių apsuptyje. Ritos Žukauskienės "Raidos psichologija: integruotas požiūris" teigiama, kad žaidimas "[...] tokia veikla, kuri yra prasminga, teikianti džiaugsmą, atliekama laisva valia ir yra motyvuota iš vidaus, t.y. žaisdamas vaikas neturi išorinių tikslų, jo veiklos tikslas yra pats žaidimas. Žaidimas teikia vaikui džiaugsmą, tačiau kartu jis atlieka daugybę svarbių funkcijų vaiko gyvenime. Jis padeda vaikui išlavinti savo motorinius įgūdžius ir koordinuoti judesius. jis prisideda prie socialinės raidos, nes vaikai mokosi dalytis turimais žaislais ir medžiagomis, keistis vaidmenimis, vaidmeniniuose žaidimuose išbandyti naujus vaidmenis. Jis skatina tokių pažintinių gebėjimų kaip smalsumas, tyrinėjimas, simbolinis mąstymas ir problemų sprendimas [ugdymą]. Žaidimas netgi gali padėti vaikui išmokti kontroliuoti savo impulsus." Todėl pasirinkta forma tobulai tinka šiam kultūrinės edukacijos užsiėmimui, ypatingai šiais "sustabarėjimo" prie kompiuterių ir išmaniųjų telefonų laikais. Atsikvėpti kviečia ir parke įrengtos supynės bei lingynės.


Kviečiame supažindinti mokinius su ukrainiečių liaudies kultūra, taikant inovatyvius filmukų kūrimo metodus.
Mokiniai galės palyginti ukrainiečių ir lietuvių liaudies pasakas, aptarti svarbiausius skirtumus. Patobulinti gebėjimą kurti pasakos planą-scenarijų. Grupėse dailės priemonėmis (plastilinu, pieštukais, akvarele, spalvotu popieriumi) pavaizduos pasaką. Kiekviena grupė išrinks savo operatorių, kuris nufilmuos pasaką, panaudojant savo mobilų telefoną.
Užsiėmimo rezultatas - mokiniai pažins ukrainiečių kūrybą, tradicijas, suvaidinant ukrainiečių pasakų herojus. Taip pat įgis gebėjimą nufilmuoti filmuką mobiliuoju telefonu.
Veiklą įgyvendins psichologė edukatorė iš Ukrainos, kuri bus apsirengusi tautiniu kostiumu.


Istorijos ir literatūros paralelės: tarpukaris (Nuotolinė paslauga)

Tarpukaris – tai laikotarpis, kai Kaunas tampa laikinąja Lietuvos sostine, kai suklesti kultūra ir literatūra. Tai vienas įdomiausių, savičiausių laikotarpių Lietuvoje, pasižymėjęs istorinių bei kultūrinių įvykių įvairove: šioje virtualioje pamokoje moksleivius supažindinsime su tarpukario spauda, Lietuvos universiteto įkūrimu, Valstybės teatro raida, kultūrinėmis draugijomis, rašytojų sąjungomis ir sąjūdžiais („keturvėjininkais“, „trečiafrontininkais“, „šatrijiečiais“), paramos fondais ir premijomis rašytojams. Pamokos metu moksleiviai susipažins ir su svarbiausiomis tarpukario laikotarpio asmenybėmis: Jonu Mačiuliu-Maironiu, J. Tumu-Vaižgantu, K. Binkiu, J. Tysliava, J. Keliuočiu, P. Vaičiūnu ir kt. Apie šį laikotarpį, asmenybes muziejininkai yra sukaupę daug įvairių eksponatų, asmeninių daiktų nuotraukų, įdomių, dar negirdėtų, pasakojimų, tad ši virtuali pamoka yra puiki proga tarpukarį patyrinėti kur kas detaliau.


Kūrybinė edukacija „Rašiklio 3D galimybės meninėje saviraiškoje“

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Užsiėmimą sudarys dvi dalys: literatūrinė viktorina ir kūrybinė dalis su 3D rašikliu. Pirmoje dalyje vaikai žaidybine forma sužais interaktyvią viktoriną, susipažins su pasakos žanru ir jos rūšimis, sužinos apie lietuvių liaudies pasakas ir jų personažus. Panaudojant šiuolaikines informacines technologijas vaikai lengviau įsisąmonins pateiktą informaciją, įgis kultūrinių ir tautinių žinių, tai skatins domėjimąsi vaikų grožine literatūra bei knygų skaitymu. Antroje dalyje pagal pateiktą šabloną dalyviai kurs savo pasakų personažus naudodamiesi naujos technologijos priemone – 3D spausdinimo rašikliu. Vaikai iš prigimties būdami labai kūrybingi ir išradingi nori tyrinėti aplink esantį pasaulį, sukurti daiktus, žaisti su spalvomis, atverti vaizduotę. Vieni tai išreiškia piešdami, o kitų mėgstamas kūrybos būdas yra konstravimas. 3D spausdinimo rašiklio technologija atveria galimybę piešti ir kurti vienu metu. 3D rašiklyje vietoj rašalo yra naudojamas plastikinis siūlas PLA ar ABS. Abu jie yra visiškai saugūs vaikams, netoksiški, neskleidžia nuodingų dūmų. 3D rašiklio naudojimas kuriant reikalauja ne tik fizinio, bet ir psichinio pritaikymo. Kuriant vaikas turi galvoti apie tai, kaip susiję įvairūs elementai trimatėje figūroje, ugdomi susikaupimo įgūdžiai, stiprinami ir lavinami motoriniai gebėjimai, erdvinis mąstymas bei rankų ir akių koordinavimas. Paslaugos metu vaikai išmoks naudotis 3D spausdinimo rašikliu, ugdys kūrybiškumą, kritinį mąstymą, bendradarbiavimą. Sukurtą darbelį bus galima parsinešti namo prisiminimui.
Išvažiuojamoji paslauga bus teikiama: Šventoji, Palangos m., Palangos r., Kretingos m., Kretingos r., Klaipėdos m., Klaipėdos r., Gargždų m., Rietavo m., Rietavo r., Šilalės m., Šilalės r., Pagėgių m., Pagėgių r., Tauragės m., Tauragės r., Rusnės sala, Kintų sen., Ventė, Kuršių nerija.


