Orientacinis žaidimas “Karališkoji meilės istorija Renesanso Vilniuje”

Sugrįžkime į 500 metų senumo renesansinį Vilnių. Orientacinio žaidimo metu mokiniai privalės susirasti reikiamus objektus patys, pasitelkę mobilioje aplikacijoje nurodytus žemėlapius ir susiskirstę į 3-5 mokinių komandas. Galite neprisirišti prie konkretaus laiko ir žaisti jums patogiu metu su mokytojai atsiųsta žaidimo informacija be mentoriaus pagalbos. Jeigu mentorius jums bus reikalingas, prašau užsakant paslaugą, tai pažymėti Kultūros paso komentarų skiltyje. Orientacinis žaidimas drieksis aplankant Renesanso laikotarpiu pastatytus statinius: mokiniai ieškos Bonos Sforcos įkurto sodo, Žemutiniame mieste neišlikusių Radvilų rūmų ženklų, pasislėpusių Valdovų rūmų detalių, Vilniaus universiteto simbolinių durų, didikų Goštautų rūmų vietos. Per 90 minučių teks išsiaiškinti, kokie didikai buvo svarbiausi Renesanso epochos skleidėjai Vilniuje, kokios religinės kovos vyko mieste, o kuris Lietuvos valdovas turėjo išties pakovoti dėl politiškai ir finansiškai nepalankios santuokos su vietine didike. Šios legendinės Žygimanto Augusto ir Barboros Radvilaitės meilės dramos fone vystėsi Renesanso epochos naujovės kultūros, akademinio mokslo, agrarinėje, įvairių sričių administravimo srityse. Orientacinio žaidimo metu mokiniai sužinos, kaip Renesanso epocha pasiekė Lietuvą, kaip ji reiškėsi Vilniaus mieste. Žaidimo pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Lietuvos sostinės materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik  istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Pamoka vyksta mokyklos patalpose (klasėje).
Trumpas prisistatymas.
Pasakų aptarimas. Įvardijamos kelios galimos temos, kurios sietųsi su pasakų motyvais:
personažas, viršelis pasakų knygai, apstraktus piešinys, kaligrafijos motyvas (raidė, skaičius).
Mokiniai naudoja savo atsineštas priemones. Šiek tiek priemonių galėčiau pasiųlyti. Tai gali būti įvairios kūrybiškumą lavinančios priemonės, kurios gali būti maišomos tarpusavyje: kreidelės, akvarelė, guašas, pieštukai, blizgučiai ir t.t.
Piešinio temą vaikai pasirenka patys, arba galim sugalvoti kartu.
Pamokos pabaigoje vaikai pasakoja savo įspūdžius apie kūrybinį darbą, kokius sunkumus patyrė, kokie kilo klausimai, kaip įveikė iškilusius sunkumus. Aptariama pasakos moralė, kokių naudingų žinių išmokė pasaka.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Manome, jog Jus tikrai domina pasakojimai apie neįžengiamų miškų apsuptus galingus piliakalnius ir savo raitelius į kovą su
kryžiuočiais vedančius kunigaikščius, nuožmius mūšius ir klastingas vidaus intrigas. Tačiau iš kur atsirado valdančiųjų
dinastijos ir didikų giminės? Kas buvo tie degančiose pilyse galvas guldę gynėjai? Kodėl juos vadiname baltais? Susitikę ne
tik narpliosime istorinius klausimus, bet ir sužinosime, kaip valstybės priešaušriu, geležies amžiuje gyvenę mūsų protėviai
rengėsi, ką valgė, kokia buvo jų buitis ir kasdienybė. Jūs taip pat turėsite progą pasipuošti tų laikų kostiumų kopijomis.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Magiškas šilko pasaulis". Jo metu supažindinama su šilku ir jo istorija, bei suteikiama galimybė patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje liejami dažai bei dekoruojamas šilkas specialiomis druskomis, sukūriama nosinaitė. Rezultatas, atsiradę spalvų raštai,  visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint dailės pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Surengsime geologinę - teminę - edukacinę ekskursiją Kaune, viename gražiausių - Jiesios upės žemupyje. Suteiksime mokiniams žinių apie praeityje ir šiuo metu vykstančius geologinius (gamtinius) procesus, nulėmusius aplinkos - upių, ežerų, kalvų ir daubų, šaltinių, kopų, riedulių ir kitų reikšmingų gamtinių objektų - atsiradimo istoriją. Susipažinsime su Lietuvos paviršių suformavusiais ledynais, kiek jų buvo, kokias nuogulas ir nuosėdas jie palieka, kaip jie suformavo Lietuvos reljefą. Ekskursijoje vaizdingai, aiškiai ir suprantamai pateiksime moksliniais tyrimais pagrįstas žinias, kurios leis mokiniams patirti pažinimo džiaugsmą, suvokti gamtos įvairovę, vientisumą ir harmoniją, paskatins mokinius domėtis gyvosios ir negyvosios gamtos objektais, kurs tvirtesnį ryšį su gimtosiomis vietomis. Ekskursijos metu naudosimės žemėlapiais, atliksime eksperimentą, tapsime tikros geologinės ekspedicijos dalyviais.


Kūrybinės edukacijos metu bus kuriamas vizualaus meno kūrinys - piešinys (Neoninis personažas), naudojant fluorescencinius markerius bei UV šviesą.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Netikrų žinučių laboratorija – tai edukacinis užsiėmimas gimnazijos klasėms, kurio dalyviai ne tik susipažins su manipuliacijos informacija formomis ir pavyzdžiais, sužinos apie priemones, kuriomis galima būtų kovoti su dezinformacija, bet ir asmeniškai galės pasigilinti į netikrų žinučių kūrimą ir išbandyti garso naujienos falsifikavimą.

Klasės mokiniai pasidalins į nedideles komandas, kurs savo žinutes aktualiomis temomis, įrašys jas akustinėje budelėje, o po to bandys sufalsifikuoti (pakeisti prasmę) vienos iš kitų komandų žinutę, taip  suprasdami patys ir parodydami kitiems, kad nuo informacijos falsifikavimo niekas nėra apsaugotas, o netikroms žinutėms kurti nereikia ir aukščiausių technologijų.

Užsiėmimo dalyviai naudosis nacionalinės bibliotekos Medijų dirbtuvių patalpomis, technika ir technologijomis. Išbandys save garso diktorių ir graso įrašų montuotojų, informacijos detektyvų vaidmenyse.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija „Atrask Žagarės dvaro lobį“ Žagarės regioninio parko lankytojų centre (Žagarės dvaro rūmai, Malūno g. 1, Žagarė, Joniškio raj.)
Kviečiame 1-4 klasių moksleivius susipažinti su Žagarės dvaro rūmais ir juose įsikūrusiu Žagarės regioninio parko lankytojų centru bei gamtos mokykla. Vienas didžiausių lankytojų centrų Lietuvoje nustebins ekspozicijų gausa ir įvairove, o edukaciją paįvairins Žagarės dvaro lobio paieškos. Keliaudami po rūmų sales pasijusite tarsi filme „Naktis muziejuje“.
Edukacijos metu trumpai pristatysime dvaro istoriją, kam priklausė šie rūmai ir kokias istorijos paslaptis jie saugo. Interaktyviose ekspozicijose naudodamiesi 3D virtualios realybės akiniais galėsite išvysti teatrališką XIX – ojo  amžiaus dvarininkų gyvenimą. Virtualios realybės turas, naudojant mįsles ir užuominas, ves per skirtingas dvaro erdves ir virtualiai susipažindins su išskirtiniais dvaro eksponatais. Jūsų taip pat lauks interaktyvus žaidimas didžiuliame ekrane, kuris supažindins su žymaus XIX - ojo amžiaus dendrologo, Žagarės dvaro parko architekto G.F.F. Kuphaldo darbais, Žagarės dvaro parko augalais ir leis kiekvienam susikurti savo įsivaizduojamą parką. Šios edukacijos metu galėsite pasijusti tikrais dvarininkais ir pažinti jų gyvenimą iš arti: išklausydami, išbandydami, prisiliesdami. O didžiausias nuotykis jūsų lauks, kuomet reikės surasti dvarininko paslėptą lobį Žagarės dvaro rūmuose. Pagal lobio žemėlapyje surašytas užuominas išnaršę dvaro rūmus atrasite tikrų tikriausią lobį!
Edukacijos trukmė - apie 1 val. Kaina 3 Eur/asm. (moksleiviams).


Kalvystės edukacinis užsiėmimas „Kožnas savo laimės kalvis“

Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai apsilankys Kalvystės studijoje „Malūno kalvė“, kuri įkurta veikiančiame vandens malūne. Čia išgirs įdomias lietuvių liaudies legendas ir  pasakas, sužinos priežodžius, patarles apie kalvystę ir jos istoriją. Dalyviai susipažins su metalo dirbinių ekspozicija, kurioje pristatoma senovinė metalo apdirbimo įranga, įvairūs buities ir ūkio padargai, meninės kalvystės skulptūros. Dalyviai stebės praktinį kalvystės amato demonstravimą – kalvis kals „laimės pasagą“  ir kvies dalyvauti atraktyviuose kalviškuose žaidimuose. Kiekvienas dalyvis išvyks su savo „laimės pasaga“.


Tauragės pilis – kultūros paveldo saugotinas objektas, išsiskiriantis neorenesansiniu architektūrinio ansamblio charakteriu. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su Tauragės pilies istorija, architektūrinės raidos bruožais, įvairiais laikmečiais kitusia pilies paskirtimi ir sužinos, kodėl ji niekada neatliko pilims būdingų funkcijų. Edukacijos dalyviai šniukštinės po pilies užkaborius, ieškos paslėpto lobio, kurį tik dėmesingiausieji galės atrakinti, rinkdami pabirusius raktelius, kuriuos pavyks surasti, tik atskleidus visas saugomas paslaptis, užuominas bei įminus turtų nešėjo ir saugotojo – nykštuko Barzduko mįslę.
Paaiškėjus, jog karų nusiaubtą pilį edukacijos dalyviai turės atstatyti patys, gamins iš modelino pilies bokštą, kurį galės dekoruoti, ornamentuoti bei išpuošti pagal savo individualius gebėjimus. Taip pilies bokštas atgims, nušvitęs įvairiais raštais, spalvomis bei savitu dekoru. Šį kūrybinį darbelį mokiniai galės pasiimti atminimui su savimi. Tad leiskimės į pažintį žaismingai bei kūrybingai su Tauragės pilimi!


Edukacija ,,Teatro labirintas" (išvažiuojamoji)

Įveik magišką teatro labirintą! Teatro labirintas tai smagi galvosūkių ir užduočių pilna veikla. Šio žaidimo metu vaikai atliks įvairias kūrybiškas, judrias ir pamąstyti priversiančias užduotis, kurių metu sužinos daug įdomybių apie teatrą. Išsprendę visą labirintą vaikai gaus teatro žinovo pažymėjimą.

Tikslas - padėti mokiniams įgyti teatro krypties žinias, gebėjimus ir įgūdžius, ugdyti kūrybiškumą, komandinius įgūdžius, sklandžią idėjų raišką, prigimtinius gebėjimus ir individualumą.
Uždaviniai:
1. Plėtoti mokinių meninius gebėjimus, kūrybiškumą, komandinio darbo įgūdžius.
2. Ugdyti mokinių kultūrinį sąmoningumą ir estetinę nuovoką, kuriant meniškai vertingą, įvairią ir estetišką, kūrybiškumą skatinančią ugdymosi aplinką.
3. Supažindinti, su teatro elementais, teatro profesijomis, kūrybiniais etapais.

VšĮ „Kultūros gija" studijos tikslas – suburti bendruomenę kultūriniam gyvenimui. Juk kultūra plati kaip vandenynas, čia prisiliečiame prie vienos iš jos gijų. „Kultūros gija" – erdvė, iniciatyva gimti kultūrai, ji gimė iš meilės renginiams ir teatrui.

„Kultūros gija" kūrėja, teatro pedagogė Skaistė Skučaitė dirba jau ne pirmus metus pradinėse mokyklose, organizuoja veiklas bei renginius įvairiaus amžiaus vaikams. Išskleiskim kūrybiškumo sparnus kartu!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Vienai valandai kultūros centro scena atsiveria tik Jums – kur leidžiasi ir kyla scenos užuolaidos, kur ir kaip rodomi filmai, o kur dar vaizdo projekcijų žaismas, pusšimtis šviestuvų ir skambanti muzika. Apie moderniausias scenos technologijas pasakoja ir jas demonstruoja scenos įrenginių inžinierius, garso ir šviesų operatoriai.
Keliaudami po Šilutės kultūros ir pramogų centro užkulisių erdves vaikai susipažins su techninio ir kūrybinio darbo specifika, išbandys  įvairius scenos įrenginius – garso, šviesos pultus, kino techniką, scenografijos įrangą.
Pasitelkiant įvairius žaidybinius elementus mokiniai taps „užkulsių herojais“ - ugdys praktinio veikimo gebėjimus, bandys įvaldyti skaitmenines technologijas, kurs skaitmeninį turinį ir išmoks atsakingai juo naudotis. Edukacijos metu mokiniai generuos idėjas, įvertins skirtingus požiūrius įvairiais aspektais ir atras konkretų situacijos sprendimą. Užsiėmimo pabaigoje vyks refleksiją ir įgytų žinių aptarimas.


