Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Atverkime Vilniaus kiemelių vartus“ Meskime kelią dėl takelio ir pamatykime
kitą Vilniaus pusę, už vartų ir storų sienų besislepiančius senamiesčio kiemelius. Gynybinės sienos likučiai, karo ženklai,
skulptūros, viešieji šuliniai ir šventųjų atvaizdai. Juose virė gyvenimas, skambėjo dainos, poetų eilės, spausdinimo mašinėlių
garsai, sąmokslų planai. Visi jie iki šių dienų išsaugojo savąsias paslaptis apie unitus, filaretus ir filomatus, vykusias šventes
ir pasimatymus, studentų išdaigas ir profesorių suokalbius. Edukacinės ekskursijos tikslas supažindinti mokinius su unikaliu
Vilniaus senamiesčio kultūros paveldu, pastatų ir kiemų formavimosi raida ir užstatymo kaita, skirtingais architektūros
stiliais ir jų meninėmis detalėmis, kelių šimtų metų senumo mūro lipdymo būdais ir jo liekanomis. Išlikusiu kultūriniu
praeities paveldu ir dabarties technologijomis padedančiomis jį konservuoti, atkurti ir išsaugoti. Ekskursijos metu mokiniai
įtraukiami į edukacinius, teminius žaidimus, istorinis pasakojimas papildomas archyviniais dokumentais, nuotraukomis.
Mokiniai skatinami gyvai tyrinėti ir ugdyti dėmesingumą juos supančiai aplinkai, naudodamiesi jiems suteikta papildoma
medžiaga įsivaizduoti praeities miestą bei jame vykusius pokyčius, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą,
domėtis Vilniaus praeitimi ir dabartimi.


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Ar žinote, koks gyvūnas, kokius namus įsiruošia: ar visi paukščiai suka lizdus, kur žiemoja varlės, kas surenčia trobelę, o briedis ar įsiruošia namą? Kas gyvena pievoje, prie vandens telkinio, vandenyje ir žmogaus kaimynystėje? Visi Žemės planetos gyventojai – žmonės, žvėrys, paukščiai, ropliai, vabalai, žuvys ar vos plika akimi įžiūrimi padarėliai – turi namus. Tik mes, nematydami gyvūnų, gamtoje jų neatpažįstame. Suręsta trobelė, įruošta irštva ar iškaltas uoksas – tai kokių gyvūnų saugūs namai? Dalyvaujantys edukaciniame užsiėmime, išklauso edukatoriaus pasakojimo, apžiūri natūralius, iš gamtos parneštus, ir sukurtus gyvūnų namus, o savo įgytas žinias pritaiko žaisdami-dėliodami dėlionę. Dėlionę dėlioja nedidelės vaikų grupelės (1–4 vaikai), tad užsiėmime dalyvaujant didesnei vaikų grupei, jie išskirstomi į grupeles. Dalyviai įvertina įgytas žinias ir padovanotose knygelėse, kurių puslapiuose pavaizduoti gyvūnų namai, nuo lipdukų lapo į knygelės puslapius sukelia gyvūnus – namučių gamtoje gyventojus.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Edukacija vaikams "Oro balionu po Lietuvą"

Tai žaisminga, teatrališka, informatyvi edukacija, kurios metu mokiniai susipažįsta su autorine lavinamąja siūta knyga
"Vaikams"apie Lietuvą". Edukacijos "Oro balionu po Lietuvą" dalyviai susikuria į save panašias lėles, kurios siūtu oro balionu menamai keliauja po šalį. Taip mokiniai susipažįsta su įvairiausiais istorinias, kultūriniais, gamtos objektais, atlieka užduotis, kuria/pildo Lietuvos žemėlapį. Užsiėmimo metu vaikai vaidina, žaidžia, mėgdžioja, diskutuoja, dalinasi savo patirtimi bei pildo lavinamąją knygą siūtomis detalėmis, objektais. Edukacijos metu vaikai patiria kūrybos džiaugsmą, įsitraukia į žaidimus, trumpus vaidinimus, aktyvųjį klausymąsi. Užsimėmimas ugdo pilietiškumą, meilę savo kraštui, plečia kultūrinį akiratį, moko bendrauti ir bendradarbiauti.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Sojų vaško žvakių liejimas "Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis"

Aromatinių sojų vaško žvakių gamybos edukacija „Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis".
Vykdomos edukacijos trukmė 60 min. Edukacija vykdoma 1-4 klasės mokiniams.
Edukacijos metu žvakių gamybai naudojamos tik natūralios medžiagos ir priemonės: sertifikuoti sojų vaškas ir natūralūs eteriniai aliejai, medvilnės dagtis. Žvakes liejame daugkartinio naudojimo 30 ml. aliumininiuose, tinkančiuose sąlyčiui su maistu, indeliuose.
Edukacijos metu:
- dalyviai skaidrių bei video pagalba detaliai yra supažindinami su žvakių gamybos taisyklėmis, aromatinių žvakių ingridientais bei detaliu jų aprašymu, saugiu žvakių laikymu bei deginimu;
- po supažindinimo vyksta sojų vaško testavimas ir lyginimas su parafininėmis žvakėmis;
- supažindinimas su eteriniais aliejais jutiminiu būdu (uodžiant);
- žvakės kūrimo procesas: kol kaitinamas ir lydomas sojų vaškas, kiekvienas edukacijos dalyvis gamina savo žvakių širdį, iš siūlomų eterinių aliejų susikuria savo žvakės aromatą; lydomui vaškui pasiekus reikiamą liejimo temperatūrą, sumaišo visus žvakės ingridientus bei galiausiai kiekvienas pats išlieja savo unikalią sojų vaško aromatinę žvakę.
Išliejus žvakes bei laukiant kol jos sustings, mokinys apipavidalina savo pasigamintos žvakės pakuotę.
Likusį edukacijos laiką skiriame pokalbiams, pasisakymams, mokinių klausimams, pastebėjimams, diskusijoms.

Organizatoriaus pastaba.
Kviečiame susisiekti +370 670 96679 arba info@sestasispojutis.lt ir susitarti dėl Jums ir mums patogaus renginio laiko (sukursime individualų renginį kalendoriuje Jūsų mokinių grupei).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ekskursija „Bingo! Senamiesčio kiemeliai“

Vilniaus senamiesčio kiemeliai – paslaptingos erdvės, slepiančios įvairiausias istorijas, netikėtus atradimus. Kiekvienas unikalus, kiekvienas kitoks! Sužaidybintoje ekskursijoje kartu tyrinėsime, ieškosime atsakymų į istorinius klausimus ir rinksime savuosius „Bingo!“. Pasivaikščiojime laukia įtraukiančios miesto istorijas atskleidžiančios veiklos: pabandysime savo inicialus išrašyti plunksna, ragausime sodelyje augančio medžio arbatos, puošimės ir fotografuosimės lyg praėjusio amžiaus panelės ir ponaičiai…

Ekskursijos tikslai – ugdyti sąmoningą vaikų požiūrį į Vilniaus istorinio centro paveldą ir jo išsaugojimo svarbą, ugdyti pastabumą ir gebėjimą suprasti įvairius istorijos, kultūros, meno ženklus miesto aplinkoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsite su Chodkevičių rūmų meno vertybėmis: paveikslais, baldais ir interjero detalėmis. Taip pat išgirsite įdomių faktų apie XIX a. dvaro kasdienybę, moters ir vyro vaidmenį valdant dvarą. Praktiniame užsiėmime jaunesniuosius kviesime pasigaminti popierinę lėlytę su drabužiais ir įvairiais rekvizitais, o vyresniuosius įsijausti į dvaro gyvenimą ir pasimatuoti madingus XIX a. drabužius bei aksesuarus.


Gyvo daržo istorijos.
Lėlių parodėlė ir edukacinių rimuotų mįslių skaitymas.
Lėlių kūrėja, psichologė, knygų autorė Ieva Motiejauskė pristato savo kurtas įstabias tekstilines lėles kaip gyvus daržo gyventojus. Lėlės yra stilizuotos, atpažįstamos iš subtilių užuominų: moliūgas, arbūzas, ramunė, žirnis, kukurūzas ir daugybė kitų daržo gyventojų čia tarsi pasakų herojai, subtiliai užmaskuoti, atpažįstami pagal spalvas ir būdingus požymius. Vaikams teks įjungti vaizduotę, kad atpažintų, kokią daržovę ar gėlę vaizduoja lėlė. Renginyje taip pat pristatomos trumpos rimuotos edukacinės mįslės apie daržoves, kurias įminti padės mįslių pabaigoje pasirodančios užuominos. Tai leis vaikams aktyviai dalyvauti, įsitraukti, atverti vaizduotę.
Daugybė vaikų nemėgsta valgyti daržovių, dar daugiau jų nepažįsta – painioja pavadinimus, nežino kaip atrodo valgoma daržovės dalis, ką jau kalbėti apie augalą, kuris ją užaugina: kokio jis dydžio, kokie lapai, kotai, ūgliai?
Šis pristatymas supažindina vaikus su įvairiomis daržovėmis žaismingai ir linksmai: žodžiais ir vaizdu nupasakojama augalo išvaizda ir jo užauginami vaisiai/daržovės/uogos. Vaikai pamatys ir galės pačiupinėti, palyginti įvairias sėklas. Diskutuodami mokiniai galės spėlioti, svarstyti, prisiminti, lyginti – stiprinami jų bendravimo ir bendradarbiavimo įgūdžiai, lavinamas estetinis skonis.
Lėlė, vaizduojanti mums taip įprastą daržovę ar gėlę pateikiama kaip mažytis meno kūrinys. Renginys griauna stereotipus, jog daržas – nepatraukli, sunkaus darbo reikalaujanti vieta.
Autorė kviečia pažvelgti į daržą kaip į paslaptingą, mistinę, gyvą ekosistemą, kurioje auga švarus, sveikas maistas. Per estetiką, paslaptingumą, žodžio žaismą vaikai kviečiami patirti daržą kitaip, drąsinami patys eksperimentuoti ir auginti.
Renginys skirtas priešmokyklinio amžiaus vaikams ir 1 – 4 klasių mokiniams. Užsiėmimo trukmė 45 min.
Vieta: mokyklų klasėse, bibliotekose.


Edukacinis spektaklis Dantenija skirtas vaikams nuo 6 iki 12 metų, kurio metu mokome apie sveiką gyvenseną ir teisingą dantų priežiūrą. Spektaklyje vaidina profesionalūs aktoriai iš Taško teatro ir spec. poreikių turintys aktoriai, teatras Drugelis. prieš spektaklį žiūrovai edukuojami apie spec. poreikių turinčių žmonių būtiną integraciją, kad priimtume vieni kitus tokius, kokiais mus sukūrė Dievas. Kad kiekvienas turime svajoti ir siekti savo tikslų- kai mes pasitikime savo mokytojais- galime pasiekti visko- ko tik norime. Spektaklyje vyksta pagrindinė kova tarp burnoje gyvenančių bakterijų ir dantisto įrankių (vaikai supažindinami su dantisto įrankiais, kad neturėtų baimės apsilankyti pas dantistą), kurie moko vaikus kaip reikia valytis dantukus, kad jie būtų sveiki ir negestų.


Ekskursija prasideda Trakų gatvės pradžioje, kur mus pasitinka Miesto sargybinio statula. Senų piešinių bei žemėlapių pagalba aiškinsimės, kaip ši siena juosė Vilnių, kiek prireikė pastatyti vartų bei kaip jie galėjo atrodyti. Aplankysime 4 Vilniaus gynybinės sienos vartų vietas, ieškosime išlikusių miesto sienos liekanų, kalbėsime apie sienos statybą ir jos reikšmę sostinės gyvenimui. Pasigėrėsime vieninteliais išlikusiais Aušros Vartais, tyrinėsime detales, kurios buvo bendros visiems miesto vartams ir aiškinsimės, kur ir kaip gyveno bei kokias pareigas turėjo Vilniaus budelis, taip pat glaudžiai susijęs su gynybine miesto siena.


Lietuvių liaudies skulptūra paplitusi visose etnografinėse srityse, bet labiausiai – Žemaitijoje. Atskirų etnografinių sričių kūriniai turi savo specifinių bruožų. Tą faktą lėmė istorinės ir kultūrinės aplinkybės.
Siekdami vaikus supažindinti su sakraline XIX-XX a. liaudies kūryba, pasitelkiami šventieji, atvaizduoti dabartiniu laiku bei turintys filmuko veikėjų bruožų. Užsiėmimo tikslas - supažindinti vaikus su lietuvių liaudies menu per simbolius.


Apie geležinį vilką ir Lietuvos kunigaikščių žygius

Ar galima prakalbinti Vytauto Kašubos skulptūras, kurios eksponuojamos Prano Domšaičio galerijoje? Įsižiūrėkime į skulptoriaus sukurtus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų atvaizdus medaliuose, paminklų modelius, skulptūrinius biustus. Ten tiek daug įdomybių! Kai įminsite, ką reiškia istoriniai ženklai ant valdovų skydų, akimirksniu atsidursite paslaptingame legendų pasaulyje, kur šimtais balsų kaukia geležinis vilkas, kviesdamas kunigaikštį Gediminą statyti naują sostinę, o pajūrio laumės bando pastoti kelią kunigaikščiui Kęstučiui pas mylimąją Birutę. Išklausę legendą ir apžiūrėję skulptūras, lipdysime patikusius pasakos veikėjus.


Viduramžių darbai ir pramogos medinėje pilyje

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacijos tikslas – skatinti susidomėjimą Mindaugo laikų Lietuvos istorija bei istorinės rekonstrukcijos būdu pristatyti XIII–XV a. Šeimyniškėlių (Vorutos) piliakalnio istorinį kompleksą – vieną didžiausių gynybinių įtvirtinimų Rytų Lietuvoje. Supažindinti su to meto žmonių gyvenimo būdu, žemės apdirbimo įrankiais ir padargais, augintomis žemės ūkio kultūromis, senoviniais vaikų žaidimais. Priemonės – autentiška piliakalnio aplinka ir šalia jo esantis atkurtas papilio kiemas, apjuostas gynybiniais įtvirtinimais. Remiantis istoriniais artefaktais atkurta sienų apgulties technika, viduramžių drabužiai, papuošalai, kasdieniniai reikmenys, žemės apdirbimo įrankiai ir padargai (kapliai, akėčios, žagrė, pjautuvai, spragilai ir kt.), senovinių žemės ūkio kultūrų ir vietinių vaistinių ir prieskoninių žolelių lysvės, trinamosios girnos, lininės virvės, vilnoniai siūlai ir kitos priemonės. Senoviniai stalo žaidimai ("Kvirkatas", "Tvirtovė"), komandinis žaidimas "Ritinis". Numatoma veikla – žaismingi edukatorių pasakojimai, įtraukiantys dalyvius į minėtą istorinį laikmetį, susipažinimas su piliakalnio infrastruktūra – apsauginiais pylimais, papiliu, papėdės gyvenviete bei žmonių gyvenimo kasdienybe. Edukacijos dalyviai susipažins su pilėnų kasdieniniais darbais, mityba, žemės ūkiu. Papilio kiemo lysvėse pamatys dabar jau retai auginamus augalus – ropes, barščius, laukinius česnakus, linus, susipažins su vietinėmis prieskoninėmis ir vaistinėmis žolelėmis. Visi galės susipažinti kaip atrodė žemės apdirbimo įrankiai: senovinės akėčios, žagrė, pjautuvas, kastuvas ir kt. Grūdus mėgins sumalti trinamosiomis girnomis. Susipažinę su viduramžių žemės ūkiu, žiūrės animacinį filmą apie Vorutos pilį. Taip pat žais senovinius stalo žaidimus ar išmėginti komandinį mūsų protėvių žaidimą "Ritinį". Siektini rezultatai – savo krašto istorijos populiarinimas ir tautinės tapatybės formavimas, patriotiškumo ugdymas. Mokykloje pamokų metu įgytų teorinių žinių papildymas praktine veikla.