Užsiėmimo metu kviečiama pasinerti į du pasaulius – mokslo ir meno. Pradžioje dalyviai supažindinami su gintaro susiformavimo istorija. Apsilankoma inkliuzų ekspozicijoje. Žiūrimas pažintinis filmukas "Gintaro miškas" supažindinantis su geologine laiko skale ir prieš 50 mln. metų augusiu gintarmedžių mišku. Apžiūrimi vabzdžių inkliuzai gintare.
Užsiėmimas tęsiamas edukacijų klasėje. Žiūrimas trumpas pažintinis filmas apie šiuolaikinių vabzdžių gyvenimą. Aptariamos vabzdžių rūšys, jų reikšmė gamtai ir žmogui. Edukatorių paruošti vabzdžiai detaliai tyrinėjami mikroskopo pagalba, aiškinamasi jų kūno sandara.
Po to seka kūrybinė dalis - dalyviai supažindinami su koliažo ir asambliažo technikomis, tuomet patys imasi konstruoti pasirinkta vabzdį iš kartono dėžių atraižų, dekoruoja spalvotu popieriumi,  specialiais rašikliais. Užsiėmimo pabaigoje aptariamos mokinių sukurtų vabzdžių konstrukcijos. Akcentuojamas vabzdžių gyvenimo būdas, jų reikšmė aplinkai. Mokiniai skatinami diskutuoti apie savo patirtis su vabzdžiais.
Žaisminga forma įtvirtinamos gamtos apsaugos ir tvarumo idėjos.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija Rasų kapinės - „Vilniaus nekropolis“

Edukacinė programa vyks seniausiose ir gražiausiose Rasų kapinėse, įsikūrusiose Ribiškių kalvyno terasose. Šį respublikinės reikšmės paminklą verta patyrinėti keliais aspektais. Edukacinės programos tikslas supažindinti dalyvius su Rasų kapinių senąja dalimi ir jos topografija: kapinėse galima išskirti atskirus kvartalus ir alėjas, turinčias skirtingus pavadinimus: Literatų kalnelis, Profesorių alėja, Angelų kalnelis. Aplankyti čia palaidotų žymių lietuvių kapus, susipažinti su profesorių, visuomeninių veikėjų, dailininkų, muzikantų ir sukilimo vadų gyvenimais ir nuveiktais darbais. Gyvai tyrinėjant Rasų kapinių aplinką, gilinti moksleivių žinias antkapinių paminklų stilių įvairovėje: koplyčios, kolumbariumai, sarkofagai, obeliskai, angelų skulptūros. Gebėti juose rasti paslėptas menines detales ir senuosius įrašus. Šios programos metu moksleiviai įtraukiami į mokymosi procesą, supažindinami su Lietuvos istorinėmis asmenybėmis, kapinių architektūriniu paveldu, tai padės mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir bendrąsias kompetencijas bei ugdyti pilietinį ir kultūrinį – istorinį sąmoningumą. Istorinis pasakojimas papildytas vizualine medžiaga - senovinėmis nuotraukomis, citatomis, muzikiniais intarpais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė programa „Užgavėnės" (5 - 8 kl.)

Skatinti moksleivių domėjimąsi Užgavėnių šventės tradicijomis.
1. Pajusti šventinio karnavalo nuotaiką.  2. Analizuoti kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas. 3. Akcentuoti žmogaus veiksmų svarbą, budinant ir žadinant žemę, skatinant augimo galias. 4. Skatinti persikūnyti į mėgiamus persirengėlių būrio personažus, aptarus jų elgseną ir paskirtį Užgavėnių šventėje. 5. Mokytis papje maše technikos. 6.	Mokytis interpretuoti tradicinio meno kūrinius.  7. Ugdyti ekologinį sąmoningumą, kūrybinėje veikloje naudojant antrines žaliavas.
Pristatomos elitinės Užgavėnių tradicijos Vakarų Europoje ir Lietuvoje. Didesnis dėmesys skiriamas kaimo Užgavėnių apeigoms: pasivažinėjimo, laistymosi, supimosi, būrimų prasmėms. Akcentuojamas apeiginis pasidalijimas maistu, simbolinė vaišių gausa, gamtos permainas lemiantys žmogaus veiksmai. Pristatomi persirengėlių būrio personažai: gyvūnų pavidalo, žmogaus pavidalo, antgamtinių padarų pavidalo kaukės: mokiniai persikūnija į pasirinktą personažą, panaudodami kailinius, veltinius, nagines, klumpes, virves, šieną, pakulas,  lovatieses ir kt.  Didesnis dėmesys skiriamas seniausioms - gyvūninėms kaukėms. Kuriamos persirengėlių būrio oracijos. Šokami Užgavėnių šokiai. Kaukė gaminama papje maše technika. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.
Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas Lietuvoje ir Vakarų Europoje, analizuos svarbiausias šventės apeigas, kurs personažus,  pasigamins Užgavėnių kaukę papje maše techniką, realizuos savitas kūrybines idėjas.
Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patritis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Tel. nr.:  +370 60120070.


Edukacinis užsiėmimas "Velnių gyliava" skirtas supažindinti mokinius su lietuvių mirusiųjų paminėjimo papročiais, Vėlinių tradicijomis, chtoniškuoju lietuvių mitologijos pasauliu. Jo metu dalyviai sužinos, kaip į mūsų kultūrą atkeliavo kitų tautų mirusiųjų paminėjimo šventės, pavyzdžiui - Helovinas. Iš kur ši šventė atkeliavo? Ar ji turi kokių nors sąsajų su lietuvių šventėmis? Atlikdami įvairias kūrybines užduotis, žaisdami orientacinį žaidimą mokiniai sužinos, kaip pomirtinį pasaulį įsivaizdavo mūsų protėviai bei kokios lietuvių mitologinės būtybės buvo siejamos su pomirtiniu gyvenimu. Įvairių daiktinių priemonių ir karnavalinių kostiumų pagalba mokiniai galės įsikūnyti į Helovino šventės ir lietuvių mitologijos pasaulio personažus. Užsiėmimas gali būti vykdomas rudens sezono metu.


Paveikslėlių knygų paslaptys. Nuotolinė literatūros ir dailės pamoka su Aušra Kiudulaite

Šioje nuotolinėje pamokoje vaikai turės galimybę ne tik sužinoti tarptautiniu mastu įvertintos kūrėjos Aušros Kiudulaitės knygų paslaptis, bet ir susipažinti bei išbandyti jos unikalią koliažo techniką. Tai, kad unikaliems darbams tereikia kartais pačių paprasčiausių, po ranka esamų priemonių, gali mus visus labai nustebinti. O kad kiekvienas vaikas yra pats nuostabiausias kūrėjas susitikimo metu tuo ir įsitikinsime. Kartais mūsų miegančiam kūrybiškumui tereikia tik nedidelio paskatinimo ir padrąsinimo improvizuoti. Aušros Kiudulaitės išgryninta metodika, integruojant dailės ir literatūros žanrus, praplės žinias apie paveikslėlių knygų unikalumą, apie vizualios kalbos svarbą šiuolaikiniame gyvenime, įkvėps nebijoti ieškoti savo paties unikalumo, savo unikalaus balso ir juo drąsiai kalbėti. Pamokos vedamos autorės iliustruotomis ir sukurtomis knygomis "Laimė yra lapė”, "Draugystė ant straublio galo", "Maksas ir 92 musės", bei "Pasakojimas apie katiną ir tulpę" motyvais. Visas knygas vienija draugystės, meilės, vilties ir buvimo kartu su kitais, buvimo unikaliais ir ypatingais temos. Šitos temos yra puiki proga ne tik apie jas pakalbėti, bet ir pasistengti vienas kitą išgirsti.