Lietuvos kaimo architektūroje yra užslėpta mūsų istorija. Lietuvių sodyba neatsiejama nuo kasdienės buities, daiktų, gamtos ir kalbos, kuri kaip lopšys brandino šeimos tradicijas, mokė gyventi, augti ir skleistis. Mediniuose namuose įsirėžė ne tik dailidžių išmonė bei sumanumas, bet ir kartų patirtis, formavusi vietos statybos tradicijas ir regionų architektūros skirtumus. Programos metu kursime Aukštaitijos kaimo sodybą, statysime visus jai būdingus trobesius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Spektaklis jaunimui Lars Noren „Lapkričio 20"

Lars Norén „Lapkričio 20“

Pjesė sukurta pagal tikrą 2006 m. lapkričio 20-osios įvykį, kai į mažo Vokietijos Emsdetteno miestelio mokyklą 18-metis atsinešė ginklų. Vaikinas neišsiskyrė iš bendros mokyklos aplinkos ir užaugo eilinėje šeimoje, todėl padarytas nusikaltimas sukrėtė daugelį žmonių ir visų žvilgsnis nukrypo į eilinę ramaus ir niekam nežinomo miestelio mokyklą. Scenos kūrinys narplioja, dėl kokių priežasčių žmonės peržengia įprastas visuomenės ribas. Spektaklio režisierė Loreta Vaskova sako, „kad šiandien yra itin svarbu nenusisukti nuo sudėtingų temų, nes gyvename laikotarpiu, kai žmonės susiduria su situacijomis, kurios skatina beprasmybės jausmą. Todėl spektaklis suteikia galimybę saugioje teatro aplinkoje tyrinėti smurto, patyčių ir savanoriško pasitraukimo iš gyvenimo temas. Taip pat kelti klausimus ir svarstyti, kokią aplinką kuriame mokykloje ir kokius vaidmenis atliekame. Be to, paauglio monologas padeda atpažinti vadinamąjį tunelinį mąstymą ir sąmonės nuklydimus, kurie signalizuoja, jog verta mokėti kreiptis pagalbos.“
Spektaklio režisierė – L. Vaskova, kuri baigė studijas Klaipėdos universitete, magistro studijas tęsė Vsevolodo Mejerholdo centre. Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje (LMTA) įgijo meno daktaro laipsnį, nuo 2014 m. eina lektorės pareigas ir dėsto dokumentinio teatro dalyką. Kaip režisierė sukūrė 12 dramos spektaklių, 5 šiuolaikines operas ir apie 15 įvairių pjesių skaitymų, netradicinės teatro formos projektų kaip „Nostalgijos muziejus“ ir „Ramybės stotelės“. Nuolat kelia kvalifikaciją įvairiose stažuotėse ir seminaruose JAV, Čekijoje, Lenkijoje, Rusijoje, Danijoje, Portugalijoje, Didžiojoje Britanijoje, Prancūzijoje. Spektaklis skirtas jaunimui, po spektaklio žiūrovai kviečiami pasilikti diskusijai, kurią padėjo paruošti psichologė Ivona Suchodolska.
Kūrybinė komanda:
Režisierė Loreta Vaskova
Aktorius Šarūnas Januškevičius
Iš švedų kalbos vertė Rasa Baranauskienė

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija

Beveik prieš 700 metų Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino laiške pirmąkart buvo paminėtas Vilnius. Tačiau pasakojant Vilniaus istoriją, būtina pradėti nuo XIV amžiaus Kreivojo miesto ir Kreivosios pilies istorijos, nes būtent čia yra Vilniaus, kaip sostinės, pradžia, čia Vilniaus miesto branduolys. Šiandien ši vieta apaugusi mišku ir ji žinoma kaip Kalnų parkas. Taigi, vidury didmiesčio, miške, kuriame galima sutikti ir stirnų, žygiuosim Kreivosios pilies ir Kreivojo miesto perimetru ir mėginsime įminti viduramžių miesto mįslę. Išmoksime suprasti, kokios priežastys lėmė žmonių pasirinkimą – gyventi ant kalvų? Kaip kalvos ir slėniai lėmė sudėtingą miesto ir pilies gynybinę sistemą? Ieškosime atsakymų, apie Vilnios ir Neries upių svarbą, kaip žmogus keitė šių upių vagas. Sužinosime, kokia bendruomenė čia gyveno, kokia buvo jų buitis. Sužinosime apie mieste tuo metu gyvenusių vilniečių kultūrinę įvairovę. Suvoksime, kad Kreivoji pilis – viena iš trijų Vilniaus pilių, kuri davė pradžią Lietuvos valdovo rezidencijai ir miestui. Prisimindami senąsias legendas, kursime savas, naudosime įvairių laikotarpių žemėlapius. Atsipūsti sustosime ant vieno iš Kreivojo miesto kalnų – Stalo kalno. Čia be degtukų skelsime ugnį, išmoksime be filtrų išvalyti vandenį, pažinti pasaulio kryptis ir orientuotis miško tankmėje bei sudėtingame reljefe. Visoms veikloms reikia ne tik įgūdžių, bet ir žinoti žmogaus pasaulėžiūrą, kol jis dar negyveno šiuolaikiniame mieste. Taigi, pažinsime ne tik mūsų kultūros paveldą, suprasime savo tapatybę, bet ir išmoksime orientuotis sudėtingose vietovėse, įgysime bazinių išgyvenimo įgūdžių, kurių gali prireikti ir XXI amžiuje. Priemonė pritaikyta ir specialiųjų poreikių turintiems vaikams, nustatant tempo intensyvumą ir atsižvelgiant į individualius mokinio poreikius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Miesto herbas (1-4 kl. išvykstamasis Kauno mieste ir rajone)

Edukaciniame užsiėmime susipažinsite su Kauno miesto herbų istorinėmis detalėmis: aptarsime tauro simbolį, jo pokyčių raidą herbo skyde. Taip pat sužinosite ir apie kitus miesto herbo simbolius bei kaip jie kito bėgant metams ir keičiantis istorinėms aplinkybėms. Praktinėje užsiėmimo dalyje nusilipdysite molinį suvenyrą su Kauno simboliu tauru.
Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto negalia, galime pravesti vaikams su judėjimo ar klausos negalia. Apie poreikį užsiėmimą pravesti vaikams su intelekto ar judėjimo ar klausos negalia prašome informuoti užsakymo metu. Išvykstamasis užsiėmimas vedamas Kaune ir Kauno r., kai grupė ne mažesnė nei 18 vaikų.


Tradiciniai kepiniai: meduoliai, naminiai sausainiai.

Patogiai įrengtoje ir erdvioje virtuvėje dalyviai bus supažindinami  su savo krašto kulinariniu paveldu,  su naminių sausainių ir meduolių tešlos paruošimo technologija.
Dalyviai išmoks paruošti tešlą ir suformuos bei keps sausainius. Jei keps meduolius dar ir dekoruos glajumi. Edukacijos pabaigoje dalyviai galės degustuoti savo kepinius, vaišindamiesi žolelių arbata bei gaus korteles su recepto aprašymu ir paruošimo eiga.
Išmoks dirbti komandoje.


Panevėžio muzikinio teatro pučiamųjų instrumentų orkestro "Garsas" muzikinė ir edukacinė programa LAIKO SPALVOS Pažintinėje kelionėje muzikologė pristatys penkias epochas: renesansą, baroką, klasicizmą, romantizmą ir XX-o amžiaus modernizmą. Edukacinė – koncertinė programa „Laiko spalvos” skirta visiems, norintiems susipažinti su epochomis, bei išgirsti tų epochų kūrinius.


Kodėl šviečia Švyturys.. ? Priešmokyklinėms  ir  1 - 2 klasėms ( Išvažiuojamoji edukacija )

Kodėl šviečia Švyturys.. ? ( Išvažiuojamoji edukacija priešmokyklinėms , 1 – 2 klasėms )

Lietuva yra jūrinė valstybė ir mūsų užduotis yra išsaugoti ir populiarinti pajūrio paveldą.
Sužinosite kodėl buvo statomi švyturiai.
Kokios buvo naudojamos priemonės, kad šviesa neužgestų ir sklistų kuo toliau...
Kaip keitėsi šviesos rūšis nuo kuriamų laužų iki elektrinių lempų ir radijo signalų...
Kalbėsime apie Lietuvos pajūrio esamus ir buvusius švyturius.
Žiūrėsime nuotraukas su Lietuvos pajūrio švyturiais.
Diskutuosime apie gamtos ir paveldo išsaugojimą.
Po pasakojimo bus užduodami klausymai.
Mokiniai  savo rankomis gamins magnetuką ant šaldytuvo su švyturiu. ( tai labai mėgstamas užsiėmimas ir mokinių ir mokytojų )
Po užsiėmimo kiekvienas mokinys gaus dalyvio pažymėjimą.
Edukacija pritaikyta ir spec. poreikių mokiniams.


Kad tau liežuvis nudžiūtų! (nuotolinis užsiėmimas)

Keiksmažodžiai – mūsų etninės kultūros dalis. Be galo įdomūs ir išraiškingi yra lietuviški keiksmažodžiai: „Kad tau kelnėse ežys išdygtų!“; „Pakasyk sliekui pažastį!“; „Po ššššimts kalakutų!“; „Žžžžalia rūta“; „Lįsk tu vabalo blauzdon“ ir kt. Tačiau lietuviškų keiksmų retai beišgirsi, vyrauja „riebūs“ rusiški, dažnai susiję su lytiniais organais, lytiniais santykiais, nepadoriu elgesiu ir pan. Pastaruoju metu itin sparčiai plinta ir necenzūriniai angliški žodžiai. O kokius keiksmažodžius ir kodėl vartojate jūs? Per užsiėmimą kalbėsime apie lietuviškus keiksmažodžius, aiškinsimės jų reikšmes, kartu suvoksime, kad mūsų kalba – be galo turtinga ir įdomi.


Spektaklis paaugliams ir jaunimui „Man šiandien – Hamletas“

Daugiau nei 400 metų viso pasaulio scenose statomas „Hamletas“ seniai nebėra tik literatūros ir teatro kanonas. Hamletas – tai ir tam tikras pasaulio suvokimo būdas, nuotaika, dvasinė būsena, pažįstama daugeliui iš mūsų. Šiame spektaklyje Hamletas yra paauglys - maištaujantis, nesitaikstantis, abejojantis savimi ir kitais, nesuprastas, nusivylęs, bet giliai širdyje trokštantis taikos su savimi ir pasauliu. Ar mūsų „sugverusioje gadynėje“ dar įmanomas dialogas, susikalbėjimas tarp skirtingų kartų, pagarba kitokioms vertybėms? Spektaklyje lengvai atsekamos pagrindinės pjesės „Hamletas“ siužeto linijos, temos, personažai, tačiau originalus V. Šekspyro tekstas čia persipina su šiuolaikinės kalbos inkliuzais ir elgesio modeliais. Režisierė Ieva Stundžytė laisvai interpretuoja, perdėlioja, papildo pjesę šių dienų kontekstais ir išraiškos priemonėmis – spektaklyje labai svarbi muzika, judesys, choreografija. Kūrėjai drąsiai imasi užduoties suprantamai perteikti pjesėje keliamus sudėtingus egzistencinius klausimus ir kartu nebanaliai atskleidžia tai, kas šiandien aktualu jaunam žmogui neišsemiamose „Hamleto“ potekstėse. Lietuvos mokyklų moksleiviai pagal programą su V. Šekspyro „Hamletu“ susipažįsta tik 11 klasėje, kai jau daugelis moksleivių turi susiformavusius skaitymo ir interpretacinius įgūdžius, neretai ribojamus vienintelės, „teisingos“, vadovėlinės interpretacijos galimybės. Šio spektaklio sumanytojai mano, kad su Šekspyro kūryba prasminga susipažinti ankstyvojoje paauglystėje, kai dar tik formuojasi pasaulėvoka, esminiai savivokos pagrindai ir teatro meno suvokimas. Šis paaugliams skirtas „Hamletas“ būtų pirmas tokio pobūdžio bandymas profesionaliame Lietuvos teatre. Spektaklio kūrėjai prisiima iššūkį ne tik suprantamai papasakoti sudėtingą istoriją, bet ir nebanaliai perteikti žiūrovams tai, kas glūdi Šekspyro tekste ir kūrybinės komandos sumanyme.


„Performansas” kaip meno rūšis atsirado Amerikoje 1960 metais. Tai postmodernistinis menas: iš anksto apgalvotas, konceptualus veiksmas, kurio pagrindinė išraiškos priemonė – paties menininko kūnas. Kas sąlygojo performansų atsiradimą, kas juos kūrė ir kodėl? Į šiuos klausimus ieškosime atsakymų edukacinio užsiėmimo metu. Nuotraukų ir video siužetų pagalba moksleiviams papasakosime performansų atsiradimo istoriją. Kalbėsime apie pasaulinio garso menininkus, tokius kaip Marina Abramovič, Vito Acconci, Hugo Ball, Bruce Nauman, Chyris Burden ir kitus. Nebus pamiršti ir Lietuvos performansų menininkai. Teorija be praktikos nieko neverta, edukacinės programos metu moksleiviai ne tik dalyvaus, bet ir kurs performansą. Tai taps naujų patirčių ir pojūčių laiku. Moksleiviai susipažins su konceptualaus meno sąvoka, prisilies prie meno filosofijos idėjos. Bus įdomu, smagu ir naudinga. Atlikus užduotis pakalbėsime apie naujas moksleivių patirtis. Diskutuosime kaip keičiasi žiūrovams keliami reikalavimai šiuolaikiniame mene ir kaip pasyvus žiūrovas transformuojasi į aktyvų dalyvį. Jaunuoliai mokysis analizuoti nematerialaus meno kūrinius, suprasti savo ir visuomenės santykį su menu ir menininkais. Edukacinė programa prisidės prie jaunimo kultūrinio ugdymo.


INTEGRUOTA LITERATŪROS IR DAILĖS PAMOKA. Dar ne pabaiga: kūrinių kompozicijos ypatumai

„Kaip viskas baigėsi?“ – dažnai norime žinoti, klausydamiesi įdomios istorijos, skaitydami knygą ar žiūrėdami filmą. Pabaiga – bene svarbiausia kūrinio kompozicijos dalis. Kokios būna literatūros kūrinių pabaigos? Ar įmanoma, kad kūrinys mums siūlytų kelias pabaigas arba... neturėtų pabaigos iš viso? Į šiuos klausimus atsakyti padės apsilankymas MO parodoje.
Lygindami dailės ir literatūros kūrinius mokiniai randa daug panašumų: abu jų turi erdvę, dažnai laiką, veikėjus ir kita, tačiau kuo panaši ir kuo skiriasi jų kompozicija, ar dailės kūrinys irgi turi pabaigą? Tyrinėdami vizualiojo meno kūrinius, skaitydami šiuolaikinės literatūros tekstus mokiniai ieško atsakymų į šiuos klausimus, diskutuoja, dirba grupėmis ir sukuria dar niekur niekada nepublikuotos istorijos pabaigą, parenka ją sustiprinančią finalinę neegzistuojančios knygos iliustraciją iš parodoje eksponuojamų dailės kūrinių. Refleksijoje dalijasi įgyta emocine ir menotyrine patirtimi.