Užsiėmimo metu susipažinsite su Kuršių mariomis, didžiausiu Lietuvos gėlavandeniu vandens telkiniu, kadaise buvusiu pačiu žuvingiausiu. Pažinsite čia gyvenančias marių žuvis, žvejybinių burvalčių tipus, žvejybos ypatumus istorijos tėkmėje. Suprasite kaip žmogaus ūkinė veikla įtakoja žuvų išteklius mariose. Sužinosite kokiais būdais buvo reguliuojama žvejyba seniau ir dabar. Išmoksite šišioniškių gyventojų vartotus žuvų pavadinimus, bei žvejų naudotus prietarus žvejybos metu. Bumbinsite ir spėliosite žuvis. Medžiagos perteikimui pasitelkiama skaidrės ir video medžiaga.
Žaisime žaidimą ŽvejOK ir išsiaiškinsime kas yra geriausias žvejas, arba pagal duotas instrukcijas nusilybdysite žuvį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kaip asiliukas draugą surado (Nuotolinė paslauga)

Prano Domšaičio galerijos edukacinis užsiėmimas „Kaip asiliukas draugą surado“ iš ciklo „Pasakos muziejuje. Kas muziejuje gyvena?“ kviečia pradinių klasių mokinius keliauti su nenuorama asiliuku iš jaukios sodybos Kuršių marių pakrantėje iki tolimosios Pietų Afrikos, pasižvalgyti nuo Gerosios Vilties kyšulio viršūnės ir įsitikinti, kad draugystė ir draugų pagalba – svarbiausia. Kartu pasekę pasaką ir sulaukę laimingos pabaigos, ieškosime pasakoje pamatytų paveikslų dailininko P. Domšaičio nuolatinėje kūrybos ekspozicijoje, aptarsime juos ir patys kursime savo vaizdines istorijas apie draugystę. O buvo taip...


Edukacinė programa „Dailieji Jonavos krašto amatai“ (1 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradiciniais Jonavos krašto amatais bei jų interpretacijomis šiuolaikiniame mene ir madoje. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti, populiarinti tradicinius Jonavos krašto amatus, verslus, išryškinti jų vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Pristatyti ir garsinti Jonavos krašto tradicinio meno kūrėjus. 3. Skatinti tautinio paveldo produktų gamybos technologijų perimamumą, pratęsti tiesioginį amato perimamumą. 4. Skatinti kartų vienybę, suteikiant
galimybę amatininkams pasidalinti sukaupta patirtimi. 5 Sudominti mokinius nauja etnografine ekspozicija. 6. Skatinti mokinių verslumą. Užsiėmimo metu didesnis dėmesys skiriamas Jonavos krašto drožybos amato puoselėtojams. Virtualiai aplankomos Jonavos krašto sertifikuotų amatininkų kūrybinės dirbtuvės -  demonstruojama video siužetų/ pasakojimų ištraukos. Išryškinama kryždirbystės ir liaudies skulptūros vertė. Lankydami etnografinę ekspoziciją mokiniai turi galimybę tyrinėti Jonavos krašto medžio audėjų, mezgėjų, šiaudinių sodų, verbų pynėjų, margučių margintojų, kalvių darbus. Rengiama viktorina, kuriai klausimus virtualiai pateikia Jonavos krašto amatininkai. Demonstruodami tradicinio meno dirbinius bei senuosius namų apyvokos rykus amatininkai yra parengę interaktyvias užduotis, skatinančias plėsti etninės kultūros žinias, sužadinti domėjimąsi liaudies menu.
Siekiamas poveikis: mokiniai suvoks tradicinių amatų vertę šiuolaikinei kultūrai, susidomės muziejaus etnografine ekspozicija,  susipažins su įvairiomis senųjų amatų rūšimis, vietos amatininkų darbais, gebės įvardinti senuosius rykus bei žinos jų paskirtį. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ko gero vienintelis gyvūnas šioje planetoje, kuris yra taip plačiai paplitęs ir taip plačiai gali būti naudojamas- tai yra avis. Tai ir gyva žoliapjovė sodyboje, maisto šaltinis, o jau avies vilna tai yra ekologiškas bei atsinaujinantis žaliavos šaltinis kuris yra panaudojamas labai plačiai. Iš jos gaminami siūlai mezgimui, audimui, techniniai veltiniai bei audiniai. Taip pat nuo seno pastebėtos vilnos velimosi savybes. Veliama gali būti viskas: apavas, apranga, rankinės, kepurės, aksesuarai. Taip pat veltinis yra naudojamas ir interjere. Gaminami paveikslai, kilimai. Vilna netgi yra naudojama statybose-dedama tarp rąstų, statomi net patys namai -jurtos. Įterpus vilną į žemę, ji panaudojama kaip trąša augalams. Iš avies kailių siuvami kailiniai, kepures. O ar žinojote, kad avys yra tikrai ne vienintelis gyvūnas žemėje nuo kurio yra kerpama vilna? Ar kada matėte gyvai kaip yra kerpama avis? O gal smalsu būtų tai išmėginti patiems? Norite pamatyti kaip nukirpta vilna yra perdirbama? Norėtumėte patys išmėginti senovinį autentišką vilnos karštuvą? O gal norėtumėte patys pasigaminti autentišką suvenyrą iš vilnos? Norite pasisemti gerų emocijų bei turiningai praleisti laiką tarp alpakų ir kitų vilną auginančių gyvūnų? Visą tai ir dar kai ką daugiau pamatysite ir patirsite atvykę į edukacinę programą “Vilnos Kelias“. Edukacijos metu dalinamės su Jumis žiniomis bei sukaupta patirtimi apie vilnos apdirbimo amatą. Susipažinsime su vilna ir iš jos patys savo rankomis pasigaminsite mielą suvenyrą. Pamatysite bei išmėginsite Lietuvoje pagamintas senovines vilnos karšimo stakles, kitus naudojamus vilnos apdirbimo įrenginius. Mūsų ūkyje pamatysite vilną auginančius gyvūnus (avis, alpakas, triušius ir pan.) bei kartu išmėginsime visus vilnos perdirbimo etapus nuo avies kailio kirpimo iki kol gaunamas išbaigtas gaminys. Atvykite pas mus, smagiai ir naudingai praleisime laiką!


Kūrybiškumo lavinimas šiuolaikinėje kultūroje

"KAZIMIERO SIMONAVIČIAUS UNIVERSITETAS", UAB

Interaktyvios kūrybiškumo lavinimo dirbtuvių, pasitelkiant žaidybiškumo įrankius, tikslai:
1)	Skatinti kūrybinį mąstymą per metaforas, smalsumą bei refleksiją, dirbant komandoje ar individualiai.
2)	Padėti atrasti prigimtinį kūrybiškumą ir rasti būdus kaip galima jį integruoti kasdieninėse veiklose.
3)	Pasitelkus žaidybiškumo elementus, atrasti savo kūrybines galias ir potencialą.
Uždaviniai:
a)	Supažindinti su skirtingais kūrėjais, pristatant jų garsiausius darbus ar veiklas.
b)	Pasitelkiant kūrybines užduotis skatinti atrasti galimus sprendimo būdus.
c)	Išbandyti naujus metodus bei žaidybinimo elementus, lavinančius kūrybiškumą.
Formatas: 90 min. paskaita- praktinės kūrybiškumo dirbtuvės, kurių metu moksleiviai atliks įvairias kūrybiškumą lavinančias užduotis, susipažins su kūrybiškumo, atminties lavinimo metodais. Sužinos naudingos informacijos apie žinomus kūrėjus ir jų istorijas. Išbandys žaidybinimo elemntus: kūrybinį rašymą, istorijų pasakojimą (angl. Storytelling).
 Dirbtuvių vedėja – Rasa Vilnienė, KSU marketing vadovė, turinti pedagogo kvalifikaciją, dviejų metų pedagoginę patirtį, vedant neformalaus švietimo veiklas “Kūrybiškumo ABC” Vilniaus m. mokyklose. Turinti daugiau nei 12 metų patirties komunikacijos srityje, kaip laisvai samdoma rašytoja ir turinio kūrėja. Knygos “Naglis Bierancas. ATEITIES ŽMOGAUS FENOMENAS: kaip neknisti sau proto ir džiaugtis gyvenimu” autorė.


VU Šiaulių akademijos Botanikos sodas kviečia smalsius vaikus susipažinti su gamta ir augalais. Lietuviai nuo seno jautė sakralų ryšį su visata ir nuolat save laikė nedalomu sudėtingos gamtos mechanizmo sraigteliu. Šios edukacijos metu papasakosime daugybę augalų istorijų: kodėl šermukšnio bijo raganos ir velniai, ar papartis turi žiedą tik literatūroje ir pasakojimuose ir kt.. Padiskutuosime, kaip nesuardyti tūkstančiais ryšių susietos ir nuo neatmenamų laikų gyvuojančios gamtos ir žmogaus draugystės, o atvirkščiai kai palaikyti darnųjį vystymąsi, kultūros istorijos atmintimi, kuriai neįkainojamos įtakos turėjo ir augalai. Išžvalgę Botanikos sodo augalų kolekcijas ir pasiskirstę grupelėmis bei pasimokę skaityti sodo žemėlapį tapsite Augalų detektyvais, kurie tarp 4000 skirtingų augalų rūšių gebės rasti tą vienintelį. Sveikas rungtyniavimo jaudulys ir įgytos žinios leis dar labiau pamilti gamtą, įvairovę ir mūsų kultūrą preityje ir knygose. Edukacija parengta vadovaujantis Bendrąja pradinio ir pagrindinio ugdymo programa, tad puikiai tiks ugdymui ir patyriminei veiklai netradicinėse erdvėse.


Ar kada nors girdėjote kur atsirado Kalėdinė eglutė ir kodėl žybčioja ant jos lemputės? Kodėl mes puošiame būtent šią žaliaskarę, o ne kitą medį? O ar žinojote kokiais žaisliukais puošė eglutes mūsų seneliai? Šias ir dar daugelį kitų įdomių istorijų išgirsite mūsų edukacijoje apie kalėdinius žaisliukus. Siekiame vaikučius supažindinti su šv. Kalėdų tradicijomis ir papročiais, įdomiausiomis šventės ypatybėmis. O linksmiausia dalis, kad edukacijų metu, vaikai patys pasigamins įvairiausius kalėdinius žaisliukus, pagal savo nuotaiką mėgstamas spalvas, fantaziją ir kūrybą. Parsinešime dalelę šilumos ir Kalėdų tradicijų į savo namus.


Ši edukacinė programa vykdoma Šilutės H. Šojaus dvaro restauracinėse patalpose, kuriose sukurta jauki ir saugi aplinka, tinkamai įrengta mokymams. Programa skirta mokyklinio amžiaus vaikams, siekiant juos supažindinti su emalio menu, jo istorija, technikomis ir praktiniu pritaikymu.
Programa apima teorinius ir praktinius užsiėmimus. Vaikai supažindinami su emalio meno istorija nuo senovės Bizantijos laikų iki šių dienų, sužino, kaip emalis buvo naudojamas papuošalams, indams, skulptūroms ir kitiems dekoratyviniams objektams kurti. Tai padeda plėsti žinias apie meną ir kultūrą.
Po teorinės dalies dalyviai gauna savo vario plokšteles ir jas paruošia naudojimui. Jie nusprendžia, ar jų kūrinys bus papuošalas, ar interjero detalė, ir pasirenka spalvas bei piešinius.
Praktiniuose užsiėmimuose vaikai patys išbando emalio gamybą ir eksperimentuoja su emalio dengimu ant mažų paviršių. Kiekvienam dalyviui suteikiama asmeninė vieta su paruoštomis medžiagomis ir įrankiais. Emalis yra medžiaga, sudaryta iš stiklo ir įvairių metalų oksidų, kurie lemia jo spalvą ir lydymosi temperatūrą. Kiekviena spalva turi savo kodą ir spalvų paletę, padedančią atskirti, kokia spalva bus, kai emalis išsilydys. Paprastai emalis kepamas specialioje krosnyje, kurios temperatūra siekia nuo 700 iki 900 laipsnių Celsijaus.
Pirma, emalio milteliai, kurie būna jau paruošti gamybai, sumaišomi su distiliuotu vandeniu ir naudojami. Tada, naudojant mentelę (steką) arba teptuką, emalis dedamas ant vario plokštelės. Prieš tai plokštelės paviršius turi būti tinkamai paruoštas: nušveistas, švariai nuplautas ir nuriebalintas.
Kaip tinkamai dėti emalį, parodo profesionali juvelyrė. Tokiu būdu vaikai gauna teorinių žinių ir praktinių įgūdžių, padedančių suprasti šį senovinį ir gražų meną.
Iškepus emalio ruošinius, vaikai išsineša namo ne tik gerą emociją, bet ir savo sukurtą meno kūrinį, kuris ilgai primins apie šią įdomią ir kūrybingą patirtį.


