Lėlių teatro spektaklis "Slaptas lėlių gyvenimas" (išvažiuojamasis)

Ar kada susimąstėte, ką veikia teatro lėlės, kuomet pasibaigia spektaklis? Apie ką jos svajoja, ką jaučia likusios vienos? Taigi, vieną gražią dieną, prieš spektaklį,  šiuolaikinės lėlės palieka laišką aktoriams, kuriuo jos atsisako tą vakarą vaidinti teatre,  lėlės nusprendžia, kad joms reikia atostogų.  Aktorių galvose sumaištis ir pasiryžimas sukurti spektaklį be lėlių.  Tą stebuklingą dieną prisikelia užmirštos senosios lėlės, kurios siekia nepriklausomybės ir laisvės nuo kūrėjo.  Jos nori atgyti ir tapti gyvais žmonėmis.  Teatro Meistras tą galimybę lėlėms suteikia... Senosios lėlės svarsto idėją sukurti spektaklį  be jomis manipuliuojančiais aktoriais. Kuo visas šis sumanymas baigsis, tikriausiai nesunku nuspėti.  Ar tikrai įmanoma sukurti gerą spektaklį nebendradarbiaujant su kitais? Juk vaidinimo pastatymas reikalauja daugybės skirtingų žinių, įgūdžių ir bendros kūrybinės vizijos, kuria patikėtų visa komanda.
Šio spektaklio metu ne tik pamatysime, kaip atrodo spektaklio kūrimo procesas, bet ir galėsime išvysti veikiančias jau nebevaidinamų spektaklių autentiškas lėles, kurias su džiaugsmu daugelis prisimena dar ir šiandien, o jaunieji žiūrovai turės galimybe su jomis susipažinti: Mėlynąjį Šunytį, Pinokį, Linksmuosius Gaidžiukus, Juodąją vištą, Raudonkepuraitę ir Vilką. Pasakojimas papildomas istoriniais ir šiuolaikiniais intarpais – energingu šokiu, dainomis, atliepiančiomis vaikų dabartį. Muzika nuolat kintanti, nuo  lyriškos iki nuotaikingos ir ritmiškos, kartais net su roko ar repo elementais, lydi naujausią lėlių teatro pastatymą.    Režisūriniai ir dramaturginiai spektaklio sprendimai papildyti vizualiniais (daile, šviesomis, videomenu) bei muzikiniais, kuria du persidengiančius, vienas kitą keičiančius pasakojimus – lėlių ir aktorių.
Slaptas lėlių gyvenimas - tai Kauno valstybinio lėlių teatro 65-erių metų kūrybinio kelio šventė. "Visi į šventę - vaikai ir lėlės..."


Įveik magišką teatro labirintą! Teatro labirintas tai smagi galvosūkių ir užduočių pilna veikla. Šio žaidimo metu vaikai atliks įvairias kūrybiškas, judrias ir pamąstyti priversiančias užduotis, kurių metu sužinos daug įdomybių apie teatrą. Išsprendę visą labirintą vaikai gaus teatro žinovo pažymėjimą.

Tikslas - padėti mokiniams įgyti teatro krypties žinias, gebėjimus ir įgūdžius, ugdyti kūrybiškumą, komandinius įgūdžius, sklandžią idėjų raišką, prigimtinius gebėjimus ir individualumą.
Uždaviniai:
1. Plėtoti mokinių meninius gebėjimus, kūrybiškumą, komandinio darbo įgūdžius.
2. Ugdyti mokinių kultūrinį sąmoningumą ir estetinę nuovoką, kuriant meniškai vertingą, įvairią ir estetišką, kūrybiškumą skatinančią ugdymosi aplinką.
3. Supažindinti, su teatro elementais, teatro profesijomis, kūrybiniais etapais.

VšĮ „Kultūros gija" studijos tikslas – suburti bendruomenę kultūriniam gyvenimui. Juk kultūra plati kaip vandenynas, čia prisiliečiame prie vienos iš jos gijų. „Kultūros gija" – erdvė, iniciatyva gimti kultūrai, ji gimė iš meilės renginiams ir teatrui.

„Kultūros gija" kūrėja, teatro pedagogė Skaistė Skučaitė dirba jau ne pirmus metus pradinėse mokyklose, organizuoja veiklas bei renginius įvairiaus amžiaus vaikams. Išskleiskim kūrybiškumo sparnus kartu!

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Piešimas ant vandens (ebru) nuraminti jausmus, emocijas bei padėti susitelkti, atsiskleisti dalyvių galimybėms kūrybiškai bendrauti,skatinti jų vaizduotę bei netiesiogiai ugdyti meno estetikos pojūčius. Užsiėmimo metu piešia kiekvienas vaikas sau po piešinį, po to grupėmis (2 iki 4 vaikų). Užsiėmimo pabaigoje aptariame darbų rezultatus, eigą bei norus. Skatindami kurti meną.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Orientacinė ekskursija PALANGA - GRAFŲ PĖDSAKAIS

Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas PALANGA. GRAFŲ PĖDSAKAIS - interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą kurorto istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite 3 kilometrų maršrutą ir pažinsite grafų Tiškevičių Palangą.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Šilko tapyba" metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama lieti dažus bei įvairiomis technikomis dekoruoti šilkinę skarelę. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Senieji instrumentai (9 - 12 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Sauliaus Petreikio nuotolinė edukacija „Senieji instrumentai" - tai puiki galimybė išgirsti pasaulio muzikos instrumentus būnant net ir atokiausiame Lietuvos kampelyje vėjams siaučiant, lietui lyjant ar esant karantinui. Saulius Petreikis, sukaupęs didelę senovinių ir šiuolaikinių instrumentų kolekciją, pristato profesionaliai ir linksmai nufilmuotą medžiagą apie įvairių kultūrų instrumentus, juos pademonstruoja, atlieka įvairias melodijas netgi įterpdamas ir trumpus pasakojimus. Jau pastebėta, kad mokiniams muzikinis lobynas yra itin įdomus, todėl nufilmuotą edukaciją pratęs vaizdo pokalbis ir paruoštos užduotys, kurias dalyviai galės atlikti namuose. Visos edukacijos metu bus galima užduoti klausimus, o edukacijos pabaigoje atlikėjas parodys ir naujausius savo instrumentus (XIX a. vargonus, fujara, hurdy gurdy ir kt.).


Dokumentinis filmas "Generalinis planas" apie didžiulę propagandinę Rusijos mašiną (Nuotolinė paslauga)

Filmas "Generalinis planas" (rež. Juris PAKALNIŅŠ) - tris Baltijos šalis – Lietuvą, Latviją ir Estiją – suvienijęs projektas, kuriuo ryžtingai bandoma rekonstruoti didžiulę propagandinę Rusijos mašiną. Filme - tyrime pasakojama apie milžinišką Rusijos propagandos mašiną, kurią jį ėmėsi kurti po karo Gruzijoje ir visu greičiu paleido prieš Krymo aneksiją 2014 metais. Tai pasakojimas apie informacinį karą ir kareivius jame. Tikrovė yra visai kitokia, nei ji pristatoma: nevyriausybinių organizacijų veiksmai yra suklastoti, nepriklausomi ekspertai nėra tokie jau nepriklausomi, o viešąja nuomone internete sumaniai manipuliuojama. Visas šias grandis sieja pinigai – Rusijos pinigai. Išsamiai ištyręs tarp pagrindinių veikėjų, nevyriausybinių organizacijų, žiniasklaidos ir Rusijos finansų egzistuojančius ryšius, filmas rekonstruos Rusijos propagandos mašiną. Filmo kūrėjams dirbant prie šio projekto teko susidurti su kliūtimis – filmo kūrėjai sulaukė grasinimų iš kai kurių asmenų, kuriuos norėta pavaizduoti filme, dėl šios priežasties žiūrovai neišvys kai kurių žinomų veidų. Filmas rodytas tik Latvijoje, Estijoje ir vieną kartą Lietuvoje. Yra puiki galimybė susipažinti su politiniu dokumentiniu kinu, kuris padės praplėsti politinio pasaulio matymo amplitudę bei skatina kritiškai vertinti supanti pasaulį bei skleidžiamas kaimyninės diktatoriškos valstybės žinias.


Socialinio meno intervencija naudojant molį

Ši edukacija - tai savotiškas kūrybinis eksperimentas, kurio tikslas - visai grupei naudojant 10-20 kg molio sukurti kompoziciją komunikuojant be žodžių, papildomų instrukcijų ar temos. Nemažiau svarbi edukacijos dalis refleksija, kurios metu būsite kviečiami įsisąmoninti, kaip sekėsi išreikšti save, įgyvendinti kūrybines idėjas kartu nepažeidžiant kito kūrybinės laisvės, darniai įsilieti į bendrą kūrinį. Todėl edukacija turi daugiapylį poveikį:
*meninį: dalyvaudami veikloje mokiniai patirs kūrybinį eksperimentą, išbandys netradicines raiškos ir komunikavimo priemones, puoselės savo vidinį pasaulį, lavins estetinį suvokimą, vaizduotę;
*edukacinį: mokiniai patirs teigiamas emocijas, įgis naujų patyrimų, reflektuodami mokysis suvokti savo darbo reikšmingumą, todėl ugdysis savivertę, pasitikėjimą savimi, lavins socialinius įgūdžius: gebėjimą dirbti
individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti;
*kultūrinį - ši veikla skatins kultūrinį sąmoningumą, padės suvokti, kad menas turi ir terapinį poveikį, suteikiantį galimybę pažinti save ir kitus.
Ir svarbiausia - iš edukacijos išeis būdami dar labiau KOMANDA.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Senovės civilizacijų laiko samprata ir skaičiavimas

Užsiėmimo metu moksleiviai įtraukiami į aktualią diskusiją - kas yra laikas ir kaip jį saugoti, tikslingai panaudoti? Kas vagia mūsų laiką? Po diskusijos aptarsime laiko skaičiavimo ypatumus senovės cicilizacijų, kaip tų laikų žmonės suvokė laiką, kokiomis priemonėmis skaičiavo. Moksleiviai patys "užves" vandens laikrodį. Stebės, kaip "sudega" mūsų laikas, kaip šešėlis "komanduoja", ką mums daryti? Užsiėmimo pabaigoje pasidarysime veikiantį saulės laikrodįį ir išmoksime, kaip juo naudotis mūsų saulėtomis dienomis.


Ar norite sužinoti daugiau apie haiku – ypatingą ir nuostabų japoniškos poezijos žanrą? Pakvieskite savo mokinius į įdomią ir įtraukiančią edukaciją, kurios metu bus atskleista haiku kilmė, taisyklės ir jų pritaikymas. Apjungus Japonijos istoriją, kultūrą, literatūrą ir religiją, leisime mokiniams pasinerti į įvairius haiku pavyzdžius ir leisime sukurti savo poetines miniatiūras.

Šios edukacijos planas yra parengtas taip, kad mokiniai būtų aktyviai įtraukti į procesą. Jau turimas žinias papildysime nauja informacija, kad kiekvieno mokinio žinios būtų pagilintos.
Paaiškinus pagrindines haiku kūrimo taisykles, nagrinėsime haiku poezijos ryšį su japonų kultūra ir istorija.

Haiku taisyklės bus išsamiai aptartos. Mokiniai turės galimybę skaityti, vertinti ir diskutuoti apie haiku vertimus į lietuvių kalbą, taip atskleisdami kūrinio esmę ir siekdami patobulinti savo kūrybines gebėjimus. Jie taip pat išmoks atkreipti dėmesį į metų laiką ir suprasti, kodėl sezoniniais žodžiais svarbu papildyti haiku. Taip pat skirsime dėmesio sustabarėjusioms metaforoms ir juokui, kad mokiniai suvoktų, kaip haiku gali būti įdomus ir kūrybingas žanras.

Užbaigsime mūsų dirbtuves praktiniu haiku kūrimu. Mokiniai, pasitelkę naujas žinias ir įkvėpimą, sukurs savo haiku kūrinius, juos redaguos ir pristatys kitiems. Tai puiki galimybė mokiniams parodyti savo kūrybiškumą ir bendradarbiavimo gebėjimus.


Varpus seniausiai ir plačiausiai naudoja krikščionių Bažnyčios. Jie kabinami bažnyčių ir kituose bokštuose, varpinėse, kapinių koplyčiose. Naudojami įspėti apie pavojų, pranešti apie mirtį, laidotuves, kitus svarbius įvykius, kviesti į religines apeigas.  Mokslas apie varpus vadinamas kampanologija, varpų tyrėjai – kampanologais.
Nuo XVI a. varpai buvo liejami Vilniuje, Varniuose, Kaune, Nesvyžiuje. Daugelio Lietuvos bažnyčių varpinėse kabantys varpai vertingi istorijos, dailės ir raštijos paminklai. Daugiausia varpų nutilo ir dingo iš Lietuvos XX a. pradžioje –  Pirmojo pasaulinio karo metu. 1915 m. išvežta apie 90 proc. Lietuvos bažnyčiose turėtų varpų.
O kodėl ir kada varpai skamba Anykščių Šv. Mato bažnyčios varpinėje? Kviečiame tai sužinoti apsilankius bažnyčioje ir varpinėje! Pasakojimą pradėsime nuo detektyvinės vieno sudužusio varpo istorijos, kuri padės išsiaiškinti kam, kur ir kada buvo nuliedintas šis varpas? Kada ir kodėl jis sudužo? Patys drąsiausi galės kopti į varpinės viršų 186 laiptelius ir apžiūrėti miestą iš 33 m. aukščio! Čia išsiaiškinsime ar varpinėje yra varpų? Ar jie turi vardus? Iš ko jie nulieti.
Per konkrečių varpų istorijų pasakojimus moksleiviai lengviau supras Anykščių miestelio ir šalies istoriją, o jų įkvėpti patys tamps tyrinėtojais.
Veiksmas vyks tarsi detektyve. Dalyviai bus įtraukti į  atsakymų paieškas, jiems bus smalsu išsiaiškinti kaip viskas vyko ir kodėl.
Kūrybinė užduotis - sukurti savo įrašą ant varpo eskizo. Moksleiviai turės užkoduoti informaciją, kurioje bus žinutė transliuojama ateities kartoms.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Iki XX a. pirmos pusės ir valstietis, ir miestelėnas kasdien seikėjo ir svėrė grūdus, miltus, vilną, linus. Senieji saiko matai ir svarstyklės rodomi beveik kiekvienoje muziejaus sodyboje, tačiau tarp įvairių rakandų lankytojas juos sunkiai pastebi. Per edukacinį užsiėmimą bus parodyti senolių naudoti saikai, paaiškinta skirtingų saiko matų talpa, seikėjami grūdai, senovinėmis svarstyklėmis sveriami grūdai, vilna, linai ir patys lankytojai. Svorį jie sužinos jau nebenaudojamais matais, pvz., pūdais, svarais. PASTABA: pastatas, kuriame vedama edukacija, yra nešildomas, todėl programa vykdoma tik šiltojo sezono metu, t.y. gegužės-rugsėjo mėn.