Baltų ženklų ir raštų simbolika dailės terapijoje

Baltų kultūra su savo unikalia simbolika yra svarbi mūsų kultūrinio identiteto dalis, o šių simbolių panaudojimas dailės terapijoje gali paskatinti dalyvius labiau gilintis į savęs ir pasaulio pažinimą. Kūrybinės edukacijos veiklos tikslas – naudojant dailės terapijos metodus didinti mokinių savimonę per baltų simbolikos panaudojimą piešiniuose. Uždaviniai: 1) Suteikti mokiniams žinių apie baltų ženklus ir jų simbolinę reikšmę. 2) Skatinti mokinių kūrybiškumą ir ugdyti gebėjimą analizuoti savo kūrybą. 3) Lavinti mokinių savęs pažinimo įgūdžius. Veiklos trukmė būtų 90 min. (dvi pamokos) su 15 min. pertrauka po 45 min. veiklos. Veiklą, remiantis dailės terapijos proceso principais, sudarytų trys etapai: 1) Susipažinimas su baltų ženklais ir simboliais raštuose. Tai būtų temos aktualizacija, arba kitaip pasiruošimas kūrybiniam procesui. 2) Kūrybinis procesas, kurio metu dalyviai pieštų savo žinutę panaudodami baltų simbolius. Tai būtų individualus darbas, kurio metu dalyviai laisvai interpretuotų ir aktyviai kurtų savo simbolius. 3) Piešinių aptarimo metu kiekvienas dalyvis turėtų galimybę pasidalinti kaip vyko kūrybinis procesas ir kokią žinutę sukūrė. Diskusijos metu mokiniai būtų kviečiami dalintis įžvalgomis ne tik apie savo piešinį, bet ir apie kitų dalyvių darbus.
Dalyvaudami kultūrinės edukacijos veikloje mokiniai susipažins su baltų ženklais ir raštais, analizuos jų simbolinę reikšmę. Tai praplės dalyvių kultūrinio identiteto ribas ir saviraiškos galimybes. Kurdami piešinį su baltų ženklais, mokiniai lavins savo meninės raiškos gebėjimus ir mokysis komunikuoti per meno kūrinį. Kūrybinis procesas stiprins mokinių pasitikėjimą savimi ir gebėjimą reflektuoti savo patirtį. Taip pat diskusijos metu mokiniai stiprins savo socialinius įgūdžius mokydamiesi aktyviai klausyti pašnekovo.
Kūrybinės edukacijos veiklą parengė ir ją įgyvendins vaikų ir paauglių psichologė, taikanti dailės terapijos metodus, Asta Kundreckaitė.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Baltijos jūra – ypatingą vietą kiekvieno mūsų širdyje užimantis gamtos perlas. Visais laikais ji masino kūrėjus, įvairiomis raiškos formomis siekusius užfiksuoti gaivališkos stichijos keliamas impresijas. Mikalojus Konstantinas Čiurlionis – be abejo, vienas žymiausių lietuvių menininkų, simbolistinei krypčiai priskiriamas tapytojas ir kompozitorius, savo kūriniuose siekęs muzikos bei dailės sintezės. Nepamirštama yra kompozitoriaus sukurta simfoninė poema „Jūra“ – odė neaprėpiamam vandenyno grožiui. Beklausydami šio kūrinio, susipažinsime su muzikinio pasakojimo bruožais, stebėsime ir aptarsime kylančias vaizdines asociacijas, o pasitelkdami animacijos studijos teikiamas galimybes, muzikos įkvėptus įvaizdžius paversime animacinio filmo siužetu. Pasinerkite į vaizduotės pilną animacijos jūrą, lydimą nuostabių, klasikinės muzikos garsų.


(Nuotolinė paslauga) Spektaklis "Nojaus laivas" ( 5kl.-6kl.)

Spektaklis „Nojaus laivas“ – tai  teatro kalba labai vaizdingai, įdomiai  papasakota  Šventame Rašte, Pradžios knygoje aprašytą  Didžiojo tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istoriją.  Dievas dėl žmonių nedorumo planavo milžinišku potvyniu sunaikinti Žemę, tačiau  tarp visų žmonių atsirado vienas vyras Nojus, kuris rado malonę Dievo akyse.  Nojui  buvo duoti nurodymai suręsti didžiulį laivą į kurį turėjo tilpti ne tik Nojaus  žmona bei trys jo sūnūs su žmonomis, bet ir visų žemėje gyvenančių gyvūnų, paukščių ir roplių poros. Nojus –mūsų visų propropro... prosenelis, supermenas, didvyris išsigelbėjęs nuo tvano.
 Biblinė  pasaulio tvano  ir Nojaus išsigelbėjimo istorija atskleidžiama aktoriui vartant ir komentuojant nuostabiais raštais ir piešiniais išmargintos didelės bei paslaptingų kertelių turinčios knygos puslapius. Kartais iš jų išnyra vis nauji personažai: žmonės, gyvūnai, paukščiai, ropliai, laivo korpuso detalės, ar teksto nuotrupos. Piešiniuose ir tekstuose tarsi senoviniuose papirusuose ar olose išraižytose ornamentuose suskamba visiems gerai žinoma Šventojo Rašto istorija. Orginaliai, jautriai.


Edukacinis užsiėmimas „Nuo EGO prie EKO. Baltijos stalo forumas“

Edukacinis užsiėmimas „Nuo EGO prie EKO“. Baltijos stalo forumas“ orientuotas į ekologinio raštingumo gebėjimų ugdymą. Užsiėmimo metu aktualizuojamos Baltijos jūros ekologinės problemos ir jų pasekmės Baltijos jūros ekosistemai. Siekiama ugdyti edukacijos dalyvių supratimą apie ryšį tarp visuomenės, jos augančio vartotojiškumo ir gamtos bei kokios to galimos išdavos. Edukacinių veiklų pagrindas – debatai, inspiruoti kruopščiai ir kūrybiškai parengtų edukacinių priemonių, suteikiančių scenos meno patirčių bei interakcijų „Keičiuosi aš – keičiasi jūra“. Scenos meno patirtys, kritinį, analitinį, loginį ir kūrybinį mąstymą atliepiantys metodai ugdo mokinių ekologinį sąmoningumą ir skatina tvarių kasdienių įpročių progresyvumą, siekiant gerovės sau ir supančiai aplinkai. Edukacinis užsiėmimas vykdomas Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centro ekspozicinėje erdvėje edukuojant apie Baltijos jūros biologinę įvairovę, jos nykimo priežastis, pasekmes bei galimą prevenciją; apie mūsų visų poreikį per kasdienius įpročius pereiti nuo EGO prie EKO.


Ir žmonės, ir augalai yra šios planetos dalis - lygiaverčiai partneriai. Ryšys su augmenija, atsiradęs nuo seniausių laikų, glaudus ir labai svarbus. Seniau augalai buvo suvokiami kaip statybinė medžiaga, šilumos, maisto šaltinis. Dabar ši samprata kinta: žinoma, kad augalai jaučia, supranta, girdi. Edukacinė programa paskatins pažvelgti į mus supantį augmenijos pasaulį kitomis akimis. Programoje aiškinsimės gamtos paslaptis, mokysimės nustatyti medžių amžių, bandysime pažinti augalus iš sėklų, dalyvausime uoslės lavinimo mankštoje.


Patrauklus ir visada prikaustantis dėmesį mokymo metodas jauniausiems dalyviams yra žaidimas. Tai edukacinis užsiėmimas – žaidimas, kuris skatina jų norą dalyvauti, įsitraukti į užduotį, taip jiems lengviau išlaikyti dėmesį. Dalyviams suteikiama bendra informacija apie Trakų Salos pilį, kaip ji buvo pastatyta, kada ir kokiu tikslu. Po to jie patys iš medinių detalių, vadovaudamiesi Lietuvos himno žodžiais ,,stato“ Salos pilį.
Edukacinis užsiėmimas yra pritaikytas specialiųjų ugdymosi poreikių turintiems asmenims: dalyviams su klausos negalia daugiau rodoma, išdalinami trumpi edukacinio užsiėmimo aprašai, nuotraukos.
Užsiėmimo metu dalyviai Išmoks pritaikyti, parinkti, sukonstruoti atskiras detales į visumą, išdėstyti pagal tam tikrus parametrus, sudėlioti dėlionę ir sužinos apie Trakų Salos pilies struktūrą. Prisimins ir pasikartos Tautinės giesmės žodžius.


Politinės satyros objektų spektaklis "Bitės ir pasiklydusi meška" ir edukacinis užsiėmimas

Politinės satyros objektų spektaklis "Bitės ir pasiklydusi meška". Istorija lyg ir paprasta: gražiame šilelyje gyvena bičių šeima. Dalijasi gėrybėmis su savo kaimynais ir ypač draugiškai sutaria su meškute. Gal ir toliau kaimynės besibičiuliutų, jei vieną dieną lyg griaustinis iš giedro dangaus į šilą nebūtų atbildėję ramybės drumstėjai –  triukšmingi svečiai, palikę po savęs šilo gyventojams vieną klastingą dovanėlę. Na ir prasidėjo...
Narpliodamas painią bičių ir meškos bylą Stalo teatras mėgina ieškoti tiesos. Parodyti jaunajam žiūrovui, kaip du draugai tampa priešais, o noras būti „pranašesniam“, „geresniam“ už kitus gali tapti pavojingas. Užduoda klausimus ir laukia atsakymų. Kas kaltas dėl meškos ir bitelių kivirčo? Kas nulėmė agresyvų anksčiau draugiškos meškutės elgesį ir kodėl taip sunku jai atleisti, pamiršti skriaudą ir nuoskaudas? Kodėl atminties laikas bėga daug lėčiau už gyvenimą? Net ir  jaunasis žiūrovas supras, kad ši istorija yra ne vien apie „bičių“ ir „meškos“ žūtbūtinį kivirčą. Ji ir apie tai, ką pastaruosius kelerius metus jaučia, kalba, kuo gyvena dažnas iš mūsų.  Kaip tyrai vaiko sielai paaiškinti, kas vyksta? Teatras seka istoriją žinodamas, kad kiekvienas ją iškoduos pagal savo gyvenimo patirtį, o tie, kas jos dar turi nedaug, įžvelgs įvykių priežastingumą. Bežodžiame kūno, judesio, neįmantrių daiktų, šviesų, gyvų garsų ir muzikos spektaklyje, kurį atlieka tikslus kaip laikrodis dviejų aktorių ir muzikos atlikėjo ansamblis, tragiška mūsų dienų istorija pasakojama žaismingai ir su humoru. Tai itin svarbu – juk juokas yra geriausias būdas apsiginti. Rekomenduojama vaikams nuo 5 kl.
Režisierė, dailininkė - Saulė Degutytė
Aktoriai - Saulius Čėpla, Balys Ivanauskas
Scenarijaus autoriai - Rūta Mėlynė, Liudmyla Zborovska (Ukraina)
Konsultantas - Donatas Jokūbaitis
Kompozitorius, atlikėjas - Gediminas ŽilysSpektaklyje taip pat skambės Marjano Pyrigo Pyrozhoko (Ukraina) kūrinių ištraukos.


Mokytis gamtoje niekada ne vėlu ir be galo smagu! Tad kviečiame išbandyti Salantų regioninio parko grupės edukacinę
programą „KURŠIŲ PILIES beieškant“. Išvykos metu vaikai susipažins su Kartenos miestelio istorija, sužinos kas yra
piliakalnis ir kas jam būdinga, mokysis orientuotis vietovėje, skaičiuos, pajudės gryname ore, fiksuos ir analizuos – „tai kur
ta pilis prasmego?“. Edukacinė programa skirta ne tik gamtos mylėtojams, bet ir vaikams, besidomintiems istorijos
įdomybėmis, pažinti išskirtinį Kartenos piliakalnio istorinį-archeologinį kompleksą, esantį Salantų regioniniame parke.
Pažintinio pasivaikščiojimo metu, kurio maršrutas ~ 3 km, susipažįstama su piliakalniu, senovės kuršių gyvenviete, vietovės
istorija ir mitologija, atliekamos užduotys. Aktyviai keliaujant Minijos slėniu stebima gamta, aplankomas ir mitologinis
akmuo – Laumės kūlis, ir Kartenos arba Abakų Lurdas su koplyčia.


Edukacinė ekskursija „Žmogaus ir gamtos darna Ilzebergo dvaro parke“

Ar esi matęs „gyvą vandenį“? Ar matei  inkilą, kuris turi duris? O gal esi matęs paukščių viešbutį? Jeigu sudominome, kviečiame atvykti į edukacinę ekskursiją „Žmogaus ir gamtos darna Ilzebergo dvaro parke“. Nuo pat pirmų ekskursijos minučių mokiniai bus  įtraukti į  dvaro parko gamtos tyrinėjimą. Mokiniai supras pagrindinius gyvojoje ir negyvojoje gamtoje egzistuojančius tarpusavio ryšius, išmoks atpažinti Ilzenbergo dvaro parke gyvenančius augalus ir gyvūnus. Taip pat dalyviai mokysis orientuotis aplinkoje naudodami tradicines, bet vis labiau pamirštamas  priemones – popierinį žemėlapį ir gamtos ženklus. Ekskursija bus sudaryta iš 4 dalių: pirmosios dalies metu mokiniai susipažins su dvare augančiais medžiais, matuos jų aukštį, sužinos kaip „veikia“ medis (kaip apsigina nuo kenkėjų, kaip kvėpuoja ir kt.), taip pat žais žaidimą, kurio metu patys taps skirtingomis medžio dalimis.  Antroje ekskursijos  dalyje dalyviai kartu su gidu paims vandens mėginius iš tvenkinio ir ežero, analizuos jų skirtumus, vėliau palei krantą ieškos vandenyje gyvybės – moliuskų, vabzdžių, augalų ir kartu su gidu aptars, ką šie gyvūnai pasako apie vandens kokybę. Trečioje ekskursijos dalyje dalyviai pateks į  laukinę salą, kurioje pasiskirstę į grupes ieškos paslėptų „lobių“. Edukacijos pabaigoje įgytos žinios bus apibendrintos atliekant užduotį „Kas gyvena parke?“. Mokiniams reikės  atpažinti, kurie iš pavaizduotų organizmų gyvena Lietuvoje (ir Ilzenbergo dvaro apylinkėse), o kurie gyvena tik tolimose šalyse. Sėkmingos viktorinos rezultatas – dvaro dovana - suvenyras.
Edukacija organizuojama naudojant pažintinio pasakojimo, žaidimo, aktyvaus praktinio tyrinėjimo, analizės metodus, ji parengta atsižvelgiant į Bendrąją pradinio ir pagrindinio ugdymo programą. Užsiėmimo metu ugdomas mokinių gebėjimas dirbti grupėje, siekiant bendro tikslo.  Edukacijos metu ugdomas mokinių suvokimas, kad visais laikais žmogus buvo neatsiejama gamtos dalis, todėl visi mes turime gamtą pažinti ir saugoti.


Edukacinė programa „Užgavėnės: tradicija ir dabartis" (5 - 6 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Skatinti moksleivių domėjimąsi Užgavėnių šventės tradicijomis. 1. Analizuoti elitines Užgavėnių tradicijos Vakarų Europoje ir Lietuvoje.  2. Pajusti šventinio karnavalo nuotaiką.  3. Akcentuoti žmogaus veiksmų svarbą, budinant ir žadinant žemę, skatinant augimo galias. 4. Skatinti persikūnyti į mėgiamus persirengėlių būrio personažus, aptarus jų elgseną ir paskirtį Užgavėnių šventėje. 5. Mokytis papje maše technikos. 6. Mokytis interpretuoti tradicinio meno kūrinius. 7. Ugdyti ekologinį sąmoningumą, kūrybinėje veikloje naudojant antrines žaliavas.
Pristatomos elitinės Užgavėnių tradicijos Vakarų Europoje ir Lietuvoje. Didesnis dėmesys skiriamas kaimo Užgavėnių apeigoms: pasivažinėjimo, laistymosi, supimosi, būrimų prasmėms. Akcentuojamas apeiginis pasidalijimas maistu, simbolinė vaišių gausa, gamtos permainas lemiantys žmogaus veiksmai. Pristatomi persirengėlių būrio personažai: gyvūnų pavidalo, žmogaus pavidalo, antgamtinių padarų pavidalo kaukės: mokiniai turi galimybę persikūnyti į pasirinktą personažą, panaudodami kailinius, veltinius, nagines, klumpes, virves, šieną, pakulas, kaukes ir kt. Didesnis dėmesys skiriamas „žydui“ – svarbiausiam persirengėlių būrio personažui, akcentuojant žydų tautos sumanumą ir vienybę. Kuriamos persirengėlių būrio oracijos. Demonstruojamas video siužetas  „Užgavėnių kaukės gamyba". Kaukės gaminamos papje maše technika. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu. Mokiniai pažins kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas Lietuvoje ir Vakarų Europoje, analizuos svarbiausias šventės apeigas, personažus, sukurs keletą Užgavėnių oracijų, kiekvienas pasigamins Užgavėnių kaukę papje maše technika, realizuos savitas kūrybines idėjas. Veiklos įgyvendintojas: edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. Šiaulių pedagoginis institutas, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. Vytauto Didžiojo Universitetas, etnologijos ir folkloristikos magistras.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Tradicinių amatų  edukacinis užsiėmimas „Verbų rišimas“

Amatininkas pristatys verbų rišimo tradiciją. Dalyviai suriš savo rankomis verbą, kurią galės pasiimti namo.