Paslauga yra aukštos meninės ir kultūrinės vertės ir pasitelkiama kultūros paveldo aukštos kokybės komunikavimo formas, per Oratorystės meną. Užsiėmimų metu dalyviai sužinos apie scenos kultūros, bei suvoks esminius dalykus apie viešąjį kalbėjimą. Po užsiėmimo dalyviai  labiau suvoks į ką reikia kreipti dėmesį kalbant viešai ir kaip įveikti jaudulį. Ši paslauga stiprina kultūrinį identitetą ir sąmoningumą, kadangi dalyviai tiesiogiai įtraukiame į veiklą aiškinantis viešojo kalbėjimo principų.


Biržų rajono savivaldybės Jurgio Bielinio viešoji biblioteka

Programos tikslas - skatinti lietuvių tautosakos pažinimą ir puoselėjimą per mitinių būtybių pristatymą, siekiant didinti kultūrinį sąmoningumą ir ugdyti kūrybiškumą. Uždaviniai: 1. Remiantis tautosakos kūriniais supažindinti su lietuvių liaudies pasakų mitinėmis būtybėmis atskleidžiant jų būdingus bruožus ir vaidmenį tautosakoje; 2. Analizuoti, kaip šios būtybės atspindi senovės lietuvių tikėjimus ir pasaulėžiūrą; 3. Edukacijoje naudoti įvairią interaktyvią veiklą, skatinančią dalyvių įsitraukimą, bendradarbiavimą ir kūrybiškumą.
Senovėje žmonės tikėjo įvairiomis mitinėmis būtybėmis. Nesuvokdami gamtos reiškinių, jos paslapčių sukūrė padavimus apie kaukus, aitvarus, milžinus, raganas, velnius, nykštukus ir kt. Užsiėmimo metu sukuriama atmosfera, kurioje dalyviai gali patirti pasakų magiją ir jų mitinių būtybių žavesį. Dalyviai įtraukiami į pasakojimo pasaulį, pasitelkiant įvairias vizualias priemones. Diskusijos metu išsiaiškins kokia buvo šių mitinių būtybių kilmė, paskirtis,  elgesys susidūrus su žmonių pasauliu. Klausydami pasakojimų, sakmių, mindami mįsles, prisimindami patarles ir priežodžius, dainuodami sutartines, žaisdami lietuvių liaudies žaidimus, ratelius, dalyviai pagilins bendrojo ugdymo programoje įgytas etnokultūros žinias. Atliekant kūrybines užduotis bus skatinamas kūrybiškumas ir saviraiška. Dalyviai turės galimybę kurti savo meninius darbus, įkvėptus lietuvių pasakų mitinių būtybių. Užduotys parenkamos atsižvelgiant į edukacijos dalyvių amžių ir gebėjimus.


Edukacinė programa "Dingusi Erkiulio pensnė"

Šakių rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Kudirkos Naumiestis–pasienio miestelis, įsikūręs Širvintos ir Šešupės santakoje, prie vienos iš seniausių, ilgiausiai nepakitusios, 500 metų Europos sienos, garsėja čia gyvenusiais, dirbusiais, kūrusiais iškiliais asmenimis: gydytoju, varpininku, Tautiškos giesmės autoriumi V.Kudirka, kunigu A.Tatare, rašytoju P.Mašiotu, poete P.Orintaite, Nepriklausomybės akto signataru, vyskupu J.Staugaičiu ir kt. Spaudos draudimo laikais Naumiestis buvo garsus knygų gabenimo centras. Nuo 1885 m. knygnešio darbą pradėjo J.Luobikis, lietuviškos spaudos gabenimą ir platinimą organizavo A.Baltrušaitis-Antanėlis, M.Barzdaitytė, J.Urbaitis-Bovelninis ir kiti. Knygnešystė – paslaptingas, pavojingas, įvairiausiais būtais ir nebūtais pasakojimais apipintas užsiėmimas, tarsi koks sunkiai išnarpliojamas detektyvas... Ir būtent šiame unikaliame ir įdomiame Lietuvos kampelyje netikėtai pasirodęs Agatos Kristi knygų personažas seklys Erkiulis Puaro edukacijos dalyvius įtrauks į detektyvinį veiksmą, kurio metu keliaudami pagal nuorodas jie ieškos dingusio daikto. Detektyvas Erkiulis, išgėręs rytinę arbatą, išėjo pasivaikščioti ir pametė pensnę... Edukacijos dalyviai atliks proto aštrumo ir sumanumo reikalaujančias užduotis. O kad galėtų jas atlikti, aplankys žymiausias Kudirkos Naumiesčio vietas ir lankytinus objektus (dalis jų yra kultūros paveldo objektai): barokinę Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčią, didžiules betonines, sulig gyvenamuoju namu, liaudies meistro P.Sederevičiaus skulptūras, paslaptingą koplyčią, V. Kudirkos skverą ir paminklą, žavųjį Širvintos taką, Šešupės ir Širvintos santaką, tiltą per Šešupę, vedantį link Mažosios Lietuvos žemių, kurio kitoje pusėje dabar jau nebe Lietuva, o Kaliningrado sritis. Būtent čia ir ėjo knygnešių keliai, buvo gabenamos neįkainojamos vertybės – lietuviška spauda ir knygos, vyko detektyvinių istorijų vertos knygnešių ir žandarų gaudynės. Greičiausių ir nuovokiausių dalyvių laukia siurprizas. Tai kas gi greičiausiai suras dingusią Erkiulio pensnę?


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Vokiečių kultūrinis palikimas Vilniuje“ iš ciklo kultūrų atspindžiai Vilniuje