"Miško takais iki Kačėniškės piliakalnio"

Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Tikslas: pažintinio žygio pėsčiomis metu aplankant vieną iš kultūros paveldo objektų - Kačėniškės piliakalnį, supažindinti moksleivius su Sirvėtos regioninio parko išskirtine verte - kalvotu reljefu, pristatyti Kačėniškės piliakalnį ir analizuojant gretimų vietovių bei gamtos objektų pavadinimus, atskleisti jų kilmę. Pažintinio žygio dalyviai kviečiami keliauti po saugomai teritorijai priklausančius lankomus objektus, kuriuose atsiveria išskirtinai kalvotas reljefas ir ypatingas kraštovaizdis. Žygio dalyviai keliaus pažintiniu taku per pelkę, bus prie Kačėniškės piliakalnio, stebės ir fiksuos įspūdingą kraštovaizdį nuo jo viršaus, keliaus mišku. Taip pat viso žygio metu dalyviai klausys specialisto pasakojimo, atliks mokomąsias užduotis, diskutuos tarpusavyje, nagrinės vietovardžius, reflektuos bei atliks tęstinę kūrybinę užduotį grįžę į ugdymo įstaigą. Žygio dalyviams rekomenduojama turėti tinkamą aprangą ir avalynę pagal oro sąlygas. Trukmė: 135 min (su numatytomis pertraukomis). Dėl smulkesnės informacijos apie žygį siūlome iš anksto susisiekti: el. p. jolita.garbuliene@saugoma.lt arba tel. +37061429275.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Piešimas ant porceliano turi ilgą ir turtingą istoriją, kuri siekia tūkstančius metų. Gimęs Kinijoje, o bėgant metams išplitęs po vakarų pasaulį, dekoruotas porcelianas buvo mėgiamas didikų ir trokštamas kolekcionierių. Pramonės revoliucija palengvino porceliano gamybą ir dekoravimą, o atsiradus masinės gamybos būdams, porceliano indai tapo prieinami visiems. Šiandien nieko nenustebinsi įsigyjęs dailiai išpieštą puodelį ar lėkštę, tačiau savo rankomis sukurtas ir išgražintas gaminys taps vienetiniu ir nepakartojamu kūriniu. Kviečiu apvalioje porceliano lėkštelėje nutapyti savo spalvotą pasaulį, kuriame tilps svajonės, sapnai, fantazijos. Pažadinsime vidinį kūrėją ir išbandysime senąją piešimo ant porceliano tradiciją. Derindami su šiuolaikiniu menu sukursime unikalius dizainus ir raštus. Kad darbas vyktų sklandžiai ir nekeltų streso žvilgtelsim į pavyzdžių biblioteką, naudosimės trafaretais ir įvairiomis piešimo priemonėmis bei technikomis. Savo rankomis dekoruota lėkštė kels pasididžiavimą ir gyvenimą tęs kaip saldaininė, užkandžių, o gal papuošalų lėkštutė.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Užsiėmimo tikslas - pasyvius muziejaus lankytojus-stebėtojus paversti aktyviais dalyviais-tyrėjais. Moksleivių grupė suskirstoma į komandas, kurios gauna panašias užduotis. Užduočių tikslas - per aktyvią veiklą susipažinti su muziejaus eksponatais, gauti naujos informacijos apie menininkus. Grupės sprendžia kryžiažodžius, fotografuoja, ieško skirtumų, atlieka kūrybines užduotis, pristatinėja rezultatus draugams, diskutuoja. Taikoma metodika padeda moksleiviams atskleisti naujas savo galimybių ribas, išbandyti save naujame vaidmenyje. Aktyvi veikla skatina smalsumą, kūrybiškumą, keičia požiūrį į muziejų. Užduočių sudėtingumas parenkamas pagal amžiaus grupes, užsiėmimas pritaikytas ir mišraus amžiaus grupėms. Vykdant ir aptariant užduotis dalyviai įtraukiami į diskusijas, jiems pateikiami klausimai, kurie stimuliuoja aktyvią pažintinę veiklą. Naudojami žaidimo ir pasinėrimo į kitą realybę metodai. Komandoje kiekvienas turi savo vaidmenį ir jam skirtas užduotis. Tai padeda atskleisti naujus gebėjimus, leidžia pasireikšti pasyvesniems mokiniams, atkreipia dėmesį į detales, įtraukia dalyvius į aktyvią veiklą muziejaus erdvėje. Dirbant komandoje išlaikomas aktyvumas, atlikus užduotis jaučiamas pasididžiavimas savimi.


Protų mūšiai. Kelionė po Lietuvą, - tai pramoginė, interaktyvi viktorina, lavinanti loginį mąstymą ir fantaziją. Edukacijos metu dalyviai, sudarę komandas, interaktyvių priemonių pagalba atsakinėja į įvairius klausimus, susijusius su Lietuvos istorija, lietuvių kalba ir literatūra, geografija, muzika, choreografija, daile ir kitais dalykais. Dalyviai ne tik atsakinėja į teorinius klausimus, bet ir sprendžia praktines užduotis: natūrinius galvosūkius, daro eksperimentus, siekdami sužinoti atsakymą greičiau už kitus. Ši edukacija suteikia galimybę dar giliau pažinti Lietuvos kultūrą ir praplėsti akiratį įvairiose kultūros srityse. Nekantriai laukiame susitikimo su jumis!


Spektaklis 5-10 m. vaikams MILŽINAS MAŽYLIS pagal vaikų ir paauglių rašytojos Kotrynos Zylės pirmąją knygą MILŽINAS MAŽYLIS (2014 m.) Kviečiame vaikus kartu su mitiniu herojumi Milžinu Mažyliu sukurti Lietuvos kultūrinį žemėlapį – istorinius objektus, po kuriuos vėliau bus galima ne tik pakeliauti teatro scenoje, bet ir drauge su tėveliais juos atrasti kelionių po Lietuvą metu! MILŽINAS MAŽYLIS – žinomos legendos, padavimai ir mitai apie Lietuvos krašto kultūros ir gamtos objektus – kaip atsirado Kernavės piliakalniai, Glėbo ežeras, Vokės upė, Plauskinių kaimas ar Kuršių nerija? Spektaklio herojus – Milžinas, kurį tėvai nusprendžia pavadinti Mažyliu. Jis kartu su tėvais gyvena netoli Vilniaus, tačiau toks gyvenimas jam atsibosta. Milžinas Mažylis leidžiasi į kelionę po Lietuvą, kurios metu susipažįsta su įvairiais mitiniais herojais. Spektakliu kūrėjai siekia pristatyti Lietuvos kultūrinį ir gamtinį žemėlapį, parodyti, kiek daug įdomių vietų, objektų čia esama, paskatinti vaikų norą keliauti, pažinti Lietuvos kraštą, o taip pat įtraukti į keliones ir krašto pažinimą ir savo tėvelius. Spektaklis pasakoja skirtingų objektų atsiradimą. Kiekvienas objektas – ar tai būtų medis, kalnas ar upė – turi savo istoriją. Spektaklio kūrėjai kviečia jas išgirsti ir kartu kurti Lietuvos mitinį pasaulį!
Šio teatro spektaklių pagrindinė tema – draugystė. Per ją yra skatinama susitapatinti su spektaklio personažu, ugdyti atjautą, empatiją, įsijautimą į kito išgyvenimus. Režisierė – Eglė Kižaitė Aktoriai: Danas, Karolina / Gabrielius Spektaklio metu kuriamas gyvas garsas.


Žodį robotas sugalvojo visai ne mechanikas, o rašytojas. Daugelis rašytojų kūrė kūrinius, kuriuose herojai buvo ne vien tik žmonės, bet ir robotai. Skaitytojai dievino mokslinę fantastinę literatūrą, kurioje vaizdžiai buvo pasakojama apie tai, kokia gali būti ateitis. O ateityje buvo vaizduojama daugybė unikalių ir nežinomų technologijų, minimi robotizuoti humanoidai, gyvensiantys tarp žmonių. Po Antrojo Pasaulinio karo buvo pradėti gaminti pirmieji robotai - žaislai.
Edukacijos metu mokiniai paanalizuos pirmuosius robotizuotus išradimus literatūroje ir kultūroje. Sužinos, kaip atrodė
pirmieji robotai – žaislai. Mokiniai užsiėmimo metu sukonstruos roboto modelį, sujungs jį su energijos šaltiniu ir varikliu. Pažintinė dalis: teorinės dalies metu mokiniai stebės filmuką apie robotų atsiradimą literatūroje ir pop kultūroje. Kūrybinė veikla: iš skirtingo tipo medžiagų sukonstruos roboto modelį. Praktinė mokslinė veikla: modelyje sujungs elektros šaltinį su varikliu, kurio dėka robotas judės ir suksis. Tikslas - susipažinti su robotų atsiradimo istorija literatūroje ir pop kultūroje. Uždaviniai: 1. Palyginti senovinius robotus - žaislus su šiuolaikiniais.
2. Ugdyti techninius, konstrukcinius, kūrybinius ir meninius įgūdžius bei gilintis į istorijos, fizikos kultūros pažinimą. 3.
Padėti mokiniams suprasti, kaip vyko technikos kultūros pažanga. 4. Sukurti roboto modelį ir įdiegti veikimo mechanizmą.
Priemonės: variklis, baterijos laikiklis, laidai, gnybtų kaladėlė, baterija AA, karšti klijai, užtrauktukas, dekoravimo priemonės (blizgučiai, šinilinės vielutės, burbuliukai, akytės), atsuktuvai, replės. Rezultatai: kiekvienas mokinys susikonstruos judantį, besisukantį robotuką. Robotukai liks vaikams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ir aš mažas buvau... pasakas skaičiau, pirštais skaičiavau

Ar žinojote, kad vienas žymiausių vaikų rašytojų Pranas Mašiotas ne tik parašė apie 150 knygų, tačiau vienoje jų aprašė savo paties vaikystės nuotykius ir buvo atsidavęs mokytojas, mokęs vaikus matematikos ir fizikos? Šio užsiėmimo metu pažinsime rašytojo asmenybę ir išgirsime apie svarbiausius jo darbus. Skaitydami autoriaus kūrinio ,,Ir aš mažas buvau“ ištraukas aiškinsimės, kaip anksčiau gyveno vaikai, vėliau pakviesime suvaidinti rašytojo pasakų herojus. Galiausiai, kartu atliksime paties pedagogo aprašytus eksperimentus - aiškinsimės, kas nutinka pakaitintam metalo gabaliukui, klausysime ,,skambančių Vilniaus varpų“ bei spręsime Prano Mašioto parengtus matematinius uždavinius skaitliukų ir aritmometro (mechaninės skaičiavimo mašinos) pagalba.


Siauruko atradimai kiekvienam smalsuoliui (9–12 klasėms)

Programos edukatorius pasitinka moksleivius, atvykusius į Anykščių siaurojo geležinkelio stotį. Pagal metų laiką ir oro sąlygas perone arba Siauruko muziejaus ekspozicijoje pasisveikinama, susipažįstama. Atvykusieji skatinami prisiminti, kada jiems teko važiuoti ir kokį įspūdį yra palikusi kelionė traukiniais. Bendravimo metu siekiama atkreipti programos dalyvių dėmesį į geležinkelio skirtumus, lyginami siaurieji ir platieji geležinkeliai, patikrinamos ir patikslinamos žinios apie Lietuvos geležinkelių istorinę kilmę, svarstoma, kaip laiko tėkmė transformuoja geležinkelių sistemą, komplekso teritorijoje realiu laiku ieškoma pavyzdžių ir įrodymų iškeltoms versijoms pagrįsti. Taip užmezgamas ryšys su grupe ir sukuriamas palankus kontekstas temai pristatyti. Edukatorius, pakvietęs programos dalyvius sėsti į rankinę dreziną su prikabintu vagonėliu, siūlo išbandyti pačią šią paprasčiausią bėginę transporto priemonę. Aiškinama rankinių riedmenų paskirtis seniau ir dabar, kartu su programos dalyviais svarstoma, kaip tokie riedmenys pakeitė žmonių gyvenimą. Programos dalyviai rankine drezina važiuoja į riedmenų paviljoną, pakeliui išbandydami ir keleivio, ir tokios drezinos „mašinisto“ patirtis, tyrinėdami tokios transporto priemonės greitėjimo ir stabdymo galimybes. Su moksleiviais diskutuojama apie tai, kokio tarpusavio bendravimo reikia, kad keli „mašinistai“ įstengtų suderinti savo veiksmus ir drauge priverstų dreziną greičiau riedėti. Riedmenų ekspozicijoje programos dalyviams pristatomos skirtingos transporto priemonės, irgi riedančios bėgiais, aiškinamos riedmenų paskirtys, taip atskleidžiant keleivinio ir krovininio transporto sistemą ir jos funkcionavimą, pabrėžiamos technikos raidos priežastys. Plačiau apie šios programos turinį – pateiktame teminiame plane.


Lankytojai susipažįsta su L. ir S. Didžiulių sodyba, apžiūri viduje įrengtą ekspoziciją, pristatančią juos kaip knygnešius, švietėjus, nukentėjusius už anticarinę veiklą. Kiekvienam sudaroma galimybė rašyti ar piešti žąsies plunksna, aptariama, kuo rizikavo slaptosios lietuviškos mokyklos dalyviai. 3–5 klasių mokiniai išgirsta kelis garsiausių knygnešių nutikimus. Praktinių užduočių metu detaliau panagrinėjamas „knygnešio terbos“ turinys, taip susipažįstama su spaudos draudimo literatūra, nes knygelės vartomos, apžiūrimas jų dydis, kaina, jos palyginamos su moksleivių turimomis savo namuose knygomis. Vaikai klausiami apie savo šeimos turimas seniausias knygas, taip skatinami domėtis šeimos biblioteka. Išbandydami bausmes, vaikai supranta, kad seniau vaikų gyvenimas nebuvo toks patogus, kaip dabar. Daroma krata leidžia pajusti knygnešių riziką. 6–8 klasių moksleivių praktinės veiklos orientuotos ne tik į knygnešystės plėtojimą šiame dvarelyje, bet ir visos Lietuvos žymiausių knygnešių atminties išsaugojimą Knygnešių sienelėje prie Kauno Vytauto Didžiojo karo muziejaus. Susiskirstę į grupeles iš atskirų žodžių bando sudėlioti Petro Vaičiūno posmą – Knygnešių sienelės įvardijimą, kuriame sutelpa plati knygnešystės prasmė, taip vaikai skatinami panaudoti įgytas žinias, atlikti užduotis grupėse, bendrauti tarpusavyje. Detaliau susipažįstama su asmenine S. Didžiulio biblioteka, jos reikšme ir likimu šiandieną. Moksleiviai apžiūri „Aušros“ numerius, pažymėtus S. Didžiulio bibliotekos ženklu. Žąsies plunksna bandomas sukurti knygos ženklas – ekslibrisas. Vyksta kratos darymas ir draudžiamų knygų ieškojimas, panaudojant išlikusią autentišką knygų slėptuvę. Apibendrinama, kaip knygnešystė nutiesė kelią į Lietuvos šiandieną. 9–12 klasių mokiniai sutelkia dėmesį ne tik į knygnešystę, bet ir plačiau pažįsta sodybos šeimininkus kaip šviesuolius, bendravusius su įžymiais šio krašto žmonėmis, sukaupusius nemenką biblioteką, kovojusius su prietarais, tamsumu, skleidusius žinias.


Į vieną "Arklystu" žodžio pusę telpa visas arklys, jo veržlumas, greitis, ištvermė, ištikima tarnystė ir tiesiog - tautosakiška dangaus dovana žmogui. Kita šio žodžio pusė laiko rykštę - nuolatinę dvejonę ir abejonę: “Aš nepakankamas. Kinkyk save. Kentėk.” Japonų senovės meno filosofijoje reikšmė slypi "už", o žmogaus, kaip kūrėjo, tikslas yra pašalinti tas eksterjero dalis, kurios atskleistų tai, kas slypi "už" arba viduje. Galbūt moksleiviai jaučiasi ariantys beprasmybės vagą, nes mato vienintelį kūrimo būdą - krauti sluoksnį po sluoksnio ir taip sukrauti ant savęs kalną? Kaip neprarasti kūrybiškumo ir drąsos pašalinti tas sluoksnių dalis, už kurių slypi savastis ir pati esmė - derlinga žemė, kurioje daiginasi autentiška asmenybė bei talentai? Mes džiaugiamės kurdami saugią erdvę, kurioj galim nusimesti balnus ir lėkti per prerijas su būriu to trokštančių jaunų žmonių. Vesti juos į slėnius ir leistis būti vedamiems. Dainuoti Simarono "Here I am" ir nevertinti nei vieno "This is me". Nes "jei būsi paruoštas tik teisingam keliui, nuolat vengsi klaidų ir net menkiausio nuokrypio, nesukursi nieko originalaus."


Pro vaikystės langą (Nuotolinė paslauga)

Pasiturinčių ūkininkų vaikas... Toks buvo tautos patriarchu vadinamas Jonas Basanavičius savo gyvenimo pradžioje. Virtualaus pasivaikščiojimo po tipišką turtingo Suvalkijos ūkininko sodybą metu, papasakosime ne tik apie XIX amžiaus buitį, bet ir apie Jonuko vaikystę, patirtus nuotykius bei išdaigas. Įgytas žinias užtvirtinsime atlikdami smagias užduotis.


Senovinė kūčia: grūdai kulinariniame Lietuvos pavelde ir šiuolaikinėje mityboje

Kūčia – ritualinis Kūčių patiekalas, be kurio nebuvo įsivaizduojamas šventinis stalas nė vienuose namuose. Tikėta, kad daiginti grūdai ir žirniai simbolizuoja skalsius metus, gerą derlių, medus atneša gerą sveikatą, riešutai suteikia pilnatvę, o spanguolės apsaugo nuo priešų.
Edukacijos metu moksleiviai supažindinami su šiuo benykstančiu senoviniu Lietuvos patiekalu, panaudojant visus 5 pagrindinius jutimus įtraukiami tyrinėti grūdus bei jų reikšmę Lietuvos etninėje kultūroje. Pirmoje dalyje moksleiviai aptars, kas yra grūdas, kuo grūdai buvo svarbūs lietuvio tradicinėje kasdienybėje, kaip atsispindi kulinariniam pavelde (pvz. duonoje) ir senoviniuose
patiekaluose (pvz. kūčia), koks grūdų vaidmuo dabar, ar kinta patiekalai iš grūdų. Diskutuos apie grūdo kelią iki duonos,
Senovinę kūčią - iš ko ji padaryta, iš kur kildinamas žodis "Kūčia" ir kokie grūdai buvo naudojami patiekalui gaminti. Kartu apžiūrėsime, iščiupinėsime grūdus, degustuosime daigintas sėklas, sužinosime kaip pasigaminti ir kartu gaminsime senovinį lietuvių patiekalą kūčią (šventei pavadinimą suteikęs Kūčių valgis iš įvairių grūdų, paskanintų medumi). Antroje dalyje bus skatinamas kūrybiškumas: dekoruojami indeliai, į kuriuos vėliau, praktinėje trečioje dalyje, pasisodins sudaigintus grūdus. Praktinė, paskutinioji dalis, suteiks daug džiaugsmo ir skatins atsakomybę, nes sėkmingai pasisodinus pradaigintus grūdus, pvz. kviečius, rezultatas - Velykų žolytė, kuria puošiama tradicinė lietuvių šventė Šv. Velykos. Visos edukacijos metu vaikai susipažįsta su sveika gyvensena, nes įgyja žinių bei patirties, kaip susidaiginti įvairius grūdus bei sėklas.


Spektaklis jaunimui „Jokūbo dienoraštis“ paremtas iš tiesų gyvenusių žydų vaikų dienoraščiais ir žydų folkloru, akcentuojama prisiminimų svarba. Pagrindinis spektaklio veikėjas 8-9 metų berniukas Jokūbas, gyvenantis įprastą gyvenimą. Jo kasdienius džiaugsmus nutraukia prasidėjęs karas. Po slėpimosi rusyje pamato, kad neliko nei žmonių, nei namų. Skatina mąstyti kas mums lieka, kai karas atima svarbiausius dalykus. Siekama skatinti pagarbą žmogaus gyvybei. Spektaklis yra aktualus augančiam žiūrovui, nes jis ne tik suteikia žinių apie istorinius įvykius, praeitį, kuri atsikartoja įvairiose šalyse įvairiais pavidalais. Kūrybiškai supažindina su įdomia, paveikia idėjų perteikimo forma.. Ši patirtis skatina mokinių kūrybiškumą, originalumą, smalsumą ir visapusišką domėjimąsi menu, pasitarnauja kaip puiki erdvė informacijos perdavimui, plėsti jaunų žmonių savimonę apie savąjį identitetą.


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Raštas – labai svarbus ir galingas žmogaus išradimas, kuriuo galima paprastai ir patogiai bendrauti su tais žmonėmis, su kuriais negalima pasikalbėti. Tai puiki priemonė, kuria galima užfiksuoti savo mintis. „Plunksnos rašto“ edukacijos metu mokiniams priminsime apie: • rašto istoriją; • pagrindinius rašto tipus; • rašymo priemones. Plačiau supažindinsime su žąsies plunksnos raštu, pakviesime jį išmėginti praktiškai. Žąsies plunksna galėsite užrašyti sveikinimą ar palinkėjimą ant Burbiškio dvaro atviruko, kuris liks jiems kaip turiningai ir smagiai praleisto laiko prisiminimas.


Padaryk pats – makrame ir šiuolaikinis dizainas

Makrame yra amatas, turintis turtingą ir įvairią istoriją. Nuo senovės Mesopotamijos iki šiuolaikinio interjero dizaino, makrame technika nuolat keitėsi ir prisitaikė prie skirtingų kultūrinių ir socialinių sąlygų. Šis menas ne tik išlaikė savo praktinę vertę, bet ir tapo svarbiu kūrybiškumo ir saviraiškos įrankiu.
Šiuolaikiniame dizaine makrame naudojamas kurti ne tik tradicinius objektus, tokius kaip sienų dekoracijos ir augalų laikikliai, bet ir drabužius, aksesuarus, baldus, netgi meno instaliacijas. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su trumpa makrame istorija ir pamatys kaip makarame techniką naudoja žinomi mados dizaineriai savo kūryboje. Populiarėjant „pasidaryk pats“ kultūrai ir ekologiškumui, makrame tapo vienu iš mėgstamiausių rankdarbių. Šis užsiėmimas skirtas tam, kad moksleiviai ne tik susipažintų su makrame technika, bet ir patys sukurtų darbą. Makrame technika remiasi kelių pagrindinių mazgų naudojimu, kuriuos derinant galima sukurti begalę skirtingų raštų ir struktūrų. Edukatoriai pademonstruos moksleiviams šiuos mazgus ir išmokins juos rišti.  Vėliau dalyviai pasirinks ir atliks vieną iš siūlomų projektų: raktų pakabuką, apyrankę arba kitą aksesuarą. Makrame meno ir amatų mokymasis praturtins moksleivius naujais įgūdžiais. Moksleiviai turės puikią galimybę pažinti šį senovinį amatą ir atrasti, kaip mazgų rišimas gali tapti neatsiejama jūsų kūrybinio gyvenimo dalimi. Užsiėmimas prisidės prie rankdarbių tradicijų išsaugojimo bei plėtros.


„Giesmė apie Gediminą“ – tai Balio Sruogos poema, kurioje atgyja  legendos apie Vilniaus įkūrimą personažai: kunigaikštis Gediminas, geležinis vilkas, sapną aiškinantis žynys Lizdeika. Edukacinio užsiėmimo metu kviečiame susipažinti su B. Sruogos asmenybe, pamatyti unikalius rašytojo namus, kartu pasvarstyti apie literatūros-istorijos-meno ryšį.
Apžiūrėjus muziejaus erdves, mokiniai gauna ištraukas iš poemos ir skaito kūrinį vaidmenimis. Aptarus siužetą, bandome prisiminti pagrindinius personažus, atpažįstame figūrėles, simbolizuojančias kūrinio veikėjus. Pasiskirsčius vaidmenimis, prasideda šešėlių teatras. Į nedideles komandas susigrupavę mokiniai tampa aktoriais ir žiūrovais. Interpretuojant ir vaidinant atskiras scenas patiriamas kūrybinio eksperimentavimo, improvizacijos džiaugsmas. Atskiros scenos sukuria vientisą rišlų Vilniaus įkūrimo naratyvą. Taip B. Sruogos poema „Giesmė apie Gediminą“ atgyja, yra aktuali ir žaisminga.


Užsiėmimas vyksta Kretingos muziejaus etnografijos ekspozicijoje „Saulės ratu“. Pradžioje edukatorė parodo, kaip atrodo linai ir jų pluoštas (pakulos), demonstruoja senovinius lino apdirbimo įrankius, pasakoja apie jų paskirtį, pamoko vaikus jais naudotis. Sužinoję koks tai buvo sunkus ir varginantis darbas nuo lino sėklos iki išaustos drobės, toliau einama apžiūrėti eksponuojamų kraičio skrynių. Aptariama jų paskirtis, vaikai sužino kuo jos panašios ir kuo skiriasi, ką į jas dėdavo, susipažįsta su skrynių puošybos elementais ir simboliais. Diskutuojant mokiniai analizuoja, kaip skyrėsi žmonių gyvenimai, kaip daiktai per šimtą metų patobulėjo. Iš kraičio skrynios imami austiniai rūbai, rankšluosčiai, staltiesės, lovatiesės, kalbama apie lininio audinio savybes, privalumus, jų naudojimą seniau ir šiandien: virtuvėje, patalynei, aprangai. Užsiėmimo pabaigoje demonstruojamas žemaičių tautinis kostiumas. Diskutuojama apie tradicinių lietuvių rūbų reikšmę, aiškinamasi, kokios dalys jį sudaro, kokios kostiumo spalvos būdingos Žemaitijai. Edukacijos žinių užtvirtinimui vaikai gauna užduotį – grįžus į mokyklą nupiešti savo šeimos kraičio skrynią. Šis edukacinis užsiėmimas vaizdžiai praplečia mokykloje įgytas pasaulio pažinimo žinias, suteikia naujos patirties ir puikių įspūdžių.


Tikslas - skatinti atsargiai elgtis su nuodingais augalais
Uždaviniai 1.Supažindinti su veikliosiomis medžiagomis, jų poveikiu. 2. Supažindinti su nuodingais augalais. 3. Suteikti informacijos apie apsisaugojimo būdus. 4.Susipažinti su floristo profesija. 5. Mokyti pasigaminti atviruką su džiovintais augalais.
Edukacinė programa skirta supažindinti su nuodingais augalais mūsų aplinkoje, jų keliamu pavojumi bei apsisaugojimo priemonėmis. Mokiniai gaus augalų herbariumus arba apžiūrės gyvus augalus (tai įtakos metų laikas) besiklausydami ir lygindama rodomas nuotraukas su turimais herbariumais ras tinkamą nuodingą augalą. Susipažins su plokščiosios floristikos viena iš rūšių- atvirukų kūrimu, kompozicijos taisyklėmis, klijavimo būdu. Iš džiovintų augalų kurs atviruką. Atviruką pasiliks sau.  Tikimąsi, kad šių edukacijų metu įgytos žinios padės išvengti apsinuodijimų, skatins mokinių kūrybiškumą, gal net taps laisvalaikio užsiėmimu.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo metu suteikiama galimybę gilinti ir plėsti tapybos ant šilko žinias, bei patiems išbandyti naujas idėjas praktiškai. Pamokoje liejami dažai bei įvairiomis technikomis dekoruojama šilkinė skarelė. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Ar kada nors pagalvojote, kaip nuostabu būtų turėti magiškų galių? Atrodo, neįmanoma? Mes sakome kitaip! Magija = Mokslas? „EUREKADABRA!“ - tai renginys, kurio metu sugretinsime magijos ir mokslo pasaulius. „Hario Poterio“ fanai galės pasireikšti burtažodžių konkurse, o istorijos gerbėjai prisimins Lietuvos ir kitų šalių mitus ir legendas, kupinas raganų, burtų ir kerėjimų. Tačiau renginio širdimi taps mėginimas šiuos burtus ir kerėjimus atkartoti naudojant mokslą! Pasitelkdami chemines medžiagas bei įvaičius prietaisus pamėginsime atkartoti burtažodžius ir jų efektą realybėje. Ugnies kamuoliai, tirštais garais kunkuliuojantys eliksyrai, sustingdyti produktai ir šviesos blyksniai prikaustys kiekvieną stebėtoją. Dar geriau tai, jog dalį eksperimentų moksleiviai galės atlikti ir patys! Pagrindinis renginio tikslas - skatinti vaikų kultūrinį sąmoningumą per kūrybiškumo ir kritinio mąstymo ugdymą. Taip pat populiarinti mokslą parodant nuostabiąją jo pusę. Renginio metu mokiniai pagilins istorijos, fizikos ir chemijos žinias, o svarbiausia – labai linksmai praleis laiką! Pasijauskite turintys antgamtinių gebėjimų ir patirkite savo magiškąją EUREKĄ!


Edukacinė programa ,,Štuthofo koncentracijos stovykla B. Sruogos ,,Dievų miške". Knygos sukūrimo aplinkybės ir leidybos problematika" (Nuotolinė paslauga)

Edukacinę programą sudaro edukatoriaus pasakojimas, skaidrių demonstravimas bei klausimų-atsakymų forma papildymas ir pateiktos medžiagos komentavimas.


Pabėgimo kambarys „Partizano pėdsakais“ – tai unikali galimybė patirti tai, kas pasakojama knygose bei filmuose, o šios istorijos herojais būsite jūs!
Nusikėlę į 1948 metus, atsidursite  Priekulės NKVD saugumo būstinėje – teritorijoje, kurią gaubia tamsus praeities šydas. Remiantis istoriniais liudijimais, iš šios vietos pavyko pasprukti tik vienam žmogui. Jūsų tikslas – sekant jau pabėgusio partizano pėdsakais, ištrūkti iš šios būstinės.  Kaip? Jūs patys turėsite galimybę tai išbandyti...


Interaktyvi programa „Linksmosios pamokėlės su Pepe ir Karlsonu“

Astridos Lindgren knygų personažai Pepė Ilgakojinė ir Karlsonas į mokyklą atsineša pilną lagaminą pamokėlių iš svarbiausių pradinio ugdymo sričių- lietuvių kalbos, matematikos, pasaulio pažinimo, muzikos, šokių bei kūno kultūros. Programos metu visi šie ugdomieji dalykai virsta linksmosiomis pamokėlėmis, kurių metu Karlsonas ir Pepė kartu su moksleiviais mokosi bei atlieka užduotis, jog pamoka būtų išmokta ir įsisavinta. Pamokėlės vyksta žaidimų forma- per matematikos pamoką moksleiviai akis į akį susiduria su skaičiais, lietuvių kalbos pamokėlėje labai svarbu mokėti žodį, nes tik žodis gali parodyti teisingą kelią, šokių pamokėlėje personažai kartu su moksleiviais patiria judėjimo džiaugsmą, mokydamiesi pasaulio pažinimo ne tik aplanko visus žemynus, bet ir siekia keliavimo aplink pasaulį rekordo, muzikos pamokėlėje pademonstruoja balso galimybes, na, o kūno kultūros pamokėlėje laukiančioms užduotims reikia pasitelkti ne tik aktyvumą ir kūrybingumą, bet ir pakrutinti smegenis.
Pamokėlės skirtos masinei- komandinei veiklai.

Edukacijos tikslas- skatinti teigiamus jausmus, domėjimąsi mokymosi procesu, skatinti knygų skaitymą, patirti pažinimo ir atradimo, judėjimo, muzikos teikiamus džiaugsmus; ugdyti svarbiausias vertybes vertybių skalėje- empatiją, toleranciją, pagarbą, dėkingumą, atsakingumą.

Programa puikiai tinka Mokslo ir žinių dienos šventei, mokslo metų pabaigos šventei, vaikų gynimo dienai, išleistuvių šventei ar tiesiog tiems, kas vieną pamoką nori pasimokyti linksmai!

Idėjos autorius ir režisierius- Linas Barauskas.
Pepę ir Karlsoną įkūnija aktoriai- Rasa Strauzaitė ir Linas Barauskas.
Programos trukmė- 45 min.


Muzika ir šokiai - bendravimo, saviraiškos, kūrybingumo galimybė, neatsiejama kultūrinio identiteto dalis. Šios programos metu susipažinsime su senaisiais Aukštaitijos krašto rateliais, šokiais ir vaikų žaidimais. Patys šoksime, dūksime, žaisime!


Vartotojo portretas - vandens pakrančių tyrinėjimai Kaune

Edukacinės misijos "Vartotojo portretas-vandens pakrančių tyrinėjimai" vedantysis Giedrius Bučas – bendruomeninių dirbtuvių „Kūrybos kampas 360°“ įkūrėjas, VšĮ „Už švarią Lietuvą“ vadovas, Pokyčių lyderis, visuomenininkas, socialinis verslininkas, 2020 metų darnos žygio pėsčiomis aplink mūsų šalį „Už švarią Lietuvą!“ iniciatorius, bendruomenės kūrybos namų K.I.N.A.S. „Panemunė“ bendraįkūrėjas, gamtosauginės Prezidento V. Adamkaus premijos laureatas.
Misijos metu, kartu su moksleiviais tyrinėjame vandens pakrantes (upės, ežero, tvenkinio, jūros ir pan.) ir renkame „pamestas“ šiukšles. Dažnai žmonės sako, kad tai tik šiukšlės, tačiau jose slypi kur kas įdomesni dalykai. Šiukšlės tai mūsų vartojimo pasekmė, dažniausiai perteklinio vartojimo, jos  kaip lakmuso popierėlis parodo mūsų gyvenimo būdą, o dažnai net ir prasmę.  Kūrybingumo dėka mes galime iš jų "sudėlioti" vartotojo portretą. Atliekų, o dažnai antrinių žaliavų antrinis (meninis) panaudojimas tai stiprus kūrybinis ugdymas. Išrūšiavus rastas šiukšles, dėliojamas vartotojo portretas - instaliacija. Instaliacijos sudėtingumas priklauso nuo mokinių amžiaus grupės. Galima dėlioti abstrakciją, koliažą ar tūrinę formą, žaidžiant spalvomis, medžiagiškumu ar daiktų formomis. Tai netradicinė meno forma skatinanti netradicinį kūrybinį mąstymą ir empatiją mus supančiai aplinkai.
Tyrinėjant diskutuojame aplinkos apsaugos, ekologijos temomis, dalinamės darnaus vartojimo ir ekologiško gyvenimo būdo patirtimi. Diskusijoje paliečiame šių dienų aktualijas ir problematiką, pasaulines problemas, analizuojame kokias vertybes mes puoselėjame, o svarbiausia ieškome būdų kaip šias problemas galime spręsti mes ir kas už tai atsakingas
Tiesa viena–atsakingas esu AŠ. Koks tas mano AŠ–griovėjas ar kūrėjas?
Mokiniai:
Sužinos 5 pagrindinius darnaus vartojimo principus
Supras antrinių žaliavų panaudojimo filosofiją
Įgaus antrinių žaliavų rūšiavimo įgūdžių
Ugdys empatiją mus supančiai aplinkai
Suprasite manojo didžiojo AŠ galimybes


Spektaklis apie žodžio svarbą „Didysis žodžių fabrikas“

Agnès de Lestrade Didysis žodžių fabrikas

Spektaklis apie žodžio reikšmę mūsų gyvenime. Įsivaizduokime, kad yra tokia šalis- kur žmonės nekalba. Norėdami ištarti žodį- jį turi nusipirkti ir praryti... Dažniausiai labiausiai vertiname tai, už ką mokame pinigus. Labai saugome daiktus, už kuriuos brangiai sumokėjome.  O dabar pagalvokite, ką turime nemokamai ir dažniausiai visai nevertiname? Įsivaizduokite, jei norėdami pasakyti brangiam žmogui “Aš tave myliu”, neįpirktumėt šių žodžių, nes jie labai brangūs- vieninteliai žodžiai, kuriuos įpirktumėt savo meilei išreikšti būtų “vyšnia, dulkė, kėdė”...
Spektaklio tikslas- kad žiūrovas įvertintų žodžio svarbą. Uždaviniai:  ugdyti žiūrovų kūrybiškumą, socialinę kompetenciją- kad visi žmonės verti šios valstybės piliečiai, nesvarbu kokiam socialiniam sluoksniui jie priklauso, kad mes patys galime keistis ir keisti savo ir kitų požiūrį į aplinką, kuri mus supa, galime ją gerinti- pirmiausia per žodžius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Vaidybinis filmas "Pietys" pagal Kazio Sajos apsakymą (Nuotolinė paslauga)

„Pietys“ – poetinė kino pasaka apie vyrą, gyvenantį savo paties spąstuose, nemokantį ir bijantį džiaugtis gyvenimu. Trokštantį, bet nesiryžtantį. Mistinis vėjas, nubloškia Jį į keistą miestą, kuriame jam tenka susidurti su pačiu savimi. Diena praleista mieste apverčia jo gyvenimą aukštyn kojom. Filmas sukurtas pagal to paties pavadinimo Kazio Sajos apsakymą. Tai yra ankstyvasis ( vienas pirmųjų) filmo režisieriaus Tomo Smulkio darbas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 9-12 kl.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus bei apsilankysime autentiškame Kipro Petrausko bute. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia, sudarant ne didesnę kaip 5 asmenų grupę neįskaitant lydinčių asmenų - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.


Edukacinė programa „Dainuojanti revoliucija“ skirta Lietuvos nepriklausomybės 35-mečiui paminėti

Koncertinė įstaiga valstybinis dainų ir šokių ansamblis "Lietuva"

2025-aisiais, minint Lietuvos nepriklausomybės 35-metį, pristatome specialiai šiai progai skirtą edukacinę programą „Dainuojanti revoliucija“.
Naujoje edukacinėje  programoje vaikai vaikščios po skirtingas to meto erdves/instaliacijas – spaudos rūmus, seimą, televizijos bokštą, Vingio Parką, Kalnų parką ir kitas svarbias tam laikmečiui lokacijas, kuriose vyks skirtingos veiklos – mitingai – laisvės kovos. Laisvės, kurią iškovojom daina. Vaikai ne tik susipažins su svarbiausiomis, tautą suvienijusiomis dainomis, bet kartu interaktyviai bus įtraukti į lazerio gamybą, barikadų statymą, priešų suklaidinimą, ilgai draustų dainų dainavimą, tautinių ratelių šokimą ir daug kitų tam laikmečiui būdingų veiklų.
Kartu su profesionaliais ansamblio artistais – choro atlikėjais, šokėjais ir nacionalinių instrumentų orkestru vaikai dainuos to meto dainas – nuo sutartinių iki legendinių grupių „Foje“ („Laužo šviesa“), „Anties“ , V. Kernagio („Baltas paukštis“), „Šaukiu aš tautą“ ir kt. Kūriniais priminsime dabartiniams vaikams apie to meto vyravusias revoliucingas nuotaikas ir ryžtą kovoti už savo tautos laisvę.
Tikimės, kad šis edukacinis užsiėmimas primins jaunajai kartai apie jų tėvų, senelių iškovotą laisvę Lietuvai, ne ginklu, bet daina ir vidiniu užsispyrimu. Taip pat sužadins vaikų smalsumą, norą domėtis istorija ir muzikine kultūra, tradicijomis iš kartos į kartą. Muzika ir šiandien vienija, augina bendrystės jausmą, stiprina įkvėpimą bei pasididžiavimą Lietuva, leidžia išgyventi pakylėjančias emocijas.


Pramoginė - edukacinė programa “Mokslininkas”

Jūsų moksleiviai genialūs, žingeidūs, sumanūs, ir mėgsta ekperimentuoti?

Siūlome programą, kurioje jūs patirsite naujų mokslinių atradimų, eksperimentų, bandymų įtraukiančių diskusijų ir azartišką mokslinę viktoriną!

EKSPERIMENTAI, PROGRAMOS METU:

Pamatys, kaip kietas rutulys, tampa skysčiu ir atvirksčiai;
Atlikinės bandymus su SAUSU LEDU;
Pajausime SKYTO AZOTO šaltį.
Išmoks be vėjo užgesinti ugnį;
Atliks "Degančių rankų" eksperimentą;
Sužinos daug mokslo įdomybių ir išbandys daug kitų linksmų užduočių bei žaidimų;
Varžysimės, kuri komanda turi daugiau žinių;
Išmoksime "moksliškai" diskutuoti ir priimti gerus sprendimus!

Užsiėmimą veda patyrę specialistai, visas naudojamas inventorius visiškai nepavojingas.

Taip pat paliksime Jūsų klasei sararankišką eksperimentą, kur specialūs rutuliukai sugeria 20 kartų daugiau vandens, negu patys sveria.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


„ŽAISTI GYVENIMĄ“ kelionė po Algio Kriščiūno sukurtu fantazijos pasauliu

Kokia istorija slypi kitapus paveikslo?

Perženkite realybės ribas ir atsidurkite menininko Algio Kriščiūno sukurtame fantazijos pasaulyje. „Žaisti gyvenimą“ – tai unikali kelionė per dvi dešimtis atgijusių paveikslų, kurie virtualioje realybėje tampa gyvomis istorijomis.

Filmo ypatumai:

Siurrealistinis potyris: Panirkite į fantastišką ir neįprastą pasaulį, kurioje negalioja įprasti dėsniai.
Dviejų versijų filmas: Pasirinkite tarp įgarsintos versijos, kurioje istoriją pasakoja Mantas Jankavičius ir Inga Jankauskaitė, arba muzikinės versijos, kurioje jus lydės unikalus garso takelis.
Įspūdingi vaizdai: Algio Kriščiūno paveikslai buvo atkurti trimatėje erdvėje, naudojant šiuolaikines kompiuterinės grafikos technologijas, todėl galėsite juos patirti visiškai nauju būdu.
Jaudinanti istorija: Patirkite iki širdies gelmių jaudinančią istoriją, kurią užrašė pats Algis Kriščiūnas. Tai moters ir vyro pokalbis apie gyvenimą, kupinas prisiminimų ir jausmų.

„Žaisti gyvenimą“ – tai ne tik filmas, bet ir unikali patirtis, leidžianti pasinerti į menininko vaizduotę ir pamatyti pasaulį jo akimis. Šis filmas kviečia jus apkeliauti daugiau nei 20 virtualios realybės paveikslų, kuriuose atgyja ne tik spalvos ir formos, bet ir gilios emocijos bei prasmingi pasakojimai.

Vilniaus m. sav.; Šiaulių m. sav.; Kauno m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Komunikacijos nuotykiai: nuo šifro iki Wi-fi

Klaipėdos apskrities Ievos Simonaitytės viešoji biblioteka

Ar kada nors norėjote keliauti laiku ir sužinoti, kaip žmonės bendravo praeityje? Prisijunkite prie mūsų edukacinės programos, tyrinėdami keliaukite per komunikacijos istorijos etapus. Šiais metais, minint NATO įkūrimo sukaktį, kviečiame sužinoti, kaip komunikacijos technologijos padėjo užtikrinti saugumą ir bendradarbiavimą tarp sąjungininkų.

Edukacijoje tyrinėsime komunikacijos technologijų raidos ekspoziciją, susipažinsime bei prisiliesime prie senovinių komunikacijos įrankių. Analizuosime, kaip žmonės bendravo ankstesniais laikais, kaip technologijos vystėsi, kas darė įtaką ir formavo šiuolaikinę komunikaciją. Išbandysime kūrybinius eksperimentus, tyrinėsime koduočių paslaptis bei sužinosime, kaip technologijos prisidėjo prie saugumo užtikrinimo.  Prognozuosime, – kokiomis  komunikacijos priemonėmis bendrausime ateityje ir, kaip virtualios tikrovės technologijos keis mūsų gyvenimus. Išsiaiškinsime, kaip šiuolaikinės technologijos ir tarptautiniai aljansai, tokie kaip NATO, saugo mūsų kasdienį gyvenimą.

Ši edukacija skatina kūrybiškumą, ugdo kritinį mąstymą ir kultūrinį supratimą, siekiama suteikti visapusiškas žinias apie komunikacijos priemonių vystymąsi, saugumą ir jų poveikį visuomenei.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Edukacinė ekskursija „Muziejinių vertybių konservavimas bei restauravimas“ XIX-XII kl.

Ekskursijos metu moksleiviai išgirs įdomių faktų apie kultūrinio paveldo išsaugojimo procesus, taikomas metodikas, sužinos plačiau apie skirtingas restauravimo specializacijas. Dalyviai turės galimybę sužinoti kaip būtų galima išsaugoti objektą ir kokiais atvejais konservavimas arba restauravimas reikalingas, išmoks naujų sąvokų, terminų.


,,Misija (Ne)Įmanoma''. Patirtinis edukacinis žaidimas 5-6 kl. mokiniams

Žaidimą ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ užpildo linksmų, kūrybiškumą skatinančių, keistų, nepatogių, tačiau būtinai kultūrinį akiratį plečiančių, draugystę skatinančių ir komandą formuojančių užduočių vykdymas, unikalios piešimo ir rašymo simbioze paremtos refleksijos, sukuriančios dalyvių tarpe taip reikalingą bendrumo jausmą. Užsiėmimo metu dalyviai ne tik piešia, konstruoja, vaidina, dainuoja ir t.t., jie per savo patirtį ir išgyvenimus išjaučia bendruomenės iššūkius, geba juos įvardinti ir pasiūlyti būdų jiems išspręsti, ima labiau vertinti unikalius kolektyvo narių gebėjimus ir vienoje ar kitoje meno srityje bei jų indėlį į bendrą komandos sėkmę.
Edukacijos programą sudaro: susipažinimas, klausimų ratas, ,,ledlaužiai’’ pratimai, žaidimo pristatymas, strategijos planavimas, žaidimo procesas, užsiėmimo refleksija.
Mūsų didelės komandos tikslas - mokyklos bendruomenės bendravimo kultūros bei moksleivių kūrybiškumo puoselėjimas per kultūrinę raišką bei kultūrinį sąmoningumą.
Edukacija remiasi David Kolb patirtinio ugdymo principu, taip pat ,,Nesmurtinės komunikacijos’’ bei ,,Ubuntu’’ filosofijomis, S. Covey visų savo būties lygmenų pažinimo bei jų lavinimo principais.
Kultūrinio, kūrybiškumą ugdančio žaidimo ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ vedliai - jungtinė lektorių grupė iš Whatansu komandos.
Kadangi mūsų kolektyvas yra platus, eduakcija  vienu metu gali vykti kelioms grupėms/klasėms iš karto.


Spektaklis "Merė Popins" išvažiuojamasis

Spektaklyje pagal P. Travers apysakas „Merė Popins“ kūrybinė komanda kalba apie tarpusavio ryšio svarbą, pasitikėjimą, gebėjimą sustoti ir įsiklausyti, kai visas pasaulis aplink tave sukasi beprotišku ritmu. 5-9 metų vaikams IR jų tėvams
skirtas spektaklis prabils apie vaikų, kaip ypatingai socialiai pažeidžiamos grupės, augimo, brendimo, pasaulėjautos, kūrybiškumo formavimo galimybes šiuolaikiniame pasaulyje. Pasaulyje, kuris kartais ir suaugusius, ir vaikus įkalina
virtualioj erdvėj, socialiniuose tinkluose.


Spektaklis „Jokūbo dienoraštis“ (išvažiuojamoji)

Spektaklis jaunimui „Jokūbo dienoraštis“ paremtas iš tiesų gyvenusių žydų vaikų dienoraščiais ir žydų folkloru, akcentuojama prisiminimų svarba. Pagrindinis spektaklio veikėjas 8-9 metų berniukas Jokūbas, gyvenantis įprastą gyvenimą. Jo kasdienius džiaugsmus nutraukia prasidėjęs karas. Po slėpimosi rusyje pamato, kad neliko nei žmonių, nei namų. Skatina mąstyti kas mums lieka, kai karas atima svarbiausius dalykus. Siekama skatinti pagarbą žmogaus gyvybei. Spektaklis yra aktualus augančiam žiūrovui, nes jis ne tik suteikia žinių apie istorinius įvykius, praeitį, kuri atsikartoja įvairiose šalyse įvairiais pavidalais. Kūrybiškai supažindina su įdomia, paveikia idėjų perteikimo forma.. Ši patirtis skatina mokinių kūrybiškumą, originalumą, smalsumą ir visapusišką domėjimąsi menu, pasitarnauja kaip puiki erdvė informacijos perdavimui, plėsti jaunų žmonių savimonę apie savąjį identitetą. Spektaklis yra „Kaunas – Europos kultūros sostinės 2022“ programos dalis. Nuoroda į straipsnį: https://m.diena.lt/naujienos/kaunas/menas-ir-pramogos/karas-berniuko-jokubo-akimis-1076697


Tradiciniai Rytų Azijos kostiumai: susipažinkime su kimono, qipao ir hanbok! (4-8 kl.) (Išvažiuojamoji)

Kimono, qipao, hanbok – ar teko girdėti šiuos mūsų ausims neįprastus pavadinimus? Po jais slepiasi spalvingi, šimtmečius skaičiuojantys ir daug įdomybių slepiantys japonų, kinų ir korėjiečių tautiniai kostiumai. Kviečiame 4-8 klasių moksleivius iš arčiau susipažinti, patyrinėti šias aprangas, o taip pat ir patiems tapti jų dizaineriais! Ši edukacija ne tik stiprins mokinių kultūrinį išprusimą, bet ir kultūrinę raišką, nes užsiėmimo metu mokiniai įsitrauks ir į praktines veiklas, kurios lavins mokinių vaizduotę ir kūrybiškumą. Užsiėmimas taip pat skatins pagarbos, tolerancijos skirtingoms kultūroms ir jų atstovams ugdymą.


Vaikai mėgsta būti svarbiais, pripažintais ir reikšmingais. Šis edukacinis užsiėmimas vaikams sudaro šias galimybes. Vaikas tampa savarankišku kūrėju ir jo rankų pagalba "gimsta" nedidelis dizaino darbas, kurį jis gali pritaikyti namų, ugdymo įstaigos interjero puošyboje ar dovanoti kaip dovaną.
Tikslas: 1. Supažindinti mokinius su florariumu - šiuolaikišku,  ekologišku namų interjero sprendimu, sudarant sąlygas atsiskleisti mokinių kūrybiškumui, kritiniam mąstymui, socialinei, emocinei ir sveikos gyvensenos kompetencijoms.
Uždaviniai: 1. Suteikti mokiniams žinių apie florariumo ypatumus ir paskirtį. 2. Supažindinti mokinius su pagrindinėmis florariumo kūrimo taisyklėmis; 3. Sukurti florariumą. 4. Ugdyti mokinių gebėjimą įsivertinti, kūrybiškumą, kritinį mąstymą, socialinę, emocinę ir sveikos gyvensenos kompetencijas. 5. Ugdyti mokinių savivertę, ekologines nuostatas, atsakomybę už savo veiksmus.


Lėlių spektaklis „Gėlių istorijos“ (nuotolinė paslauga)

„Gėlių istorijos“ – visai šeimai skirtas lėlių spektaklis, sukurtas pagal latvių rašytojos Annos Sakse literatūrinių pasakų knygą „Pasakos apie gėles“. Pjesę teatrui parašė ir spektaklį režisavo Nijolė Indriūnaitė – ilgametė „Lėlės“ aktorė ir dramaturgė, sukūrusi teatre ne vieną jaukų, dvasingą ir meniškai turiningą spektaklį vaikams („Baltos pasakos“, „Snieguolė ir septyni nykštukai“, „Sniego karalienė“). Šį kartą menininkė kartu su dailininke Aušra Bagočiūnaite Paukštienė bei aktorėmis Sigita Mikalauskaite, Elvyra Piškinaite ir Almira Grybauskaite, kviečia mažuosius žiūrovus pasiklausyti istorijų iš gėlių gyvenimo. „Kiekvienos gėlės žiedas – lyg žmogaus gyvenimas, pro kurį galime praeiti ir taip nepastebėti jo grožio. O galime sustoti, užduoti klausimus ir klausytis. Trumpų istorijų. Graudžių ir liūdnų, juokingų ir absurdiškų. Tokių, kokie būna žmonių likimai. Spektaklyje siekiame kalbėti apie skirtingų žmonių, jų charakterių susidūrimus, vertybes, kurios atskleidžia kiekvieno iš mūsų gražiausias savybes, leidžia „sužydėti“... Kartais išties nepaprasta bendrauti su narcizais, tulpėmis, erškėtrožėmis, pelynais, šalavijais, žirniais – visokio plauko ir būdo žmonėmis. Tačiau meilė – geriausias sodininkas. Nugeni tai, kas nereikalinga: emocijas, ambicijas, iliuzijas – visas piktožes. O kartais persodini į kitą vietą. Tuomet sodas žydi.“ – apie spektaklį pasakoja režisierė N. Indriūnaitė.


Išvažiuojamasis tapybos ant šilko edukacinis užsiėmimas mokiniams Jūsų mokykloje. Jos metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Edukacijos metu susipažinsite su įvairiomis technikomis, sukursite paveikslėlį , ant natūralaus šilko, kuris jau bus su rėmeliu, todėl parsinešę iš karto galėsite kabinti ant sienos. Dalyviai išmoks dirbti naudojant spalvotų kontūrų techniką. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Šilko tapyba, dažų liejimas, puikiai tinka atsipalaidavimui ir kantrybei ugdyti. Dalyvauti gali kiekvienas to norintis. Net ir neturint meninių pagrindų, galima sukurti labai gražų akcentą Jūsų namų sienoms. Visos darbui reikalingos priemonės atsivežu.


Vasarą laukais bėgioja, žiemą žmonės nešioja

Teorinėje-praktinėje dalyje pristatysime vilnos kirpimą ir apdirbimo procesą. Galėsite apžiūrėti senovines avių kirpimo žirkles ir jas išbandyti ant avies muliažo. Nukirpta vilna yra plaunama buitiniu būdu, tai galėsite išbandyti ir Jūs. Išplauta vilna yra džiovinama, pašoma, karšiama. Galėsite pasimokyti pašyti vilną, tada ją karšti praėjusio amžiaus rankiniais karštuvais. Kai jau vilna paruošta, papasakosime apie tolimesnius vilnos apdirbimo variantus (verpimą, sukimą, vėlimą), apžvelgsime gaminamus galutinius produktus.
Sužinosite, kokia sklando legenda, apie tai, kaip žmonės išmoko velti vilną ir kur buvo suveltas pirmasis kilimas. Vėlimas yra viena seniausių vilnonių audinių gamybos technikų, kuri nėra užmiršta ir šiais laikais.
Viską sužinojus, metas pabandyti, kaip ta vilna veliasi. Dalyviai turės galimybę susivelti vilnos kamuoliuką, gėlytę ar kitą figūrėlę, kad pajaustų vilnos prisilietimo magiją. Šioje dalyje te pasireiškia Jūsų kūryba! Tikimės jums patiks asmeninio suvenyro gamyba. Šios užduoties atlikimo metu galėsite nuraminti jausmus, emocijas bei susitelkti, kūrybai, meditacijai. Užduotis padės atsiskleisti dalyvių galimybėms kūrybiškai bendrauti, skatinti jų vaizduotę bei netiesiogiai ugdyti meno estetikos pojūčius. Visi vilnos objektai yra gamtinio prado. Objektai gali būti tiek balti, tiek ir įvairiaspalviai, skatinantys fantaziją ir kūrybiškumą.
Baigiamojoje dalyje dalyviai bus pakviesti komandinei užduočiai, kurios metu turės galimybę prisiminti ir užtvirtinti užsiėmimo metu sukauptas žinias.  Galų gale sužinosite, kokia sklando legenda, apie tai, kaip žmonės išmoko velti vilną ir kur buvo suveltas pirmasis kilimas. Vėlimas yra viena seniausių vilnonių audinių gamybos technikų, kuri nėra užmiršta ir šiais laikais.


Spektaklis pagal Mariaus Ivaškevičiaus pjesę "Madagaskaras" (rež. Rimas Tuminas)

„Madagaskaras“ – dramaturgo Mariaus Ivaškevičiaus pjesė, originaliai, autoironiškai ir intelektualiai pristato Lietuvą kaip fenomeną, lietuvių požiūrį į save ir pasaulį. Pjesės sėkmės priežastis – intriguojantis siužetas, išmoningos situacijos ir meistriški dialogai, parašyti pasitelkiant autentišką pirmosios XX a. pusės kalbą. Dramai apie lietuviškas utopijas M. Ivaškevičius „atrado“ unikalią ir nelegendinę XX a. pirmosios pusės asmenybę – Kazį Pakštą. Šis geografas, keliautojas, geopolitikas ir visuomenės veikėjas vadintas „propagandos ministeriu be ministerio rango“, „laisvos Europos žygiuotoju“, „Ulisu“, „patriotiniu viesulu“, „tautos šaukliu“, „tautiniu apaštalu“, lygintas su J. A. Herbačiausku, S. Šalkauskiu, A. Lincolnu... Nujausdamas Lietuvos likimą, jis numatė perkelti ją į kurią nors Afrikos šalį ir sukurti ten „atsarginę“ tėvynę. Jei pirmojoje Rimo Tumino spektaklio dalyje, verčiančioje publiką nuoširdžiai kvatotis, daugiausia dėmesio skiriama Kazimierui Pokštui (aktorius Tomas Rinkūnas) ir jo beprotiškai idėjai „sutelkti lietuvius masinėn emigracijon“ į Afriką, tai antroji labiau priklauso Salei (aktorė Indrė Patkauskaitė), kurios prototipas – jautrioji Salomėja Nėris, jos dramatiškam likimui. Antrojoje „Madagaskaro“ dalyje taip pat ataidi „Lituanikos“ katastrofa, karas, okupacija. Mokytojams bus pasiūlyta Vilniaus mažojo teatro literatūrinės dalies vedėjos teatrologės dr. Ramunės Balevičiūtės paruošta metodinė spektaklio analizės medžiaga.


Aš dizaineris. Kuprinės kūrybinės dirbtuvės

Užsiėmimo metu kiekvienas kurs savo išskirtinio dizaino medvilninę kuprinę. Vaikai susikurs savo unikalų dizainą naudojant tik geometrines figūras ir dekoruos jį tekstiliniais dažais. Aptarsime, kaip formos ir spalvos atspindi mūsų nuotaiką.


Skambančios pilys ir keliaujantys muzikantai. Akustinis Sauliaus Petreikio koncertas (1-6 kl.)

Pilys ir dvarai slepia ne tik slaptas istorijas, mitus, bet ir tūkstantmečius menančią muziką. Muzika visada skambėjo pilyse. Įvairios šalys turėjo skirtingas dvarų kultūras. Artimųjų rytų didikai mėgo visai kitokią muziką nei vertino Lietuvos aukštuomenė. Be to, skirtingose šalyse vyravo ir iki šiol tradicinėmis yra laikomos labai skirtingos dermės: Indijos, Irano ar Kinijos muzikos mokymasis skiriasi tarpusavy, bet dar labiau nuo vakarietiškos muzikos dermės, sąskambių ir kultūros. Instrumentai ir atskiri solo sąskambiai skirtumus įkūnija, tačiau muzika juos tarsi išlygina, padeda suprasti ir įsisavinti tai, kad skirtumai tik papildo vienas kitą ir sudomina. Todėl šis Sauliaus Petreikio koncertas tai kartu ir kultūros bei istorijos pamoka, skirtingų akcentų įsisavinimas ir sąsajų pastebėjimai. Tai daugiau nei tik muzika, tai skirtingų kultūrų surišimas į harmoningą pasaulį, pilną garsų ir pojūčių, kur pilys (gal iš smėlio, gal iš mūro) ir dvarai atgyja senųjų instrumentų pavidalu, tiek keliaujant į mūšį, tiek linksminantis, o gal išlydint draugą į kelionę. Muzika ir jausmai.


Sveiki atvykę į „Muzikos Garsų Karalystę“ – nuotykių kupiną muzikos pasaulį, kur kiekvienas garsas slepia nepaprastą istoriją, o kiekviena nata – paslaptį!
Užsiėmimo metu keliausime per stebuklingas muzikos žemes, kur susipažinsime su įvairiais muzikos instrumentais, mokysimės žaisti su ritmais, kurti nuostabias melodijas, išmėginti įvairiausius instrumentus ir netgi tapti tikrais improvizacijos meistrais! Šis užsiėmimas – tai naujas atradimas ir nuotykis. Mes klausysimės, grosime, kursime ir, žinoma, smagiai praleisime laiką su draugais.
Programa skirta 1-4 klasių mokiniams, norintiems ne tik susipažinti su muzikos instrumentais,  bet ir patirti, kaip muzika gali tapti tikru magijos šaltiniu.
Ar esi pasiruošęs tapti muzikinio stebuklo dalimi? Prisijunk ir leiskis į nepakartojamą kelionę „Muzikos Garsų Karalystėje“!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


„Darbščios rankelės – margos juostelės“ (pradinių klasių mokiniams)

Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Užsiėmimo tikslas – supažindinti dalyvius su juostų audimo tradicija bei praktika. Edukacinį užsiėmimą sudaro pažintinė ir praktinė dalys. Muziejaus ekspozicijoje tarp autentiškų ir intriguojančių muziejinių vertybių aptariame vieno seniausių amatų – juostų audimo – tradicijas, istorinį ir kultūrinį kontekstą Lietuvoje ir pasaulyje. Dalyviai sužino, kaip juostos lydėjo žmogų „nuo gimimo iki mirties“, kokiose buities veiklose buvo pasitelkiamos, kokia buvo sakralinė jų funkcija. Žaisdami dalyviai tyrinėja juosteles tam, kad išsiaiškintų jų rūšis, priskiria joms audimo būdus ir įrankius. Taip aptariamos keturios pagrindinės juostų grupės: pintinės, vytinės, rinktinės, beraštės. Visą grupę įtraukiančios diskusijos metu aiškinamės amato pažinimo, išsaugojimo svarbą ir galimybes jį kūrybiškai pritaikyti šiais laikais. Kokias funkcijas šiomis dienomis gali atlikti juosta, išsiaiškiname nagrinėdami spalvingus paveikslėlius su pavaizduotais juostų panaudojimo būdais.
Po to persikeliame į edukacinę klasę, kur vyksta praktinė užsiėmimo dalis. Joje dalyviai kuria spalvotų siūlų derinius, renkasi raštus, mokosi pintinti arba vyti juosteles. Priklausomai nuo dalyvių amžiaus, galima rinktis vieną šių būdų: virvelių vijimo (komandinė veikla) – 1-2 klasių mokiniams; pintinių juostelių pynimo (individuali veikla) – 2–4 klasių mokiniams. Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas dalyvis pasipuošia savo rankų darbo juostele.
Edukacinio užsiėmimo metu taikomi metodai: demonstravimas, aktyvus klausymas, klausimai ir atsakymai, pokalbis, praktinė veikla. Su grupe dirba 2–3 muziejininkai-edukatoriai.


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Užsiėmimo metu mokiniai kartu su edukatoriumi skaitys tekstus, sieks pažinti personažų emocijas ir palyginti su savosiomis.
Kiekvienas dalyvis, įsivertinęs savo dienos nuotaiką, turės galimybę dekoruoti medžio skritę. Dalyviams bus galima rinktis iš trijų skritės pavidalo formų: puodelio padėkliukas, magnetukas, pakabukas. Kūrybinio proceso metu išlaisvinamas dalyvių meninis potencialas, didinamas susitelkimas, skatinama savistaba, ugdoma empatija. Ant medinės skritės perteiktas piešinys vaizdžiai atspindi dalyvio emocinį mikroklimatą, padeda lengviau ir aiškiau identifikuoti vidinę asmens būseną. Edukacinio užsiėmimo pabaigoje mokiniai skatinami reflektuoti savo patirtis: pasidalinti įspūdžiais, įvardyti sunku ar lengva identifikuoti savo jausmus per kuriamus vaizdus, pasirenkamą spalvų paletę.


Edukacinis žygis Paneriuose: nuo seniausio tunelio iki Napoleono lobių

Tai visapusiškai turiningas maršrutas, nes jame vienas kitą keičia gamtos ir miesto kraštovaizdžiai, o lankomi objektai susiję su technika, karyba, architektūra, fotografija ir religija. Paneriai – pati didžiausia Vilniaus miesto seniūnija pagal plotą, tačiau mažiausia pagal gyventojų skaičių, todėl čionai slypinčius istorijos turtus yra pažinusi tik labai siaura smalsuolių grupė. Į objektų sąrašą patenka vienas įspūdingiausių Lietuvoje technikos paminklų Panerių geležinkelio tunelis, medinėmis vilomis užstatyta prieškario miesto-sodo tipo gyvenvietė, senasis akmeninis Vilniaus–Kauno kelias, Antrojo pasaulinio karo įvykius menantis Panerių memorialas, 1831 m. sukilimo mūšio vieta ir ne tik. Šis žygis moksleiviams leis subalansuoti šiokį tokį fizinį krūvį (nueisime apie 8–9 km) su įdomia istorine informacija bei išties įspūdingais reginiais.


Siekdami mokinius supažindinti su įspūdingiausiais architektūros statiniais iš viso pasaulio vos per 1 valandą, „Babilono soduose“ vykdome edukaciją „21 pasaulio stebuklas“. Dalyvius kviečiame į nuostabią kelionę po visą pasaulį nuo Amerikos krantų iki Australijos paplūdimių. Edukacijos metu sužinosite kokiuose žemynuose yra tam tikri kultūriniai objektai, kurioje šalyje jie yra pastatyti ir  kuo jie ypatingi. Edukaciją sudaro 2 dalys: teorinė ir praktinė. Teorinės edukacijos dalies metu (trukmė – iki 40 min.), vaikštant po sodą,  dalyviai bus supažindinami su 21 architektūros statinių miniatiūra iš 4 pasaulio žemynų: Afrikos ir Viduriniųjų rytų, Azijos ir Okeanijos, Europos ir Amerikos.  Net 9 iš 21 „Babilono sodų“ miniatiūrų, puikuojasi reikšmingiausiuose įspūdingiausių pasaulio statinių sąrašuose: Babilono sodai ir Cheopso piramidė įtraukti į Pasaulio stebuklų sąrašą; Vėjo malūnai, Sidnėjaus operos teatras, Vasilijaus palaimintojo Soboras Maskvoje – į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą; Panteonas, Didžioji Kinų siena, Tadžmahalas, Koliziejus – į Naujausią pasaulio stebuklų sąrašą. Praktinė edukacijos dalis (trukmė – 20 min.) susideda iš 21 architektūros statinio atpažinimo iš nuotraukos, rodomos multimedijos ekrane bei objektų, esančių miniatiūrų parke,  lipdukų priklijavimo pasaulio kontūrinio žemėlapio plakate. Tiek teorinė, tiek praktinė edukacijos „21 pasaulio stebuklas“ dalys, dėl pažinties su architektūros statiniais, jų sukūrimo istorija bei reikšme pasaulyje, plės dalyvių kultūrinį sąmoningumą, stiprins dailės, istorijos, geografijos žinias. Diskusija su dalyviais apie “Babilono sodų“ miniatiūras plės mokinių suvokimą apie architektūrą (neoklasicizmo būdingiausias pastatas – Triumfo arka), mitologiją (Didysis Gizos Sfinkas, Merlion fontanas, Trevi fontanas ), religiją (Egipto piramidės, Tadžmahalo mouzoliejus, Vasilijaus palaimintojo soboras, Panteonas, šventykla Horyuri – Nara), scenos menus (Sidnėjaus operos teatras, Koliziejus). Gilindamiesi į miniatiūrų a


Susidarius sudėtingai geopolitinei situacijai ir gyvenant arti kariaujančių valstybių ypač aktualu nuo mažens ugdyti įvairius išgyvenimo įgūdžius bei stiprinti vaikų pilietinę savimonę per jiems įdomią veiklą. Edukacinės programos "Skautiška duonelė"  tikslas -nuo mažens ugdyti socialiai atsakingas, kūrybiškas, kritiškai mąstančias ir naudingas  visuomenei asmenybes.
Uždaviniai:
1. Pasitelkus metodą "darau- mokausi" ir pasirinkus vieną tradicinę bei  labai mėgstamą skautų veiklą "Skautiškos duonos" kepimą,  supažindinti vaikus su skautų tradicijomis ir principais.
2. Praktinio užsiėmimo metu paprastai ir suprantamai paaiškinti vaikams, kodėl šiuo  metu  labai aktualus skautų pošūkis "Budėk" ir kaip skautiški "laukiniai įgūdžiai" gali praversti kasdieniame gyvenime.
3. Remiantis  skautiškais pavyzdžiais stiprinti vaikų pilietinę savimonę ir formuoti supratimą apie pilietinį pasipriešinimą.
Veiklos vyks Šiaulių skautų tunto patalpose Bazilionuose, Šiaulių r., gamtos apsuptyje. Dalis veiklų numatoma patalpose, o praktinė dalis "skautiškos duonelės" kepimas - lauke. Atvykę mokiniai pirmiausia bus supažindinami su skautų organizacijos būdingiausiais  veiklos momentais, pasisvečiuos skautų būkle, aplankys skautų biblioteką, kitas skautų veiklai pritaikytas erdves. Atvykę dalyviai ras  "skautiškos duonelės " kepimui paruoštas ekologiškas, draugiškas aplinkai (nes skautas "gamtos draugas") priemones: iš vytelių pagamintus iešmus, paruoštą paprastą  tešlą. Prieš kepant vaikams bus paaiškinta, kaip ji ruošiama ir formuojama, kad grįžę po edukacijos galėtų išbandyti patys kartu su mokytoj/u ar tėvais.
Programa gali būti skirta pilietiškumo ugdymui.
Edukaciją veda 30 metų  skautiškos veiklos patyrimą turinti mokytoja.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Senųjų amatų dirbtuvės "Muilo gaminimas"

Edukacinis užsiėmimas skirtas supažindinti vaikus su muilo atsiradimo ir naudojimo istorija, jo metu moksleiviai gamina muilą iš skaidrios ir baltos natūralios muilo bazės Tai nesudėtingas ir malonus užsiėmimas. Kiekvienas dalyvis pagamins po 2 skirtingus muilus, kuriuos galės pasiimti ir pritaikyti asmeniniams poreikiams. Kad muilas puoselėtų ir maitintų mūsų odą, į muilo bazę įmaišysime odą tausojančius nerafinuotus augalinius aliejus. Savo rankų darbo muilus iškvepinsime pasirinktais natūraliais eteriniais aliejais ir dekoruosime džiovintomis sėklomis ir žiedlapiais, nuspalvinsime natūraliais dažais. Edukaciniai užsiėmimai gaminant muilą padės atsipalaiduoti ir pasinerti į aromatų pasaulį, o pačių pagamintas muilas su pasirinktais kvapais bus puiki dovana sau ar artimiesiems.


Gintaras – Baltijos auksas (5 ir 6 klasės) IŠVAŽIUOJAMOJI

Kviečiame į pažintį su Baltijos gintaru! Edukacijos metu sužinosite, kaip susiformavo šis unikalus mineralas, kokių spalvų jis gali būti, kodėl yra toks vertingas. Išgirsite istorijas apie paslaptingą Juodkrantės lobį ir didingąjį Gintaro kambarį – vieną garsiausių meno kūrinių pasaulyje.

Praktinėje dalyje išmoksite atskirti tikrą gintarą nuo imitacijos, jį gremžti ir šlifuoti, o tyrinėdami inkliuzus turėsite galimybę žvilgtelėti į priešistorinį pasaulį. Užsiėmimo pabaigoje galėsite atsipalaiduoti ir pasigaminti unikalų gintarinį suvenyrą.


Edukacinio užsiėmimo „Sudėliok eilėraštį“ metu skatinamas vaikų kūrybinis procesas drąsiai reikšti mintis, ugdyti saviraišką, pajusti eilėraščio ritmiškumą, gebėti dirbti grupėmis.
Užsiėmime vaikai supažindinami su  rašytojo darbo kambariu ir veikla. Dėmesį  atkreipiame į kūrybinį procesą, užrašų knygutes, rašomąją mašinėlę, išleistas poezijos knygeles.
Edukacijų salėje tampame „poetais“. Dalyviai suskirstomi grupėmis, prasideda kūrybinis procesas: vaikai dėlionės principu, pasitelkę mintis ir rimavimą kuria eilėraščius (dėsto medines lenteles su užrašytu Matučio eilėraščio tekstu).
Užsiėmimo dalyviai skatinami domėtis poezija, laisvai reikšti mintis, atskleisti savo kūrybiškumą, dirbti komandoje.


Medinės kryždirbystės amatas. Mediniai projektai

Kryždirbystė , kaip meninė amatų forma išlaiko aktualumą: kultūrinė ir religinė reikšmė daugelyje pasaulio valstybių iki šių dienų svarbi dalis tiek tikinčiųjų tiek netikinčiųjų bendruomenėse; sena tradicija turinti gilias šaknis istorijoje, tradicijos išlaikymas ir perdavimas kartoms; kūrybingumas ir individualumas leidžia eksperimentuoti skirtingomis medžiagomis, dizainais ir formomis. Laisvė leidžia kiekvienam kryždirbystės meistrui sukurti unikalius, asmeniškus darbus, atspindinčius jų kūrybiškumą ir individualumą. Kryždirbystė gali tapti verslu arba hobiu, kuriame naudojamos ekologiškos natūralios medžiagos draugiškos aplinkai.
Edukacijos metu moksleivis dalyvauja ekskursijoje po amatų centrą, kurio teritorijoje yra pastatyta įvairių tautybių  meistrų kryždirbystės darbai. Aiškinasi naudojamus simbolius, atsiradimo istoriją ir medžiagas, kurios naudojamos gaminant gaminį. Sužino apie naudojamus įrankius, dažus, darbų atlikimo paslaptis.
Kiekvienas edukacijos dalyvis tampa savo projekto autoriumi. kiekvienas individualiai ant popieriaus pagal savo gabumus piešia projektą, kurį svajotų pagaminti ir pastatyti savo namuose ar padovanoti, o gal parduoti. Projekto piešime panaudoja jau girdėtą teoriją, matytus pavyzdžius ir savo kūrybiškumą, nes kiekvieno kryždirbio darbai yra unikalūs. Edukacijos dalyviai tampa savo projektų kūrėjais.
Projekto įgyvendinimas naudojant paruoštus įvairius medinius  paruoštukus, kuriuos reikia susirinkti kaip lego ir namo parsivežti savo individualiai sukurtą koplytstulpį, stogastulpį ar koplytėlę. Tai kiekvieno individualus projektinis sprendimas.
Reflekcijos metu aptariame projektinius darbus, sunkumus kilusius kūryboje ir pasitenkinimą savo kūriniu.


Fotograma – šešėlinio vaizdo drama (9-12 klasė)

Edukacija „Fotograma - šešėlinio vaizdo drama“ skirta 9-12 klasių mokiniams, suteikianti unikalią galimybę giliau susipažinti su fotogramų kūrimo procesu. Užsiėmimų metu mokiniai kurs savo šešėlinius vaizdus naudodami įvairius objektus ant fotosensitivityvaus popieriaus, o vėliau ryškins savo kūrinius fotolaboratorijoje. Ši edukacija integruoja chemijos ir fizikos žinias, leidžiant mokiniams tyrinėti šviesos ir chemikalų sąveiką, bei ugdyti jų supratimą apie tradicinius fotografijos metodus.

Edukacija lavins mokinių kūrybiškumą, kritinį mąstymą, komunikavimo, pažinimo ir skaitmenines kompetencijas. Praktiniai užsiėmimai skatins mokinius eksperimentuoti su šviesa ir objektais.

Edukacija „Fotograma - šešėlinio vaizdo drama“ praturtins mokinių mokymosi procesą, suteikdama praktinių ir teorinių žinių bei įgūdžių, reikalingų šiuolaikiniame pasaulyje, skatindama visapusišką jų tobulėjimą. Tai puiki galimybė integruoti kūrybinius, mokslinius ir technologinius aspektus į ugdymo procesą, taip prisidedant prie moksleivių visapusiško vystymosi.

Fotografijos muziejaus edukacinių užsiėmimų vadovai - muziejininkai ir profesionalūs fotografai.


Kauno miesto savivaldybės Vinco Kudirkos viešoji biblioteka

Užsiėmimo pradžioje pasitelkiant vizualią medžiagą, moksleiviai bus trumpai supažindinami su atliekų tvarkymu ir perdirbimu Lietuvoje bei pasaulyje, supažindinat su neatsakingo vartojimo pasekmėmis gamtai ir žmonijai. Vėliau, siekiant formuoti dalyvių aplinkosaugines ir atsakingo vartojimo nuostatas, jie bus supažindinami su tinkamu žaliavų rūšiavimu, sudarant sąlygas patiems tai išbandyti praktiškai žaidimo forma. Antroje užsiėmimo dalyje dalyviai bus supažindinami su pasauline perdirbto meno („Recycled Art“) praktika, skaidrėse peržiūrint ir analizuojant žymių menininkų sukurtus darbus iš antrą kartą panaudotų daiktų ar žaliavų. Dalyviai bus skatinami kūrybiškai improvizuoti ieškant seniems daiktams naujų panaudojimo ir pritaikymo sprendimų, kurie ne tik sudarytų sąlygas kūrybinei savirealizacijai, bet ir kurtų atsakingą ir tausojantį santykį su aplinka. Parodant patrauklius edukacinėje erdvėje esančius perdirbtų atliekų pavyzdžius bei sudarant sąlygas kūrybinėms improvizacijoms, moksleiviai bus įtraukiami į grupines ir individualias užduotis, kurios skatins ieškoti netradicinių sprendimų. Trečioje užsiėmimo dalyje dalyviai bus kviečiami įtvirtinti ir pritaikyti gautas žinias, dalyvaujant kūrybinėse dirbtuvėse ir sukuriant pageidaujamą suvenyrą iš savo atsineštų arba pateiktų antrinių žaliavų (skardinių, popieriaus gaminių, tekstilės ir kt.). Kūrybinėje ir saugioje aplinkoje dalyviai bus skatinami ekperimentuoti siekiant atrasti naujas daiktų formas ir panaudojimo būdus. Tai leis patirti atradimo ir atsakingo vartojimo džiaugsmą, kai nereikalingas daiktas prikeliamas naujam gyvenimui, o savo originalumu gali net pranokti gaminius iš naujų žaliavų.


ANA FRANK: mergaitės ir dienoraščio istorija

Atviras kalbėjimas apie bendraamžių išgyvenimus Antrojo pasaulinio karo metu skatina atrasti dienoraštį kaip svarbų
dokumentą, galinti paliudyti skaudų pasaulio istorijos tarpsnį. Šis pokalbis apie mergaitės istoriją galėtų būti viena iš
priemonių užpildyti neretai pasitaikančias spragas kalbant apie mūsų istorinę atmintį. Edukacinis užsiėmimas ne tik
supažindins su esmingiausiu Holokausto laikotarpį menančiu kūriniu-dokumentu, bet ir su pačios autorės likimu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacija "Žemaitiški šokiai ir žaidimai" yra svarbi visam Žemaitijos regionui ir jos populiarinimas bei garsinimas prisideda prie šio regiono tradicijų puoselėjimo ir išsaugojimo. Edukacijos metu pasakojama kaip skirstomi žemaičių choreografijos žanrai, kas jiems būdinga ir kiekvienas žanras išbandomas praktiškai, grojant gyvai muzikai (muzikos instrumentas - armonika).


„Fotografija mobiliajame telefone“ (Nuotolinė paslauga)

Su besikeičiančiomis technologijomis kinta ir fotografavimo tradicijos. Fotografavimas mobiliaisiais telefonais tapo mūsų kasdienybe. Jaunimas fotografuoja, filmuoja ir kitaip naudojasi išmaniaisiais telefonais, tačiau šie gebėjimai nėra tolygūs gebėjimui pamatyti emociją, nuotaiką, jausmą... Šios edukacijos metu mokiniai bus ugdomi kūrybiškai įamžinti pasirinktas aplinkos akimirkas – objektą, augalą, gyvūną, žmones ar autoportretą, perteikdami jose viziją, emociją, jausmą ir nuotaiką, atsižvelgdami į vaizdo kultūrą. Mokysis sukurti kokybiškas, įkvepiančias nuotraukas naudodamiesi išmaniaisiais telefonais ir tam skirtomis nuotraukų redagavimo programomis. Skirtingose edukacinių veiklų situacijose atsakys į klausimus: „Kas yra fotografija?“, „Kokia jos istorinė raida?“, „Ar fotografija yra amatas ar menas?“ ir pan.
Garantuojame tik teigiamas emocijas ir įdomų edukacinį turinį mokiniams.


Edukacinė programa „Pykšt-pokšt – nuo lanko prie automato“

PYKŠT-POKŠT – NUO LANKO PRIE AUTOMATO Edukacinė programa, skirta 5–8 klasių mokiniams Pykšt-pokšt! Būkite nustebinti galingų ginklų griausmo ir susipažinkite su skirtingų laikmečių kovos įrankiais. Palyginkite lanko ir arbaleto valdymo subtilybes, išbandykite rankos taiklumą ir pirštų miklumą, išsiaiškinkite, kaip veikė pirmieji parakiniai ginklai, užtaisykite senovinę muškietą ar griebkite į rankas automatine ugnimi šaudantį XX a. ginklą. Priimkite iššūkį ir pasidalinę į komandas įrodykite, kad suvokiate kovinės ginkluotės raidą ir būtinybę pasirinkti tam tikram mūšiui geriausiai tinkančius ginklus. Juk tai gali lemti įspūdingą pergalę arba tragišką pralaimėjimą!


Kelionė per metų laikus. Integruota pasaulio pažinimo, lietuvių kalbos ir dailės pamoka

Koks metų laikas yra dabar? O kokios šventės labiausiai laukiate, kodėl ? Kaip jaučiatės žiemą, pavasarį, rudenį ir pavasarį? Kokias spalvas ir emocijas ištapo dailininkai, fiksuoja fotografai ar į audinį įpina instaliacijų kūrėjai? Gebėjimas suprasti, pažinti ir atpažinti metų ciklą, gamtos pokyčius meno kūrinių pagalba MO parodoje yra būtinas stiprinant savęs pažinimą. Mažiesiems lankytojams tikslingomis ir jų brandą atliepiančiomis veiklomis bus sudaromos sąlygos atrasti kūrybišką kultūrinę jungtį su asmeninėmis patirtimis, lietuvių kalbos, gamtos pažinimo ugdymo programose įgytomis žiniomis ir meno kūriniuose vaizduojamu natūraliu pasauliu. Leiskitės į nuotykį po spalvingą metų laikų pasaulį, kur menas kalba apie gamtą, emocijas ir mus pačius.


Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Mokiniai užsiėmimo metu kurs savo gaminį iš molio, sužinos apie molio gavybą, savybes, panaudojimą ir keramikos degimo procesą. Gamindami savo kūrinį ugdys pasitikėjimą savimi, kritinį mąstymą, saviraiškos poreikį. Išsiaiškins koks procesas vyksta kelyje nuo molio gavybos iki buityje naudojamo indo. Keramikos meistras suteiks pagrindines žinias apie keramikos lipdymą ir žiedimą. Edukacijos metu vaikai susipažins su Kuršėnų miesto puodžių istorija bei senuoju keramikos amatu, pažiūrės trumpametražį filmą pasitelkiant informacines technologijas. Filmas apie visoje Lietuvoje žinomus Kuršėnų Puodžių karalius ir žinoma Kuršėnų dvaro sodybą.


Matematika yra viena svarbiausių disciplinų, bet buūtent mokantis šio dalyko dažnai kyla sunkumų. Daugelis mokinių skundžiasi, jog matematika – per daug nuobodi bei neįdomi. . Bet šis įsitikinimas klaidingas - matematika ne tik sudėtingas mokslas, bet ir įdomus bei įtraukiantis užsiėmimas! Matematikos edukacinių programų metu mokiniai tyrinės matematikos vingrybes, išbandydami savo loginio mąstymo galias bei tlikdami įvairias kūrybines užduotis, žaisdami stalo žaidimus, dėliodami matematines dėliones, konstruodami modelius, draugiškai varžantis su kitais dalyviais. Edukacinės programos metu mokiniai plačiai pamatys matematikos mokslo svarbą tarpdisciplininiame bei kultūriniame kontekste. Suvoks kokią svarbą matematiniai atradimai padarė žmonijai, kad už meno, literatūros, filosofijos ir nebūtinai priskiriamų tiksliesiems kitų mokslų taip pat slypi matematiką o matematinius atradimus yra padarę ne tik matematikai. Matematika kaip ir kultūra yra neatsiejama žmonijos civilizacijos dalis. Siekiame, kad mokiniai šioje edukacijoje praplėstų savo akiratį matematikos bei kultūros kontekste. Programa pritaikoma įvairių poreikių moksleivimas, atsižvelgiant į mokinių ir mokytojų pageidavimus.


„Palanga turi būti Palangos vardo verta!“, - išdidžiai sušuko pirmasis jos burmistras Jonas Šliūpas 1934-aisiais. Tuo metu mažame žvejų miestelyje naujais šaligatviais į ganyklas vis dar būdavo genamos karvės, o vietiniai palangiškiai burbėdami dažydavo tvoras ir ruošdavosi Kauno aukštuomenės antplūdžiui. Nuo ano laiko mus skiria šimtas metų ir daugybė įdomių istorijų. Sugrįžti į tarpukarį kviečiame įveikiant lobių paieškos principu sudėliotą interaktyvų maršrutą ir sužaidžiant smagų intelektinių iššūkių žaidimą. Jame – primiršti Palangos tarpukario pasakojimai, netikėti istorijos gūsiai ir azartiški klausimai.
Kokia Palanga norėjo būti, o kokia tapo? Kaip keitėsi jos kraštovaizdis ir architektūra? Ką įgijo, o ką prarado tapusi prestižiniu Lietuvos kurortu? Kuo čia dėtas Jonas Šliūpas ir kiek jo paliktų ženklų dar rastume? Ar visos tarpukario Palangos istorijos tokios romantiškos, kokios mums rodosi šiandien?
Ekskursijos-žaidimo maršrutu keliausite pasitelkę mobiliąją programėlę, kurioje – įgarsinti pasakojimai, papildyti autentiškomis nuotraukomis, dokumentais ir retu, neseniai Lietuvą pasiekusiu vaizdo įrašu. Keliaudami patirsite ir orientacinio žaidimo netikėtumą – ekskursijos metu bus atskleidžiama tik artimiausia jos stotelė, o visą numatytą maršrutą įveiksite pasitelkę GPS vedlį. Norite prabėgusio laiko istorijas patirti kitaip – priimkite mūsų iššūkį!
Ekskursijos-žaidimo trukmė – 1 val., jame - 20 stotelių su iššūkiais, o maršrutas patogia miesto danga driekiasi 2 km. Programėlės turiniui įdiegti reikia 110 MB laisvos vietos telefone.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kokie žodžiai tinka menui? Apie kūrybą ir istoriją (5-8 kl.)

Kaip XVII a. lipdiniai ir freskos susiję su šiuolaikiniais meno kūriniais? Kodėl menininkai renkasi skirtingas raiškos priemones? Ar svarbu, kur yra meno kūrinys? Šiuos ir panašius klausimus kelsime su moksleiviais edukacijos metu, skirsime laiko dviems šiuolaikinio meno kūriniams ir vienam XVII-XVIII a. puošybos elementui, išlikusiam Sapiegų rūmų sienose, aptarti. Svarbiausias mintis mokiniai išsineš užrašę jas atvirukuose ir galės išreikšti mintis apie šiuolaikinį meną ir istoriją savais žodžiais!


Spektaklis-edukacija „PRINCESIŲ SALA“ (išvažiuojamoji)

1-5 klasių  moksleiviams skirta paslauga, kurios metu pristatomas Solo teatro muzikinis spektaklis vaikams „PRINCESIŲ SALA“, sukurtas pagal režisierės Birutės Mar to paties pavadinimo knygą (Birutė Mar - žinoma knygų vaikams autorė, jos knyga „Gėlininkė“ nominuota „Metų knygos vaikams“ kategorijoje 2015m. bei tapusi pirmojo Nacionalinio vaikų literatūros konkurso laureate. Plačiau apie autorę – www.birutemar.lt). Spektaklio siužetas pasakoja apie stebuklingą salą jūrų vidury, į kurią suvažiuoja skirtingų kraštų princesės – mokytis „princesiškų paslapčių“ čia įkurtoje Princesių mokykloje. Kokių reikia išmokti savybių, kad taptum tikra princese? Saloje bičiulės viena iš kitos mokosi, kaip pasitikėti savimi, būti kūrybiškomis, išradingomis, o taip pat kitų svarbių žmogiškų savybių - švelnumo, lengvumo, darbštumo... Spektaklyje panaudoti archetipinių siužetų apie princeses motyvai, skirtingų šalių kultūrų patirtys (herojės – skirtingų kraštų atstovės). Per vaikų mėgstamų personažų – įvairiataučių princesių – istorijas, įpročius, charakterių skirtingumus spektaklyje vaikai supažindinami su skirtingų tautų papročiais, legendomis. Spektaklis sukurtas profesionalių menininkų komandos (rež. ir dramaturgė B.Mar, choreografė S.Mikalauskaitė, dailininkė I.Pačėsaitė, dainų autorė G.Bauerytė; vaidmenis atlieka profesionalios, apdovanojimais įvertintos aktorės B.Mar, T.Kvietinskaitė, A.Pikturnaitė, G.Malinauskaitė).  Po spektaklio vyks edukacija-susitikimas su vaikais, kurio metu režisierė bei spektaklyje dalyvaujančios aktorės papasakos, kaip kūrė spektaklį ir savo personažus, pristatys skirtingų šalių papročius; vaikams bus suteikiama galimybė patiems paimprovizuoti scenas iš spektaklio-pasiversti spektaklio herojais; taip pat bus aptariamos svarbiausios spektaklyje akcentuojamos vertybės. Edukacijos metu ugdomas vaikų kūrybiškumas, gebėjimas kūrybą suvokti kaip betarpišką, žaismingą bendravimo formą.


Šios edukacinės programos metu mes norime supažindinti edukacijos dalyvius su Baltų simboliais ir Lietuviškais tautiniais raštais, kaip tautos paveldu. Mums yra labai svarbu, kad nepasimirštų sukaupta mūsų protėvių patirtis bei senoviškos tautiškos tradicijos. Edukacijos dalyviai įgis teorinių žinių apie tautinių raštų reikšmę praeityje ir dabartyje. Susipažins su tautiniais raštais kaip tautos simboliais ir kultūros paveldu. Aptars pagrindinių tautinių raštų reikšmes, spalvas ir panaudojimo galimybes. Edukacijos pabaigoje galės nupiešti pasirinktą tautinį raštą ant pasiūto lininio maišelio į kurį įsidės šventintos Agotos duonelės gabalėlį. Maišelį dalyviai išsineš namo.