"Atkeliauk ir Paragiauk: žaisk, virk, patirk"

Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Edukacine programa siekiama įtraukti nurodyto amžiaus tarpsnio mokinius į aktyvių kultūros vartotojų gretas. Pasitelkiant muziejaus eksponatus mokiniai per žaidimus interaktyviai įtraukiami į edukacines veiklas ir taip supažindinami su gyvenimo kaimiškoje aplinkoje specifika, su rakandais, kurie minimi Lazdynų Pelėdos kūriniuose, su rašytojų seserų gyvenamąja aplinka įvairiais jų gyvenimo tarpsniais Lietuvos ir Europos istorijos kontekste. Taip pat edukacinės programos metu mokiniai turės galimybę susipažinti su pirmąja Lietuvoje receptų knyga „Šeimininkėms vadovėlis“, kurią parengė Lazdynų Pelėda. Mokiniams bus siūloma patiems pasigaminti išsirinktą patiekalą. Edukacinės programos tikslas taikant reflektyvaus patirtinio ugdymo metodus – ugdyti sąmoningą asmenybę, sugebančią atsakingai ir kūrybingai spręsti savo ir bendruomenės problemas, būti aktyvia visuomenės nare turinčią būtinas kompetencijas prasmingam gyvenimui kurti. Edukacinės programos uždavinys sudaryti sąlygas kiekvienam žmogui atsiskleisti, atrasti savo talentus, išbandyti save bei padėti suprasti kintančią aplinką, padėti formuotis pasaulėžiūrą.


Tarp vartotojo ir kūrėjo. Vaidmenys, galia ir kultūra internete (Nuotoliu)

Technologijų teikiamos galimybės žmonijai džiugina. Visgi, kritiškai vertinti skaitmenizaciją būtina. Kritinis mąstymas yra šios edukacijos esmė: drauge apžiūrime skirtingą technologijų poveikį, kviečiant jomis naudotis sąmoningiau, kad nepadarytume žalos nei sau, nei kitam ar kitai. Kur ir kokios rizikos glūdi skaitmeninėje erdvėje? Kaip elgtis, kad jų išvengtum? O kaip – jei visgi nepasisekė?..

Jau šiandien gali pradėti vertinti skaitmeninį pasaulį kitaip ir kitaip jame elgtis – kad išliktume ir saugūs, ir pilietiški, ir kūrybiški.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Paslaugos tikslas – supažindinti mokinius su lietuvių liaudies sakmėse ir tikėjimuose sutinkamu burtininko / -ės vaizdiniu, atskleisti kokios jo pagrindinės funkcijos, išvaizda, vardai. Uždaviniai: 1. Pristatyti archajišką lietuviško burtininko / -ės vaizdinį; 2. Palyginti su šiuo metu populiariosios kultūros išgarsintais burtininkais; 3. Pasigaminti po burtų lazdelę.
Užsiėmimas vyksta  edukacinių užsiėmimų erdvėje „Mitologinių būtybių laboratorija“. Edukacijos  metu, naudojamos inovatyvios edukacinės priemonės: mokiniai turi atpažinti su burtininkais susijusius asociatyvius daiktus, taip pat yra naudojami interaktyvūs informaciniai stendai, kurie yra įmontuoti edukacinės erdvės patalpos sienose bei virtualus žaidimas žaidžiamas planšetiniame kompiuteryje. Į pagalbą pasitelkiamos ir tradiciniai elementai: mįslės, kūrybinės užduotys, sakmių ištraukos. Taip taikant įvairias edukacijos raiškos formas, yra išsiaiškinama, kokias funkcijas burtininkai atlieka mitologinėse sakmėse, kokios jų išvaizdos ypatybės, vardų įvairovė, kur jie gyvena ir kada pasirodo žmogui. Tokiu būdu yra praplečiamos bendrosios žinios apie lietuvių tautosaką ir mitologiją.
Antroje kūrybinėje edukacijos dalyje mokiniai skatinami patys tapti proceso dalyviais ir kūrėjais – iš įvairių antrinių žaliavų ir dekoratyvių detalių kiekvienas edukacijos dalyvis pasigamina  burtų lazdelę.
Edukacija baigiama įgytų žinių apibendrinimu, refleksija.
Tikimasi, jog žaisminga edukacijos forma pateikiama informacija apie burtininkavimo tradicijas Lietuvoje įtrauks ir sužadins vaikų smalsumą giliau pažinti lietuvių tradicijas bei papročius, prosenelių gyvenseną, prisidės prie platesnio kultūrinio akiračio formavimosi.  Lyginimas su populiariosios kultūros išgarsintais burtininkais (pavyzdžiui, Hariu Poteriu), praplės supratimą apie savo prigimtinės kultūros išmanymo svarbą kitų kultūrų pažinimo kontekste.
Edukaciją veda etnologijos mokslų daktarė, edukacijų kūrėja Ingrida Stundžė.


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Edukacija "Prakalbink medį" skirta ugdyti asmenybes suvokiančius save, kaip etnokultūros puoselėtojus.
Edukacijos metu dalyviai bus supažindinti su meninės drožybos meno šaka. Taip pat mokiniai turės galimybę pasigaminti namų apyvokos  reikmenų ir suprasti, kaip kūrėjo rankose medis virsta
2. Namų apyvokos reikmenų gamyba;
3. Refleksija.


Orientacinis žaidimas „Vilniaus kodas - Pasaulio paveldas“

Vilnius – UNESCO Pasaulio paveldo vietovė. Tačiau ar tikrai žinome, kas slepiasi po šiuo pavadinimu, kodėl sostinės senamiestis yra pripažintas viso pasaulio vertybe? Kviečiame moksleivius leistis į azartišką žaidimą ir iššifruoti Vilniaus kodą! Pagrindiniai orientacinio žaidimo uždaviniai: supažindinti mokinius su svarbiausiomis Vilniaus istorinio centro vertybėmis – architektūros ansambliais ir jų ypatybėmis, skirting tautų ir religijų paveldu; sudominti vaikus įvairiais architektūros, istorinių reliktų, meno elementais mieste ir atskleisti jų sąsajas su skirtingomis epochomis, istorijos įvykiais; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką; iškelti klausimus apie senamiesčio istorinius gyventojus, atkreipti dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius. Žaidime naudojami metodai: navigavimas remiantis žemėlapiais – vaikai turi surasti kelią iki senamiesčio objektų; užduotys, atskleidžiančios architektūros vertybes bei daugiakultūrio miesto gyventojų istoriją– istorinių vietų atpažinimas nuotraukose, kryžiažodžių sprendimas, sąsajų tarp vaizdo, vietos, teksto paieška ir kt.; Siekiama, jog po žaidimo mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie Vilniaus istorinio centro architektūrą, būtų susipažinę su čia gyvenusiomis tautomis, jų paveldu ir istorija, gebėtų miesto erdves susieti su istorijos įvykiais, geriau atpažintų įvairius istorijos ir kultūros ženklus gyvoje miesto aplinkoje ir būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančios aplinkos istoriją ir paveldą.


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas "Vėjų uostas"

Edukacinio užsiėmimo „Vėjų uostas“ metu dalyviai pateks į vėjų uostą. Čia švartuosis vėjai iš viso pasaulio. Iš egiptiečių papirusų, iš senovės graikų ir finikiečių patirčių, tūkstantmečio senumo vėjai atpūs iš Kinijos ir Japonijos. Tyrimo objektu taps dailė ir technologijų pasiekimai. Čia švartuosis badas, sausra, lietus, potvyniai, kirminai, gintarai... – visa, kas pasislėpę vėjų senuosiuose pamario bei pajūrio vėjų varduose. Etninės kultūros kontekste taps mūsų kraštiečių, jų gyvenamosios aplinkos ir buities pažinimo objektu. Čia švartuosis vėjo genami muzikos garsai, kurių įkvėpti patys dalyviai sukurs orkestrą ir pačiais netikėčiausiais instrumentais sugros kūrinį „Audra“ Čia švartuosis dalyvių kuriami permainų vėjai. Arba vėjai jų galvose ar kišenėse...


„Kino pamokos Marijampolėje 7-12 klasių moksleiviams“ – edukacinės filmų peržiūros SPINDULIO kino teatre

Viešoji įstaiga "Marijampolės telekinas"

Tikslas – ugdyti menines, vizualinio raštingumo kompetencijas bei atliepti edukacinio, nekomercinio kino, ugdančio kultūrinį mokinių sąmoningumą, poreikį Marijampolės apskrities formaliojo švietimo įstaigų 7-12 kl. mokiniams. Siekiant įgyvendinti šį tikslą bus organizuojami užsakomieji edukaciniai, nekomercinio kino seansai Marijampolės apskrities formaliojo švietimo įstaigų 7-12 kl. mokiniams; rengiami filmų aptarimai 7-12 kl. moksleivių grupėms, taikant įvairius metodus ir edukacines priemones; siekiant didinti Marijampolės apskrities formaliojo švietimo įstaigų pedagogų suvokimą apie edukacinių, nekomercinių filmų aukštą meninę vertę, pedagogai bus kviečiami į išankstines, nemokamas edukacinių filmų peržiūras; didinamas kultūrinių edukacinių paslaugų prieinamumas; mažinama socialinė, kultūrinė atskirtis.
Kinas - vienas demokratiškiausių, lengviausiai pasiekiamų, mobiliausių menų. Jis – kultūros vertybė, kuria siekiama ugdyti moksleivių kultūrinį sąmoningumą, kritinį mąstymą, plėsti jų akiratį, skatinti būti kūrybiškais, vystyti bendrąsias kompetencijas, vizualinį raštingumą. Mokiniams kino teatre „Spindulys“ siūloma rinktis edukacijai pritaikytus Lietuvos ir užsienio kūrėjų filmus: 7-8 kl.: "Ąžuolo širdis", "Žaidimų aikštelė", "Aš esu Zlatanas", "Kovotoja", "Sugauti tinkle"; 9-10 kl.: "Žeme, stop", "Aš niekada neverkiu", "Aš esu Greta", "Nepamiršk kvėpuoti", „Gauja“; 11-12 kl.: "Šuolis", "Vesper", " Pūga prie Mėmelio. Klaipėdos atvadavimo saga", " 700 Vilniaus metų. Kelionė laiku su prof. Alfredu Bumblausku", "XIX a. fotografo palikimas". Filmų sąrašas bus nuolat atnaujinamas. Filmų peržiūras lydės diskusija, kuri remsis filme gvildentomis temomis. Didžiajai daliai filmų paruošta speciali metodinė medžiaga. Filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios temos apie draugystę, santykius šeimoje, santykį tarp individo ir valstybės, pilietiškumą, atjautą vienas kitam, toleranciją, emigraciją, klimato kaitą, saugumą internete ir kt. Edukacijas ves patyrę edukatoriai.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kultūros pažinimas per gamtą: maistas gamtoje

Edukacinį užsiėmimą veda žinomas gamtininkas Andrejus Gaidamavičius. Jis moksleivius supažindins su laukiniais augalais ir grybais, kuriuos mūsų protėviai dažnai naudodavo maistui. Moksleiviai sužinos apie kultūrinių augalų kilmę, laukinių maistinių augalų ir valgomų grybų įvairovę ir naudą, išmoks atskirti nuodingiausius augalus bei grybus. Senovėje, net ir įsivyravus žemdirbystei, laukiniai maistiniai augalai ir grybai buvo labai svarbi tradicinio kaimo žmonių raciono dalis. Dėl savo reikšmės šie augalai ir grybai turėjo daug pavadinimų, iš kurių tik kai kurie pateko į mokslinę literatūrą. Žydukai, vokietukai, gudukai, lenkiški baravykai... Tai iki šiol plačiai naudojami liaudiški grybų vardai, neretai reiškiantys tą pačią rūšį. Gamtininkas padės išnarplioti šią vardų pynę, kartu aiškinantis jų kilmę ir jais pavadintų augalų bei grybų reikšmę tiek mūsų protėviams, tiek šių laikų žmonijai. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai leisis tikron ekspedicijon į artimiausią mokyklai gamtinę aplinką (pievą, mišką, pelkę, vandens telkinio pakrantę), kurioje kartu su gamtininku ieškos, ragaus ir rinks maistinius augalus bei grybus ir bandys įsivaizduoti kaip gyveno ir kuo mito mūsų protėviai, kai dar nebuvo šiuolaikinių daržovių ir vaisių. Iš surinktų maistinių augalų ir grybų bus ruošiamas maistas ant laužo, atkuriant senovinius laukinio maisto ruošimo būdus. Paslauga teikiama nuo pavasario iki rudens, Utenos ir Vilniaus apskričių moksleiviams. Norint paslaugą gauti kitose apskrityse, mokykla turi savo lėšomis kompensuoti lektoriaus atvykimo išlaidas (15 eur/100 km, skaičiuojant nuo Labanoro miestelio, Švenčionių rajone).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Užsiėmimo metu nagrinėjant tautinį bei kitų šalių kultūrinį paveldą, pristatomos vaško panaudojimo galimybės liejant žvakes ir supažindinant su batikos technikos pradmenimis.  Kalbama apie dirbtinės šviesos atsiradimą ir jos reikšmę žmogaus gyvenimui. Lankytojai apžiūri, tyrinėja senąsias apšvietimo priemones - riebalinius šviestuvus, liktarnas, žibintus, lempas ir t.t.  Su lankytojais aptariama apšviestos erdvės reikšmė - tai galimybė nebūti priklausomam nuo gamtos. Palyginami senoviniai ir dabartiniai apšvietimo įrenginiai bei jų įtaka žmogaus psichinei ir fizinei sveikatai, ekologijai. Aptariama žvakės svarba ir šiandien. Praktinėje dalyje dalyviai supažindinami su žvakių liejimo technika, tam reikalingomis priemonėmis bei patys lieja žvakes. Aptariami kiti būdai vaško žvakėms gaminti. Užsiėmimo metu menamos teminės mįslės. Aptariamos platesnės  vaško panaudojimo galimybės anksčiau ir dabar - dailėje, skulptūroje, pramonėje, kalendoriniuose papročiuose. Akcentuojama štampuota vašku tekstilė.  Pati vaško panaudojimo idėja - dėti, naudoti jį ten, kur nenorima nudažyti. Šį vaško panaudojimo principą dekoruojant audinius, daugiau kaip prieš 2000 metų, naudojo persai ir egiptiečiai.  Piešiama ant medvilninio audinio specialiu įrankiu.  Lankytojai supažindinami su batikos istorija, jos vaidmeniu žmogaus buityje, apeigose.  Edukacijos lankytojai kuria savo originalios kompozicijos eskizą. 1-4 klasių moksleiviams siūloma drąsiai ir laisvai eksperimentuoti, nebijant suklysti. 5-8 klasių mokiniams rekomenduojama kurti renkantis asmeniškai ar socialiai prasmingą, gal būt, tautodailės motyvais grįstą kompoziciją. Vėliau motyvas perkeliamas ant audinio , išpiešiamas teptuku karštu vaško-parafino lydiniu. Likę laisvi plotai dengiami akvarele. Pabaigoje vaškas pašalinamas lygintuvu per popierių.