Valdant didžiajam kunigaikščiui Gediminui formuojasi vokiečių bendruomenė. Didžiojo kunigaikščio raštininku tampa vokietis pranciškonas Bertoldas. Vokiečiai stato seniausią Vilniuje Mikalojaus bažnyčią, tiesia vandentiekį, atstatinėja Valdovų rūmus, vadovauja pinigų kalyklai, tiesia tiltus, kuria amatininkų cechus, o vokiečių kilmės Vilniaus vyskupas Motiejus Trakiškis, lanko Vytauto Didįjį mirties patale. Nuo 16a. vidurio dabartinėje Vokiečių gatvėje telkėsi vokiečių kolonija. Šioje gatvėje gyveno garsusis pirklys Hanula, pinigų kalyklos vadovas Ulrichas Hozijus, žymusis Vilniaus architektas J. K. Glaubicas. Ekskursijos tikslas sudominti ir įtraukti mokinius į gyvą mokymosi procesą, supažindinti su Lietuvoje gyvenusia vokiečių bendruomene, jos religija, papročiais, svariu indėliu į Lietuvos istoriją, išlikusiu kultūriniu ir architektūriniu paveldu. Pagrindiniai ekskursijos uždaviniai supažindinti mokinius su svarbiausiomis Vilniaus senamiesčio vietomis, asmenybėmis, istoriniais reliktais ir meninėmis detalėmis, glaudžiai susijusiomis su vokiečių bendruomenės istorija ir kultūra. Skatinti mokinius iškelti klausimus apie tautinių bendruomenių gyventojus, atkreipti dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius. Ugdyti pastabumą ir gilinti žinias, religinių konfesijų įvairovės klausimu. Skatinti vaikų toleranciją ir supratimą apie daugiatautį Vilnių ir jo kultūrinę aplinką. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacinius, teminius žaidimus padedančius suprasti istorinį pasakojimą, tyrinėti, interpretuoti ir sujungti istorijos faktus ir kultūros ženklus į vieną visumą, skatinant vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą ir pagarbą kitoms tautoms ir religijoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Edukacinės programos „Šakočio kelias iki mūsų stalo”. Sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite gamybos procesą, lankysitės vieninteliame pasaulyje šakočių muziejuje. Iš ko ir kaip kepamas šakotis? Kuo skiriasi šakotis nuo „baumkūcheno“? Kokį šakotį mūsų protėviai kepė akmens amžiuje? Koks buvo mėgstamiausias legendinės kunigaikštienės Barboros Radvilaitės desertas? Atsakymus į šiuos ir daugiau klausimų sužinosite pas mus apsilankę ir paragavę atviroje židinio liepsnoje ką tik iškepto šakočio. Programos metu ne tik sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite visą gamybos procesą, bet ir patys jame dalyvausite ir, žinoma, ragausite. Po profesionaliai įgarsinto filmo peržiūros, programos dalyviai savo žinias apie šakotį įtvirtins atsakinėdami į edukatorės užduodamus klausimus, o teisingai atsakiusiųjų lauks staigmenos. Degustacijos metu svečiams patiekiama dar dviejų rūšių tradicinių skanėstų. Tai puiki galimybė paskanauti kitokių šakočių ir palyginti jų skonius. Edukacinės programos tikslas ugdyti tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę, puoselėjant etnokultūrą bei išsaugant tradicijas. Ši edukacinė programa vyksta specialioje salėje, talpinančioje iki 60 mokinių. Interjeras primena uolą ir grąžina mus į akmens amžiaus laikus, nuo kurių ir prasidėjo šakočio atsiradimo istorija. Edukacija pradedama šakočio kepimu židinyje, ant atviros ugnies. Kepimo metu rodomas filmukas, pasakojama apie šakočių kilmę, jų rūšis, senuosius ir dabartinius kepimo būdus. Klausantis pasakojimo apie šakočius, dalyviai pakviečiami ragauti kelių rūšių šakočio ir vaišintis arbata. Mokiniai supažindami su pirmosiomis žiniomis apie šakotį rašytiniuose šaltiniuose, kaip senovėje buvo kepami šakočiai, kokie populiariausi kepimo būdai menami, kas dažniausiai kepdavo šakočius ir kodėl jų receptai buvo laikomi paslaptyje, kada į Lietuvą atkeliavo šakotis ir kas pirmieji jį pradėjo mūsų šalyje kepti. Dalyviai supažindami su skirtingų Pasaulio šalių šakočio analogais.


Kelmės rajono savivaldybės Žemaitės viešoji biblioteka

Daugiau nei pusšešto šimto metų trunkantis Kelmės miesto vystymasis yra turtingas savo istorija. Miestelis buvo įvairus religinėmis konfesijomis, socialinėmis bei etninėmis grupėmis. Kiekviena etninė ar religinė bendruomenė paliko pėdsaką miestelio raidos istorijoje. Čia buvo įsikūrę škotų, lenkų, vokiečių, tačiau gausiausia buvo žydų bendruomenė – iki 1941 metų  pusė Kelmės gyventojų buvo žydai. Tarpukaryje Kelmėje veikė nemažai kepyklų, kuriose kepė pyragus, bandeles, duoną ir ypač visų mėgstamus beigelius. Veikė Šachtino, Paglinskio, Chaimo Yavneho, Adlerio, Dombo, Melo, kelios ne žydams priklausiusios kepyklos. Dar prieš karą Kelmės konditeris Vladas Gailius sukūrė pyrago receptūrą, kuris nuo 1948 metų buvo kepamas ir žinomas kaip „Žemaičių pynė“.  Liudininkų teigimu, savo receptūra ir forma jis primena žydų šabo kepinį chalą. Pyragas kepamas daugiau nei 80 metų, dabar tai yra sertifikuotas tautinio paveldo produktas – Kelmės pyragas, kurį kepa VK „Kelmės prekyba“ kepėjai. Edukacijos dalyviai sužinos ne tik kitokią, mažai žinomą Kelmės miesto pusę, kurioje didelį vaidmenį kūrė kitų tautų bendruomenės, o labiausiai – žydai, bet ir turės progą paragauti čia pat pjaustomo ir su visokiomis uogienėmis, pienu, arbata patiekto Kelmės pyrago.


MUZIKOS PASLAPTYS (1-4 KLASEI) MUZIKOS SVETAINĖJE

Interaktyvių susitikimų ciklas MUZIKOS PASLAPTYS I – tai unikali galimybė susitikti, pabendrauti ir susipažinti su iškiliais Lietuvos muzikais, jų atliekama muzika ir instrumentais. Susitikimų metu galima ne tik muzikuoti (taigi, susipažinti su instrumentais iš arti), bet ir žiūrėti vaizdo įrašus, praturtinti susitikimus garsiausių atlikėjų garso ir vaizdo įrašais bei pačių atlikėjų – susitikimų herojų – iškiliausiais koncertais, animaciniais filmais. Itin vertinga, kad susitikimų metu, galima sužinoti apie atlikėjų vaikystę, pamatyti jų vaikystės nuotraukas bei vaizdo įrašus. Kiekvienas atlikėjas gali plačiai pristatyti ne tik savo kelią į muziką, bet ir savo instrumentą, jo sandarą, muzikavimo ypatybes ir pan. Ypatinga projekto vertė – galimybė laisvai derinti susitikimų laiką, vietą ir temas. Pedagogai drauge su moksleiviais gali pasirinkti ar akcentuoti pažintį su iškilomis asmenybėmis, ar pasinaudoti iš arti susipažinti su visais instrumentais: styginiais orkestro instrumentais (smuikas, altas, violončelė, kontrabosas), mediniais pučiamaisiais (fleita, obojus, klarnetas, fagotas), variniais pučiamaisiais (valtorna, trimitas, trombonas, tūba), mušamaisiais, liaudies instrumentais (kanklės, birbynė), fortepijonu, vargonais, klavesinu ir pan. Interaktyvių susitikimų ciklas leidžia rinktis susitikimus ir akcentuojant epochų muziką (barokas, klasicizmas, romantizmas, šiuolaikinė muzika ir pan.), ir žanrus (simfonijos, operos, kamerinė muzika ir t.t.), ir džiazą ar lengvąją pop muziką, programinę muziką vaikams ir pan.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Kuo mažesni vaikai, tuo rimtesni jų žaidimai... Edukacijoje, skirtoje smalsiems 7-9 metų tyrinėtojams, keliausime laiku 150 metų atgal ir atrasime žymaus Lietuvos veikėjo Jono Šliūpo vaikystės svajones ir žaidimus. Pasitelkę kūno pojūčius ir galingiausią mažųjų ginklą – vaizduotę – tyrinėsime neatrastas žemes ir svarstysime, kaip pasaulį matė ir jautė XIX a. pabaigos vaikai. Ir įsitikinsime – niekada ne vėlu pradėti ir visada per anksti baigti svajoti, nes tai pati maloniausia mankšta pasaulyje.
Edukacinis užsiėmimas ugdys vaikų kritinio mąstymo ir kūrybiškumo, kultūrinę, socialinę, komunikavimo kompetencijas. Jis praturtins ugdymo procese įgytas geografijos, pasaulio pažinimo, lietuvių kalbos žinias ir meninės raiškos gebėjimus. Edukacijos metu kartu sieksime dekonstruoti vaikystės fenomeną jį atskleidžiant per skirtingų istorinių laikotarpių gretinimą. Mažieji edukacijos dalyviai empatiškai įsitrauks į šį kismo procesą, kuomet, prieš 150 metų, šis svarbus asmenybės formavimosi periodas tik buvo pradėtas suvokti iš esmės ir įgavo būdingus bruožus - teisę į žaidimus, rūpestį, lavinamąsi.