Vilniaus Aukštutinės pilies istorija (Nuotolinė paslauga)

Prieš 10.000 metų nuslinkęs paskutinis ledynmetis suformavo Vilniaus kalvas ir vandenis. Gamtos apsaugotoje vietoje pirmiausia atsirado gyvenvietė, vėliau – medinė pilis, mūrinė pilis. Jos fragmentai išliko iki mūsų dienų. Pilių sienos, atlaikiusios kryžiuočių antpuolius, miestą siaubusius gaisrus ir niokojusius karus, pasakoja istoriją: Gedimino bokštas buvęs parako sandėliu, optinio telegrafo punktu, kavine… Šiandien jis yra vienas lankomiausių turistinių objektų Lietuvoje. Edukacinėje ekskursijoje keliausime laiku ir susipažinsime su Vilniaus pilių istorine raida, kitusia jų paskirtimi ir svarba sostinės bei šalies istorijai.


STEAM edukacija, kuri skatina vaikus pažinti ir tyrinėti Mėnulį ir kitus Žemės palydovus, išreiškiant savo kūrybiškumą ir žinias. Ši edukacija lavina vaikų smulkiąją motoriką. Vaikai tyrinėja Mėnulio fazes, diskutuoja apie mokslinius atradimus kosmose. Vaikai taip pat susipažįsta su senovės išmintimi tyrinėjant Mėnulį: Kokią prasmę mėnulio fazės turėdavo senovėje? Ar Mėnulis buvo laikomas mistiniu? Antrojoje edukacijos dalyje mokiniai atlieka STEAM metodologija paremtą eksperimentą „Mėnulio akmenėliai“, kurio metu gaminami spalvoti ir blizgantys apvalūs akmenėliai, kuriuose vaikai vėliau atveria kraterius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Dalyviai Išmoks transformuoti popierių, parsineš savo sukurtą darbelį, magnetuką– tai įkvepianti socialinė misija ir žaidimas kartu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


P.. Calderon de la Barca – retai šalies Lietuvos teatre statomas
dramaturgas, dabartiniame šalies dramos teatro repertuare reta ir baroko laikotarpio dramaturgijos pastatymų. Pjesė„Gyvenimas-tai sapnas“ pristatoma jaunųjų teatro kūrėjų
akimis. Šiuolaikiniame medijų pasaulyje ypač sunku atskirti realybę nuo sukuriamų pasaulių, taigi įvykių realumo paieškos yra labai svarbi socialinė tematika. O šių dienų žmogui, daug laiko praleidžiančiam virtualiame pasaulyje – kur yra realybė, o kur sapnas? Spektaklį kuria ryškūs Lietuvos teatro menininkai: Gediminas Rimeika, Agnė Matulevičiūtė, Sandra Straukaitė, Agnė Zabotkaitė, Laurynas Jurgelis, Simonas Dovidauskas, Žygimantė Jakštaitė, Vygandas Vadeiša, Povilas Jatkevičius, Algirdas Dainavičius.


Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Edukacinės veiklos tikslas – supažindinti 8-10 klasių mokinius su Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešąja biblioteka ir rašytoju Adomu Mickevičiumi, pasitelkiant interaktyvią prieigą - užduočių knygelę.

Pirmojoje edukacijos dalyje mokiniai dalyvauja ekskursijoje po A. Mickevičiaus bibliotekos patalpas, sužinodami apie bibliotekos pastato istoriją, teikiamas paslaugas, funkcijas, fondus ir bibliotekos tvarumo filosofiją. Ekskursijoje įgytos žinios reikalingos antroje užsiėmimo dalyje.

Kiekviena komanda gauna po vienodą užduočių knygelę. Knygutėje pateikiamos įvairaus tipo (mįslės, kryžiažodis, skirtingi šifrai, matematinės lygtys) užduotys, tiesiogiai susietos su Adomo Mickevičiaus gyvenimu Vilniuje. Komandų tikslas – kuo tiksliau išspręsti pateiktas užduotis bendradarbiaujant. Pateikiamos užduotys yra tiesiogiai susijusios su Adomo Mickevičiaus lankytomis vietomis Vilniuje. Žaidimą laimi komanda, kuri per skirtą laiką (30 min.) išsprendžia daugiausia užduočių teisingai. Intriguojančio žaidimo metu įgytos žinios įtvirtinamos aptariant jas su žaidimo dalyviais.

Edukacinė veikla skatina ugdyti komandinio darbo kompetencijas, loginį, kūrybinį mąstymą, gilinti kultūros, istorijos, literatūros žinias, kviečia lankytis bibliotekoje ir naudotis jos teikiamomis paslaugomis, taip skatinant tvarų požiūrį.

Užsiėmimo trukmė: 60 min.

Užsiėmimas skirtas: 8-10 kl. mokiniams.


Gyvybės medis lietuvių mitologijoje ir liaudies mene

Edukacine programa siekiama plėsti mokinių pažinimo ribas netradicinėje aplinkoje, skatinti domėjimąsi savo krašto, tautos praeitimi, senąja kultūra, papročiais. Naudojant įvairias edukacinio darbo formas, vaizdines bei metodines priemones, siekiama kryptingai lavinti, mokyti bei ugdyti gebėjimus. Taip pat programa siekiama, kad mokiniai suvoktų etninę kultūrą, kaip nuolat atsinaujinantį reiškinį, pasireiškiantį įvairiais būdais. Didžiausias dėmesys programoje skiriamas Gyvybės medžiui. Koks jo įvaizdis, kokios interpretacijos lietuvių mitologijoje bei mene. Kur galime pamatyti Gyvybės medį? Kokie dar yra pavadinimai (Pasaulio medis, Visatos medis, Kosminis medis, Aušros medis). Parodoma, kur jį galime atpažinti: gyvenamųjų namų puošyboje, buities rakanduose, audiniuose, drožyboje, kitur. Grupėse mokiniai atlieka užduotis. Žaidimo - dėlionės pagalba mokoma sumodeliuoti tradicinį gyvybės medį, šiuolaikinių technologijų pagalba - komponuoti ir sukurti savo Gyvybės medžio eskizą.


Žymusis prancūzų XIX a. romanistas Onorė de Balzakas yra lankęsis Lietuvoje. 1843 m. spalio 10 d. atvyko į Tauragę. Tų metų pavasarį jis buvo atplaukęs į Peterburgą pas savo mylimąją grafienę Eveliną Hanską, kurią ketino vesti. Taip ir nesutaręs dėl vedybų, rašytojas rudeni karieta iškeliavo atgal pro Rygą į Paryžių. Balzakas Tauragėje sustojo kaip paskutinėje stotyje, kur pašto užeigos namuose parašė laišką grafienei. Laiške rašoma: „Brangioji Grafiene, filosofas, teigdamas, kad negalima rašyti užeigos plunksna, pasakė didžią teisybę, nes, kad ir kažin kaip Jūs būtumėte nuliūdus, netvertumėte juokais, matydama, kaip aš darbuojuos tokia plunksna...”. Tai vienintelis rašytojo laiškas, rašytas Lietuvoje. Edukaciniame užsiėmime „Balzako laiškas” vaikai pirniausia išvys muziejaus pilies menėse itin retai matomą šešėlių instaliaciją, kur vaizduojamas Balzakas, žengiantis į Tauragės paštą. Užsiėmimu siekiama neformalioje muziejaus kultūrinėje erdvėje supažindinti mokinius su XIX a. rašymo žąsies plunksna tradicija, kuri pradėta dar VI a. prieš Kristų. Antroje edukacijos dalyje vaikai sužinos šios rašymo technikos istoriją: ar visos žąsies plunksnos tinkamos rašymui, kaip jas tinkamai paruošti, ką daryti, jeigu sulūžta plunksna, apie kaligrafijos meną ir dar daug įdomių dalykų apie popierinių laiškų rašymą Balzako laikais bei paties rašytojo įdomiausius gyvenimo faktus. Vaikai, atkartodami tuomet viešėjusį rašytoją, pamėgins kaligrafiškai parašyti laišką ant popieriaus, naudodami tušą ir žąsies plunksną ir, jei tądien šypsosis laimė – patys sulauks slapto laiško.


Ar valgėte maistą, kuris būtų skanus, maistingas, natūralus ir sveikas? Sakysite, tokio XXI a. beveik nėra. Netiesa. Mes kviečiame jus  susipažinti su  Ilzenbergo dvaro ūkiu ir jame  gaminama  produkcija. Ir  ne tik! Daugelį produktų, kuriuos mes gaminame, jūs galėsite paragauti ir tuoj pat įvertinti. Tvaraus kulinarinio paveldo edukacija „Darnoje su gamta vardan sveiko maisto ir žydresnės Baltijos jūros“ prasidės apžvalgine ekskursija, kurios metu dalyviai susipažins su Ilzenbergo dvaro ūkio specifika, aplankys ūkio fermą, paukštidę, bityną, sodą, šiltnamius, vynuogyną, naudojamos žemės ūkio technikos parką. 2019m. Ilzenbergo dvaro ūkiui įteiktas Lietuvos gamtos fondo (LGF) įsteigtas „Baltiją tausojančio ūkininko“apdovanojimas. Į šį apdovanojimą gali pretenduoti ūkiai, tausojantys žemę ir  gamtai nedarantys taršos. Ilzenbergo dvaro ūkis veiklą vykdo natūralios žemdirbystės principais ir kol kas yra vienintelis toks ūkis dvare ne tik Lietuvoje, bet ir Latvijoje bei Estijoje. Po to mokiniai keliaus į dvaro oficiną (šeimininko namą), kuriame, gidas  pristatys darnoje su gamta užaugintus ir natūraliai pagamintus dvaro produktus, jų gamybos technologiją, degustavimo specifiką, net eigą. Išklausę gido pasakojimą, mokiniai atliks praktines  užduotis: 1-4 kl. mokiniai, pasiskirstę grupėmis po 4 - 5, iš paruoštų kortelių surinks teisingą dvaro produkcijos gamybos kelią, kuris atitiktų edukacijos pavadinimą; 5-8 klasių mokiniai orientuosis į tiriamąją veiklą ir su išmaniaisiais telefonais atliks interaktyvią užduotį, o 9-12 klasių mokiniai, kaip tikri detektyvai, iššifruos Cezario kodu užrašytą Ilzenbergo dvarui svarbią mintį. Gidas užduočių lape patikrins ar raktiniai žodžiai teisingi.
          Pirmieji, teisingai atlikę užduotį, gauna prizą! Edukacija užbaigiama įsimintinu dvarišku siurprizu – švediškos patrankos šūviu!


Edukacinė programa „Bitės liemuo, lino gelmuo" (5 - 8 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės kultūros apšvietimo priemonėmis: demonstruojamas žibinčius, žibalinės lempos, žibintai, įvairių formų žvakidės ir žvakės. Demonstruojamas video siužetas/pasakojimas „Bitininko užrašai". Užsiėmimo dalyviai supažindinami bičių šeimos struktūra. Aiškinamasi, kada bitė vadinama avilio, lauko bite, kada ji gali tapti sargybine ir žvalge. Tyrinėjami bičių produktai: žiedadulkės, bičių pikis, bičių duonelė, vaškas. Moksleiviai supažindinami su bičių namais, jų darbais, kalba, šokio figūromis. Diskutuojama apie bičių svarbą žmonijai, apie žmogaus vykdomą veiklą ir jos padarinius vabzdžiams. Iš natūralaus vaško liejamos žvakės senuoju pylimo būdu ir su forma. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.


Šis edukacinis užsiėmimas stiprina ryšį su kitais, grupės sutelktumą, geranoriškus santykius, atjautą, skatina saviraišką, emocinės būsenos, išgyvenimų, asmeninių problemų tyrinėjimą, Taip pat padeda dirbant su baimėmis, košmarais, socialiniais įgūdžiais, konfliktais darželiuose, mokyklose. Užsiėmimo metu bus lavinama vaikų vaizduotė, fantazija bei meniniai sugebėjimai, padės orientuotis daiktų pasaulyje (modeliuojant juos kita medžiaga), skatins motorikos vystymąsi, gebėjimą dirbti savarankiškai. Darbas su moliu siejasi su pirmykščiais vidiniais procesais. Jam neprilygsta jokia kita medžiaga, su moliu lengva susitapatinti, jis suteikia tiek taktilinį, tiek kinestetinį potyrį. Kūrimo procesas - minkyti, lipdyti, gadinti ir vėl iš naujo kurti suteikia daug gražių ir džiaugsmingų akimirkų, moko paleisti įtampą bei neigiamas emocijas. Ši kūrybos sritis išlaisvina fantaziją ir vaizduotę, lavina erdvinį pojūtį. Lipdymas itin svarbus smulkiosios motorikos lavinimui, kuris glaudžiai susijęs su kalbos raida. Kūrybinio proceso metu vaikai susipažįsta su modelino, plastilino ir molio plastinėmis savybėmis, mokosi išploti, kočioti, pjauti, rašyti, braižyti jame ir lipdyti fantastinius gyvūnus. Iš beformės molio masės užgimsta realus gaminys, prie kurio mes prisiliečiame ne tik rankomis, bet ir visa savo jausmų ir nuotaikų palete. Numatomas rezultatas - fantastinių gyvūnų, kuriuos kiekvienas pagal tam tikras instrukcijas ir technikas atliks individualiai bei vėliau grupėse, aptarimas leis kiekvienam išlikti savimi, nepatirti nejaukumo, gėdos, nuoskaudos dėl lyginimo su kitais grupės dalyviais, kuriems sekasi geriau. Užsiėmimo pabaigoje vaikai jausis išsivadavę iš juos kamavusių problemų, išsilaisvins nuo baimių, jausis išsikalbėję, jei iki šiol tai buvo sunku padaryti, galės daug ramiau žvelgti į juos supantį pasaulį ir eiti toliau.


Spektaklio kūrėjai, suprasdami, kad nūdienos vaikai nemažai laiko praleidžia stebėdami šiuolaikinius animacinius filmus bei žaisdami kompiuterinius žaidimus, leidžiasi į nuotykį ir vaikus kviečia į Pasakų aviliuką (palapinę), kurioje Pasaksukių (šeimininkų) ,,išsukama" pasaka ,,Zuikis Puikis". Aviliukas - Palapinė yra suskirstyta į dvi dalis. Vienoje - vaikų pieštas animacijas ant senojo projektoriaus valdantys ir jas įgarsinantys aktoriai, kitoje - pasakotojas bei vaikai, stebintys Aviliuko sienoje regimą gyvai sekamą ir animuojamą pasaką. ,,Zuikis Puikis" - mažuosius žiūrovus supažindina su gyvai garsinamos pasakos žanru, kuomet pagrindiniai istorijos pasakojimo įrankiai yra vaikų kurtos iliustracijos, aktorių balsai ir pagalbiniai daiktų garsai. Vaikai "čia ir dabar" pamato, kaip iliustracijos atgyja. Be pačio žanro naujumo dar vaikai supažindinami su Zuikio Puikio istorija, kuomet paaiškėja, kaip yra svarbu laikytis duoto žodžio ir, turint tikslą, nepasiduoti pagundoms, kad ir kaip stipriai šios viliotų.