Edukacinė  programa paaugliams "Komunikacija - tarpkultūrinis menas"

Mūsų pasaulis tampa vis labiau globalus ir tarpusavyje susijęs. Gebėjimas suprasti ir prisitaikyti prie įvairių kultūrų yra ne tik vertingas, bet ir būtinas šiuolaikinio jaunimo įgūdis. Todėl sukūrėme ir pristatytome unikalų ir įtraukiantį edukacinį žaidimą "Komunikacija - tarpkultūrinis menas", skirtą 13-18 metų paaugliams. Šis žaidimas sukurtas siekiant padėti jaunimui suprasti skirtingų kultūrų komunikacijos stilius, ugdyti empatiją ir gebėjimą prisitaikyti prie įvairių kultūrinių aplinkų. Šiuo autoriniu edukaciniu žaidimu siekiame gilesnio paauglių kultūrinio supratimo, stipriname komunikacijos gebėjimus ir socialinę atsakomybę. Skatiname mokinius domėtis ir patirti, būti aktyviais  ir sąmoningais pasaulio piliečiais.


STEAM užsiėmimas „Literatūriniai herojai moko“

Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

STEAM ugdymas moko per veiklų ir žaidimų formą. Ugdymas, patirtis, kurią vaikai patiria veikdami, turi didžiulę įtaką jiems pažįstant save, formuojant santykius su bendraamžiais ir gebėjimus pažinti pasaulį, plečiant kultūrinį ir kūrybinį akiratį. Vaikai iš prigimties yra smalsautojai ir tyrinėtojai. Jie viską nori sužinoti. Pasitelkiant konkrečius literatūrinius personažus (Pepė Ilgakojinė, Sniego karalienė, Šachrazada, Eglė žalčių karalienė, Pinčiukas, Šerlokas Holmsas, Guliveris) bus mokomasi kaip pagaminti netikrą sniegą, mini gintarą, naminį moduliną, muilo burbulų šarmą. Veiklų metu greta bus vystoma diskusija apie skaitymo ir žinių sąsają su įvairiomis kūrybinėmis veiklomis, kūrybiniais procesais.


Spektaklis yra aktualus pradinių klasių mokiniams, nes sudaro daug žaidybinių elementų, kurių dėka jaunasis žiūrovas laisvai gali išreikšti savo kūrybiškumą, individualumą. Mokinys, aktyviai įsitraukdamas į spektaklio veiksmą, gali geriau sukaupti dėmesį, įsidėmėti daugiau informacijos, pozityviau vertinti teatrą, kaip savęs išraiškos formą. Tai interaktyvus lėlių spektaklis, kuriame pagrindinis herojus zuikis Pranas, norėdamas įsigyti draugų iš jų šaiposi, o supratęs kad patyčiomis draugų neįsigys, mokosi artimo meilės ir supratimo, drąsos ir atlaidumo. Spektaklio metu bendraujame su žiūrovais, kartu šokame.


Mokinius pasitinka šeimininkė ir pakviečia į savo dūminę gryčią, kur laukia pasamdytas daraktorius. Vaikai tampa XIX a. slaptosios mokyklos mokytiniais: skaito „graždanką“, rašo žąsies plunksnomis ant medinių lentelių, patys pasisiuva sąsiuvinius ir juose rašo metalinėmis plunksnomis. Mokslus nutraukia į gryčią įsiveržęs žandaras, tuomet vaikai puola dirbti įvairiausių ūkio darbų...


Gamtininko žygiai po pasaulį – kaip galime kartu išsaugoti Žemės gamtą?

Keliaukime kartu su gamtininku Žymantu Čeku po pasaulį. Lankysimės šiaurės Laplandijos kalnynuose, ieškodami nedidukų, bet labai ypatingų auksu žvilgančių paukštelių. Užsuksime į faraono paukščių, tarpininkais tarp žemiškojo ir pomirtinio pasaulio laikomų Egipto Maitvanagių žemes. Nusikelsime į karštosios Malaizijos dramblių rezervatą, kur didieji drambliai treniruojami paleidimui atgal į laukinę gamtą. Keliausime po Indonezijos didmiesčius tyrinėdami vietinę kultūra, kopsime į aktyvius ugnikalnius, lankysimės Komodo drakonų saloje, stebėsime gyvus drakonus! Vaikštinėsime tropinėse džiunglėse ieškodami laukinių Orangutanų ir saulės meškinų. Plauksime į egzotiškąją Kiniją, kur žvelgsime į retą ir unikalią kultūrą, bandysime suprasti ekologinių problemų mastą ir sprendimo būdus, keliausime po šventyklas ir džiaugsimės mielomis pandomis ir jų mažylių šėliojimais. Paskaitoje kalbėsime apie ekologiją, gamtos grožį, neatsiejamą, brangų ryšį tarp žmogaus ir gamtos ir svarbiausia bandysime rasti sprendimą, kaip išgelbėti pasaulio gamtą kartu su žmonėmis.


Užsiėmimo dalyviams Trakų Salos pilyje pristatomos senovėje taikytinos atsiskaitymo formos. Paaiškinama, kaip buvo gaminamos monetos ir kas garantuodavo jų vertę. Pristatoma Lietuvos pinigų istorija nuo seniausių laikų iki dabartinių. Antroje edukacinio užsiėmimo dalyje dalyviai atsako į viktorinos klausimus ir kunigaikščių rūmų vidiniame kiemelyje kaldina monetą. Galimybė pritaikyti specialiųjų poreikių turintiems asmenims – kurčnebyliams pasakojimas iliustruojamas skaidrėmis.
Dalyviai sužinos apie pinigų istorijos raidą pasaulyje ir Lietuvoje bei atras monetų įvairovę Trakų salos pilies ekspozicijoje. Išmoks savarankiškai nusikaldinti monetą gebėdami naudotis kaldinimo prietaisu.


Lietuvių kalba seniau ir dabar. Kaip keičiasi mūsų žodžiai?

Alytaus rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Kokia Tau yra lietuvių kalba? Įdomi? Sudėtinga? Sena? Nuolat besikeičianti? Daiktavardis, meilė, išmintis, laikrodis – tai tokie žodžiai, kurie į kraują įaugę. Rodos, jie buvo visada. Bet ar žinai, kad juos įvairiais amžiais sugalvojo tuo metu gyvenusios asmenybės, kuriems rūpėjo lietuvių kalbos ateitis. Tiesą sakant, jiems rūpėjo, kad šia kalba kalbėtumei ir Tu.
Šio užsiėmimo tikslas – supažindinti Tave su lietuvių kalbos, o ypač žodyno, kaita įvairiais istoriniais laikotarpiais. Ką ir kaip veiksime? Susimatysime Microsoft Teams platformoje ir pakalbėsime apie Lietuvos istoriją, mūsų kalbos raidos etapus, o svarbiausia – ryšį tarp jų. Aptarsime kalbos sistemą, ypač žodyno dalį, patyrinėsime, kas yra archaizmai ir naujažodžiai. Įsivaizduok, turėsi galimybę paskaityti 1915, 1921, 1923 m. knygas!
Nesijaudink, nereikės visas 45 min. klausyti monotoniško pasakotojo. Norėsime išgirsti Tave! Mums įdomu, ką Tu samprotauji apie lietuvių kalbą, kaip sekasi ją Tau ir Tavo draugams vartoti ir mokytis. Pažadame pasiklausyti ir muzikos.
Atliksi individualias užduotis: ieškosi archaizmų, atskleisi naujadarų reikšmes, o galiausiai ir pats arba pati juos sukursi.
Labai tikimės, kad po šio užsiėmimo suprasi, kokius iššūkius teko patirti mūsų kalbai, nuo ko prasidėjo bendrinės kalbos gimimas, kaip keičiasi žodžiai, kas tai lemia. O svarbiausia, tapsi žodžių kūrėju arba kūrėja. Gal po 100 metų toks pats trylikametis ar keturiolikmetis skaitys knygas, kuriose bus vartojami Tavo sugalvoti žodžiai?
Užsiėmimą ves Irma Žvinakienė, lietuvių filologė, Alytaus rajono sav. viešosios bibliotekos Verebiejų filialo vyresnioji bibliotekininkė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Skaitmeninė kompetencija


Programos tikslas - stebint, tyrinėjant ir eksperimentuojant spalvas, aiškinantis iš ko susideda atspalviai ugdyti mokinių mokėjimo mokytis, kritinio mąstymo, kūrybiškumo, problemų sprendimo, bendradarbiavimo bei pažintinius gebėjimus.

Programos uždaviniai:
-Gebėti tyrinėti, daryti išvadas ir mokytis per patyrimą.
-Gebėti ieškoti problemų sprendimo variantų, kurie padėtų įveikti kilusius iššūkius.
-Gebėti bendrauti ir bendradarbiauti su bendraklasiais.


Tikslas – supažindinti ugdytinius su gyvulių ganymo ir išginimo į lauką (Jurginių, Jorės)  papročiais bei tradicijomis, piemenukų muzikos instrumentais, ugdyti  kalbinį, emocinį potencialą, populiarinti žodinę lietuvių  liaudies kultūrą – paukščių garsų pamėgdžiojimus, piemenukų užkalbėjimus, daineles. Uždaviniai: atskleisti Jurginių (Jorės) šventės archajiškumą ir kaitą; apeigų ir papročių semantiką; paaiškinti augalų ir simbolinių veiksmų paskirties papročiuose, sinkretiškumą.
Metodai, priemonės.    Pasakojimo.. Programa įgyvendinama programos vedėjai pasakojant;
 Demonstravimo- susipažinimo. Rodomi mediniai savaskambiai lietuvių liaudies muzikos instrumentai, klausomasi jų skambesio, aptariamas garso intensyvumas ir tembras. Vaikui duodama pačiam išgauti garsą. Rodomi pučiamieji liet. liaudies instrumentai – lumzdelis ir kerdžiaus ragas. Vedėja jais groja.
Meninis – žaidybinis. Vaikai mokosi lietuvių liaudies piemenukų dainų, eina ratelius. Programa, esant geram orui, vyksta etnografinės sodybos parke, šalia kluono. Vaikams papasakojama apie Jurginių ir ganiavos tradicijas. Aiškinama, kodėl po slenksčiu dedami margučiai (joručiai, jurgučiai) ir užrakinta senovinė spyna. Pasakojama , kodėl gyvuliai, prieš išgenant aprūkomi Verba (rodoma Verba) ir kodėl Verbą sudaro būtent tokie augalai.
Toliau vaikai aktyvinami: žaidžiami žaidimai, einami rateliai.
Parodomi muzikos instrumentai:  vienais muzikuojama, kitų – siūloma pasiklausyti. Dainuojamos piemenų dainelės, mokomasi paukščių garsų pamėgdžiojimo, gyvulių erzinimo formulių.


Šios edukacijos metu dalyviai bus supažindinami su mūsų senovės protėvių baltų tikėjimu ir mitologija, įgis teorinių žinių apie tikėtus simbolius ir ženklus, jų reikšmę ir svarbą praeityje. Pasakojimo metu išgirs ir sužinos, kurie simboliai ir ženklai simbolizuoja stichijas: ugnį, vandenį, orą ir žemę, o už kokių ženklų slypi gilios prasmės.
Simboliai, kaip sutartiniai ženklai, išreiškiantys tam tikrą sąvoką ar idėją, yra viena pagrindinių sudedamųjų komponentų
mūsų šalies tautodailėje. Lietuvių liaudies simboliuose užkoduotas tautos kultūros mąstymas, gilios tradicijos ir papročiai amžiais buvo saugoti šeimos ir perduodami iš kartos į kartą. Unikali lietuvių liaudies simbolika lydėjo žmogų visuose
gyvenimo etapuose, nuo gimimo iki mirties, saugodama jį, nešdama sėkmę arba suteikdama trokštamų savybių. Simbolių
jėga tikėta nuo gilios senovės, todėl jų įtaka žmogui buvo tikrai nemaža. Ne veltui visi žmogaus kurti, buityje naudojami
daiktai, namai ir drabužiai buvo puošiami teigiamais, sakralinę reikšmę turinčiais simboliais. Daiktų dekoravime ir puošyboje nuo priešistorės laikų pirmykščiai žmonės naudojo simbolius kaip užkoduotą žinią ateities kartoms, tai lėmė susiformavusį glaudų ryšį tarp amato ir jame naudojamos simbolikos. Programos dalyviams ne tik bus pateikiama informacija apie lietuvių liaudies simboliką, bet ir sudarytos galimybės patiems pasirinkus norimą raštą, ženklą ar simbolį, juos pasigamti  bei papuošti marškinėlius

Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Literatūrinis-edukacinis užsiėmimas „Apie ką kalba knygos ir lėlės“

Pasakos – labai talpus žanras, atspindintis tikrovę, visais laikais atliekantis patirties saugojimo, tautosakos skleidimo, pamatinių bendražmogiškų vertybių ugdymo, terapines funkcijas. Pasakos lydi ir moko žmogų visuose jo gyvenimo etapuose, yra tarsi žinynai, universalių taisyklių rinkiniai, mokantys pasitikėti savo jėgomis, susidūrus su sunkumais nepasiduoti, siekti tikslo, elgtis atsakingai, pažinti savo emocijas, įsijausti į kitą ir priimti jo kitoniškumą, skatinantys siekti teisingumo, bendradarbiavimo, draugystės. Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo „Apie ką kalba knygos ir lėlės“ metu bus aptariamos pasakos „Skudurinukė“, „Stebuklingi senelio batai“ ir kt. Pasitelkiant informacines technologijas, vaizdines priemones bus perteikiamos literatūrinių personažų ir teatrinių lėlių kūrimo subtilybės. Dalyviai bus įtraukti į dinamišką, aktyvią veiklą, žaismingas rungtis, kurios sudomins skirtingų pomėgių ir poreikių vaikus, padės jiems perprasti ir interpretuoti pasakojimų siužetus, susitapatinus su veikėjais išspręsti sudėtingas situacijas. Dirbtuvių metu visi sukurs po savo tekstilinį/kartoninį žmogelį-teatrinę lėlę, rinks jam vardą, meninėmis priemonėmis perteiks jo išorines ir vidines savybes, sugalvos jo istoriją. Taigi bus mokomasi empatijos, abipusių jausmų ir patirties mainų – iš pradžių įsijaučiant į aprašyto personažo vaidmenį, o vėliau – susikurtai teatrinei lėlei perduodant savo emocijas. Sukurtus personažus vaikai (savarankiškai, kartu su mokytojais ir/ar tėvais) galės naudoti tęstinėms veikloms – knygų aptarimams, vaidinimams ir kt. Užsiėmimus veda rašytoja, menininkė, edukatorė Ignė Zarambaitė, kartu su savo knygų personažais – skudurine lėle Uršule ir teatrine lėle Enriku.