Lietuvoje barokas apima beveik 200 metų laikotarpį. Tai buvo vienintelis europinis stilius, nė kiek nepavėlavęs į Lietuvą. Barokinių bažnyčių architektūra per du šimtmečius pasiekė iki tol nematytą įvairovę ir puošnumą. Barokas – viena išskirtiniausių ir gerai žinomų kultūros šakų, aukštinantis grožį, visada primenant žmogaus trapumą, mirtį. Labiausiai žinoma frazė: „Memento mori” – prisimink, kad mirsi. Todėl stengiamasi gyvenimą žemėje papuošti. Baroko architektūrai didžiausią įtaką turėjo Renesanso kultūra. Tačiau už pastarąjį stilių Barokas yra kur kas didingesnis, ryškesnis ir prabangesnis. Jame pilna veržlumo, neužbaigtumo, spindinčios prabangos – dalykų, reprezentuojančių didikų kilmę ir turtą. Kadangi tai buvo pasipriešinimas Reformacijai, buvo norima parodyti, kokia katalikybė yra didi. Baroko stilius suklestėjo bažnytiniame mene: puošnus ir įspūdingas bažnyčių dekoras turėjo mokyti , o ir dabar moko, žavėtis, stebinti, patraukti ir įtikinti. Architektūra, skulptūra, tapyba, reali ir iliuzinė erdvė, šviesa barokinėse bažnyčiose susiliejo į neišardomą visumą.


Edukacinė programa „Įamžinta istorinė patirtis Signatarų alėjoje“

Ukmergės kraštotyros muziejus kviečia į edukaciją – ekskursiją „Įamžinta istorinė patirtis Signatarų alėjoje“, edukacija vyks vieno iš signatarų – Prezidento Antano Smetonos dvaro parke. Tai bus lyg alternatyvi istorijos pamoka gamtos prieglobstyje. Aktyvaus pasivaikščiojimo metu edukacijos dalyviai susipažins su Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarais. Diskutuosime apie signatarų reikšmę Lietuvai, jų įamžinimą bei tai, kodėl vieni signatarai Lietuvos visuomenėje yra gerai žinomi, o kiti – pamirštami. Sužinosite, kuris signataras buvo laikomas turtingiausiu to meto Lietuvos žmogumi, papasakosime apie signatarą, pasirašinėjusį netgi keliasdešimčia slapyvardžių bei išgirsite kitas, kartais labai netikėtas, signatarų gyvenimo istorijas. Edukacija vyks išskirtinėje erdvėje: parke, kuriame yra suformuota ąžuoliukų alėja, skirta įamžinti Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarams. Edukacijos metu ne tik geriau susipažinsite su Vasario 16-osios Akto autoriais, bet ir pasivaikščiosite vingiuotu parku, kuris įamžina istorinę atmintį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Tavo klasė - tavo kino teatras! Stiprybės, gerumo ir pasiaukojimo pamokos su dokumentiniu filmu “Prieš parskrendant į žemę”

Nuo šiol, kino teatru gali tapti bet kuri mokyklos klasė arba bet kurio moksleivio namai, jei mokomasi nuotoliniu būdu! Jei turite kompiuterį (ar kitą įrenginį) bei interneto ryšį – kviečiame vadovėlį vienai pamokai pakeisti į tikrus žmones ir jų tikras istorijas. Arūno Matelio filmas “Prieš parskrendant į žemę” kviečia į stiprybės pamokas, nukeliančias į sergančių vaikų kasdienybę Vilniaus pediatrijos ligoninėje. „Būdamas šioje sunkiai sergančių vaikų ligoninėje galėjau stebėti reiškinį, kuris mane inspiravo šiam filmui. Pamačiau, kad vaikai ir jų tėvai, nepaisant egzistuojančio nerimo ir skausmo, dažnai atrodo laimingesni už tuos, kurie yra už ligoninės sienų. Kodėl? Kaip tai gali būti?“ – klausia filmo autorius A. Matelis. Susidomėjus šia paslauga, tereikia užrezervuoti norimą laiką Kultūros paso sistemoje ir mes susisieksime su jumis, suformuosime jums nuorodą ir slaptažodį, instruktuosime kaip peržiūrėti filmą bendrai klasėje ar kiekvienam moksleiviui atskirai namuose. Atsidarę nuorodą, įrašysite jums suteiktą slaptažodį ir štai – kino seansas prasideda ten, kur Jūs bebūtumėte! Filmo peržiūra suteikiama kartu su pagalbiniu dokumentu - paruoštu preliminariu temų sąrašu, kuriuo galėsite pasinaudoti diskusijoms po seanso. Filmo anonsas: https://youtu.be/7ZMvyOQ_vi4


Edukacijos metu edukacijos dalyviams demonstruojama grūdinės kultūros iš kurių gaunami miltai, duonai, pyragui, bandelėms. Kartu su dalyviais minkoma tešla bandelėms, gaminamas įdaras, formuojamos bandelės, kepamos krosnyje. Kol kepa bandelės, programos dalyviai žaidžia tradicinius lietuviškus žaidimus, piešia bandeles, dainuoja dainas. Iškeptas bandeles valgo užsigerdami žolelių arbata.