Pasvalio krašto gamtinis išskirtinumas – savita geologinė sandara ir karstiniai reiškiniai. Pasvalys – tai gipso karsto rajonas. Nuosėdinės kilmės uolienos – gipso – sluoksniai, susidarę daugiau nei prieš 300 mln. metų, slūgso negiliai, todėl paviršinio vandens lengvai pasiekiami ir ardomi. Prieš keletą metų buvo atlikti geologiniai tyrimai, sudarytas detalus karstinės vietovės žemėlapis. Gręžiant gręžinius iškeltas gipso uolienos kernas. Vieno gręžinio kerną mokslininkai padovanojo muziejui. Tai vertinga pažintinė medžiaga apie Pasvalio krašto geologinę sandarą, kuri bus naudojama edukacinio užsiėmimo metu. Dalyviai užsiėmimo metu nagrinės kerno gręžinį, stebės interaktyvų smegduobės susidarymo vaizdą, pamatys įspūdingiausių smegduobių atsivėrimo Pasvalio krašte video siužetus, nuotraukas, ekskursijos metu pažins Pasvalio miesto smegduobes, išgirs jų susiformavimo eigą, savo žinias galės patikrinti specialiai sukurtame „prasmengančiame“ žaidime. Virtualios realybės akinių pagalba paners į didžiausią karstinės kilmės urvą Lietuvoje- Žalsvąjį šaltinį.


Elektrėnų savivaldybės viešoji biblioteka

Ekskursija po Vievį apjungia XVII a. klestėjusio Vievio stačiatikių vienuolyno, jame veikusios spaustuvės ir dvaro istoriją bei pristato pirmuosius spaustuvės leidinius, išleistus 1611 ir 1619 metais. Pasivaikščiojimas prisideda prie Vievio ežero, pasakojamos ežero vardo kilmės legendos, kelionė tęsiama prie didikų Oginskių paminklo, Vievio dvaro savininkų – Šventos Dvasios stačiatikių vienuolyno spaustuvės mecenatų – istorijos pažinimo ir sklaidos. Užsiėmimas sudarytas iš dviejų dalių. Pirmoji dalis – teminė ekskursija, kurios metu pasakojama apie Vievio spaustuvę, veikusią 1611–1646 metais, iškilią asmenybę Miletijų Smotrickį, pirmojo rusų kalbos vadovėlio – „Slavų
gramatika“ (1619) leidėją, kultūros paveldo objektus. Antroji dalis – praktinė, edukacijos dalyviai pasitelkdami fantaziją ir ką tik išgirstą informaciją pasigamina sau atminimui ženkliuką.


Floristinis skirtukas „Išsaugota vasara“

Mažeikių vaikų ir jaunimo daugiafunkcis centras

Kas gi nenorėtų ilgiau pasidžiaugti vasaros spalvomis?! Kviečiame  atvykti į studiją ŽÃLIA ir pabandyti išsaugoti vasarą, kuriant floristinį skirtuką. Jaukioje studijos aplinkoje, naudodami natūralias gamtines ir kitas medžiagas, galėsite įgyvendinti savo idėjas: koliažo technika komponuoti įvairias džiovintų augalų kompozicijas. Procesas įraukia bei atveria kūrybos džiaugsmą!  Kiekvienas dalyvis  iš edukacijos su savimi išsineš unikalų floristinį skirtuką, kurį galės praktiškai panaudoti savo aplinkoje.


Salomėjos Nėries kūrybos refleksijos. Spektaklis „POETĖ“

Savita literatūros-teatro pamoka, skirta vienai žymiausių lietuvių poečių S. Nėriai, kurios gyvenimas atspindi skaudžiausius Lietuvos istorijos puslapius. Poetės netiesioginis prisidėjimas prie LT okupacijos, ideologinės poezijos kūrimas karo metais („Poema apie Staliną“, sovietinę santvarką šlovinantys eilėraščiai) šiandien verčia dvejopai žvelgti į šią neabejotino talento asmenybę - tad svarbu jaunajai kartai ugdyti savarankišką požiūrį į poetės gyvenimą ir kūrybą. Paslauga atliepia tematinį 2023 m. (Vilniaus 700 metų sukakties) prioritetą – tai savo krašto istorijos ir svarbiausių kultūros asmenybių pažinimas. I-oje dalyje aktorė Birutė Mar parodys monospektaklį „Poetė“ (plačiau: https://soloteatras.lt/spektakliai/poete/), sulaukusį tarpt. pripažinimo (už S. Nėries vaidmens sukūrimą aktorė apdovanota tarpt. teatro festivalyje „Ommadrama“ Estijoje, pelnė geriausios aktorės apdovanojimą festivalyje „Vidlunia“ Kijeve). Spektaklio forma interaktyvi – savitas Poetės teismas, kuriame garso įrašuose skamba jos kaltintojų, gynėjų balsai, o aktorės perteikiami Salomėjos „atsakymai“ - fragmentai iš jos dienoraščio, eilėmis išsakyti išgyvenimai. Menininkas ir jį vertinanti visuomenė – nūdienai aktuali spektaklio tema. II-je dalyje – kūrėjos susitikimas su moksleiviais, skatinantis neformaliai pažvelgti į S. Nėrį, diskutuoti apie menininko ir jį teisiančios, garbinančios ar ignoruojančios visuomenės santykį, kūrėjo atsakomybę, kūrybos prasmę. Diskusijos metu teatrine forma moksleiviams suteikiama galimybė: pateikti poetei kaltinimus bei ją išteisinančius argumentus. Renginys gali būti rodomas Vilniuje ir kitose Lietuvos vietovėse, iš anksto suderinus su mūsų komanda.


Edukacinės animacijos dirbtuvės “Metu laikai”

VšĮ "Mstislavo Dobužinskio daugiakultūrinis centras"

Vaikai pasirenka vieną iš metų laikų. Kuria tam tikrus simbolius kurie atspindėtu viena iš metų laikų plastilino pagalba. Sukurtus simbolius- objektus deda ant matinio stiklo. Priešais matinį stiklą fotoaparato pagalba vaikai gales pajudinti plastilininį objektą ir fotografuoti kiekvieną judėsį. Po dirbtuvių visa medžiaga sumontuojama kompiuterinėje programoje ir po šio proceso vyksta darbo peržiūra, aptariama su vaikais ką naujo jie įgijo, kokios emocijos patyrė


Nepaliaujamas laikrodžių rodyklių tiksėjimas, primena mums, koks neįkainojamas yra bėgantis laikas. Mes kviečiame Jus bent trumpam neskaičiuoti brangių savo minučių ir su malonumu pasinerti į laikrodžių gamybą! Užsiėmimo metu pagaminsite originalų, veikiantį laikrodį, kuris bus puiki dovana arba puošmena savuose namuose. Laikrodžio ciferblatas bus paruoštas iš medienos, o išsirinkus norimą formą galėsite pasinerti į kūrybinį laikrodžio dekoravimą. Galėsite dažyti, spalvoti, klijuoti, puošti ir t.t. Prie papuošto laikrodžio ciferblato tvirtinsime mechanizmą ir namo jau galėsite neštis nuostabų, rankų darbo ir patį tikriausią veikiantį laikrodį.


„Istorijos pamoka tarpukario pradžios mokykloje“

Atvykite į Šiaulių istorijos muziejaus tarpukario pradžios klasę, kur sėdėdami senuose mediniuose suoluose vaikai sudalyvaus istorijos pamokoje. Mokinsimės apie priešistorę, apie laikus, kurių niekas neprisimena, niekas neaprašė. Apie juos sužinome iš archeologinių tyrimų. Randami daiktai parodo mums kaip senovėje žmonės gyveno ir kaip ta gyvensena keitėsi ir tobulėjo, kaip keitėsi technologijos, išradimai ir žmonių verslai. Edukatorius demonstruos tikrus įrankius iš akmens, bronzos ir geležies amžių, papasakos kaip jie buvo gaminami ir naudojami, kaip gyveno ir kuo užsiėmė tų laikotarpių žmonės. Mokinių žinias užtvirtinsime duodami jiems atpažinti archeologinių radinių kopijas ir skirtingų metalų pavyzdžius. Žinodami kokį kelią žmonija nuėjo, galėsime geriau įsivaizduoti kas mūsų laukia ateityje.


Fluxus – vienas įdomiausių judėjimų susikūrusių XX a. Užsiėmimo metu bus pateikiami įdomūs faktai ir pavyzdžiai, sužinosime apie Fluxus pradininką Jurgį Mačiūną, aptarsime kokias idėjas ir vertybes atstovauja fluksininkai ir kaip šis judėjimas paveikė garsiausius pasaulio menininkus. Edukacijos metu kursime kūrybiškas, eksperimentines ir alternatyvias Fluxus dėžutes, pabandysime išsiaiškinti kas tas Fluxus heppening‘as, o, galbūt, bus puiki proga ir jame sudalyvauti!


Edukacija „Seniausieji Lietuvos žaislai“ yra skirta pradinių klasių moksleiviams, siekiant juos supažinti ir įtraukti į nepaprastai įdomų ir svarbų kasdienybės istorijos tyrinėjimo bei pažinimo procesą. Žaislų istorija, nors ir tradiciškai siejama su vaikystės periodu ir nerimtais užsiėmimas, tačiau yra neatsiejama žmonijos kasdienybės istorijos dalis, kuriai pastaraisiais dešimtmečiais yra skiriamas vis didesnis mokslininkų dėmesys. Pažindami su vaikų veiklomis, mokymusi bei pramogomis susijusius kultūros paveldą galime pamatyti ne tik, kokie archeologiniai artefaktai yra išlikę iki mūsų dienų, tačiau kartu įvertinti, kiek kūrybos ir sumanumo demonstravo iki mūsų gyvenę žmonės. Medžiagos, veikimo principai, idėjų universalumas ir jų atspindys šiandieninių žaislų pasiūloje, padeda suvokti, kas pasaulyje keičiasi, o kas lieka pastovu, koks sumanus yra žmogus ir kiek idėjų galima rasti gamtoje. Edukacijos tikslas – įtraukti dalyvius į aktyvaus patyriniminio pažinimo veiklą, atskleisti žaislų istoriją sudarant galimybes patiems įvertinti, ar iki mūsų gyvenę žmonės gebėjo kurti, mokytis ir linksmintis. Analizuodami seniausiųjų Lietuvos žaislų istoriją edukacijos dalyviai kartu susipažins ir su pasauliniu žaislų, žaidimų ir pramogų kontekstu, kuris atskleis sąsajas su seniausiomis žmonijos civilizacijomis. Edukacija atskleis, kiek daug dalykų galima sužinoti analizuojant žaislų istoriją, medžiagų ir technologijų kaitą, kaip žaislai atspindi kiekvieno laikotarpio realijas ir pokyčius suaugusiųjų pasaulyje.


Šv. Velykos – linksma pavasario pasitikimo, atsigaunančios gamtos pažinimo, bendruomenės ryšių stiprinimo šventė, jungianti senuosius papročius ir tikėjimus su šiuolaikinio žmogaus būdu. Užsiėmimo metu susipažinsime su Šv. Velykų ilgametės tradicijos gyvavimo priežastimis, vertingu ir įdomiu šventės muzikiniu-improvizaciniu paveldu bei naujomis jų prasmėmis: mokysimės priešvelykinio (Verbų), Velykų ir povelykinio (iki Atvelykio) folkloro, aptarsime, kurios jo dalys yra mums aktualios šiandien bei kodėl senovėje žmonių poreikiai ir santykiai skyrėsi nuo dabartinių. Užsiėmimo metu kursime savo velykinę kapelą – muziką iš gamtinių ir edukacinių priemonių, žaisime smagius Velykų žaidimus ir dainuosime. Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti mokinius su Velykų šventės tradicijomis Lietuvoje; populiarinti tautinės muzikos paveldą. Šiam tikslui pasiekti keliami uždaviniai: 1. Pristatyti Velykų šventės tradiciją ir jos išaiškinti jos prasmę. 2. Supažindinti su Velykų papročiais, apeigomis, žaidimais ir muzika. 3. Įtraukti vaikus į praktinę-kūrybinę veiklą: pasimokyti groti improvizuotais instrumentais velykinėje kapeloje, šokti ratelius-žaidimus, dainuoti velykines dainas, suptis improvizuotomis supynėmis. Siekiami rezultatai: 1. Įgytos žinios apie senąją Velykų tradiciją. 2. Išmoktas bent 1 ratelis-žaidimas. 3. Susipažinta su muzikavimo tautiniais instrumentais pradmenimis. Naudojami metodai: Iliustruojantis pasakojimas. Žodinis aiškinimas. Pratybos. Demonstravimas. Ugdomosios kompetencijos: Funkcijos ir pasekmės sąryšio suvokimas. Komandinio darbo. Kultūrinio sąmoningumo.


Edukacija "Žvakių liepsnelės pasaulis" yra apie žvakės atsiradimo istoriją, jos simbolinę reikšmę mūsų kultūroje. Juk žvakė turi gilią simbolinę bei emocinę reikšmę kiekvienam iš mūsų. Praktinėje veikloje vaikai susipažins su žvakės kūrimo technologija, patys kurs ir dekoruos žvakes, jas parsineš namo.


Mažeikių Henriko Nagio viešoji biblioteka

Teatro dėžutė „Kamišibai“, kilusi iš Japonijos, yra nedidelė, statoma ant stalo, žiūrovų akių lygyje. Į dėžutę sudedamos kartoninės kortelės, kurių vienoje pusėje yra paveikslėlis, o kitoje pasakojamas tekstas. Edukatorius, naudodamasis teatro dėžute „Kamišibai“, paseks pasaką ir pateiks vaikams klausimus, susijusius su sekama pasaka. Edukacijos metu vaikai kurs savo pasakas, piešdami ant specialių lapų pagal pasirinktą tematiką (individualiai ar grupėmis), kurias po to pristatys, naudodami Kamišibai teatro dėžutę. Ši programa lavins retorikos gebėjimus, mokėjimą išklausyti, sklandžiai ir drąsiai reikšti savo mintis.


Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviams bus suteikta daugiau žinių apie senuosius zanavykų krašto buities puošybos elementus, senuosius baltų simbolius ir ženklus. Edukacijos dalyviai apžiūrės muziejaus ekspoziciją ypač konkrečius etnografinius eksponatus: tapytas kraitines skrynias, medžio dirbinius (verpstes ir prieverpstes, rankšluostines), audinius, zanavykų tautinį kostiumą. Pasakojimo metu akcentuojami zanavykų kraštui būdingi puošybos – geometriniai, augaliniai, gyvūniniai – elementai, spalvinė gama, ir simbolika. Aptariama gyvybės medžio reikšmė ant kraitinių skrynių. Vėliau dalyviai kūrybinėse dirbtuvėse, iš polimerinio molio nusilipdo ir suformuoja norimą papuošalą, dekoruodamas jį etniniais ornamentais, simboliais ir ženklais. Kūrybinio proceso metu mokiniai susipažins su polimerinio molio savybėmis, jį minko, kočioja, formuoja, dekoruoja įvairiomis pasirinktomis faktūromis ir kepa krosnelėje. Atvėsusius darbelius mokiniai šlifuoja ir spalvina vandeniniais dažais, akvareliniais pieštukais ir sausa pastele. Savo rankomis susikurtą papuošalą pasiima su savimi.


Daiga Padaiga: grūdai kulinariniame Lietuvos pavelde ir šiuolaikinėje mityboje

Daiga Padaiga (žaislas - "grūdo daigelis") vaikams pasakos ir kvies diskutuoti apie grūdų reikšmę Lietuvos etninėje kultūroje, praktiškai ir kūrybiškai įtraukiant į grūdų pažinimo edukaciją. Pirmoje dalyje, vaikai aptars kas yra grūdas, kuo grūdai buvo svarbūs lietuvio tradicinėje kasdienybėje, kaip atsispindi kulinariniame pavelde (pvz. duonos gaminime) ir senoviniuose patiekaluose (pvz. Kūčia), koks grūdų vaidmuo dabar, ar kinta patiekalai iš grūdų. Diskutuos apie grūdo kelią iki duonos, Senovinę Kūčią - iš ko ji padaryta, iš kur kildinamas žodis "Kūčia" ir kokie grūdai buvo naudojami patiekalui gaminti. Kartu su Daiga Padaiga apžiūrėsime grūdus, degustuosime daigintas sėklas, sužinosime kaip pasigaminti senovinį lietuvių patiekalą Kūčią (šventei pavadinimą suteikęs Kūčių valgis iš įvairių grūdų, paskanintų medumi). Antroje dalyje, Daiga Padaiga skatins vaikų kūrybiškumą: pasitelkiant įvairius grūdus vaikai dekoruos indelius, į kuriuos vėliau, praktinėje trečioje dalyje, pasisodins sudaigintus grūdus. Praktinė paskutinioji dalis suteiks daug džiaugsmo ir skatins atsakomybę, nes sėkmingai pasisodinus pradaigintus grūdus, pvz. kviečius, rezultatas - Velykų žolytė, kuria puošiama tradicinė lietuvių šventė Šv.Velykos. Saulėgrąžų daigai - itin traškūs, skanūs ir vaikų mėgstamiausi, tačiau, jei yra poreikis galime sodinti ir kitus daigus, pavyzdžiui žirnių. Tokiu būdu moksleiviai susipažįsta su grūdų panaudojimu šiuolaikinėje mityboje ir sužino apie jų naudą sveikai gyvensenai.


Edukacijos metu mokiniai susipažins su istoriniu bei įvairių šalių tradicijomis naviguojant. Sužinos kaip orientuotis erdvėje pagal dangaus objektus. Išmoks orientuotis erdvėje naudojantis kompasu. Gebės palyginti Saulės sistemos dydžius naudojantis planetų modeliais. Susipažins su meteorologinėmis sąlygomis planetose.
Edukacija prasideda 32 metrų aukščio apžvalgos aikštelėje, kurią galima pasiekti laiptais ir liftu, Saulės rato ir planetų modelių apžiūrėjimu. Dalyviai teoriškai supažindinami su navigavimu istoriniame ir kultūriniame kontekste. Susipažinus su teorine informacija, kompaso naudojimo principais, prasideda kosminė kelionė lauke po Saulės sistemos planetas.


Skaitymai teatro šviesoje (Nuotolinė paslauga)

Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Nuotolinė edukacija „Skaitymai teatro šviesoje“ yra skirta 1-4 klasių moksleiviams, norintiems tapti „išmaniais“ skaitytojais , t.y. mokančiais sieti skaitomą tekstą su kitomis meno šakomis, šiuo atveju šešėlių teatru. Virtualaus edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai, stebėdami šešėlių teatro vaidinimą dalyvaus literatūriniuose protų mūšiuose, garsiniuose skaitymuose (siūlomi kūriniai „Triušis Ralfis – knygų vagis“, „Vilkas, kuris iškrito iš knygos“ arba bet koks pasirinktas kūrinys). Susipažinę su tekstu užsiėmimo dalyviai virtualiai keliaus į kūrybines dirbtuvėles, kuriose išlaisvinę mintyse sukurtus personažus juos pavers realybe. Moksleivių sukurti knygų veikėjai atgis šešėlių teatro veikėjų pavidalu ir kvies susidraugauti su teatru, bei kitaip, netradiciškai, įdomiai pažvelgti į literatūrinį tekstą. Moksleiviai taip pat turės galimybę artimiau susipažinti su biblioteka, bei atrasti jos turimą knygų įvairovę.


Virtualios realybės ir dirbtinio intelekto edukacija ,"Vandenynas"

Virtualios realybės ir dirbtinio intelekto edukacija "Vandenynas"

Aprašymas:
Siūlome unikalų vandenyno tematikos edukacinį renginį, kuris jungia pažintį su virtualia realybe bei dirbtiniu intelektu, garantuojant neišdildomus įspūdžius mokiniams.

Programos tikslai:

Praturtinti mokinių žinias apie vandenyną ir jo gyventojus.
Suteikti unikalią mokymosi patirtį naudojant virtualią realybę.
Supažindinti su dirbtiniu intelektu ir jo kūrybinėmis galimybėmis.
Lavinti mokinių kūrybiškumą ir kritinį mąstymą.
Suteikti nepamirštamų įspūdžių ir motyvuoti mokinius mokytis per pramogas.

Programos turinys ir veiklos:

1. Edukacinė Paskaita (10 min.):
Mokiniai klausysis įkvepiančios paskaitos apie vandenyną ir jo gyventojus. Po paskaitos mokiniai dalyvaus viktorinoje, kurioje teisingai atsakę į klausimus, galės laimėti įvairiausių prizų.

2. Virtualus Vandenynas (5-8min. kiekvienam mokiniui):
Naudodami virtualios realybės akinius, mokiniai pasiners į vandenyno gelmes, kur galės pamatyti banginius, medūzas, įvairias žuvis ir kitus povandeninio pasaulio gyventojus.

3. Kūrybinės Dirbtuvės (10 min.):
Mokiniai bus trumpai supažindinti su dirbtiniu intelektu (DI) ir turės galimybę sukurti savo unikalius vandens gyvūnus pasitelkiant dirbtinio intelekto technologijas.

Programos trukmė:
~60 min

Vieta:
Edukacija yra išvažiuojamoji ir vykdoma visose Lietuvos mokyklose bei darželiuose.

Nauda mokiniams:

Praplečia mokinių žinias apie vandenyną.
Suteikia unikalią ir įsimintiną mokymosi patirtį.
Lavina kūrybiškumą ir kritinį mąstymą.
Supažindina su dirbtiniu intelektu ir jo galimybėmis.
Suteikia nepamirštamų įspūdžių ir prizų, kurie primins apie nuostabiai praleistą laiką.
Dalyvių skaičius:
Vienu metu edukacija vedama vienai klasei (iki 30 vaikų).

Papildoma informacija:
Po edukacijos kiekvienas dalyvis gauna diplomą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kažkas kažkur lyg ir girdėta, lyg ir skaityta... Bet ar savomis akimis rūmų grožis regėtas? Ar Baronaitės lūpomis pasakojamos istorijos išklausytos? Kviečiame visus smalsuolius ir smalsuoles drauge su Baronaite leistis įdomiųjų Pakruojo dvaro istorijų keliais ir būti pakerėtais dvaro rūmų grožio bei prabangos. Atvykusius jus prie dvaro rūmų pasveikins pati Baronaitė ir pakvies į dvaro rūmus pabūti jos svečiais. Drauge su ja keliaudami iš salės į salę bei klausydamiesi jos pasakojimų pažinsite nepaprastą dvaro gyvenimą, jo valdovus, drauge atskleisite dar negirdėtas dvariškas paslaptis. Programa skirta supažindinti jaunuolius su didžiausio dvaro Lietuvoje istorija, jo raida, kultūra bei pajusti XIX-XX a. dvaro gyvenimą. Po programos kiekvienas dalyvis bus apdovanotas Jaunojo dvariškio liudijimu.


UAB "Eksperimentinė kūrybinio mąstymo laboratorija"

„Didžiausias ateities poreikis ir būtinybė – išlavinti tuos žmogaus gebėjimus, kurie nepasiekiami robotams: kūrybiškumą, vaizduotę, iniciatyvą, lyderystę. Žmogaus proto resursai turės persiorientuoti į gebėjimą kūrybiškai mąstyti, analizuoti, argumentuoti ir priimti sprendimus”, – teigia Niujorko universiteto profesorius Michio Kaku. Kūrybinio mąstymo penkiakovė – tai interaktyvi veikla, reikalaujanti asmeninio bei komandinio kūrybinio mąstymo. Dalyvaujant KM5 žaidimų/simuliacijų, scenarijų ir vaidmenų atlikime aktyvuojami ir lavinami 5 kūrybinio mąstymo įpročiai – vaizduotė, smalsumas, atkaklumas, nuosekli praktika, bendradarbiavimas ir 5 mąstymo tipai – analitinis, loginis, strateginis, kritinis ir divergentinis. Kiekviena KM5 užduotis yra parengta taip, kad išmokti ją atlikti neįmanoma. Kaskart atliekant užduotį reikia sukurti ir įgyvendinti tokią sprendimų visumą, kuri įgalintų pasiekti tikslą. Geriausias būdas mokytis – bendradarbiaujant, o labiausiai vienija – įkvepianti veikla, todėl edukacinis užsiėmimas „Kūrybinio mąstymo penkiakovė” lavinti kūrybiškumą suteikia galimybę susipažinti su komandos narių mąstymu. Užsiėmimo metu mokiniai kūrybinio mąstymo užduotis atlieka komandose po 4–5 mokinius, taip užtikrinant maksimalų įsitraukimą.


Edukacinė programa ,,Tai iš sapno pasakėlės pas vaikus keliauja lėlės...“

Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Pats gražiausias laikotarpis vaikystė, kuri siejasi su žaidimais, žaislais ir su lėlėmis. Šiais laikais nėra tokio vaiko, kuris savo rankelėmis nebūtų lietęs lėlės. Tačiau kokia tai buvo prabanga prieš 100 ar 200 metų. Edukacinę programą veda dvi ,,Lėlės“, kurios programos dalyviams pristato, kas tai yra lėlė. Vėliau supažindina su trumpa lėlių istorija, kuri iliustruota rodomomis skaidrėmis. Dalyviai sužino iš kokių primityvių medžiagų galima pasigaminti lėles. Kaip bėgant metams keitėsi medžiagos iš kurių buvo gaminamos lėlės. Programos dalyviams parodoma nedidelė lėlių kolekcija, kuri pagaminta iš skirtingų medžiagų (nuo lininių iki porcelianinių). Šias lėles galima liesti, palyginti ir paanalizuoti jų charakterius. Antroje programos dalyje mokiniai patys gamina, savo rankų darbo lėlytes. Dalyviai lėles gamina iš spalvotų siūlų. Pirmiausiai gaminamas lėlytės kūnas siūlų vijimo ir rišimo būdu. Vėliau pagamintą lėlytę aprengiame audinio skiautėmis. Norintys lėlytes gali išpuošti savo sugalvotomis detalėmis. Lėlytes moksleiviai gamina iš vienodų medžiagų. Koks bus kūrinys, priklauso nuo kiekvieno dalyvio kūrybiškumo, kruopštumo. Programos pabaigoje kiekvienas dalyvis turės padaryti slaptą užduotį, kuri bus atskleista tik tuomet, kada ,,gims“ naujasis jūsų draugas ar draugė. Visi dalyviai savo pasidarytas lėlytes išsineša namo.


Ekskursija Antano Jonyno memorialiniame muziejuje

„...ir literatūros darbas, ir darbas Aklųjų draugijoje yra mano dvyniai beržai, dvi atžalos, kurias išleido vienas kelmas – mano karšta ir nepasotinama meilė gyvenimui.“ Troškimas siekti svajonių, pokyčių, tiesos buvo stipresnis už visas likimo skirtas negandas. Kai linksmo, bendraujančio, nuoširdaus, svajingo ir jautraus šešiolikmečio jaunuolio akis apgaubė tamsos skraistė, tvirta siela rado jėgų pakilti ir rūpintis ne tik savimi, bet ir kitais panašaus likimo bičiuliais. Susipažinkime – Antanas Jonynas. Poetas gimė Alytuje 1923 metais. 1930–1940 m. mokėsi Alytaus pradinėje mokykloje ir gimnazijoje. Netekęs regėjimo, išvyko į Kauną, kur baigė Aklųjų institutą ir Mokytojų seminariją. Dvejus metus studijavo Vilniaus universitete. Nuo 1944 m. beveik dvidešimtmetį ėjo Aklųjų draugijos valdybos pirmininko pareigas. 1949 m. tavo Lietuvos rašytojų sąjungos nariu. Nuo 1970 m. dirbo tik kūrybinį darbą, kuris truko šešerius metus. Nepasididžiuokite, užsukite į Antano Jonyno gimtuosius namus. Čia žiemomis krosnyje vis dar spragsi ugnelė, o atšilus pavasarį žydinčiame sode kasmet skamba „Poezijos pavasario "eilės.


Laiko valdymo kūrybinės dirbtuvės „Slaptoji užrašinė“

Šiais laikais visi yra be galo užsiėmę, net paaugliai ir jaunimas. Krūvis mokykloje, namų darbai, papildomos veiklos, būreliai, treniruotės, draugai, virtualus pasaulis, o kur dar pareigos namuose, pomėgiai, poilsis ir t.t. Kaip organizuoti savo laiką, kad būtų įmanoma viską suspėti? Išgelbės „slaptoji užrašinė“!
Praktinės edukacinės programos metu dalyviai sužinos:
• kas yra laiko valdymas ir kodėl tai svarbu,
• kas yra laiko vagys ir kaip juos atpažinti,
• kokie yra pagrindiniai laiko valdymo principai,
• kaip susikurti menišką užrašinę ir susidaryti geriausią dienos/savaitės planą, kad viską pavyktų įgyvendinti.
Visa tai ne tik sužinos, bet ir patirs praktinių užduočių metu.
Gebėjimas kurti ir pildyti užrašinę padės integruoti kūrybiškumą į kasdienybę, struktūruotai pamatyti visas būsimas užduotis, o jas įvykdžius – įsivertinti, reflektuoti.
Po edukacijos, turėdami naujų žinių ir įgūdžių vesti „slaptąją" užrašinę, paaugliai ir jaunimas galės geriau organizuoti savo laiką, daugiau laiko skirti svarbiausiems dalykams - mokslams, draugams, šeimai, sau, laisvalaikiui ir kultūrinei veiklai.


Ornekas – unikalus Krymo totorių ornamentas, kuriame kompoziciškai į vientisą sistemą sujungiami apie 35 smulkūs botaniniai ir geometriniai elementai. Ornekas 2021 m. gruodžio mėn. buvo oficialiai įtrauktas į UNESCO Pasaulio nematerialaus kultūros paveldo sąrašąEdukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės.
Teorinės dalis: užsiėmimo dalyviams bus pasakojama apie orneko ornamento istoriją, kaip Krymo totorių kultūros ir meno dalį. Jie susipažins su ornamentų grupėmis, jų konstravimo principai, sužinos orneko simbolių reikšmę ir gyvybės medžio kompozicija. Metodika: nagrinėja ir profesionaliai komentuoja paveikslų kūrinius, jų dekoravimo būdus. Diskusijoje nagrinėjamos ir lyginamos Ornek simvolių ir reikšmę, dekoravimo ir panaudojimo galimybės dabar ir prieš 100 ar daugiau metų.
Praktinė dalis – mokiniai išmoks savarankiškai arba su pagalba kurti savo gyvybės medžio ornamentą iš orneko simbolių, mokiniai taip pat gali naudoti jau paruoštus eskizus, kad nuspalvintų ir surastų jau išnagrinėtus orneko elementus. Galima ir kolektyvinė praktinė dalis, kai iš pieštų ornamentų bus kuriamas koliažas, kuris taip pat leis dirbti komandoje bei įgyti komandinio darbo patirties, kuriant bendrą idėją ir ją perteikiant kolektyvine kūrybine veikla.  Ant popierių sukūręs unikalų kūrinį  gyvybės medžio ornamentą  edukacijos dalyvis pasiima sau.


1944-ieji. Lietuva ir vėl atsiduria Sovietų Sąjungos gniaužtuose. Ką pasirinkti: tylų pasipriešinimą ar ginkluotą kovą? Veikti atvirai ar stengtis kuo ilgiau išvengti priešo dėmesio? Kartu apsvarstysime partizanams kilusius iššūkius ir pabandysime paruošti būrį žygiui, parinkdami pačius tinkamiausius ginklus. Išbandysite legendiniais tapusių ginklų svorį, prisiliesite prie autentiško lengvojo kulkosvaidžio ir pajusite dalelę rezistencijos istorijos savo delnuose!


Vasario 16-oji, signatarai ir mes (nuotolinė edukacija)

Kaip atrodė Lietuva prieš daugiau nei 100 metų, skelbiant Vasario 16-osios aktą? Kokių profesijų žmonės tuo metu gyveno? Edukacijos metu virtualiai keliausime po Signatarų namų ekspoziciją ir bandysime įsijausti į XX a. pr. virėjos, kalvio, raštininko, auklėtojos, kepėjos ir agronomo profesijas bei pagalvoti, kaip šie žmonės suprato laisvę ir kokiais būdais galėjo prisidėti prie naujos valstybės kūrimo. Aptarsime, koks mūsų vaidmuo šiuolaikinėje demokratinėje visuomenėje. Taip pat iš arčiau susipažinsime su vienu iš signatarų - Jonu Basanavičiumi, bei virtualiai aplankysime Nepriklausomybės akto pasirašymo kambarį. Turėsime ir smagaus pajudėjimo minučių!


TEATRO GALIA: NUGALĖK SAVO BAIMES IR ATSKLEISK SAVE

Pasaulinės pandemijos priešakyje stoja jaunas žmogus su vidinėmis baimėmis kurti, kalbėti prieš auditoriją, atskleisti savyje slypintį kūrybos potencialą. Šiandieninė skaitmeninė visuomenė diktuoja naujas stereotipų tendencijas: savo galių ribojimas, uždarumas, nenoras kurti ir atskleisti savęs tampa kasdienine norma. Mes sakome - NE! NE - kūrybos badui, NE - vidinėms auditorijos baimėms, NE - kūrybinės savirealizacijos sąstingiui. Mes sakome TAIP - naujų patirčių kūrimui, savęs atksleidimui, pasitikėjimui savimi ir savo kūrybine galia. Kviečiame susipažinti su šiuolaikinio teatro galia, kuri padeda realizuoti save ir ugdyti kūrybišką asmenybę. Inspiracinius-kūrybinius užsiėmimus ves teatro ir kino aktorė, televizijos ir radijo laidų vedėja, „Auksinio scenos kryžio” nominantė - Gileta Eglė Jackaitė. Užsiėmimų metu, pasitelkiant įvairias asmenybės išlaisvinimo technikas, taikomojo teatro metodus, bus siekiama įprasti atskleisti save ir nugalėti auditorijos baimes.


Ar tikrai užtenka apie dailės kūrinį pasakyti „gražu / negražu"? O kas jame patinka ir kas nepatinka? Ar kūrinius gali tyrinėti tik dailėtyrininkai, gal ir mes galime drąsiai juos vertinti, mokydamiesi apginti savo teiginius? Ar paveikslų apibūdinimai turi būti rimti ir labai moksliški, ar gali būti žaismingi ir juokingi? Sustokime, įsižiūrėkime taip, tarsi žvelgtume į paveikslą pro padidinamąjį stiklą ir, pasitelkę vizualinio mąstymo strategijų metodą, atsakykime sau – kas vyksta šiame paveiksle? Pamatysime, kiek daug iš pirmo žvilgsnio nepastebėtų dalykų galima rasti kiekviename kūrinyje. O kuriant paveikslų istorijas pratęsiančius kelių kadrų filmukus, pravers ir tradicinės paveikslų dėlionės, ir planšetiniai kompiuteriai.


„Kas gyvena Pasakų name ?“ - edukacinis užsiėmimas pritaikytas psichosocialinę negalią turintiems 3-4 klasių mokiniams. Vaikų literatūros muziejaus ekspozicija pristato geriausius praeities ir dabarties lietuvių vaikų literatūros kūrinius ir jų autorius.
Psichosocialinę negalią turintiems vaikams siūlome susipažinti su Pasakų namo gyventojais žaidžiant lobio ieškojimo žaidimą. Pradžioje edukatorė  pristatys užsiėmimo eigą ir paaiškins žaidimo taisyklės. Edukatorė  lobio ieškotojams  trumpai pristatys namų šeimininką advokatą Mykolą Šleževičių ir jo nuopelnus Lietuvos valstybei, papasakos Kakės Makės sukūrimo istoriją,  supažindins su skrendančiu į Tandadriką šešetuku. Vaikai sužinos, kur vieną vasaros vakarą atsidūrė garsiausias Kauno daktaras Kripštukas ir į kokią šalį pateko pasipūtėlis Gilė. Personažų kostiumų galerijoje pasimatuos ne tik garsiosios Tiputapės apdarą ir galiausiai atras gerai paslėptą lobį- knygas, kurių veikėjus pažino naršydami Pasakų namo kertes.  Lobis turės ir siurprizą – atminimo dovanėlę kiekvienam dalyviui.


Mes kūrėjai: kūrybiškumas dirbant komandoje

Kiekvienas gali būti menininkas. Kiekvienas toks jau YRA. Tik dalis žmonių taip užsklendžia duris į savo kūrybiškumą, kad lieka įkalinti įprastos realybės rėmuose, pamiršta pažvelgti plačiau, pamatyti tai, kas dar neregėta ir suvokti, kad turi savyje slypintį neįkainojamą turtą – kūrybos galią, kuri gali išaugti į didžiulį, apčiuopiamą, regimą, girdimą, suvokiamą kūrybos lobyną. Inspiraciniuose - motyvaciniuose užsiėmimuose moksleiviai turės galimybę per kūrybinius, patyriminius, komandinius pratimus/žaidimus atskleisti savo talentus, juos pritaikyti komandinėms užduotims atlikti. Kadangi kiekvienas asmuo yra skirtingas ir kūrybinio mąstymo įgūdžiai skiriasi, padėsime išsiaiškinti kaip lavinti divergentinį ir konvergentinį mąstymą, kuris iš jų labiau išvystytas, kaip pritaikyti ir/ar atskleisti savo talentus dirbant komandoje, taip kuriant bendras menines idėjas. Užduotys skatins moksleivių bendrakūrybą, apims įvairias meno šakas (muziką, vizualinį bei scenos meną, improvizaciją).

Vilniaus m. sav.; Kauno m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Programos dalyviai prisimins savo regiono tradicijas ir papročius, jiems bus pasakojama apie žvakių liejimą ir kitus susijusius amatus. Mokymosi muziejuje procesas grindžiamas perdavimo –priėmimo principu. Dalyviai mokysis absorbuodami jiems pateiktą informaciją. Informacija bus pateikiama dalimis, žingsnis po žingsnio, pridedant gaunamus pranešimus prie jau sukauptos informacijos. Vaikams bus sudarytos sąlygos veikti patiems (vaikai patys galės pasirinkti norimą žvakės formą) ir mokytis iš kitų (vaikai sėdės ratu, todėl puikiai matys draugus, ką jie daro); bendrai dirbti, įveikti sunkumus, ugdyti mąstymo įgūdžius, reikšti nuomonę, mokytis kūrybingumo.


Edukacinė ekskursija "Čia mūsų miestelis"

"Čia mūsų miestelis“ - edukacinė ekskursija, krašto pažinimo, istorijos pamoka po atviru dangumi. Kaip vadovėliniai faktai apie tarpukario pokyčius pasireiškė to laikmečio miestelėnų gyvenimo kasdienybėje? O kaip tuo laiku atrodė savivaldybės įstaiga ar mokykla? Kam anuomet buvo reikalingas paštas? Ką ir už kiek galėjai nusipirkti manufaktūros parduotuvėje? O kaip dabar mes suvokiame tautiškumą, meilę savo kraštui, kalbai? Atsakymų į šiuos ir daugelį kitų klausimų ieškosime kartu, kaukšėdami po bruką ir dairydamiesi. Muziejaus miestelio ekspozicijoje - apibendrintame Lietuvos ir šiaurės Europos miestelių atspindyje - , ieškosime šios gyvenvietės savitumų, stebėsime ženklus, liudijančius tarpukarį, užsuksime į valsčių, pradžios mokyklą ir pašto agentūrą, išmoksime lavinti atmintį, žaidžiant skautų kimą. Gal net pavyks atrasti ką nors bendro tarp dabartinės mūsų gyvenamos vietos ir ekspozicinio miestelio? Nepastebėsime, kaip greit prabėgs krašto pažinimo pamoka po atviru dangumi...


Marijampolės Petro Kriaučiūno viešoji biblioteka

FOTOSKAITMENINIS AMŽIUS - tai Marijampolės Petro Kriaučiūno Vaikų ir jaunimo edukacijos centre vykstanti edukacija, kurios metu grupė sužinos apie fotografo darbą iš pirmų lūpų. Paslauga vykdoma centro fotostudijoje, kurioje yra visa reikiama įranga reikalinga fotografui, pradedant profesionaliais fotoaparatais ir baigiant studijine, impulsine apšvietimo įranga.
Užsiėmimas prasideda klausimu-diskusija „kas fotografijoje svarbiau – profesionali brangi technika, ar ja besinaudojančio žmogaus žvilgsnis“. Po diskusijos paaiškinama, kad fotoaparatas yra tik įrankis, kuris pats nemąsto ir nesirenka į ką žiūrėti ir ką įamžinti. Vėliau aptariama fotografijos svarba šiame skaitmeniniame amžiuje, supažindinama su fototechnikos rūšimis ir galimybėmis. Pažintis su  fotografijos priemonėmis leidžiant paimti jas į rankas, leidžia pajausti fotografo darbo svorį. Didelis dėmesys skiriamas  diskutuojant apie asmens savybes norint gerai išmanyti šį darbą.
Antroje edukacijos dalyje video medžiagos pagalba aptariame keletą fotografijos rūšių.
Paskutinė teorijos dalis - kompiuterinių manipuliacijų tema,  dalinamasi asmenine edukatorės kūrybine patirtimi ir darbų portfolio, diskutuojama kas nuotraukoje gali būti netikra, pakoreguota retušo būdu. Mokiniams parodomas vaizdas prieš ir po retušą.
Praktinė dalis - piešimas tamsoje fotografiniu būdu. Praktikos metu nuotrauka studijoje eksponuojama apie 20 s.  per tą laiką mokiniai įjungę telefono blykstes paišo ore, nufotografuojama šviesos piešinio nuotrauka.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Muzikinis etno žaidimas su profesionalia instrumentinio folkloro grupe (9-10 kl. )

Muzikinis etno žaidimas - tai keturių profesionalios instrumentinio folkloro grupės narių atliekamas koncertas su integruota muzikine edukacija vaikams. Užsiėmimo tikslas - įtraukiai ir patrauklia forma supažindinti vaikus su skirtingų laikų lietuvių instrumentine liaudies muzikos principais ir autentiškais instrumentais per žaidimą jiems suteikiant galimybę savarankiškai muzikuoti patiems.
 Koncerto dalyje skamba skirtingų Lietuvos regionų liaudies instrumentinė - vokalinė muzika atliekama autentiškais instrumentais, pristatomos jų kilmės istorijos, gamybos įdomybės. Muzikiniame pasakojime - žaidime vaikams pristatomi ir pačių vaikų išbandomi įvairūs muzikos instrumentai: kerdžiaus trimitas,  švilpos,  tošelės, bandurėliai, lūpinės armonikėlės, birbynės, tarškynės, švilpukai-molinukai, lamzdeliai, piemenukų medinės, šiaudinės birbinėlės, lamzdeliai, XVI a. ragai, rageliai, skudučiai, ragai, daudytės, ožragiai, kanklės ir kiti visame pasaulyje populiarūs instrumentai: smuikas, bandonija, cimbolai, armonika, klarnetas. Pristatomas kiekvienam Lietuvos regionui unikalus repertuaras,  muzika atliekama, regionui būdinga sudėtimi. Edukacinė etno žaidimo dalis yra vainikuojama bendra liaudies daina ir šokiu.


Žemaičių muziejaus „Alka“ Gamtos skyriuje ir autentiškoje Žemaitijos kaimo ekspozicijoje vykdomuose edukaciniuose užsiėmimuose, skirtuose ikimokyklinio bei jaunesniojo mokyklinio amžiaus vaikams ir atskiroms šeimoms. Edukacinio užsiėmimo dalyviai, apžiūrėję paukščių ekspoziciją, klausysis paukščių balsų, palygins kiaušinius, atsakys į klausimus, mins mįsles, žais žaidimus, paukščių chore pamėgdžios paukščių balsus.Kiekvienas edukacinio užsiėmimo dalyvis gaus lapą su paukščių kontūrinėmis iliustracijomis ir galės muziejuje, ugdymo įstaigoje ar namuose spalvinti, daryti aplikacijas iš spalvoto popieriaus ar kitaip sukurti savo iliustracijas knygai. Gamtos pažinimas per tautosaką ir kūrybinės veiklos paįvairins jaunosios kartos ugdymo procesą ir aktualizuos nematerialųjį kultūros paveldą


Užsiėmimas vyksta Trakų Salos pilies vakarinių kazematų ekspozicijoje, kurioje pristatant biserio kolekciją pasakojama apie stiklo ir biserio (stiklo karoliukų) atsiradimą. Dabar biseris – labiausiai paplitusi ir prieinama priemonė papuošalų, suvenyrų, žaisliukų gamybai, mezgimui ir siuvinėjimui, drabužių ir aksesuarų puošimui. Užsiėmimo metu dalyviai pažins žaismingų karoliukų magiją, supras koks ilgas ir sudėtingas jų tapsmo dirbiniu kelias, susipažins su Trakų istorijos muziejaus biseriu puoštų eksponatų kolekcija bei savarankiškai kurs ir dekoruos biseriu pasiūlytą gaminį.


Kultūrinė edukacija „Velykinis margutis“

Programos tikslas: supažindinti mokinius su Gavėnios, Verbų sekmadienio, Velykų ir Atvelykio tradicijomis bei papročiais. Programos uždaviniai: žaismingai ir patraukliai papasakoti apie senuosius lietuvių papročius, supažindinti su kultūrine įvairove, skatinti tautinę savimonę ir meilę savo kraštui.
Interaktyvios veiklos metu, per smulkiąją tautosaką (ketureiliai, sakmės, mitai, lalavimas, žaidimai) ir mono spektaklį dalyviai sužinos nuo kada imame laukti pavasario ir didžiosios šventės, kuo mums svarbi verba ir kokio tai augalo šakelės, kuo verba skiriasi kiekviename Lietuvos regione, kokios mistinės galios jai suteikiamos, kaip ir kada švenčiamas Verbų sekmadienis, kodėl Velykoms marginame kiaušinius, jų spalvų simboliai ir reikšmes. Kartu su vedėja, virtusia Velykų bobute (Velyke) nukeliaus į seniausius laikus, kada kūrėsi pasaulis ir išgirs netikėtų dalykų. Tai Velykė gano Velykų zuikučius, tai ji primargina  margučių – spalvotų geriems vaikams, juodų – neklaužadoms. Edukacijos metu kiekvienas galės save įsivertinti – kokio kiaušinio esu vertas? Kaip elgiausi namuose, klasėje, su draugais?
Išmoksime kiaušiniavimo ketureilį, kuris pravers šeimos Velykų šventės metu, ugdys santūrumą, susilaikymą, mokys atsisakyti perteklinio vartojimo.
Pavasario simbolis – parskridęs paukštis. Žaisime kiekvienam suprantamą, įtraukiantį, ugdantį pastabumą, loginį mąstymą ir  vikrumą žaidimą „skraido–neskraido“, mokysimės gandro paerzinimų.
Pasigaminsime neįprastą, konditerinį margutį: užmaišysime tešlą iš paslaptingų kiškio miltų, sutirpusio Velykų bobutės vežimaičio, saldžiausio boružėlių (dievo karvyčių) pieno.
Programos metu lydintieji pedagogai turi galimybę stebėti vaikų elgesį, analizuoti polinkius, interesus, pažvelgti į mokinius ne kasdieniškai.


Šioje edukacinėje programoje iš mažų gabalėlių pabandoma sulipinti visą poeto gyvenimą Kaune. Žinome, koks smagus yra atradimo džiaugsmas, todėl leisime jums patiems aptikti tuos gabalėlius klaidžiojant po poeto butą ir sudėlioti juos į Maironio namų fragmentų mozaiką. Edukacinė programa vyksta memorialiniuose poeto kambariuose, po edukatorės pasakojimo edukacinės programos dalyviai pagal gautas fotografijas turi atpažinti bute esančius daiktus, pabandyti juos susieti. Atradę sąsają dalyviai gauna tekstus, kurie aprašo vieną eilinę Maironio gyvenimo dieną. Tekstai seni, raidės kai kur jau išblukusios – dalyviams teks patiems pasukti galvas ir įrašyti trūkstamus žodžius, rastoji sąsaja čia labai pagelbės!.. Edukacinės programos metu sužinosite daugiau ne tik apie Maironį, bet ir apie Kauno kultūrinį gyvenimą. Kartu su savo draugais išsiaiškinsite, kokie pobūviai vykdavo tuometiniame Kaune, kur lankydavosi poetas, su kokiais žinomais žmonėmis jis bendraudavo, kokios jo būdo savybės, o gal net rasite ką sau artimo ir pažįstamo...


Ebru „Metų laikai“ edukaciją sudaro dvi dalys: pirmoji teorinė, kurios metu rodomas filmukas ir edukatorės pasakojimas supažindina su šios technikos atsiradimo istorija, jos atsiradimo Europoje keliu, pritaikomumu ir žinoma su Ebru technikos elementais. Ši dažų liejimo ant vandens paviršiaus meno technika yra įtraukta į UNESCO paveldo sąrašą.
Praktinio užsiėmimo metu kiekvienas dalyvis turės po indelį su jūros dumbliais paruoštu vandeniu. Liedami spalvas, formuodami su tam skirtais pagaliukais ir šukomis, ant vandens nupieš originalius, nepakartojamus keturis A6 formato paveiksliukus – metų laikų spalviškumu, skirtingais ornamentais, raštais. Piešinius nuo vandens perkels ant popieriaus lapų, kuriuos galės panaudoti kituose kūrybiniuose sumanymuose (kuriant koliažus, atvirukus ar įrėminant, kaip užbaigtą paveikslą). Edukacinės programos pabaigoje vyks sukurtų darbų aptarimas, perteiktų gamtos motyvų, sezonų spalviškumo studijavimas, emocijų suvokimas.
Piešimo ant vandens edukacija „Metų laikai“ skatina mokymosi motyvaciją, didina pasitikėjimą savimi, supažindina su Rytų tautų kultūra, žadina vaizduotę ir jausmus, padeda pažinti mūsų gamtą, pamatyti jos grožį ir suteikia galimybę mokytis įvairių dalykų patrauklia forma.


FANTASTINIS RENESANSAS ir kitos istorijos

Fantastinis Renesansas – tai įspūdingos Vilniaus istorijos, primirštos ir dėl to kone nerealios. Taip pat – moksleivių išmonės vaisiai: sufantazuoti pastatai ir žmonės, išguldyti popieriuje pagal tikrus renesansinės architektūros kanonus. Edukacijos metu istorijų pasakojimo (storytelling) būdu pristatoma renesanso architektūra, tekstilė ir auksakalystė, o taip pat kalbama apie Renesansą iš didžiosios R: šios kultūros epochos idėjas, įvykius ir savitus reiškinius, formavusius tuometinio žmogaus mąstymą. Įkvėpti istorijų, moksleiviai konstruoja savo renesansinį pastatą virtualioje atvirutėje ar popieriniame koliaže, taip susikurdami asmeninį santykį su tokia tolima, tačiau iki šiol svarbia kultūros epocha.


Velykų tradicijos ir simboliai - Velykų kiškio dirbtuvės

Edukacijos metu vaikai sužinos apie Velykų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Velykų kiškio atsiradimo istorija,  diskutuos apie Velykų šventės prasmę. Praktinės dalies metu kiekvienas vaikas pasigamins savo medinio Velykų kiškio personažą sujungiant atskiras detales klijais, sukuriant charakterį, jam tinkamus rūbus ir kitas detales. Pagamintus personažus vaikai pristatys ir jais dekoruos  klasę ar namus.


Velykinė edukacija - Kiaušinių marginimas vašku

VELYKOS – gamtos atbudimo, pavasario džiaugsmo ir linksmybių šventė. Kiaušinis nuo pagonybės laikų simbolizuoja gyvybės atsiradimą, o Velykų numargintiems kiaušiniams būdavo priskiriamos ypatingos, magiškos galios. Tad šioje edukacijoje kiekvienas galės išbandyti mūsų senolių paliktą tradicinį margučių marginimo būdą natūraliu vašku. Išgirsite įdomiausias istorijas apie šv. Velykas, šventės tradicijas, sužinosite apie margučių spalvų ir raštų reikšmes bei patys nusimarginsite gražiausius velykinius margučius! Edukacijos metu lavinsime kūrybingumą, ugdysime kritinį mąstymą, diskutuosime kodėl svarbu saugoti savo paveldą, skatinsime pagarbą ir toleraciją vieni kitiems. Saugokime ir perduokime senąsias tradicijas vieni kitiems!


Šiandien turbūt visi yra ragavę natūralios pupelių kavos. Tačiau šiuolaikinei visuomenei atsigręžiant atgal į protėvių tradicijas, naują reikšmę įgauna seniau už įprastą kavą gaminti gėrimai. Tarp jų neabejotina lydere yra gilių kava. Senieji liaudies medicinos žinynai teigia, kad gilių kava jauną žmogų daro gražiu ir ištvermingu, o seną – jaunina, suteikdama naujų jėgų. Lietuvoje gilių kavai naudojami paprastojo ąžuolo vaisiai turi daug žmogaus organizmui svarbių medžiagų ir vitaminų, todėl ši kava, užbalinta pienu ar grietinėle, tampa ne tik maloniu, bet ir vertingu gėrimu bet kurio amžiaus žmogui. Edukacinis užsiėmimas „Gilių nuotykiai virtuvėje“ vaikams vedamas žaisminga forma. Kalbama apie ąžuolą, jo reikšmę lietuvių mitologijoje ir tautosakoje, gilių naudą sveikatai. Po to seka vaizdingas pasakojimas apie Gilės patiriamus nuotykius namuose, nukritus nuo senojo ąžuolo. Vaikai sužino, ką Gilė mato, užuodžia ir girdi patekusi į žmonių virtuvę: pirma Gilė yra išgliaudoma, po to ji patiria maudynes piene, patampa miltais, o paskui kaitinasi skardoje. Jos pasidaro rudos, panašios į šokoladą, kvepiančios karamele. Vėliau Gilė susitinka su cukrumi, vandeniu, pienu ar grietinėle ir galų gale tampa gardžiu, garuojančiu gėrimu. Visi užsiėmimo dalyviai praktiškai supažindinami su gilių kavos paruošimu: gliaudo giles, vėliau mirko piene, mala ir skrudina. Skrudintus gilių miltus užpila karštu vandeniu, balina pienu ir skanauja. Prie gilių kavos siūloma pasivaišinti džiovintais obuoliais. O kol užpilta kava vėsta, dainuojamos liaudiškos dainelės apie ąžuolą, pritariant kanklėms.


Ši edukacija tai kontrastas dabartiniams daugumos vaikų užsiėmimų. Mokiniai atvyksta į trijų žemaitišku stiliumi pastatytų sodybų kaimą, esantį miške, pasižyminčiame ypatingu kraštovaizdžiu. Sodybos teritorijoje ir šalia esančiame pažintiniame take bei miške dalyviai gali praleisti kad ir visą dieną. Edukacijos metu mokiniai trumpai apsidairo 19 a. stiliumi atstatytoje žemaitiškoje troboje ir likusį laiką leidžia lauke. Edukatorius kviečia įsivaizduoti kaip prieš 70 ir daugiau metų dienas leisdavo bendraamžiai, kuo užsiimdavo, ką valgydavo, kokia buvo jų buitis. Pristatomi ir išbandomi komandiniai piemenų žaidimai, muzikos instrumentai, mokiniai patys kuria laužą ir gaminasi jame maistą. Vaikams tenka ir galvą pasukti ir rankas pamiklinti, nes ne viskas gaunasi iš karto, kad ir koks paprastas iš pirmojo žvilgsnio gali atrodyti vaikų gyvenimas senovėje. Praktiškai bus išbandomos įvairios priemonės kurias šiais laikais ne kiekvienam yra tekę pačiupinėti. Po edukacijos aptariami įspūdžiai ir patyrimai. Paprastai vaikai įvardina puikią savijautą gamtoje, džiaugiasi savo rankomis pasigaminę maisto, užkūrė laužą, labiau pažinę save ir savo klasiokus žaidimuose ir darbuose. Išgyvenimai kontrastuojantys su kasdieniniu gyvenimu suteikia pasitikėjimo savimi bei padeda įvertinti savo dabartinio gyvenimo aspektus.


Maldai atsidėjusios vienuolės gyveno uždarą, prašalaičio akims neregimą gyvenimą. Kas dėjosi už storų vienuolyno sienų? Kokia buvo seserų kasdienio gyvenimo rutina? Ir kokie įvykiai sudrumsdavo lėtą, vienodą bernardinių dienų tėkmę? Linksmai atliksime užduotį, kuri reikalauja pastangų, kantrybės, kruopštumo (išbandysime simegrafijos techniką arba gotišką šriftą).


Jūrų mazgai: menas ar amatas? (5-8 kl. mokiniams)

Moksleiviai, dalyvaudami užsiėmimuose, susipažins su mazgų atsiradimo istorija, mazgų rišimo tradicijomis, sužinos kiekvieno mazgo pritaikymo sritį ir išmoks paprastų ir sudėtingesnių mazgų rišimo technikos. Edukacijos praktinėje dalyje moksleiviams bus suteiktos galimybės patiems pasigaminti savo „jūreivišką“ suvenyrą - supinti apyrankę. Veiklą paruošė tolimojo plaukiojimo jūrų kapitonas Evaldas Zacharevičius ir mazgų pynimo entuziastė STEAM centro laborantė Olga Berežnova.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Gedimino pilies paslaptys (nuotolinė paslauga)

Gedimino bokštas saugo daugybę paslapčių! Šio edukacinio užsiėmimo, metu keliaudami laiku, bandysime visi kartu jas atskleisti. Prieš 10.000 metų nuslinkęs paskutinis ledynmetis suformavo Vilniaus kalvas ir vandenis. Gamtos apsaugotoje vietoje pirmiausia atsirado gyvenvietė, vėliau – medinė pilis, mūrinė pilis. Jos fragmentai išliko iki mūsų dienų. Pilių sienos, atlaikiusios kryžiuočių antpuolius, miestą siaubusius gaisrus ir niokojusius karus, pasakoja istoriją: Gedimino bokštas buvęs parako sandėliu, optinio telegrafo punktu, kavine… Šiandien jis yra vienas lankomiausių turistinių objektų Lietuvoje. Po šios edukacijos paslapčių nebeliks, susipažinsime su Vilniaus Aukštutinės pilies istorine raida, kitusia jos paskirtimi ir svarba sostinės bei šalies istorijai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Nėra geresnės vietos susipažinti su šimtamete Lietuvos Prezidento institucija nei istoriniai Prezidento rūmai. Žengsite pro paradines duris, pro kurias šimtus kartų žengė prezidentai K. Grinius, A. Stulginskis  ir A. Smetona.  Išgirsite istorijas apie pasiaukojančią tarnystę visuomenei, tačiau kartu ir ištikimybę savo įsitikinimams. Interaktyvaus komandinio žaidimo metu išsiaiškinsite, kokia buvo Prezidento rūmų kasdienybė, kokias pareigas prezidentai turėjo atlikti, kokius lemtingus sprendimus jiems teko priimti. Pasitelkiant autentiškas Prezidento rūmų erdves, muziejaus eksponatus ir kitą vaizdinę bei tekstinę medžiagą šios kultūrinės edukacijos dalyviai susipažins su Prezidento institucijos Lietuvoje istorija, trimis tarpukario Prezidentais ir per šias iškilias asmenybes ir jų veiklą, atskleis kaip prezidento sprendimai gali nulemti žmogaus, visuomenės ir valstybės likimą.  Uždaviniai: 1) supažindinti su kiekvieno prezidento asmenybe, pristatant svarbiausius politinės veiklos bruožus; 2) išanalizuoti pagrindinius 1919–1940 m. Prezidento institucijos susiformavimo ir raidos istorijos momentus; 3) supažindinti su Prezidento rūmais – pagrindine prezidentų rezidencija ir politinių sprendimų priėmimo vieta; 4) išsiaiškinti, kaip prezidentų asmenybės ir vertybinės nuostatos veikia valstybės gyvenimą ir politinę kultūrą; 5) skatinti edukacijos dalyvių kritinį mąstymą ir komandinį darbą atliekant pateiktas užduotis. Edukatorius diskusijos forma pristatys Prezidento instituciją bei prezidentus, supažindins su autentiška rūmų aplinka. Vėliau mokiniai atliks interaktyvias užduotis, kurių pagalba komandinio žaidimo metu savarankiškai susipažins su tarpukario prezidentais ir jų veikla. Moksleiviai dirbdami grupėse lavins kritinį mąstymą ir socialinius įgūdžius. Komandinio žaidimo metu mokiniai drąsiai imsis iššūkio reikalaujančių užduočių ir savarankiškai ieškos kūrybinių sprendimų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kiekvieno vaiko širdelėje tūno slapta svajonė – naminis gyvūnėlis! Su mumis vaikai bent per mažą žingsnelį galės priartėti prie tos svajonės.
Edukacijos tikslas – supažindinti vaikus su gyvūnais bei išmokyti atsakingo elgesio su jais. Taip pat lavinti vaizduotę, motoriką, skatinti  kūrybiškumą. Mokyti išlaikyti koncentraciją dirbant pagal instrukcijas ir  įsitraukti į diskusiją, kuri vysto saviraišką bei pasitikėjimą savimi.
 Iš rankšluostukų vaikai lankstys gyvūnėlius, patys kurs jiems nosytes, ausytes, papuošimus ir, kaip tikriems gyvūnėliams, galės sugalvoti vardą. Pagamintą savo rankytėmis žaisliuką-rankšluostuką galės pasilikti. O, kurį laiką pasidžiaugę, išvynios ir naudos kaip rankšluostuką.
Edukacijos temos priklauso nuo užsakovo poreikių ir esamo laikotarpio (pvz.: Velykos – gyvūnėlis viščiukas su margintu kiaušiniu, Kalėdos – dovanėlė – augintinis šuniukas, o Naujieji metai – Zuikis pagal kinų kalendorių ir morkos formos atvirukas).
Edukacijas taip pat galime vesti lenkų ir rusų kalbomis.


Edukacijos metu gaminsime tikrą Vabzdžių namelį. Šalia smagaus užsiėmimo ir dekoracijos elementų pagrindų, bus suteikta žinių, kaip savo aplinkoje išlaikyti / skatinti vabzdžių bioįvairovę. Tinkamas Vabzdžių namelio modelio pasirinkimas apsaugos nuo komercijos rinkoje randamų arba internete aprašytų netinkamo modelio pavyzdžių.


Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Paslaptingieji pasauliai” (Nuotolinė paslauga)

„Trumpas kinas. Paslaptingieji pasauliai” programoje – keturi animaciniai trumpieji filmai, nukeliantys į unikalias vizualines visatas, kviečiantys pasinerti į džiaugsmo paieškas ir atrasti mitinius miško gyventojus bei miegančio pasaulio būtybes. Kino programa pradinių klasių moksleivius kviečia į atvirą diskusiją apie gyvybės trapumą, gebėjimą atsisveikinti, tikėjimą savomis svajonėmis ir džiaugsmą būti tikru savimi. Filmai padeda plėsti jaunųjų žiūrovų akiratį, pažinti aplinkos procesus ir būti aktyviais mus supančių reiškinių ir įvykių dalyviais.


Plungės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Tikslas – supažindinti edukacijos dalyvius su Plungės Oginskių parko kultūriniu ir gamtiniu paveldu įtraukiant juos į aktyvų žaidimą.
Uždaviniai:
1. Suteikti dalyviams naujų žinių, patirčių, susieti jas su jau turimomis.
2.  Per veiklas ugdyti savivertę ir motyvaciją, pasitikėjimą savimi ir savo sprendimais, darbu.
3. Padėti mokiniams pajusti eksperimentavimo bei pažinimo džiaugsmą.
4. Veiklos metu ugdyti socialinius įgūdžius: gebėjimą dirbti individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti. Veiklos aprašymas: klasė, atėjusi į edukaciją, padalijama į komandas po 4–5 jaunuolius. Kiekvienai komandai duodamas Plungės parko žemėlapis su pažymėtais objektais bei užduočių lapas. Užduotys atliekamos aplankant žemėlapyje pažymėtus objektus (kai kurioms atlikti reikalinga QR kodų skaitymo programėlė, įdiegta mobiliuosiuose telefonuose), bibliotekoje turimos hologramos, VR akiniai, padedantys aplankyti virtualią oranžeriją ir kt.). Po to komandos pasitikrina įgytas žinias viktorinoje. Apdovanojami nugalėtojai. Vyksta edukacijos aptarimas.
Siekiamas poveikis: 1. Veiklos metu patiriamos teigiamos emocijos, įtraukiantis žaidimas didina kultūrinį sąmoningumą, supažindina su Plungės kultūriniu bei gamtiniu paveldu.
2. Dalyvavimas veikloje leidžia pajusti pažinimo džiaugsmą.
3. Per veiklas ugdoma savivertė ir motyvacija, pasitikėjimas savimi ir savo sprendimais, darbu.
4. Veiklos metu ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti.
Veiklos įgyvendintojai: Plungės vaikų bibliotekos darbuotojai: Kristina, bibliotekos vedėja, edukatorė ir Paulius Gadeikis, edukatorius.


Menas mieste - ką pasakoja Vilniaus skulptūros?

Vilniuje kalba ne tik žmonės, bet ir skulptūros. O ką jos pasakoja? Eime paklausyti! Leiskimės į nuotykį ir kūrybiškus pokalbius magiškose sostinės senamiesčio gatvelėse.

Edukacijos metu dalyviai smagiai ir įtraukiančiai susipažins
su MO muziejus prakalbintomis skulptūromis, kuriose įkūnytos svarbios lietuvių istorinės asmenybės. Senamiesčio erdvėse kūrybiškai tyrinės supančią aplinką bei pažins skulptūrinę Vilniaus atmintį.


Spektaklis "Nojaus laivas" ( Nuotolinė paslauga)

Spektaklis „Nojaus laivas“ – tai vaizdingai, įdomiai ir orginaliai papasakota Šventajame Rašte, Pradžios knygoje aprašyta Didžiojo tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istorija. Dievas dėl žmonių nedorumo planavo milžinišku potvyniu sunaikinti Žemę, tačiau tarp visų žmonių atsirado vienas vyras Nojus, kuris rado malonę Dievo akyse. Nojui buvo duoti nurodymai suręsti didžiulį laivą į kurį turėjo tilpti ne tik Nojaus žmona bei trys jo sūnūs su žmonomis, bet ir visų žemėje gyvenančių gyvūnų, paukščių ir roplių poros. Nojus –mūsų visų propropro... prosenelis, supermenas, didvyris išsigelbėjas nuo tvano . Biblinė pasaulio tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istorija atskleidžiama aktoriui vartant ir komentuojant nuostabiais raštais ir piešiniais išmargintos didelės bei paslaptingų kertelių turinčios knygos puslapius. Kartais iš jų išnyra vis nauji personažai: žmonės, gyvūnai, paukščiai, ropliai, laivo korpuso detalės, ar teksto nuotrupos. Piešiniuose ir tekstuose tarsi senoviniuose papirusuose ar olose išraižytose ornamentuose suskamba visiems gerai žinoma Šventojo Rašto istorija. Orginaliai, jautriai, nebanaliai. Vaikams augant svarbu turėti herojų , jie randa labiausiai žavintį didvyrį ir visaip stengiasi į jį lygiuotis. Jo žygdarbiai suteikia jiems pasitikėjimo savimi, į jį žvelgdami jie mato dalelę savęs. Stebėdami šį teatro vaidinimą, jie gali sutapatindami save su Nojumi labiau pažinti ir suprasti save bei aplinką, analizuoti ir suvokti savų patirčių, vertybių bei elgesio pagrįstumą. Kritikai šį darbą įvertino kaip itin pavykusį meninės ir edukacinės jungties ieškojimą. Spektaklis 2017 metais buvo nominuotas klaipėdietiškam apdovanojimui „Padėkos kaukė“ už geriausią scenografiją.


Užsiėmimas vyksta slaptosios lietuviškos mokyklos ekspozicijoje, Kirdeikių sodyboje, muziejaus Aukštaitijos kaime, kur iš tiesų yra veikusi slaptoji mokykla. Programos dalyvius pasitinka „daraktorė“ ir veda dalyviams pamoką slaptojoje mokykloje. Atsižvelgus į užsiėmimo dalyvių amžių, aptariamas spaudos draudimo laikotarpis, knygnešių žygiai, lietuviškos knygos kelias į Didžiąją Lietuvą, mamos mokykla, slaptosios mokyklos, jų specifika ir skirtumai nuo šiuolaikinių mokyklų. Dalyviai įsitraukia į diskusijas apie lietuvių kalbos išsaugojimo galimybes spaudos draudimo metu, svarsto apie pilietinės atsakomybės svarbą bei bando įsijausti į tuometinių moksleivių gyvenimą - mokosi skaityti iš autentiškos anuomet išleistos maldaknygės slebizavimo būdu, bando rašyti grifeliu ant grifelinės lentelės bei surasti tinkamą slėptuvę nuo žandaro. PASTABA: sodyba, kurioje vedamos edukacijos, yra nešildoma, tad programa vykdoma tik šiltojo sezono metu, t. y. gegužės-rugsėjo mėn. Programa pritaikoma atsižvelgiant į dalyvių amžių.


Kiekvienam norinčiam suprasti simbolių paslaptis svarbu žinoti jų slaptas reikšmes, užsiėmimo metu bus pateikiamas simbolių ir jų reikšmių sąrašas su įdomiais pavyzdžiais. Simboliu tapęs ženklas užmaskuoja tam tikrą tekstą, žinią, kurią norima pertekti. Šiais laikais savotiškais simboliais tampa logotipai ir prekės ženklai. Edukacijos metu bus kalbama kaip galima pasinaudoti simbolių kalba ir sukurti savo originalų ženklą.  Naudojantis ženkliukų gaminimo aparatu kiekvienas pasigamins savo išskirtinį ženklą, kurį galės įsisegti į savo rūbą ar kuprinę.


Orientacinis žaidimas „Atrask Vilniaus pramonės istoriją“

Beveik pusantro šimtmečio Naujamiestis buvo Vilniaus industrine šerdimi. Dūzgė staklės, riaumojo varikliai, tepalų kvapai maišėsi su šviežių bandelių aromatu. XXI-ajame amžiuje rajonas kitoks – daugelis fabrikų jau senokai užvertė paskutiniuosius savo istorijos puslapius ir užleido vietą moderniems loftams bei biurams. Vis dėlto proziški gamyklų pastatai liudija neįprastą Naujamiesčio praeitį. Šio žaidimo metu galima pasitikrinti savo orientavimosi aplinkoje gebėjimus, atrasti išlikusius originalius istorinius artefaktus, sužinoti apie juos intriguojančių detalių ir, žinoma, atlikti įdomias užduotis. Beje, šiai pramogai nereikalingi jokie išmanieji įrenginiai! Pasikliauti teks tik savo akimis, kojomis ir protu.


Edukacijos dalyviai išmoks komunikuoti radijo technologijomis (racijomis).
Edukacija vyksta tiek edukacinėje klasėje tiek lauke, ieškant informacijos muziejaus lauko ekspozicijoje esančioje Saulės sistemos modelyje. Edukacijos dalyviai supažindinami su elektromagnetinių bangų sklidimu įvairiose erdvėse. Išbando radijo komunikavimo stoteles (racijas). Pasiskirsto komandomis ir gauna užduotis. „Misijos kontrolė“ lieka edukacinėje klasėje, o „astronautai“ keliauja po lauko ekspoziciją ieškoti informacijos. Komunikuojama radijo stotelių pagalba. Atlikus užduotis, visi susirenka edukacinėje klasėje ir vyksta užduočių aptarimas, diskusija dalyviams aktualiais klausimais.


Japonija iš arti: furoshiki ir origami lankstymo dirbtuvės

Šiuolaikiniame pasaulyje ypač svarbu mokytis tvarių įgūdžių, kurie padėtų taupyti savo ir gamtos išteklius, o taip pat ir skatintų kūrybiškumą, bendradarbiavimą bei savęs ir kitų pažinimą. Furoshiki ir origami - dvi meninės praktikos atsiradusios Japonijoje, net ir šiandien yra aktualios ir populiarėjančios ne tik Japonijoje, bet ir visame pasaulyje. Furoshiki – tai lengvas audinys, o taip pat ir tvaraus daiktų ir dovanų įpakavimo menas. Origami – tai popieriaus lankstymo ir karpymo menas. Šios edukacijos metu susipažinsime su tam tikrais dovanų įrišimo į audinį būdais bei specifiniais audinių raštais ir tekstūromis (Japonijoje audeklai ir jų gamyba bei puošimas yra ypač svarbi kultūros dalis). Origami lankstiniai lygiai taip pat yra naudojami puošiant įvairias dovanas ir turi svarbią ir įvairią simboliką. Visas šias žinias pritaikysime ir praktiškai – pagal tam tikras schemas, į audinius (specialius medvilninius audeklus – furoshiki, arba kasdienius aksesuarus – skareles, šalius ar rankšluostėlius) pakuosime įvairius daiktus, kursime savo pakavimo būdus, taip pat ir išmoksime susirišti pirkinių maišelius, kompiuterių dėklus. Iš popieriaus lankstysime papuošimus bei knygų skirtukus. Visos šios praktikos skatina kūrybiškai pažvelgti į kasdienybę ir susikaupus planuoti bei kurti naujas daiktų paskirtis tvarumo ir atsakingumo labui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacijos metu vaikai sužinos apie Velykų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Velykų simboliais, diskutuos apie Velykų šventės prasmę. Praktinės dalies metu kiekvienas vaikas pasigamins savo krepšelį margučiams iš veltinio. Krepšelio dalis reikės susiūti naudojant saugią plastikinę adatą, o paruoštą krepšelį dekoruoti parenkant tinkamus Velykoms simbolius ir spalvas. Pagamintus krepšius užkrausime gera nuotaika ir pavasariškais linkėjimais, o vaikai galės jais dekoruoti klasę ar namus.


Kodėl turime būti mandagūs, gerbti šalia esantį (mokytoją, klasioką), tuos kuriuos sutinkame (pvz. kiemsargis, gyvūnas, augalas)? Labai dažnai vaikai pamiršta mandagaus ir kultūringo elgesio taisykles. O gal nežino? Prisiminsime, kas tai yra etiketas, elgesys, elgsena, taisyklė. Susipažinsime, kaip rengdavosi ir elgdavosi žmonės priklausomai nuo laikmečio ir valstybės. O kas aktualu šiais laikais? Kaip reikia elgtis bibliotekoje, spektaklyje? O ką veikti pertraukų metu? Per amžius pasakose, sakmėse, patarlėse kiek daug sukaupta išminties. Pasisėmę iš protėvių išminties, kursime pasaką apie šaunųjį Dinozaurą, kuris papuola į neįtikėtinas situacijas, tačiau istorija baigiasi laimingai. Prisiminsime, kad būtina gerbti aplinkinius, kad ir kaip jis keistai apsirengęs ir elgiasi nekasdieniškai. Aptarsime įprastas ir ne kasdienes situacijas. Prisiminsime, kodėl svarbu būti mandagiems visur. Susikursime savo klasės pasisveikinimą ir atsisveikinimą. Sukursime “Svajonių taisykles” - taisykles, kurių visada norisi laikytis. Jei aktualu, papildysime klasės ir mokyklos taisykles. Sudarysime veiklų pertraukų metu sąrašą ir draugausime. Juk Tu esi pats mandagiausias vaikas!


Edukacinio užsiėmimo metu išskirtinėse muziejaus erdvėse, Kelmės dvaro rūsiuose, vaikai išgirs pasakojimą apie vieną seniausių liaudies audinių rūšį - juostas, susipažins su jų raštais bei spalvomis, jų simbolika. Juostos žmogų lydėdavo nuo gimimo iki mirties. Gimusį kūdikį suvystydavo į juostą. Juostos buvo būtina moterų ir vyrų aprangos dalis. Taip pat jas dovanodavo įvairiomis progomis. Be juostų neapsieidavo ir atsisveikinant su mirusiuoju. Žemaičiai daugiausiai naudojo vytines juostas. Kadangi jų audimui nereikėjo ypatingų įrankių, šias juostas nusivydavo bandą ar žąsis ganydavusios piemenaitės. edukacinio užsiėmimo metu vaikai žaisdami, mindami mįsles pasirinks norimų spalvų siūlus, išmoks juos susiverti į lenteles, nusivys nesudėtingą juostelę - skirtuką knygai ar draugystės apyrankę. Tikslas – supažindinant su žemaičiams būdingomis vytinėmis juostomis, atskleisti vaikams savo krašto ir lietuvių tautos savitumą, skatinti jaunąją kartą puoselėti bei tęsti tradicijas. Uždaviniai: pasitelkiant vaizdines bei interaktyvias priemones pristatyti vytinių juostų vijimą; supažindinti su juostų vijimo priemonėmis. Metodai: informacijos pateikimas naudojant vaizdines priemones; vaikų įtraukimas į aktyvią veiklą per žaidimus; individualus praktinis darbas. Rezultatai: vaikai, dalyvavę šioje veikloje: bus įgiję žinių apie vieną seniausių lietuvių juostų vijimo būdų; įgis praktinių įgūdžių, mokės kūrybiškai pritaikyti savo nuvytas juostas šiuolaikinėms reikmėms; bus puoselėjami bendravimo ir bendradarbiavimo įgūdžiai; išplės savo kultūrinį mentalitetą; bus paskatinti saugoti bei tęsti tradicijas.


Barokas – judėjimas, ekspresija, ekstazė? (Nuotolinė paslauga)

Barokas tobulas renesanso formas pakeičia tokiomis, kurioms iki tobulumo trūksta tik trupučio, – jos yra taip netoli „geros formos”, kad priverčia žiūrovą ją sukurti. Naudojant vizualinę ir video medžiagą moksleivius supažindinsime su baroko stiliaus ypatumais, jam būdingais perdėtais judesiais, aiškiomis detalėmis, šviesos ir tamsos sąveika, įtampos ir dramos kūrimu. Moksleiviai sužinos ir barokines išraiškos priemones – perdėta gausa, spalvingumas, ornamentika ir didybė. Užsiėmimo metu taip pat kalbėsime apie pagrindines kultūrines, politines ir socialines baroko stiliaus susiformavimo prielaidas. Barokas plito kaip katalikiškų šalių menas, tai buvo tarsi reakcija į protestantų reformaciją. Užsiėmimo metu analizuosime barokinės architektūros, skulptūros, tapybos pavyzdžius bei muziką. Pristatysime didžiuosius baroko meistrus ir jų sukurtus šedevrus. Gebėjimas atskirti meninius stilius bei daryti istorinių įvykių ir meno raidos sąsajas prisidės prie moksleivių kultūrinio sąmoningumo ugdymo, praplės jų pasaulio suvokimo ribas, leis giliau pažvelgti į visuomenėje vykstančius procesus. Edukacinis užsiėmimas padrąsins moksleivius analizuoti meno kūrinius, mokins atrasti barokiniam stiliui būdingus bruožus.


Edukacinė programa susideda iš dviejų dalių - teorinės ir praktinės.  Programos tikslas - supažindinti mažuosius programos dalyvius su Mažosios Lietuvos regiono etnokultūriniais elementais, teatralizuotai pristatant pamario krašto senąjį amatą - žvejybą medinėmis valtimis.  Kintų Vydūno kultūros centro kieme eksponuojama sena Venterinė valtis, prie kurios dalyvius teatralizuotai pasitinka etnogarfiniais rūbais apsitaisiusi žvejo žmona. Ji ateina susirinkti vyro sugauto laimikio ir sutinka vaikus, kuriuos įtraukia į diskusiją apie senus ir naujus laivus. Parodo  Venterinę valtį, joje esančius įrankius ir kokias žuvis vyras dažniausiai mariose sugauna, kiek laiko jis praleidžia mariose, ką valgo, kur miega, ką daro užklupus audroi.  Žaismingo dialogo pagalba kiekvienas vaikas skatinamas diskutuoti atsakyti ir užduoti jam iškilusius klausimus. Taip išsiaiškinama apie pagrindines valties dalis, išgirsta naujus tarmiškus žvejybos įrankių pavadinimus, bando atspėti kam jie naudojami. Betarpišku bendravimu ir teatralizuoto dialogo principu programos dalyviai įtraukiami į klausimų ir atsakymų pokalbį. Programos dalyviai sužinos, kaip reikia paruošti valtį ir kokius įrankius su savimi privalo turėti žvejas. Kokie išlikę prietarai ir kada žvejas jų paisydavo. Kokius reginius ar nutikimus vieni kitiems pasakojo žvejai. Improvizuota žvejo žmona pakviečia vaikus pažiūrėti koks laimikis įklivo į tinklą ir kviečia vaikus į pagalbą išrinkti žuveles-magnetukus, spalvinimo rušinius.  Žvejo žmona tarmiškais pavadinimais vardina traukiamas žuvis ir vaikų klausia, kokias žuvis jie pažįsta ir gal žino kaip jos atrodo.  Vaikai kviečiami į dirbtuves prie edukacinio stalo, kur  tęsiama praktinė ir kūrybinė dalis.  Klasėje vaikai prisimena marių žuvelių raštus, kaip jų švynai ir pelekai blizga saulėje, kaip gali raibuliuoti įvairiomis spalvomis. prisiminimui apie pamario kraštą vaikai išsineša nuspalvintą medinę žuvelę-magnetuką.


Vilniaus bastėjos paslaptys (Nuotolinė paslauga)

Ar žinojote, kad Vilniaus senamiesčio pakraštyje stūkso didingas pastatas – Vilniaus gynybinės sienos bastėja, skaičiuojanti ne vieną šimtą metų? Šį pastatą nuo pat pradžių gaubė daug paslapčių, keistų nutikimų ir neįtikinamiausių legendų. Nors Vilniaus bastėja šiandien yra muziejus, pasakojantis apie krašto gynybos svarbą, tačiau prieš beveik 500 metų bastėja buvo pastatyta visai kitu tikslu. Kokiu? Kokias paslaptis ji slepia? Kokia legendinė būtybė buvo (o gal yra?) įsikūrusi Vilniaus bastėjoje? Apie visa tai ir dar daugiau – virtualiame edukaciniame užsiėmime „Vilniaus bastėjos paslaptys“. Kartu aiškindamiesi, atlikdami užduotis, reikšdami savo nuomonę, susipažinsime su autentišku ir Lietuvoje vieninteliu tokio tipo pastatu – bastėja.


Anykščių sakralinio meno centre saugoma ir eksponuojama ilgamečio Anykščių Šv. Mato bažnyčios klebono monsinjoro Alberto Talačkos dailės kūrinių kolekcija ir biblioteka. Monsinjoro dailės kūrinių kolekcijoje per 50 kūrinių, tarp jų – garsaus italų tapytojo Karlo Maračio (Carlo Maratti 1625–1713) darbas, nutapytas ant vario plokštės. Tai vienintelis šio dailininko darbas, esantis Lietuvos muziejuose. Kolekcijoje taip pat išvysite Johano Baptisto Lampio, Simono Čechavičiaus, Jono Rustemo, Antano Žmuidzinavičiaus, Kazio Šimonio, Česlovo Kontrimo, Vaidoto Žuko ir kt. tapybos darbus. Advento laikotarpiu siūlome mokiniams kultūrinę edukaciją „Kalėdų belaukiant“. Jos tikslas – suteikti naujų žinių bei papildyti ir praturtinti bendrojo ugdymo mokyklų tikybos programą. Apžiūrint Sakralinio meno centro ekspoziciją, supažindinti mokinius su pagrindiniais krikščionybės ikonografiniais simboliais. Kulturinės edukacijos „Kalėdų belaukiant“ uždaviniai: 1. Mokyti atpažinti ikonografinius simbolius meno kūriniuose. 2. Supažindinti su Betliejaus istorija. 3. Palyginti prakartėlių kūrimo tradicijas Lietuvoje ir Europoje. 4. Sukurti kūrybinį darbelį „Prakartėlė“ arba „Kalėdiniai atvirukai“. Metodai ir priemonės: 1. Sakralinio meno centre saugomos kunigo monsinjoro Alberto Talačkos sukauptos XVII–XX a. meno kūrinių kolekcijos apžiūrėjimas ir jos analizė. 2. Betliejaus istorijos klausymasis, jos trumpas aptarimas. 3. Pokalbis, aiškinimasis, kas tai yra prakartėlė. 4. Skaidrių su prakartėlių nuotraukomis iš skirtingų Europos šalių ir Lietuvos peržiūra. 5. Darbelių „Prakartėlė“ arba „Kalėdiniai atvirukai“ kūrimas naudojant įvairias menines priemones. Kūrybinis procesas vyksta dirbant grupėse, paskirstant užduotis pagal amžių ir gebėjimus, taikant žaidybinius metodus, padedančius dalyviavms atsipalaiduoti ir išlaisvinti kūrybinę mintį. „Prakartėlė“ – tai komandinis kūrybinis darbas; vaikai pasiskirsto užduotis ir padedami edukatoriaus sukuria originalią savo klasės prakartėlę.


Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Ar galima pasakas paliesti ir užuosti, o gal paragauti? Atsakymus sužinosite edukaciniame užsiėmime „Pajusk pasaką“. Kviečiame moksleivius į unikalią literatūros pažinimo patirtį – klausytis Prano Mašioto pasakos „Kiškis Drąsuolis“ užrištomis akimis ir pasitelkiant pojūčius. Pasakojimo žodžius lydės įvairūs jusles žadinantys veiksmai ir sensorinės priemonės (pvz.: skaitant sakinį „Miške augo kiškelis“ klausomasi pušų ošimo garso, rankomis liečiamas samanų gabalėlis), kurios sustiprins dalyvių skonio, kvapo ir lytėjimo pojūčius, išlaisvins vaizduotę, atpalaiduos.


Įtraukusis spektaklis- edukacija "Apie medų ir bites"

Mokinių ir pedagogų pamėgta edukacija, kai mokymosi turinys pateikiamas spaktaklio forma, o edukatorė yra ne mokytoja, o tik bičių gyvenimo stebėtoja, kaip ir renginyje dalyvaujantys mokiniai. Edukacinio spektaklio metu susipažinsime su avilio šeimininke – bičių motinėle ir mažąja darbininke bitute Gyte. • Ką reiškia posakis „darbšti kaip bitė“ ir kodėl protingi dėdės kalba, kad be bičių nebūtų ir žmonių? • Bitutė Gytutė papasakos, kaip ji ir kitos bitės surenka nektarą ir kaip iš jo atsiranda medus. • Ką dar bitės gamina? Kokie yra bičių produktai? Kuo bitės maitinasi, kad būtų greitos? Kur bitės laiko medų? Gaminsime natūralaus vaško žvakes. „Saldu kaip du medu“ – pavasario (sodų), vasaros (liepų), rudens (miško) medus – nejaugi jie skirtingi? Kodėl uostydami gėles išsitepame nosį? Viską ir dar daugiau papasakos bitutė Gytutė. • Pažvelgsite į pasaulį pro bitės akinius. Ar žinojote, kad bitės turi net penkias akis? Žinios bus pateiktos žaisminga forma, be išankstinių nuostatų. Po edukacijos dalyviai gebės: aptarti medaus, bičių duonelės, žiedadulkių ir vaško išgavimo/pagaminimo būdus. Programos metu yra pabrėžiama tiek grupinio, tiek asmeninio darbo ir pagalbos draugui svarba - gyvendami bendruomenėje prisitaikome prie jos kultūros ir papročių, puoselėjame tradicijas ir išsaugome savitumą. Mokiniai supras, kad visuomenėje svarbus kiekvienas individas, savo gebėjimais prisidedantis prie bendros grupės gerovės. Pateikiamos užduotys, pritaikytos mokinių amžiui ir supratimui (1-2kl., 3-4kl., 5-6kl.) lavins kūrybiškumą ir atskleis dalyvių individualumą. 45min. renginys vykdomas vienai klasei/grupei vienu metu, į ugdymo įstaigą atvykstama susidarius 4-6 grupėms.


MOKAUSI IŠ KINO nuotolinės edukacinių filmų peržiūros

Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios temos: draugystė, santykiai su šeima, bendraamžiais, moraliniai pasirinkimai, emociniai išgyvenimai, asmens tapatumas, patyčios, tolerancija ir kt. Siūlomų filmų programa yra kruopščiai atrinkta skirtingoms amžiaus grupėms. Peržiūrų metu pasitelkiant kiną kaip priemonę, siekiama ugdyti moksleivių kritinį mąstymą, kūrybingumą, socialinius ir komunikacinius įgūdžius, plėsti kultūrinį akiratį, skatinti vartoti legalų turinį. Programos filmai pasižymi pasakojamos istorijos universalumu, aukštu meninis lygiu, patraukliu pateikimu, edukaciniais elementais. Filmai žiūrimi nuotoliniu būdu (klasėje arba namuose), atsiuntus filmo nuorodą. Filmus lydi profesionali edukacinė medžiaga, padedanti pedagogams aptarti matytą filmą su moksleiviais. Metodinėje medžiagoje pateikiamas filmo kontekstas, analizuojamas stilius, parengtos praktinės užduotys ir klausimai diskusijai.
Filmų programą sudaro daugiau nei 20 filmų, skirtų įvairaus amžiaus moksleiviams. Kiekvienais metais programa papildoma 2-4 naujais filmais. Naujausią filmų repertuarą rasite „Mokausi iš kino“ svetainės skiltyje „Virtuali salė“: https://mokausiiskino.lt/filmu-programa/?tipas=virtuali_sale


Stalo žaidimai – tai ne tik pramoga, bet ir puiki galimybė lavinti pažinimo įgūdžius. Edukacijoje vaikai susipažins su senoviniu žaidimu „Malūnas“, kurio istorija siekia daugiau nei 3500 metų. Šis žaidimas žinomas visame pasaulyje.

Vaikai sužinos apie „Malūno“ kilmę ir jo istoriją, apžiūrės archeologinių kasinėjimų metu atrastą žaidimo lentos fragmentą. Praktinėje dalyje jie pasigamins savo žaidimo lentą, ją dekoruos ir išbandys žaidimą, naudodami įvairias dailės priemones.

Pasinerkite į istoriją ir kūrybą su „Malūnu“ – šiuo žaidimu, kuris jungia kartas!