Interaktyvus spektaklis „Babelio bokštas. Planet Earth/Game Over/Reset“

„Babelio bokštas. Planet Earth/Game Over/Reset“ – interaktyvus teatro nuotykis jaunimui. Tai keturių Europos teatrų – Norvegijos,  Islandijos, Vengrijos bei Nacionalinio Kauno dramos teatro – bendrai sukurtas spektaklis, pasakojantis fantastinę istoriją apie naujo pasaulio ir naujos žmonių genties kūrimą po visuotinės planetos katastrofos.
PRAEITIS
Kadaise visi pasaulio žmonės buvo vieningi. Viena tauta. Viena kalba. Vienas Dievas. Kartą tautos vadai nusprendė pastatyti didingą bokštą. Tokį aukštą ir grąžų, kad žmonės galėtų pasiekti Dievą danguje. Tačiau Dievui šis sumanymas nepatiko. Žmonės neturėtų stengtis prilygti Dievui. Taigi Dievas suskaldė jų vienybę. Jis davė jiems skirtingas kalbas, kad jie nebegalėtų suprasti vieni kitų. Jis privertė juos vieniems kitų bijoti, ir jie pradėjo kariauti vieni su kitais. Taigi pasaulio žmonės atsisakė didelio bendro Babelio projekto ir sukūrė tautas. Jie buvo sutrikę ir išsigandę. O tolimoje ateityje Žemės planetos žmonės sunaikino net savo pačių planetą.
ATEITIS
Pasaulis po klimato katastrofos. Išliko tik kelios mažos žmonių gentys, išsibarsčiusios po visą pasaulį. Kiekviena gentis turi savo kalbą ir papročius. Jie elgiasi kaip gyvūnai, ieškodami maisto ir bandydami išgyventi apokalipsės nusiaubtame pasaulyje. Kas nutiks, jei šios gentys susitiks?
Tai istorija apie praeitį, dabartį ir ateitį. Kas mums gali nutikti. Ar žmonija vėl sugebės susiburti bendram projektui? O gal mes amžinai pasmerkti gyventi ir kovoti vieni su kitais?
Žaidimas „Babelio bokštas“ prasideda!
Ateik ir prisijunk prie mūsų.
Trukmė – 1 val. 30 min. (be pertraukos)
Rekomenduojama 13-16 m. jaunuoliams


Šv. Kalėdos - Šventiniai kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje (5-8 kl.)

Kai žaliaskarės senamiesčio eglės kaip Šv. Kalėdų šaukliai mums moja iš toli, o miesto gatvės ir parduotuvių vitrinos pasipuošia margaspalvėmis girliandomis, žinome – artėja gražiausios žiemos šventės. Bet juk ne visada besiruošiant šiam magiškam laikotarpiui degdavo neoninės šviesios, mirgėdavo stikliniai žaislai. Tik dalis senųjų tradicijų pasiekė mūsų dienas. Kultūrinės edukacinės ekskursijos metu keliaudami Vilniaus senojo miesto takais sužinosite kaip žiemos šventes šventė įvairių tautų žmonės, kaip Kalėdoms ruošėsi pranciškonų ir jėzuitų vienuoliai, kokias tradicijas miestiečiai perėmė iš Vilniaus liuteronų bendruomenės, kur ir kada buvo papuošta Vilniuje Kalėdų eglutė ir kas nešė vaikams dovanas per Kalėdas. Prisiminsime kalėdinius burtus ir kitokius senovinius papročius. Programos metu naudojama vaizdinė, folklorinė, etnografinė ir istorinė medžiaga įtrauks mokinius į aktyvų aplinkos tyrinėjimą. Programa informatyvi ir nuotaikinga, užduotys kūrybingos ir inovatyvios, pritaikytos įvairaus amžiaus grupėms.


Kauno miesto širdis – Rotušės aikštė – saugo ne vieną paslaptį, o jas atskleisti padės aikštę apjuosę istoriniai pastatai. Edukaciniame užsiėmime sužinosite, kuriame iš jų Adomas Mickevičius lankė savo merginą, kur buvo apsistoję net trys imperatoriai ir kur Kaune yra „Mažasis Vatikanas“. Vėliau šios žinios pravers komandiniame orientaciniame žaidime Kauno Rotušės aikštėje. Po užsiėmimo moksleiviai gebės atpažinti šešis Kaunui reikšmingus pastatus, žinos jų istorinį kontekstą, gebės įvardinti paskirtį skirtingais istoriniais laikotarpiais, galės įvardinti istorines Lietuvos asmenybes, gyvenusias ar dirbusias šiuose pastatuose; pagilins komandinio darbo įgūdžius.
Svarbu: užsiėmimui reikalingi keli išmanieji telefonai.
Dėmesio: Kadangi užsiėmimo praktinė dalis vyksta lauke, jis yra priklausomas nuo meteorologinių sąlygų. Rekomenduojame užsiėmimą užsakyti šiltuoju metų laikotarpiu.
esant poreikiui edukacinį užsiėmimą pritaikyti vaikams su proto negalia, apie tai informuokite užsakymo formoje.


Viešnagė Didžiosiose Nemuno kilpose 1-4 kl.

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Mūsų kraštas išsiskiria unikaliu Lietuvoje ir Europoje geologiniu-hidrografiniu reiškiniu – Didžiosiomis Nemuno kilpomis. Užsiėmimo metu galėsite tapti milžinais ir ranka paglostyti kalveles, įdubas, upių slėnius, pasigrožėti šių vietovių kraštovaizdžiu iš paukščio skrydžio. Edukacija vyks lankytojų centre, talpinančiame 60 km Nemuno juostos su daugybe upelių ir upeliukų ir beveik 30 piliakalnių, prigludusių prie Nemuno. Ekspozicijoje rasite tūrinius maketus ir dėliones, interaktyvias schemas, nuotraukas ir piešinius, reljefinį ir kitus žemėlapius, surinktą gamtinę, archeologinę, vaizdo bei garso medžiagą, padėsiančią geriau pažįstami gamtos ir kultūros turtus. Beje, seniausi eksponatai skaičiuoja savo amžių ne dešimtimis ar tūkstančiais, o milijonais metų.
Šių vietų unikalumą padedanti atskleisti ekspozicija skirta įvairaus amžiaus moksleiviams bei suaugusiems. Čia slypi atsakymai į įvairius klausimus: kodėl susiformavo Nemuno kilpos ir iš kur gaunamas mineralinis vanduo, kas aukštesnis – aukščiausias Lietuvos medis ar Birštono apžvalgos bokštas, koks akmuo išrinktas nacionaliniu, ką vadiname sieliais...
Edukacijos dalyvių taip pat lauks užduotys, žaidimai, spėlionės ir dėlionės. 1-4 klasių moksleiviai išgirs legendų, susijusių su didžiausia Lietuvos upe, piliakalniais, sielininkyste, vingiuodami Nemunu „plukdys“ sielius.


Edukacinė ekskursija Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje „Neatrastieji muzikos lobiai“

Lietuvos muzikos ir teatro akademija – vienintelė šalyje specializuota muzikos, teatro, kino ir šokio meno aukštoji mokykla – kviečia moksleivius ir jų mokytojus apsilankyti edukacinėje ekskursijoje, kurios metu susipažinsite su neatrastais muzikos lobiais, pažinsite muzikos pasaulį. Edukacinės ekskursijos metu dalyviai bus supažindinti su skirtingais muzikos žanrais ir jų kūrybos galimybėmis. Moksleiviai bus pakviesti ne tik stebėti, kaip kuriama konkretaus žanro muzika, kokios priemonės naudojamos ir ko reikia muzikantui, kad taptų tikru savo srities profesionalu, bet ir bus pasiūlyta patiems prisiliesti prie instrumentų, išlaisvinti kūrybingumą. Tikslas – supažindinti moksleivius su skirtingomis muzikos kūrimo galimybėmis, plėsti kultūrinį akiratį. Uždaviniai: • Pristatyti skirtingus muzikos žanrus. • Parodyti kasdieninį meninį/kūrybos procesą. • Plėtoti ir formuoti moksleivių kultūrinį išprusimą, raišką bei sąmoningumą. • Sudaryti sąlygas moksleiviams individualiai susipažinti su muzikiniais instrumentais. Užsiėmimo eiga: 1. Moksleiviai bus trumpai supažindinti su LMTA istorija ir pastato architektūra. 2. Moksleiviams pristatoma klasikinė muzika ir pateikiamas pavyzdys – stebimi studentų užsiėmimai LMTA Operos studijoje (scenos judesys/fechtavimas/operos pastatymo procesas). 3. Moksleiviams pristatoma džiazinė muzika ir pateikiamas pavyzdys – klausomasi džiazinės muzikos atlikimo, stebimas improvizacijos kūrybinis procesas. 4. Moksleiviai iš arti supažindinami su vienu iš unikaliausių instrumentų – vargonais. 5. Moksleiviams pravedama ekskursija po LMTA Muzikos inovacijų studijų centrą, vieną šiuolaikiškiausių skaitmeninių muzikos technologijų inovacijos centrų Baltijos šalyse, pristatoma elektroninė muzika ir kompozicija, kūrimo procesas ir priemonės, sudaroma galimybė patiems sukurti elektroninės muzikos kūrinį. Siekiami rezultatai: Moksleiviai išgirs skirtingus muzikinius žanrus, gebės juos skirti/įvardinti, supras, kaip vyksta muzikos kūrybos procesas.


Prestižinius apdovanojimus pelnęs VR filmas „Angelų Takais“ paremtas M.K. Čiurlionio kūryba

M.K. Čiurlionis puikiai atpažįstamas jaunesniosios ir vyresniosios auditorijos tarpe. Nors menininkas yra bene vienas žinomiausių autorių Lietuvoje, tik labai maža dalis puikiai išmano M.K Čiurlionio kūrybą, gali atskirti pagrindinius jo kūrinius. "Angelų takais" – virtualios realybės filmas sukurtas perteikti M.K. Čiurlionio kūrybą naujai, inovatyviai ir dar nematytai. Daugelis vaizdų rodomų filme yra atkartoti praktiškai identiškai, kas yra vaizduojama autoriaus originaliuose paveiksluose. Sudėjus daugumą paveikslų į vieną – yra nupasakojama virtuali kelionė taip kaip galėjo įsivaizduoti gyvenimą pats M.K Čiurlionis per savo sukurtus paveikslus ir muziką, o virtuali realybė tik sustiprina visus pojūčius, todėl moksleivis gali jausti, jog jis yra pagrindinis siužeto personažas, apie kurį sukasi visas VR filmo veiksmas. Šis virtualios realybės filmas leido iš naujo supažindinti plačiąją visuomenę su M.K. Čiurlionio kūrybą, išlaikant autoriaus stilistiką bei nekeičiant pačių originalų. Šis prestižinius bei nacionalinius apdovanojimus pelnęs virtualios realybės filmas "Angelų takais" puikiai parodė, kad moksleiviai noriai ne tik įsitraukia į filmo seansą, bet ir po to – patys savarankiškai nori gilintis į M.K. Čiurlionio kūrybą bei asmenybę. Virtualios realybės filmas yra puiki paskata pradžiai įdomiai pristatyti autorių, apie kurį moksleiviai gali toliau mokintis savarankiškai su mokytojais. Su šiuo projektu parodėme, kad aukščiausio lygio menas gali būti perteiktas virtualiai, neiškraipant ar sumenkinant tradicinio meno. Vertinant dabartinės skaitmenizacijos ir socialinių technologijų vartojimo tendencijas, galima teigti, kad ateityje menas virtualioje realybėje bus bene populiaresnis nei tradicinės meno formos realybėje. Todėl tai puiki galimybė jau dabar prisidėti prie šviesesnės moksleivių ateities gilinant jų kultūrinį sąmoningumą ir įsitraukiant kitokio pobūdžio pamokas, turinčias išliekamąją vertę.

Vilniaus m. sav.; Šiaulių m. sav.; Kauno m. sav.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija " Nuo Agluonos iki Apaščios- pažink Biržų miestą"

Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Atlikdami įvairias užduotis veiklos lapuose ,žaisdami susipažinsime su upėmis, kurios teka per Biržų miestą, keliausime prie Biržų pasididžiavimo, vienintelės Lietuvoje bastioninės pilies, Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios, lankysimės prie oriosios Evangelikų reformatų bažnyčios ir galiausiai pasieksime Apaščios upę.
Laukia įdomi pažintinė kelionė Biržų mieste!


Edukacinis užsiėmimas "Vaizduotės magija knygų skirtukuose"

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Edukacija "Vaizduotės magija knygų skirtukuose" bus suskirstyta į dvi dalis: įdomią istorijos ir diskusijų sesiją bei kūrybišką praktinę veiklą. Pirmoje dalyje vaikai sužinos knygų skirtukų atsiradimo istoriją ir pamatys įdomiausius pasaulio skirtukus per žaismingas pateiktis. Turės galimybę palyginti skirtukus, kaip jie atrodė seniau ir kaip jie laikui bėgant keitėsi. Antroje dalyje mokiniai įsitrauks į praktinę veiklą, mokydamiesi origami lankstymo technikos, įvairių dekoravimo būdų ir kultūrinių aspektų, susijusių su knygų skirtukų kūrimu. Pasigaminę skirtuką, įjungiant vaizduotę ir žaidybinius elementus, edukacijos dalyviai pristatys savo sukurtus skirtukus.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 5-8 kl. išvažiuojamoji Lietuvoje, išskyrus Kauno m. ir Kauno raj.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus bei apsilankysime autentiškame Kipro Petrausko bute. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.
Minimalus užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 25, užsakant ne mažiau nei 2 užsiėmimus, vedamus vienas po kito.


Vėtrungė - unikalus Mažosios Lietuvos žvejų raižybos, tautodailės pavyzdys, neturintis analogų visame pasaulyje. Vėtrungių atsiradimo istorija paprasta. Kad būtų lengviau kontroliuoti žvejybą Kuršių mariose. 1844 m. Prūsijos valdžios įsakymu įvesta speciali ženklinimo sistema - stačiakampio forma, išmarginta atitinkamu spalvų deriniu. Ilgainiui Kuršių marių žvejai ėmė puošti paprastas identifikacines vėjarodes, joms suteikdami tikrų meno kūrinių formas. Edukacijos metu moksleiviai susipažins ne tik su vėtrungių istorija, tradicijomis, bet ir išgirs vėtrungių meistrų pasakojimus trumpuose video filmukuose, turės galimybę padiskutuoti apie žvejybos įstatymą ir žmogaus teises. Pamatys vėtrungių krikštatėvio foto figūrą, atitinkančią tikrąjį inspektoriaus ūgį ir išvaizdą. Susiprojektavę, nudažę ir surinkę savo asmenines vėtrunges, moksleiviai turės galimybę sužaisti "Laivų mūšį", kuris ugdo moksleivių strateginį mąstymą. Ši edukacija moksleiviams padės ugdyti tautinį tapatumą ir etnokultūrinį raštingumą, pažinti ir vertinti tradicinę kultūrą, suprasti jos gyvybingumą ir nuolatinį atsinaujinimą, sąsajas ir skirtumus su kitomis kultūromis, suvokti save kaip kultūros puoselėtoją.


Edukacinės programos metu vaikai supažindinami su tradiciniais lietuvių žaidimais, turinčiais dainuojamųjų elementų.
Edukacinės programos veiklos - 2-3 skirtingi žaidimai, priklausomai nuo vaikų amžiaus ir bendro grupės susidomėjimo konkrečiu žaidimu. Pagrindiniai žaidimai yra: „Jurgeli, meistreli", „ Skrido žvirblis" bei „Klausė žvirblis čiulbuonėlis". Papildomi žaidimai gali būti susipažinimo arba nusiraminimo, priklausomai nuo konkrečios grupės poreikių.
Tikslas: ugdyti tradicinės kultūros pažinimą bei vaizduotę, verbalinius, lingvistinius ir protinius gebėjimus.
Uždaviniai: mokyti vaikus tradicinių lietuviškų dainų vaikams prieinama forma; supažindinti vaikus su tradiciniais žaidimais; skatinti aktyvų mokymąsi ir socializaciją vaikams prieinamu turiniu bei forma.
Teikiama paslauga yra aktuali tiek Dainų švenčių metams (2024 m.), tiek Lietuvių liaudies dainų metams (2025 m.)

Edukacinė programa gali būti pritaikyta ir asmenų su individualiais poreikiais grupėms.


Paslaugos tikslas: pasitelkus žaidybine prasme patrauklias edukacines priemones, ugdyti moksleivių pilietinį sąmoningumą, praplėsti jų žinių akiratį, aktualizuoti Lietuvos sporto istoriją. Siekiant minėto pagrindinio tikslo, paraleliai lavinti programos dalyvių kūrybingumą, analitiškumą, komandinio darbo gebėjimus.
Paslaugos uždaviniai: (1) Supažindinti dalyvius su Lietuvos kūno kultūros ir sporto paveldu, puoselėjant sporto atminimą tradicijas ir olimpines vertybes; (2) Praplėtus žinių akiratį, įtvirtinti žinias pasitelkiant intelektinį žaidimą - kryžiažodį; (3) Skatinti domėjimąsi Lietuvos sporto istorija; (4) Lavinti kūrybingumą, analitinį mąstymą, reakciją, komandinio darbo įgūdžius.
Programos pradžioje, pasitelkiant vaizdinę medžiagą, trumpai pristatysime sporto istoriją, pabrėžiant svarbiausius etapus, garsiausius sportininkus, jų laimėjimus ir apdovanojimus. Po teorinio įvado programos dalyvių lauks komandinis kryžiažodžio sprendimo žaidimas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo tikslas – skatinti mokinių domėjimąsi Kuršėnų krašto istorija, patrauklia forma supažindinti juos su kultūros paveldo objektais, ugdyti žingeidumą  bei kūrybiškumą, pasigaminant savitą magnetuką.
Uždaviniai:
1. Ugdyti vaikų kūrybinį mąstymą ir kūrybiškumą bei skatinti bendradarbiavimą, taikant įvairius neformalaus ugdymo metodus.
2. Ugdyti pilietiškumo, pažinimo ir kultūrinę kompetencijas.
3. Dalyvius supažindinti per Kahoot programą su Kuršėnų žymiais objektais, paveldu, tradicijomis.
4 Pristatyti metalinių ženkliukų (magnetukų) gaminimo procesą ir skatinti nupiešti asmeninį magnetuką.
Atvykus į Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko biblioteką, mokinius pasitiks edukatorė, kuri prisistatys edukacinį užsiėmimą surengs azartišką viktoriną per Kahoot programą. Žaisdami tuo pačiu metu vaikai susipažins su Kuršėnų žymiais objektais, kultūra, tradicijomis. Sužinos kaip atsirado Kuršėnų pavadinimas, kuo ypatinga ir išskirtinis šis miestas.
Antra, mokiniai supažindinami su metalinių ženkliukų (magnetukų)  aparatu, papasakojamas procesas,  pristatomos gamybai reikalingos medžiagos. Kiekvienas mokinys turės galimybę pats išbandyti aparatą prieš tai susikūręs unikalų magnetuką, atspindintį Kuršėnų miestą.


Krioklių laiptais į geologinę praeitį (5-6 kl.)

Būna Lietuvoje vietų, kad tiesiog nesitiki, jog esi savo gimtojoje šalyje. Kviečiame pasivaikščiojimui prie unikalaus Vilsos upelio. Tai vienintelis upelis Lietuvoje, kuriame susiformavo natūralūs kriokliai. Nepaprasto grožio gamtoje eisime miško takeliais, lipsime per medžių išvartas, kilsime ir leisimės upės slėnio šlaitais bei kirsime upę siaurais tilteliais. Upelio krante esančiose atodangose aptiksime prieš šimtus tūkstančių metų gyvenusių organizmų fosilijas, atliksime lauko eksperimentus, kurie padės suprasti žemės gelmių svarbą. Pakalbėsime apie praeityje vykusius ir šiuo metu vykstančius gamtinius procesus, nulėmusius šios unikalios aplinkos atsiradimo istoriją. Susipažinsime su Lietuvos paviršių suformavusiais ledynais bei laikotarpiais, kai jie nutirpdavo - tarpledynmečiais. Ekskursijoje vaizdingai, aiškiai ir suprantamai pateiksime moksliniais tyrimais pagrįstas žinias, kurios leis mokiniams patirti pažinimo džiaugsmą, suvokti gamtos įvairovę, vientisumą ir harmoniją, paskatins mokinius domėtis gyvosios ir negyvosios gamtos objektais, kurs tvirtesnį ryšį su gimtosiomis vietomis. Ekskursijos metu tapsime tikros geologinės ekspedicijos dalyviais. Po šios išvykos kiekvienas pasijus atradėju, ne vienam kils noras daugiau sužinoti, tyrinėti, keliauti bei jaustis socialiai atsakingu už savo šalies gamtos išteklių tvarų naudojimą.


Pažink paveldą. Kryždirbystės kelias nuo sodžiaus iki muziejaus

Vis didėjant globalizacijai ir augant populiariosios kultūros dominavimui kasdienybėje, Birštono Sakralinis muziejus kviečia atsigręžti į išskirtinę, tarptautiniu mastu UNESCO pripažintą unikalią lietuviškosios meninės tradicijos elementą – kryždirbystę ir jos elementus. Šia kultūrinės edukacijos paslauga siekiama stiprinti kultūrinį ir tautinį identitetą, ugdyti kultūrinį sąmoningumą, taip užtikrinant tautinės tradicijos išsaugojimą ir perdavimą ateities kartoms globaliame pasaulyje.
Edukacijos metu mokiniams bus pristatomos kryždirbystės tradicijos ir istorija, skiriamos užduotys, skatinančios nepriklausomą informacijos rinkimą bei kritinį mąstymą ir naujų žinių pritaikymą žaidimo-viktorinos metu. Netradicinis mokymasis, susipažinimas su naujomis meninės raiškos formomis muziejuje ugdys kultūrinio gyvenimo įgūdžius ir užtikrins stipraus kultūrinio identiteto puoselėjimą.


Viešoji įstaiga "Kultūrinių projektų centras"

Mes visi gyvename nuolatinėje vaizdų, garsų ir žodžių apsuptyje. Kasdieninėje komunikacijoje, žodžius išreiškiančius jausmus bei emocijas pakeičiame ikonografija, memais, ar kitais vaizdais. Mūsų sakiniai trumpėja, o vaizdų daugėja. Rašytinis tekstas nepraranda savo svarbos ir poveikio stiprumo, tačiau kinta mūsų ir jaunosios kartos santykis su ja. Gebėjimas nepaviršutiniškai mąstyti ir perteikti žodžius bei jausmus vaizdais yra lavinamas įgūdis, kuris tampa itin svarbus išsilavinusiam šuolaikiniam žmogui. Šių audiovizualinių dirbtuvių metu mokinsimės ne tik kitaip pamatyti ir prisijaukinti literatūros kūrinius, bet ir mokinsimės mąstyti judančiais vaizdais. Mokiniai drauge su pripažintais kino režisieriais Andriumi, Blaževičiumi, Marat Sargsyan, mokinsis kino kalbos pagrindų, aptars pasirinktą poezijos kūrinį, ieškos tinkamų vizualinių raiškos priemonių tiksliai perteikiančių jausmus, pojūčius ir mintis. Mokiniai, savo turimomis kasdieninėmis priemonėmis - mobiliaisiais telefonais mokinsis filmuoti, montuoti filmuotą medžiagą. Rezultatas – trumpas video kūrinys, inspiruotas eilėraščio, tarsi vaizdo poezija.


Online spektaklis  „Debesys“ (nuotolinė paslauga)

Režisierę ir dailininkę Aušrą Bagočiūnaitę Paukštienę sukurti spektaklį įkvėpė debesų tema. Dangumi praplaukiantys debesys kūrėjai asocijuojasi su laisvės, gyvenimo tėkmės ir efemeriškumo metaforomis. Teatro „Lėlė“ dramaturgės N. Indriūnaitės autentiškų pokalbių su savo anūke užrašai virto idėjiniu pjesės pagrindu: čia, per keletą metų užrašinėtus senelės ir anūkės kasdienių pasikalbėjimų fragmentus, skleidžiasi pasaulio pažinimo tema, talpinanti tiek šmaikščius vaikiškos logikos paradoksus, neribotą fantaziją, tiek gyvenimišką vyresnio žmogaus išmintį. Klausimai apie gamtos reiškinius ir slėpinius, žmogaus gyvenimą, tarpusavio santykius, moralę, vertybes, kasdienybės įspūdžiai – visa tai kuria vaiko ir senelės dialogą, kuriame mokytojo ir mokinio figūros, vaidmenys nuolat keičiasi vietomis ir tai, kas suaugusiąjam „savaime“ aišku – tampa neaišku arba iš naujo atrasta, ir atvirkščiai – vaiko fantazija, kupina mitologinės, kone mistiškos pasaulio pajautos, pažeria kvapą gniaužiančių atsakymų, vertinimų ir apibendrinimų.


Pasinerkite į kūrybinį nuotykį „Komandos jėgos mandala“ ir patirkite bendrakūrybos proceso džiaugsmą.  Sukurkite unikalią didelę mandalą, kuri atspindėtų jūsų klasės komandinę dvasią ir papuoštų mokyklos erdves.
Mandala (iš sanskrito kalbos: मण्डल, maṇḍala) yra simetriška, apskritimo arba kvadrato formos geometrinė kompozicija, simboliškai vaizduojanti tam tikrą dvasinę, kosminę arba psichologinę tvarką.
Mandalos kūrimas – įtraukianti ir išlaisvinanti kūrybiškumą veikla. Edukacijos metu pirštais nutapysite didžiulę (1,23 m. skersmens) mandalą ant paruošto balto popieriaus raižinio. Naudosime kūrybiškumą skatinančias technikas, judesio, kvėpavimo, garso, vaizduotės, tylos ir susikaupimo pratimus, kurie padės mums pasiekti reikiamą kūrybinę būseną. Susipažinsite su mandalos simbolika ir ugdysite savo meninius gebėjimus. Atrasite savyje naujas idėjas, mintis, jausmus ir pojūčius, kurie bus indėlis į komandos kūrybinę raišką.
Vizualinis projekto rezultatas – edukacijos metu mokinių sukurta mandala, tinkama kūrybiškam eksponavimui mokyklos erdvėse, kur visi galės ja grožėtis.
„Komandos jėgos mandalos“ kūrimui naudojamas profesionalios raižinių meistrės Ingos Grinskytės Gulbinienės rankomis išraižyta popierinė mandala. Inga jau daugiau nei 10 m. organizuoja popierinių raižinių parodas, kuria didelių matmenų menines raižinių instaliacijas ir plėtoja inovatyvų požiūrį į popierinių raižinių meną.

Susisiekite su mumis, sužinokite daugiau ir susitikime!


Susipažinkime: Vasario 16-osios simboliai

Kodėl ir kaip švenčiame Vasario 16-ąją? Ką reiškia sąvokos VALSTYBĖ, LAISVĖ, NEPRIKLAUSOMYBĖ ir SIGNATARAS? Keliaudami Signatarų namų ekspozicija ne tik geriau susipažinsime su šiomis sąvokomis, bet ir trumpam įsijausime į muziejininko vaidmenį - grupėse tyrinėsime vieno iš signatarų, Jono Basanavičiaus, autentiškus daiktus ir bandysime sužinoti, ką jie mums gali papasakoti apie šią, daugiau nei prieš 100 metų gyvenusią Lietuvos istorijos figūrą. Aplankysime autentiškas erdves, tarp kurių - Lietuvos Nepriklausomybės akto pasirašymo kambarys. Jūsų laukia linksmi žaidimai ir interaktyvios užduotys, kurios sukurs smagią ir įsimintiną apsilankymo muziejuje patirtį.


Edukacinė programa „Medžio kultūra" (1 - 4 kl.)

Užsiėmimo metu tradicinė lietuvių liaudies kultūra pristatoma kaip medžio kultūra. Iš visų amatų šakų Lietuvos kaime svarbiausias buvo medžio apdirbimas. Mokiniai supažindinami su etnografiniais eksponatais - pristatomi mediniai namų apyvokos rykai, baldai, darbo įrankiai, dievdirbių kūriniai. Išryškinama liaudies skulptūros vertė. Akcentuojama būsimojo drožinėtojo pirmoji gyvenimo ir kūrybos mokykla – ganykla. Didesnis dėmesys užsiėmimo metu skiriamas tradicinei žaislininkystei. Demonstruojamas video siužetas iš žaislininkystės amato puoselėtojo kūrybinių dirbtuvių. Žaidžiama su autentiškų žaislų kopijomis: kleketais, tarškynėmis, švilpukais, sukučiais, suneriamais galvosūkiais ir kt. „Vilkeliai" pristatomi kaip vieni seniausių ir labiausiai paplitusių vaikų žaislų įvairiuose pasaulio kraštuose. Aiškinamasi gaminamo žaislo pavadinimo kilmė - kuriamas „vilkelio" atsiradimo pasakojimas. Kūrybinių dirbtuvių metu mokiniai dekoruoja medinį vilkelį. Rengiamos grupinės „vilkelių" leidimo varžybos.


Helovino orientacinis žaidimas Marijampolėje

Helovino orientacinis žaidimas

Manyta, kad mirusiųjų sielos bei kitos dvasios per Heloviną, įžengia į tikrąjį pasaulį ir jame klajoja. Buvo bijoma, kad Helovino naktį iš namų išėję žmonės, susitiks tas sielas. Kaip žmonės sugalvojo, apgauti tas sielas? Tikėta, kad tada sielos ir dvasios nesugebės atpažinti žmonių.

Iš Airijos atkeliavo Helovino žibintų tradicija. Airių legenda pasakoja apie girtuoklį ir sukčių Džeką, kuris sugebėjo apgauti patį Šėtoną. Sakoma Džeko siela, pasiėmusi žibintą, klajoja po šį pasaulį. Iš ko buvo pagamintas Džeko sielos žibintas?

Tai tik keletas užuominų iš daugybės užduočių apie Helovino šventės paslaptis, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.


Interaktyvi pamoka „Keliaujanti cirko laboratorija“

Interaktyvi pamoka "Keliaujanti cirko laboratorija"  susideda iš trijų dalių. 10min teorija, 30 praktika ir 5 min namų darbai.
Teorija: dalyviams išaiškinama ir pademonstruoams kaip nsudojema įvairi cirko įranga.
Praktika: dalyviai suskirstomi į grupes. Kiekviena grupė gauna skirtinga cirko įrangą. Kas 5min pagal komandą grupės pereina prie kitos cirko įrangos, kad visi viska išbandyti.
Namų darbai: pabaigoje dalyviai apklausiami kas patiko ir kaip sekėsi. Užduodamin nesudėtingi koordinacijos pratimai išmokti namuose.


Aktyvaus edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su aviacijos istorija nepriklausomoje Lietuvoje, gilins bei plėtos suvokimą kokį poveikį Lietuvai padarė  Dariaus ir Girėno skrydis per Atlanto vandenyną lėktuvu „Lituanica“. Mokiniai susipažins su „Lituanicos“ skrydžio istorijos įdomybėmis, nuo lėktuvo parengimo skrydžiui, juridinių skrydžio aspektų iki katastrofos priežąsčių ir daugelio kitų neatsakytų klausimų. Išklausę "Lituanicos" skrydžio istoriją ir pažiūrėję dokumentinę mdžiagą apie muziejaus pirmąjį eksponatą „Lituanica“ lėktuvo repliką, analizuos  tuometinės technikos galimybes įveikiant Atlanto vandenyną be sustojimo ir vertins, koks turėjo būti lakūnų pasirengimas tokiam ilgam ir sudėtingam skrydžiui.  Mokiniai ugdysis kritinį mąstymą dirbant grupėse, iš pateiktų dokumentų bei daiktų, turės surasti ir atrinkti tik tuos, kuriuos Darius ir Girėnas pasiėmė į lėktuvą kaip būtiniausius daiktus skrydžiui per Atlanto vandenyną. Mokiniai diskutuos, argumentuos savo pasirinkimus, darys išvadas, pateiks savo įžvalgas, kodėl atrinko būtent tuos daiktus ir dokumentus.
Praktinėje edukacinio užsiėmimo dalyje mokiniai mokysis pilotuoti lėktuvą - lėktuvo simuliatoriumi.


Siekdami vaikams padėti pažinti paslaptingą dinozaurų pasaulį ir paleontologijos mokslą, kviečiame į edukaciją „Atrask dinozaurą“, kurios metu mokiai skaptuos molio lentelę ir ieškos dinozauro fosilijos. Fosilija yra  reikšmingiausia archeologinio paveldo dalis, dėka kurios tyrinėjimo, mokslininkai atskleidė žemės gyvybės istoriją ir evoliucijos procesą. Edukacija „Atrask dinozaurą“ susideda iš trijų dalių: teorinės, patyriminės ir praktinės. Teorinės ir patyriminės edukacijos dalių metu (trukmė – iki 15 min.) edukatorius supažindins vaikus su įdomiausiais faktais apie dinozaurus. Atviros diskusijos metu dalyviai gilinsis į mėsėdžių bei žolėdžių dinozaurų skirtumus, ieškos panašumų tarp dinozaurų ir jų palikuonių paukščių, apžiūrinėdami parke esančius dinozaurus, judančius, skleidžiančius garsus ir fiziniais išmatavimais atitinkančius anksčiau gyvenusius „baisiuosius driežus“. Praktinėje edukacijos „Atrask dinozaurą“ dalyje (trukmė – 30 min.) edukatorius supažindins vaikus su paleontologo profesija, jo darbo įrankiais, pagrindinėmis skaptavimo taisyklėmis ir specifika, fosilijos teoriniu apibrėžimu. Skaptuodami molio lenteles bei ieškodami dinozauro fosilijos vaikai praktiškai atras kelis žemės sluoksnius: molį ir smėlį, individualiai rinksis geriausią skaptavimo strategiją. Mokiniai ras vieną iš 4 keturių dinozaurų griaučių fosilijų: tiranozauro, stegozauro, triceratopso arba branchiozauro. Skaptavimo patirtis formuos dalyvių kritinį mąstymą,  lavins kruopštumą, atsakingumą, stiprins kultūrinį sąmoningumą. Išskaptuota fosilija atitenka vaikams. Šis praktinis darbo rezultatas motyvuos vaikus grįžus namo pasidalinti su tėvais žiniomis apie dinozaurus, paleontologiją, kas padės dar geriau įsisavinti per edukaciją išgirstą informaciją.


“Kūno ekspresija: išmok skaityti kitų mintis!”

Kelias kalbas mokate? Lietuvių, anglų, rusų, vokiečių, prancūzų....? Dvi, o gal visas penkias ar net daugiau? Kaip manote, kiek laiko užtrunka išmokti vieną kalbą? Mėnesį, du mėnesius, metus? O ar žinote, kad yra kalba, kuria galite bendrauti visame pasaulyje ir kurios nereikia mokytis metų metus? Kalba, kuri yra seniausia iš visų kalbų ir kurios gramatika yra suprantama visiems šio pasaulio žmonėms? Kūno kalba sudaro 55% informacijos, kurią mes perduodame vieni kitiems kūno signalais, gestais, mimika. Didžiausią dalį informacijos mes gauname stebėdami ir bendravimą analizuodami vizualiai. Kūno kalba nemeluoja. Jei yra nesutapimas tarp žodžių ir kūno signalų, žmonės paprastai pasitiki pastaraisiais. Edukacijos metu mokiniai lavins kūno ekspresijos ir neverbalinės komunikacijos gebėjimus. Sužinos ir praktiškai išbandys svarbiausius pirmojo įspūdžio, empatiško bendravimo, streso įveikos per kūno kalbą aspektus. Įgaus daugiau pasitikėjimo savimi, ugdys kūrybingumą ir kritinį mąstymą. Mokysis tolerancijos, lygybės ir pagarbos bendravime.


Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Didelis gyvenimo tempas ir aktyvus informacinių technologijų skverbimasis į kasdienį gyvenimą paveikia mokinių įsitraukimą į aktyvų laisvalaikį. Kartos keičiasi, keičiasi įpročiai ir pomėgiai. Kokį džiaugsmą kažkada suteikdavo išvykos į gamtą ar kaimą. Šiandien tenka sugalvoti įdomių žaidimų, kad vaikai norėtų žaisti, dalyvauti užsiėmimuose, kad judrūs žaidimai konkuruotų su kompiuteriniais. Orientacinis žaidimas – tai veikla skirta moksleiviams, kurie nori su vietovės lankytinais objektais susipažinti kitaip. Tikslas – ne tik surasti užduotyje aprašytą vietą ir susiorientuoti aplinkoje, tačiau svarbu įveikti logines, su dvaro gyvenimu susijusias užduotis, taip praplečiant savo akiratį ir papildant istorines žinias. Atvykę išbandyti orientacinį žaidimą dvaro teritorijoje, moksleiviai atras daug įdomių objektų, patrauklių, vietų. Žaidimo pavadinime slypi kvietimas jas atrasti, pažinti ir tyrinėti. Orientacinis žaidimas – smagi, aktyvi ir įtraukianti veikla. Tai lyg varžybos, kurioms nereikia specialaus fizinio pasiruošimo, todėl dalyvauti gali visi mokyklinio amžiaus vaikai. Supažindinus su žaidimo taisyklėmis dalyviai yra paskirstomi arba pasiskirsto patys į nedideles komandas. Vadovaudamiesi stilizuotu teritorijos žemėlapiu ir užduočių tekstais išgvildena užduotis, o teisingus atsakymus suranda pažymėtose vietose esančiose lentelėse su žaidimo simboliais. Žaidimą laimi daugiausia teisingų užduočių per trumpiausią laiką išsprendusi komanda. Orientacinis žaidimas "Atrask, pažink, tyrinėk" – tai aktyvi edukacinė kelionė, pasakojanti negirdėtas dvaro gyvenimo istorijas ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Laimėjusios komandos laukia apdovanojimas, o kitų dalyvių – azartas, lenktyniavimo ir pažinimo džiaugsmas.


,,Misija (Ne)Įmanoma''. Patirtinis edukacinis žaidimas 7-8 kl. mokiniams

Žaidimą ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ užpildo linksmų, kūrybiškumą skatinančių, keistų, nepatogių, tačiau būtinai kultūrinį akiratį plečiančių, draugystę skatinančių ir komandą formuojančių užduočių vykdymas, unikalios piešimo ir rašymo simbioze paremtos refleksijos, sukuriančios dalyvių tarpe taip reikalingą bendrumo jausmą. Užsiėmimo metu dalyviai ne tik piešia, konstruoja, vaidina, dainuoja ir t.t., jie per savo patirtį ir išgyvenimus išjaučia bendruomenės iššūkius, geba juos įvardinti ir pasiūlyti būdų jiems išspręsti, ima labiau vertinti unikalius kolektyvo narių gebėjimus ir vienoje ar kitoje meno srityje bei jų indėlį į bendrą komandos sėkmę.
Edukacijos programą sudaro: susipažinimas, klausimų ratas, ,,ledlaužiai’’ pratimai, žaidimo pristatymas, strategijos planavimas, žaidimo procesas, užsiėmimo refleksija.
Mūsų didelės komandos tikslas - mokyklos bendruomenės bendravimo kultūros bei moksleivių kūrybiškumo puoselėjimas per kultūrinę raišką bei kultūrinį sąmoningumą.
Edukacija remiasi David Kolb patirtinio ugdymo principu, taip pat ,,Nesmurtinės komunikacijos’’ bei ,,Ubuntu’’ filosofijomis, S. Covey visų savo būties lygmenų pažinimo bei jų lavinimo principais.
Kultūrinio, kūrybiškumą ugdančio žaidimo ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ vedliai - jungtinė lektorių grupė iš Whatansu komandos.
Kadangi mūsų kolektyvas yra platus, eduakcija  vienu metu gali vykti kelioms grupėms/klasėms iš karto.


Paskaita, kurios metu pristatomos bazinės žmogaus emocijos kultūriniu ir biologiniu pagrindu. Pristatomas mokslinis eksperimentas kaip emocijų universalumas buvo tyrinėjamas skirtingose kultūrose ir gentyse. Prakaitnių užduočių metu vaikai dalyvaus skiringose situacijose su dramos elementais. Nagrinėjamos situacijos, kai susitinka skirtingų kultūrų žmonės ir kaip jie vieni kitus supranta. Paskaitos trukmė 1,5 val.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Nuo papiruso iki ...
Rankiniu būdu gamindami popieriaus lapą gilinsimės į jo atsiradimo istoriją, rūšių įvairovę ir panaudojimo galimybes.


Edukacija “Miško kvapų terapija”, kurios tikslas pasigaminti miško kvapą namams, sugrįžti į protėvių laikus, kai geriausia vaistinė buvo šalia esančiame miške, prisiminti senus papročius, atkurti ryšį su gamta, prisiminti jos naudą. Šiame susitikime kalbėsime apie kvapniuosius miško spygliuočius ir jų naudą žmogui, pasakosime apie jų skirtingas gydomasias savybes, pasinersime į miško kvapų simfoniją kupiną paslapčių ir pamirštų receptų. Miškas jau senovėje buvo aprašytas ir apdainuotas mistinėje ir grožinėje literatūroje ir užėmė labai svarbią vietą mūsų protėvių kasdienybėje.
Šiame susitikime prisiminsime senolių mediciną, miško naudą ir svarbą žmogui ir visam pasauliui bei pamirštas jo gėrybes.
Dalyviai išgirs naudingų patarimų ir pamokymų, kaip iš miško spygliuočių pasigaminti namų kvapus, bandys atspėti skirtingus spygliuočius pagal kvapus, juos paliesti ir pajusti. Žaismingai aptarsime gamtosaugos temą, kuri labai aktuali šiame laikotarpyje.
Renginio metu mokiniai pasigamins “miško kvapą” iš eterinių aliejų ir spygliuočių šakelių parsinešimui į namus.


Praverkime duris į stebuklingą spalvų pasaulį, kur gyvena trys spalvos: Geltona, Raudona ir Mėlyna. Edukacija pagal knygą „Spalvų namelis“ išlaisvins vaikų vaizduotę, žadins vaikų susidomėjimą knygomis, supažindins su pirminėmis ir išvestinėmis spalvomis. Sekdami savo smalsumą vaikai sužinos, kas atsitinka, kai spalvos susidraugauja. Mokysimės neužsisklęsti savo kambarėliuose ir būti atviri mus supančiam pasauliui. O pravėrę paslaptingas dureles išvysime spalvotus stebuklus! Patys maišysime spalvas, užduosime klausimus, bendrausime, kursime, smalsausime, daug šypsosimės ir dar daugiau stengsimės. Juk norime, kad mūsų pagaminti ir išdekoruoti „stebuklingi rakteliai“, sukurti knygos personažai ar naujas knygos viršelis būtų tikrai ypatingi (konkrečios veiklos parenkamos pagal vaikų amžių).
Taip pat, su vaikais kalbėsime apie tai, kokį vaidmenį atlieka knygos autorius ir knygos iliustratorius, kaip gimsta knyga bei koks yra iliustracijų kūrimo procesas.
Išlaisvinkime savo kūrybiškumą drauge!

Edukaciją veda knygos „Spalvų namelis“ autorė bei knygos „Tapukas ir emocijų kuprinė“ iliustratorė Renata Bee.
Trukmė 60 min.