Edukacinis užsiėmimas "Ateities kapitonai"

Edukacinio užsiėmimo pagrindas – ieškojimas motyvuoto atsakymo pateiktai formulei pagrįsti: ar tiesa, kad LAIVAS = VALSTYBĖ? Į atsakymų paieškas leisis komandinių principu tyrinėdami jūrinį paveldą – skirtingų laikotarpių bei paskirčių laivus, laivų modelius, aiškindamiesi jų architektūrinę struktūrą bei kas jų varomoji jėga, identifikuodami galimos laivo įgulos sudėtį bei funkcijas. Aptardami nūdienos realijas, mokysis atpažinti pagrindinius valstybės funkcionavimo, išlikimo elementus. Pasitelkiant šiuolaikiškus, į kritinį mąstymą orientuotus metodus, dalyviai stengsis įvardinti savo vaidmenį, apsibrėžti savo teritoriją bei laisvės, atsakomybės, priklausomybės ribas Lietuvos, kaip valstybės suvokimo ribose. Susipažinę su valstybės apibrėžtimi, mokysis ieškoti, atpažinti valstybės valdymo elementus laive, nuosekliai, bet skirtingais metodais spręsdami vis sudėtingesnius uždavinius: LAIVO „X“ = VALSTYBĖS GYVENTOJAI / LAIVO „X“ = VALSTYBĖS TERITORIJA / LAIVO ĮGULA = VALSTYBĖS „X“ Išsiaiškinę visus nežinomuosius, užsiėmimo dalyviai kurs Ateities kapitonų vizijas. Edukacinis užsiėmimas „Ateities kapitonai“ orientuotas į asmeninio santykio su valstybės realijomis paieškas. Pačių atrasti raktiniai žodžiai, tokie kaip teritorija, siena, riba, laisvė, varikliai, gyventojai, valdžia, įgula, atsakomybė, jūra ir daugelis kitų, padės atpažinti laivą valstybėje, valstybę laive. Padės suvokti jūrinę Lietuvą. Paakins ieškoti savo vietos joje. Pakvies tapti ateities kapitonu.


Ar kada nors girdėjote kur atsirado tapyba ant vandens ir kokie buvo pirmieji piešiniai? Ar daug laiko ir pastangų reikalauja
nupiešti tokius piešinius? Bei kaip jie gali būti perkeliami ant popieriaus? Visa tai ir dar daugiau sužinosite sudalyvavę
edukacijoje. Tapyba ant vandens - tai meninė-terapinė edukacija, kurioje patirsite visus nepakartojamus pojūčius piešiant ant vandens, atsipalaiduosite ir pasinersite į gražiausias spalvas. Tapyba ant vandens yra unikali tuo, kad nerasime nei vieno vienodo piešinio. Kiekvienas piešinys yra vienintelis ir nepakartojams, o piešti gali nuo pačio mažiausio iki vyriausio, nes tai nereikalauja jokių meninių sugebėjimų ar žinių. Edukacijos metu lavinsime pasitikėjimą savimi, dėmesio sutelkimą,
kūrybiškumą, bendravimo ir derybų įgūdžius, toleranciją vienas kitam ir dar daugelį kitų įgūdžių...


Dailės užsiėmimą veda vaikiškų knygų rašytojas – iliustratorius Dainius Šukys. Tikslas - per dailę skatinti vaikų domėjimąsi knyga, tobulinti jų meninius įgūdžius, saviraišką, ugdyti kūrybines kompetencijas, atitinkančias vaikų amžių. Edukacijos metu rašytojas skaito savo parašytą ir iliustruotą pasaką „Skaniausias vaikas“. Po to pasakoja kaip gimsta pasakų idėjos ir kokias naudoja priemones sukurti emocianalias iliustracijas. Dailininkas piešia lentoje pasakos „Skaniausias vaikas“ personažą – raganos katiną Juodulį. Demonstruoja kaip nesudėtingai, keliomis linijomis suteikti katinui vienokią ar kitokią nuotaikos išraišką, savitumą, charizmą, emociją. Vaikai gauna dailininko sukurtas ir paruoštas užduotis - popierinius raganos katino karpinius. Užduotis – pagal pasakos tekstą sudėlioti atitinkamą katino nuotaiką. Paieškoti kitų galimų išraiškų. Naudojant tas pačias detales atkurti „Skaniausio vaiko“ pasakoje Juodulio katino išgyvenimus bei emocijas. Pvz.: „ –Aštrių pipirų man nenešk. Aš jų nemėgstu, – nusipurtė nuo minties Juodulys.“ „– Skaniausias vaikas! Noriu jo paragauti! – išrietė nugarą katinas.“ „– O be virtų bulvių nieko daugiau nėra? – nukabino nosį katinas.“ „Katino pilvas urzgė ir jam buvo šalta.“ „– Su smėliu tai nevalgysiu. Dantyse girgždės, – išvydęs Jonuko plaukuose smėlį sukniaukė Juodulys.“ Užsiėmimo metu mokinukai lavina vaizduotę, kuria savarankiškai, vysto mažąją motoriką. Kiekvienas atsiskleidžia kaip individualus savo pasaulio, erdvės, personažų kūrėjas. Vaikai per pasakas, dailę pažįsta pasaulio vertybes. Kurdami pajunta kūrybos laisvę ir jos grožį. Menas ugdo juos kaip individualias asmenybes. Žadina kiekviename tūnančius sugebėjimus, skatina pasitikėti savimi ir atskleisti savo talentus. Edukacinio užsiėmimo metu autorius atsižvelgdamas į vaikų amžiaus grupę parenka užduočių sudėtingumą. Programą sudaro 45 minučių užsiėmimas.


Įsijausite į tikrus detektyvus ir seksite nusikaltėlio pėdsakais (paliktais įkalčių maišeliais su užduotimis), siekiant išsiaiškinti, kas išdrįso pavogti paties prof. Liudo Mažylio atrastą ir Pasvalio krašto muziejui padovanotą Vasario 16-osios Lietuvos Nepriklausomybės akto originalo kopiją. Detektyvinis tyrimas nuves prie 12 lankytinų objektų Pasvalio mieste, kuriuos detektyvai ne tik nuodugniai apžiūrės ieškodami įkalčių, bet ir susipažins su jų atsiradimo istorija, savybėmis bei išskirtinumu. Keliausite pagal paliktus nusikaltėlio pėdsakus – įkalčių maišelius, kurių iš viso yra 12. Įkalčių maišeliuose rasite užduotis, kurias įvykdžius sužinosite kitus maršruto objektus. Užduotys yra įvairaus pobūdžio ir sudėtingumo.


Kelionė į save su pasaulio muzikos garsais

Senovės žmonės jautė, jog garsai ir muzika magiškai sujungia aukštybių ir požemių galias, suvienija protą ir kūną bei sutelkia dėmesį į esamos būklės priežastį. Garso banga padėdavo sukaupti valią ir greičiau susigrąžinti fizines, psichologines, dvasines jėgas, nuraminti protą ir atgauti dvasinę pusiausvyrą. Šiais laikais garsas ir muzika taip pat naudojami gydyti įvairiausias psichologines, dvasines ar fizines ligas, o jų teigiamas poveikis pagrįstas ir mokslu.
Pagrindinis užsiėmimo tikslas - padėti visapusiškai atsipalaiduoti, nuraminti protą ir mintis, eiti doros keliu bei suvokti save, savo pojūčius bei laimės priežastis, kurios dažnu atveju slypi paprastuose, elementariuose dalykuose arba mumyse. Tai padės ugdyti sąmoningą, teisingomis, pozityviomis vertybėmis bei norais grįstą jauną, augančią kartą.


Tatuiruočių dirbtuvės - Baltų genčių simboliai

Ar norėtumėte sužinoti, kaip senovės lietuviai suvokė pasaulį ir kaip jų simboliai gali įkvėpti jūsų kūrybiškumą? Kviečiame jus į unikalią edukaciją „Tatuiruočių dirbtuvės – Baltų genčių simboliai“!

Ši edukacija skirta 5-10 klasių mokiniams, kur jie sužinos apie senovės lietuvių mitologiją, kosmogoniją ir simboliką. Per interaktyvias paskaitas, grupines diskusijas ir kūrybinius užsiėmimus mokiniai išmoks kurti ir interpretuoti senovės simbolius. Kulminacijoje – specialūs laikini tatuiruočių dažai, kuriais mokiniai galės piešti ant savo kūno sukurtus simbolius!

Tai ne tik puiki proga lavinti kūrybiškumą ir kritinį mąstymą, bet ir unikali patirtis, padedanti geriau suprasti mūsų kultūrinį paveldą. Prisijunkite ir atraskite senovės lietuvių pasaulio magiją!


Meno terapija pagrįsta supratimu, kad mūsų kūriniai gali padėti suvokti kas esame, padėti išreikšti jausmus ir mintis, kurių negalime išreikšti žodžių pagalba. Ji ne tik teikia mums didelį malonumą ir estetinį pasitenkinimą, bet ir skatina savęs pažinimą, ugdo mus kaip asmenybes, nuteikia pozityviai. Užsiėmimų tikslas – suteikti dalyviams teigiamų emocijų. Uždaviniai – skatinti kūrybiškumą, atskleisti mokinių meninės raiškos gebėjimus, lavinti estetinį skonį, mokyti atsipalaiduoti atliekant kūrybines užduotis. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai tampa kūrėjais. Jiems pateikiamos kūrybinės užduotys ir priemonės – natūralios medžiagos tokios kaip druska, vanduo, akmenukai, žemė bei pagalbinės medžiagos – popierius, guašas, akvarelė. Ši veikla nereikalauja gebėjimų piešti. Užsiėmimuose vyksta nenuspėjamas žaidimas dailės priemonėmis bei technikomis. Siekiama pažinti save, o ne sukurti vertingą darbą. Numatomas rezultatas – paveikslas, kurį dalyviai pagal tam tikras instrukcijas ir technikas atliks iš pradžių individualiai, bei vėliau komandose, bandydami suvokti savo bei kitų jausmus ir nuotaikas.


Mazgų rišimas macrame technika yra visiškai nesudėtingas, bet kartu ir įtraukus, užsiėmimas, kurį gali įvaldyti kiekvienas. Pinikai- iš mazgų rankomis pinti geometrinio rašto tekstilės gaminiai. Lietuvoje XIX–XX a. pirmoje pusėje nesudėtingais pinikų raštais puoštos kepurėlės, rankšluosčiai, nuometai, lovatiesės, paklodės, pinti krepšeliai, diržai, tinklai. Šiuo metu tiek Lietuvoje, tiek pasaulyje ši technika išgyvena renesansą dėl savo paprastumo, plačių išraiškos galimybių.
Užsiėmimo dalyvius pakviesime į pažintį su macrame pynimo technika, supažindinsime su unikalios pinikų (macrame) technikos atsiradimo istorija, vizualiai pademonstruosime šios technikos panaudojimą senovės lietuvių tekstilės gaminiuose, buityje. Prieš dirbtuves numatoma 10 min. pertrauka. Kūrybinių dirbtuvių metu moksleiviai išmoks surišti plokščiąjį, kilpinį ir jūrinį mazgus, kiekvienas nusipins po nedidelį gaminį – apyrankę, dekoruos ją mediniais karoliukais. Bus naudojamos tik natūralios medžiagos (medvilnės, lino,  kanapines virvutės) bei mediniai karoliukai papuošimui. Kartu su mokiniais padiskutuosime ir ekologijos bei tvarumo temomis. Edukacijos metu įgytos žinios ir įgūdžiai moksleiviams taps dar viena naudinga laisvalaikio veikla, galbūt net startu būsimam verslui. Įgytos žinios pravers žygyje, statant palapinę, rišiant kabliuką prie valo, suteikiant pirmąją pagalbą nukentėjusiam.


Šiandien beveik kiekvienas vaikas turi išmanųjį telefoną, kurį beveik „neišleidžia“ iš rankų. O kaip buvo maždaug prieš 35 metus? Sunku įsivaizduoti. Tuo laikotarpiu žmonės naudojosi tik laidiniais telefonais su diskiniu numerio rinkikliu. Tokius aparatus jaunoji karta dažniausiai mato tik nuotraukose. Kaip veikia tokie telefonai? Kaip jais naudotis? Tokius ir panašius klausimus dažniausiai užduoda mokiniai. Edukacinio užsiėmimo metu ne tik atsakysime į šiuos klausimus, bet suteiksime galimybę paskambinti senoviniu telefonu, pamatyti, kaip atrodo jo vidus. Apžiūrėsime ir angliško tipo (K6 modelio) telefono būdelę, kuri tapo neatskiriama XX a. Anglijos miestų peizažo dalimi. Peržiūrėsime taksofono kortelių kolekciją, senovinėse telefono knygose susirasime savo artimųjų adresą, telefono numerį. Praktinio užsiėmimo metu išmoksime sujungti elektros grandinės dalis (panašus telefono veikimas), išsiaiškinsime jos galimas gedimo priežastis. Dalyvausime mokomajame žaidime „Telefonijos evoliucijos ratas“. Įvairūs žaidimai ir komandinės užduotys įtvirtins vaikų komandinius įgūdžius, padės įveikti viešojo kalbėjimo baimę, gebėjimą palyginti ir įvertinti įvairių laikotarpių žmonių komunikavimo galimybes, ugdysis toleranciją vienas kitam, mokysis bendravimo kultūros.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Programos tikslas praplėsti akiratį apie muziejinių vertybių nykimo ir išsaugojimo subtilybės. Dalyviai susipažįsta su restauratoriaus profesija jo darbo subtilybėmis ir svarba kultūros vertybių išsaugojimui. Vaizdinės medžiagos, restauravimo pavydžių pagalba dalyviai supažįsta su restauravimo procesu, naudojamomis priemonėmis, darbo įrankiais. Naudojant restauravimo pavyzdžius dalyviai įvertina paveikslų ant medžio lentos ir drobės restauravimo skirtumus. Naudojant mikroskopą dalyviai gebės palyginti skirtingų audinių ir siūlų struktūrą. Edukacinės programos metu patys trumpam gali pabūti restauratoriais – išmoksta pasigaminti klijus, gruntą, atkuri trūkstamus piešinio fragmentus. Dalyviai turi galimybę pamatyti restauruojamus muziejaus eksponatus. Edukacinio užsiėmimo metu plečiamas dalyvių kultūrinis akiratis, skatinamas kūrybiškumas, ugdomi komunikaciniai gebėjimai.


Apie žmones ir paukščius (Nuotolinė paslauga)

Ši virtuali edukacija skirta tiems, kuriuos vis dar kamuoja klausimas, kas atsirado pirmiau – paukštis ar kiaušinis, ir kaip šis faktas susiję su žmonių pasaulio sukūrimu. Programos metu taip pat išsiaiškinsime, kodėl mūsų protėviams paukščiai buvo svarbūs, kokias žinias jie parnešdavo iš dausų, ką pranašaudavo jų giesmės ir elgsena. Naudodamiesi lietuvių tautosaka pabandysime išsiaiškinti, ar mes ir paukščiai esame panašūs. Susitikimo pabaigoje aptarsime, ką naujo sužinojome, kokie klausimai kilo, bei atliksime smagią užduotį.


Kur pažvelgsi - vien bokštai! Ar kada susimąstėte, kodėl Vilniuje tiek daug bažnyčių? Senojo Vilniaus gyvenimas neatsiejamas nuo vienuoliškos kultūros. Kiekvienas vienuolynas turėjo savo bažnyčią. Vienuolynuose žmonės rasdavo prieglobstį nuo negandų, vienuoliai perrašinėdavo knygas, mokydavo, patardavo dvasiniais klausimais. Iš vienuolynų po miestą plito mokslo atradimai, kulinariniai receptai ir medicinos žinios. Pasikalbję apie istoriją praktinėje dalyje kursime iššokančius atvirukus su vienuolynų ir bažnyčių paveikslėliais ir turėsime savąjį senojo Vilniaus albumą.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Vilniaus ABC“

ABC – taip vadinasi pirmosios abėcėlės raidės, tos abėcėlės, kurią net ir pirmokas puikiai žino. Įsivaizduokime, jog mūsų miesto istorija – tai visa abėcėlė nuo raidės A iki raidės Z. Labai ilga, turtinga ir paslaptinga istorija, nes mūsų senajam Vilniui jau 700 metų. Ši edukacinė programa, tik pirmoji pažintis su Lietuvos sostine, todėl skirta pažinti tris pirmąsias raideles – ABC. Edukacinės programos tikslas: A – supažindinti su Šventaragio slėniu, seniausių jo gyventojų kasdienybe, papročiais ir tikėjimu. B – valstybės kūrimosi pradžia, jos sostinės Vilniaus gimimu – istorija ir legendomis. C – pristatyti mokiniams valdovus ir jų nuveiktus darbus, kurių dėka Vilnius tapo Lietuvos sostine, klestinčiu miestu, amatų, kultūros ir mokslo židiniu. Ekskursijos metu naudojama vizualinė medžiaga (senos nuotraukos, piešiniai, žemėlapiai), mokiniai įtraukiami į edukacinius, komandinius ir teminius žaidimus padedančius suprasti istorinį pasakojimą, tyrinėti, ieškoti pasislėpusių architektūros detalių, sujunti istorijos faktus ir kultūros ženklus į vieną visumą, skatinant vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą. Siekiama žadinti mokinių domėjimąsi praeities reliktais ir archeologiniais radiniais, Vilniaus praeitimi ir dabartimi.


Literatūros ir teatro edukacija „Rašytojo J.Biliūno gyvenimo ir kūrybos refleksijos“ (Nuotolinė paslauga)

Tai nuotolinė kultūrinio ugdymo pamoka, kurios metu jos autorė ir vedančioji, aktorė, režisierė ir rašytoja Birutė Mar pristato J.Biliūno gyvenimą ir kūrybą, remdamasi savo autentiškomis patirtimis kuriant spektaklį „Jis ir ji“ (J.Biliūno ir jo žmonos J.Janulaitytės Biliūnienės laiškų ir kūrybos motyvais). Akcentuojamas J.Biliūno gyvenimo patirčių, jaunatviškų išgyvenimų artimumas jaunajai moksleivių auditorijai, XXa. pradžios Lietuvos istorijos aktualijų atspindžiai rašytojo kūryboje (lietuviškos spaudos draudimo laikmetis, intelektualų pastangos išsaugoti lietuvių kalbą, tuometinės lietuviškos kultūros ir buities realijos). Pasakojimas iliustruojamas filmuotais spektaklio „Jis ir ji“ fragmentais (pjesės autorė, režisierė – Birutė Mar, dailininkė Indrė Pačėsaitė, vaidina aktoriai A.Kazanavičius (J.Biliūnas), B.Mar (Julija), dalyvauja smuikininkas Sigitas Rubis). Spektaklio forma – atvirlaiškų dialogas, kuriame papasakojama J.Biliūno ir būsimos jo žmonos J.Janulaitytės pažinties ir meilės istorija, J.Biliūno biografija, pasitelkiant jo kūrybos intarpus. Spektaklyje akcentuojamos ir šiandien aktualios J.Biliūno vertybinės nuostatos – jautrumas ir atjauta „mažajam“ žmogui, meilė artimui, pasiaukojimas tėvynei Lietuvai. Spektaklis sulaukęs didelio Lietuvos žiūrovų dėmesio – keletą metų sėkmingai rodytas Vilniaus Jaunimo teatre (vėliau atnaujintas Solo teatre) ir ypač pamėgtas jaunimo auditorijos. Antrojoje pamokos dalyje vyks režisierės ir aktorės interaktyvus pokalbis su moksleiviais, leidžiantis neformaliai pažvelgti į J.Biliūno gyvenimą, diskutuoti apie menininko kūrybos prasmę ir pasiaukojimą, Lietuvos istorijos ryšį su šiandiena. Taip pat bus pristatomas epistoliarinis „atvirlaiškio“ žanras kaip žmonių bendravimo forma ir dialogas XX a. Daugiau informacijos apie pamokos „Rašytojo J.Biliūno gyvenimo ir kūrybos refleksijos“ autorės Birutės Mar kūrybą – www.birutemar.lt


Lėliu kalėda, kalėda 5-8 kl. išvykstamasis (Kauno m. ir rajone)

Užsiėmime įsitraukiama į turiningo ir mąslaus Advento meto bendruomenės ryšių stiprinimą, jungiantį senuosius papročius ir tikėjimus su šiuolaikinio žmogaus būdu, poreikiu kartu jaustis gražioje pasakoje, gamtos ir bendruomenės bei aukštesnės esaties dalimi. Atvykę į užsiėmimą mokysitės šviesiai ir džiugiai įsitraukti į advento – atėjimo – metą. Kursime bendrystės jausmą darbu - lipdysime bendrą žvakę - ir žodžiu - patirsite advento laikotarpio pasaką, kuriai nuo seno ir skiriamas šis vis tamsėjantis laikas. Aptarsime, kas buvo svarbu žemdirbių bendruomenėje, kodėl anksčiau žmonių poreikiai ir santykiai skyrėsi nuo šiandieninių, apmąstysime, kas aktualu šiandieninėje visuomenėje. Išmoksite 2-3 advento laikmečio dainas ir 2 žaidimus, kuriuos galėsite dainuoti ir žaisti savo šventėje. Rekomenduojamas etnokultūriniam ugdymui. Užsiėmimą galima pritaikyti vaikams su judėjimo, intelekto negalia. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija