KAS VYKSTA ŠIAME PAVEIKSLE? Vizualinio mąstymo metodu paremtas užsiėmimas.

„Pažvelk, o tada pažvelk dar kartą“, – sako Philipas Yenawine’as (MoMa muziejus, Niujorkas), vizualiojo mąstymo strategijos (VMS) pradininkas. Kviečiame moksleivius į meno kūrinius pažvelgti be išankstinių įsitikinimų ir nusistatymų. Užsiėmimas pagrįstas aktyviu jo vedėjo ir dalyvių dialogu. Pokalbio vedėjas remiasi universalia klausimų sistema, sukurta psichologės Abigailės Housen ir edukatorius Philipo Yenawine’o. Kadangi kiekvienas dalyvis paveikslus mato skirtingai, užsiėmimo pradžioje dėmesys sutelkiamas į objektyvius meno kūrinį apibūdinančius faktus: formą, kompoziciją, spalvą, medžiagas. Vėliau aptariamos subjektyvios moksleivių siūlomos kūrinio interpretacijos. Edukatoriai padeda užsiėmimo dalyviams sukurti savo pačių „tiesą“, apibūdinančią meno kūrinį, kartu jautriai įpindami į sukuriamą pasakojimą ir informaciją apie autorius bei meno kūrinius. Grupės indėlis skatina mūsų edukatorius kaskart naujai pažvelgti į meno istorijos interpretacijas. Toks apmąstymo procesas suteikia naujos patirties visiems, dalyvaujantiems edukaciniame užsiėmime. Svarbus edukacijos indėlis yra į XXI a. gebėjimų ugdymą: kritinio mąstymo, komunikavimo, kūrybiškumo. Pastebėta, kad po šių užsiėmimų mokiniai jaučiasi laisviau, geba laisvai kalbėti apie meno kūrinius, išmoksta toleruoti bei priimti kito nuomonę, atsirinkti informaciją, kuri jiems yra svarbi ir tinkama. Edukatoriai, atsižvelgę į dalyvių amžių, grupės dinamiką, parenka vieną iš kelių galimų užsiėmimo scenarijų ir prie jų priderina žaidimus, kurie atlieptų skirtingą mokinių žiūrėjimo ir koncentracijos lygį. Edukacijos metu aptariama nuo 3 iki 5 meno kūrinių, edukacija vyksta parodos erdvėje. Vizualinio mąstymo užsiėmimas gali vykti lietuvių, anglų ir rusų kalbomis.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Edukacinės programos tikslas – per konkrečius pavyzdžius remiantis muziejaus paroda "Neabejinga visuomenė: aktualios Lietuvos tarpukario pamokos" istorijoje ir dabartyje parodyti neabejingos ir pilietiškos visuomenės galimybes dalyvauti valstybės gerovės kūrime. Edukacijos dalyviai supažindinami su pamatinėmis pilietinės
visuomenės vertybėmis bei svarbiausiomis tarpukario Lietuvos patriotinėmis, aplinkosauginėmis, švietimo ir labdaros akcijomis, kuriose matomi neabejingos visuomenės susiorganizavimo pavydžiai. Išryškinami šiandieninės ir tarpukarinės
visuomenės požiūrių skirtumai į neatlygintiną veiklą, savanorišką darbą organizacijose bei draugijose. Edukacijos dalyviai taip pat praktiškai įsitikina, kad daugybės gyvenimiškų situacijų baigtis ar problemų sprendimas priklauso nuo kiekvieno iš mūsų. Pirmosios pagalbos suteikimas, aplinkos tausojimas, netgi šiukšlių rūšiavimas – edukacinės programos metu išmokstami maži dalykai, kurie daro didelę įtaką mūsų visuomenės savijautai ir gerbūviui!

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Archeologiniai požemių tyrinėjimai (1-4kl.)

Ką gali papasakoti plytos, puodų duženos ar net kaulai? Tuo domisi įvairių sričių mokslininkai - istorikai, antropologai, archeologai. Edukacijos metu į katedros požemius pabandysime pažvelgti jų akimis. Jūsų laukia turininga ekskursija, o po jos – praktinė dalis, kurioje patys galėsite tapti archeologais. Specialiais įrankiais kasinėsime paruoštus „kultūrinius sluoksnius“, kuriuose laukia ne vienas įdomus radinys. Drauge aiškinsimės, ką surasti daiktai gali pasakyti apie katedrą, jos požemius ir Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje gyvenusius žmones.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Spektaklis "Princesė ir kiauliaganys" H. K. Anderseno pasakos motyvais

Kas nežino garsaus danų rašytojo, XIX amžiaus sūnaus, pasaulinę šlovę ir populiarumą pelniusio pasakininko Hanso Kristiano Anderseno?! Tai pasakų karalius, turėjęs nepaprastą vaizduotės dovaną, be galo jautrią širdį, skaudžią nekilmingojo ir daug iškentėjusio vienišiaus patirtį... Šį autorių atrandame vaikystėje ir įsimename visam gyvenimui, nes susitikimas su Andersenu – tai tikros, didelės literatūros pradžia. Andersenas – klasikinės literatūrinės pasakos tėvas, nes pirmasis Europoje atsiplėšė nuo tautosakos perpasakojimo, drąsiai supynė folkloro tradicijas su originalia išmone, gyvenamojo meto tikrovės atspindžiais, naujaisiais technikos atradimais, daug ką asimiliuodamas ir rašydamas labai sinkretiško žanro kūrinius. Šios pasakos siužetas paprastas, aiškus, bet koks žavus fantazijos ir realybės junginys, koks įtaigus tikrumo, gėrio, teisybės, humoro jausmas, kokia universali prasmė! H. K. Andersenas padėjo pagrindą šiuolaikinei pasakai. Dėl to jis ir įžymus novatorius, ir nemirtingas. Šio spektaklio tikslai – priminti šiuolaikiniams vaikams labai modernų literatūros klasiką ir formuoti vertybių skalę. Įteigti vaikams, kad svarbūs yra tikri jausmai – meilė, pasiaukojimas, o ne tuštybė ir pasipūtimas. Kad vartotojiškas požiūris nuveda į dvasinį skurdumą, o įnoringas užgaidumas dažnai baigiasi liūdnai. Pasirinkta commedia dell'arte forma leidžia žiūrovui pajusti šios pasakos ironišką, kartais net groteskišką žvilgsnį į „kiaulišką“ karalystę, išvedant lengvą paralelę su blizgančio, bet tuščio šiuolaikinio gyvenimo personažais. Po spektaklio mokinių klausiame: „Kas smagiau – žaisti su draugais kieme ar žaisti išmaniuoju telefonu?“ Dažniausiai atsakymas būna „Su draugaiiiis!" Tai ir yra pasiektas spektaklio rezultatas.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Keramikos edukacinė programa „Tavo rankose molis atgyja"

Keramikos edukacinė programa ,,Tavo rankose molis atgyja“ Programos pradžioje apžvelgsime keramikos raidą, susipažinsite su lietuvių liaudies lipdymo, dekoravimo tradicijomis, technikomis. Programa pritaikyta 1-12 kl. mokiniams, pagal amžių, gebėjimus, specialiuosius gebėjimus, poreikius. Kuriant tradicinius keraminius indus, figūrėles ar kitokios paskirties darbelius, svarbu išlaikyti tradicijas: formas, spalvas, ornamentus. Stengsimės tradicijas tęsti, tačiau kiekvieno mokinio kūrybiškumas, jo supratimas, gebėjimas interpretuoti savaip, visada bus palaikomas, kiekvieno vidinis pasaulis yra kitoks, ir tai yra neatsiejama žmogiškoji vertybė. Lipdysime iš raudono, gelsvo, balto molio, taip pat šamoto. Lipdysime iš molio virvelių, formuosime darbus iš molio rutulio, konstruosime iš iškočiotos molio plokštės, junksime įvairias technikas .Darbo pradžioje nutarsime kokią techniką ir kokį molį naudosime užsiėmimo metu. Dekoruosime įvairiais būdais, taip pat archainiais motyvais – linijomis, taškeliais, spiralėmis, įspaudais, bei savo sukurtais dekoro elementais ir ornamentais. Sužinosite kas yra juodoji keramika, archajiškoji raugo technika. Sužinosite kas yra glazūra, angobas, kam ir kaip naudojami. Pilnai užbaigti darbus, reikalingi du užsiėmimai. Pirmojo užsiėmimo metu lipdysime savo kūrinį, jį puošime ornamentais, detalėmis, išdžiovintus darbus išdegsime specialioje krosnyje. Antro susitikimo metu vyksta glazūravimas, po glazūravimo darbai išdegami dar kartą , po išdegimo darbai keliauja pas autorius. Vieno užsiėmimo trukmė 90 min. Po edukacijos , mokiniams bus lengviau suprasti apie keramiką, jie turės žinių apie lipdymo, dekoravimo, darbų džiovinimo, degimo specifiką. Susipažins su keramikos dirbinio komponavimo principais. Molis - reikšminga priemonė, kūrybiniams, meniniams gebėjimams, estetikai ugdyti. Padės suprasti lietuvių liaudies meną, tautos paveldą, jo prasmę, išlikimo ir palikimo vertę. Skatins kurti gražų pasaulį.


Ekskursija „Tarpukario Kauno studentų keliais“

Pagrindinis edukacinės ekskursijos „Kauno tarpukario studentų keliais“ tikslas – supažindinant moksleivius su Lietuvos Respublikos aukštojo mokslo atsiradimu ir raida tarpukario laikotarpiu, ugdyti jų istorinį bei kultūrinį sąmoningumą.
Edukacinės ekskursijos uždaviniai: sudominti mokinius Lietuvos tarpukario švietimo aspektais; pateikti įdomių faktų apie garsias Kauno universitetų dėstytojų ir absolventų asmenybes ir jų nuopelnus; perteikti tarpukario studentų kasdieninio gyvenimo ypatumus, papasakoti apie jų pramogas, kultūros renginius. Pasitelkiant mokinių pastabumą, įtraukti juos į miesto ir istorijos tyrinėjimą bei ieškoti teisingų atsakymų į pateikiamus klausimus.
Sudominti moksleivius bus siekiama šiais metodais: gyvas nuoseklus pasakojimas istorinėje aplinkoje (Kauno Naujamiestyje), papildomas temine vizualine medžiaga (pastatai, autentiškos istorinės vietos, archyvinės nuotraukos), garsiniais elementais (klausomasi tarpukariu grota muzika), kūrybinėmis užduotimis, klausimų atsakymų žaidimu, žemėlapio pažinimu. Siekiama, jog po ekskursijos mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie tarpukario aukštąjį švietimą, gebėtų vertinti estetinį vaizdą, atpažinti įvairius istorijos ir kultūros elementus, suvoktų išlikusias vertybes, būtų motyvuoti toliau tyrinėti ne tik Kauno, bet ir savo gyvenamosios vietovės aplinką.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė programa „Piemenuko atributai (3 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Skatinti moksleivių domėjimąsi XIX a. pabaigos - XX a. pradžios piemenavimo tradicijomis.
1. Aktualizuoti piemens vaidmenį šiuolaikinėje kultūroje, akcentuojant jo socialinius, komunikacinius, meninius gebėjimus.
2. Tyrinėti vertingiausius etnografinius eksponatus - piemens reikmenis, akcentuojant menines jų savybes, ankstesnių kartų grožio supratimą.
3. Mokyti tarškynės dekoravimo naudojant spalvinio kontrasto principą, taikant tradicinio meno komponavimo principus.
4. Skatinti vaiko socializaciją bendruomenėje žaidžiant.
5. Ugdyti tvaraus vartojimo įpročius.
Mokinių dėmesys sužadinamas video spektaklio fragmentu. Aptariama nelengva piemens dalia, piemenavimo amžius, samdos laikas, pagrindiniai ir papildomi piemenų darbai. Ganymas pristatomas kaip pirmoji būsimųjų  medžio drožinėtojų - dievdirbių ir audėjų mokykla. Didesnis dėmesys skiriamas piemens reikmenims. Surengiama fotosesija; žaidžiami piemenų žaidimai. Klausomasi ir mokomasi Aukštaitijos piemenų raliavimo dainų. Išryškinama signalinio muzikos instrumento - tarškynės svarba piemeniui. Demonstruojami muziejiniai eksponatai - įvairių tipų tarškynės: volelinė, plaktukinė, lentelinė. Iš atskirų detalių surenkama, sutvirtinama ir dekoruojama tarškynė. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.
Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins ir vertins tradicinės bendruomenės vertybes: ankstesniųjų kartų patirtį, darbštumą, atsakomybę,  analizuos ir interpretuos liaudies dailės pavyzdžius, realizuos savitas kūrybines idėjas, dekoruodami tarškynę, pritaikys įgytus gebėjimus naujuose kūrybiniuose projektuose. Veiklos įgyvendintojas: Jonavos kultūros centro Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Edukacinis užsiėmimas "2050 Baltija. Distopija ar realybė?"

Edukacinis užsiėmimas „2050 Baltija. Distopija ar realybė?“ Kokį įsivaizduoji pasaulį, vandenyną ir gyvūnus 2050-aisiais? Gamtai iškilo grėsmė. Kas kaltas? Gamtos ateitis – Tavo rankose? Į šiuos klausimus atsakymų ieškosime apsilankę laiko mašinoje „14 m3 2050 Baltijos. Distopija ar realybė?“. Čia susipažinsime su iš ateities atsikėlusiais distopiniais jūrų gyvūnais Menke Celofanus, Ruoniu Padangarus, Jūrų kiaule Naftoena Pramonida, Ežiažuve Mikroplastus Krapštukedija ir kitais, turėsime galimybę su jais pasikalbėti, išklausyti jų žinutės. Ir tada priimsime sprendimą – ar šie distopiniai susitikimai turi vilčių tapti realybe? Ar mes tikrai to norime? Šiuo edukaciniu užsiėmimu siekiame padėti ugdyti mokinių aplinkosauginį sąmoningumą ir tvarų vartojimą. Edukacijos metu bus nagrinėjama, kaip žmonės yra susiję su žemės tarša, kokie taršos būdai, bus ieškoma tvarių sprendimų keisti kasdienius įpročius. Tai padės atlikti įtraukios distopinių gyvūnų istorijos, realūs faktai, kūrybiškumą skatinančios interaktyvios grupinės užduotys ir kitos veiklos.


Tikslas – skatinti moksleivių kūrybiškumą, pajaučiant muzikos ir meno harmoniją. Uždaviniai: skambant gyvai muzikai mokyti moksleivius kurti estetiškus smėlio piešinius, atitinkančius mokinių amžių ir poreikius, visa tai stebint ekrane, atlikti pozityvius ir įkvepiančius kūrybai muzikos kūrinius. Piešimas smėliu, klausantis gyvos muzikos, ugdys moksleivių kūrybinius meninius gebėjimus, lavins vaizduotę, fantaziją. Moksleiviai bus mokomi piešti smėliu, klausantis gyvos muzikos, o ne su ausinukais ausyse. Pieš pirštais, šiaudais, teptukais ir tuo, ką padiktuos fantazija. Piešiant smėliu ir klausantis muzikos (norintiems bus suteikta galimybė muzikuoti patiems) išryškės individualios moksleivių kūrybos galios, mėgavimasis kūrybos procesu, atsiras džiaugsmas kūrybos laisve. Užsiėmimas lavins kūrybinį dėmesį, vaizduotę, pojūčius, fantaziją, emocinę atmintį, pastabumą, išmonę, drąsą, bendravimą ir bendradarbiavimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija susideda iš dviejų dalių: Teorinė dalis. - edukacinėje klasėje eksponuojama Kintų Vydūno kultūros centro paroda „Kuršmarių Vėtrungė –Vėlukas“. Parodoje galime matyti originalaus dydžio vėtrunges (10 vnt.). Šioje aplinkoje, kur dar stovi originalaus ūgio nuotrauka (2,05 m.) žvejybos inspektoriaus E. V. Berbomo, vaizdingai pasakojama apie vėtrungių atsiradimo istoriją. 1844 m. birželio 26 d. buvo paskelbtas valdžios įsakymas „Dėl prideramos tvarkos žvejybos versle“. Šią datą galima laikyti Kuršių marių burvalčių vėtrungių gimimo diena. Kiekvienam Kuršmarių kranto kaimui nurodytas žvejybos plotas. Žvejys ant savo laivo stiebo privalėjo iškelti 2 pėdų ilgio ir 1 pėdos pločio minimalaus dydžio ženklą. - Ženklų spalvos ir jų deriniai buvo nustatyti konkrečiai kiekvienai gyvenvietei, o ženklo gale turėjo būti pritvirtinta raudonos ir baltos spalvos audeklinė uodegėlė. Aiškinama ir vėtrungių geografija. Juodą ir baltą spalvas gavo vakarinis marių krantas - Kuršių nerija. Geltoną ir mėlyną – pietinis krantas (dabartinė Kaliningrado sritis), o raudoną ir baltą – rytinis žemyno krantas (dabartinis Šilutės rajonas). Praktinė dalis. - Pažinę ženklų spalvas pasirenka (iš anksto aptariame su mokytoja) norimą vėtrungės šabloną iš 3-jų variantų: 1. Nuspalvink vėtrungės šabloną. 2. Užbaik vėtrungės šabloną ir jį nuspalvink. 3. Sukurk ir nuspalvink savo vėtrungę. - Pasirinktą šabloną spalvina flamasteriais ar mediniais spalvotais pieštukais. Nuspalvinę vėtrungę mokiniai užrašo savo vardą ir datą. Įšsineša įlaminuotą piešinį, arba knygos skirtuką prisiminimui, kaip dalelę pamario krašto istorijos.


Edukacijos metu kviečiame pasimėgauti ir išbandyti vieną seniausių neaustinių medžiagų gamybos procesą. Čia susipažinsime, kaip avelės garbanos tampa šildančiu ar puošiančiu žmogaus kūną pluoštu. Užsėmimo metu išmėginsite tradicinį, šlapiąjį vilnos vėlimą karštu vandeniu ir muilu. Senovėje avių vilna rengė ir šildė žmogų. Ką ir kaip iš jos galima pasidaryti, sužinosite užsiėmimo metu. Pažadame, kad namo grįšite nusivėlę veltinį obuoliuką.


Rekomenduojamas 1-12 kl. mokiniams, tačiau adaptuojamas visoms mokyklinio amžiaus grupėms ir suaugusiems. Dalyviai susipažįsta su Kupiškio krašto malūnų istorija. Savarankiškai, naudodamiesi interaktyviu miesto žemėlapiu, pagal pateiktas nuorodas ir užuominas mieste aplanko esančius ir išlikusius malūnų paveldo objektus. Kupiškio etnografijos muziejaus ekspozicinėje salėje suranda malūnų temai tinkančius eksponatus, išsiaiškina jų paskirtį, panaudojimą ir nustato laikotarpį. Surenka Kupiškio krašto malūnų autentiškomis fotografijomis sukurtas dėliones.


Edukacinis spektaklis „Iškyla su muzika“

Spektaklis skirtas prisiminti, pasidžiaugti ir pasididžiuoti geriausiais lietuvių kompozitoriais, kūrusiais ir rašančiais muziką KVLT teatro spektakliams 1968m. – 2008m. periode. Spektaklyje skambanti muzika vaizdžiai atskleidžia ir išryškina skirtingą stilistikos ir muzikos išraiškos priemonių įvairovę. Spektaklyje panaudota archyvinė medžiaga iš spektaklių, kuriems muziką sukūrė kompozitoriai: Eduardas Balsys, Benjaminas Gorbulskis, Mindaugas Urbaitis, Giedrius Kuprevičius, Faustas Latėnas, Algirdas Martinaitis, Vidmantas Bartulis.
Siužetinė spektaklio dalis,
 tai istorija apie du draugus (kolegas), garso operatorius iš Lėlių teatro, kuriems nutinka sėkmė teatro rūsyje atrasti seniai pamirštus, tačiau labai vertingus archyvinius įrašus ir senąją aparatūrą... Juodu leidžiasi į iškylą valtimi, su mintimi gamtos prieglobstyje, ramiai, niekam netrukdant pasimėgauti ir pasiklausyti kokį „lobį“ jie atrado.. Įvykiams vystantis užsimezga „atsitiktinis „ ryšys su ant kranto esančiais „žiūrovais“ ( tikrąja publika ).
Įvairiose vaidybinėse scenose iš senųjų spektaklių, naudojamos originalios, autentiškos lėlės. Taip pat skamba ir „gyvai“, aktorių atliekama muzika.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Kurkime nuostabias žvakes drauge ! Programos metu susipažinsime su keramikos dekoravimo ir žvakių liejimo būdais, tradicijomis, keramikos amatu, keramikinio gaminio atsiradimo procesu ir iš kokių žaliavų yra gaminamos žvakės. Mokiniai patys išdekoruoja parodyta technika keramikinį žvakės indelį, nuauksuoja ar bronzuoja norimomis spalvomis ir paruošia keramikinius indelius vaško pylimui. Kitu etapu kartu paruošiame vašką ir užbaigiame žvakes supilstydami paruoštą kvapnų vašką į keramikinius indelius.
Nuostabiausia, kad išdegus vaškui lieka idealiai tinkantis arbatinei žvakutei žvakidė ar  indelis smulkiems daiktams laikyti.
Atsižvelgiant į mokinių amžių bei įgūdžius, turimas žinias ir galimybes priimti ir suvokti informaciją, programa yra pritaikoma skirtingų gebėjimų vaikams (mokiniams), parenkami temų bei lipdomų objektų sudėtingumo lygiai.
Išdekoruotus kūrinius po užsiėmimo mokiniai pasiima su savimi. Paslauga teikiama švietimo įstaigoje. Užsiėmimai vyksta atskirai kiekvienai klasei esant po 15-30 vaikų grupėje.


Edukacija skirta atkreipti dėmesį į perteklinį vartojimą ir išmokyti būdų, kaip galima prikelti savo turimą drabužį antram gyvenimui. Užsiėmimo metu bus naudojami savi arba iš atiduotuvės kabyklos surinkti drabužiai, mokomasi drapiruoti, dekoruoti, piešti, karpyti ir kitaip atnaujinti drabužį. Dalyviai bus supažindinami su mados pasauliu, greitu jo tempu ir kaip kiekvienas gali prisidėti prie pokyčių, ilgesnio vartojimo ir ekologijos. Tai aktyvus užsiėmimas, kurio metu vaikai ieškos sau reikalingų elementų, juos kurs, bus skatinami ieškoti savo individualaus stiliaus, kūrybiškai spręsti užduotį ir tuo pačiu diskutuoti, su kokiomis problemomis jie susiduria, kaip mato madą ir ką ji jiems reiškia, kokia galėtų būti ateities mada. Po užsiėmimo kiekvienas turės savo atnaujintą drabužį, bus susipažinęs su drabužio atnaujinimo technikomis ir galės jas pritaikyti kituose kūrybiniuose procesuose.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Ką pasiimtum į lagaminą, jei žinotum, kad tuoj sėsi į transatlantinį garlaivį, kuris tave nuplukdys į šalį, iš kurios galbūt niekada negrįši? Atverdami pirmųjų lietuvių emigrantų Amerikoje lagaminus – tarsi žvelgdami į svetimus gyvenimus pro rakto skylutę - bandysime atrasti jų gyvenimo istorijas šalyje, kuri nebuvo tokia svetinga, kaip rodėsi iš pasakojimų, sklandžiusių Lietuvos kaime. Kur kūrėsi Amerikos lietuvos, kieno sostinė buvo Šenandorius, kas nenuoramą Joną Šliūpą siejo su Teodoru Ruzveltu, kodėl jis save vadino lietuvybės apaštalu ir kodėl dažnai buvo sutinkamas „saliūnuose“? Tačiau visos naujo gyvenimo istorijos prasidėdavo Eliso saloje – vartuose į didžiųjų lūkesčių šalį. Tad sveiki atvykę!

Edukacijos dalyviams parengti trys lagaminai su skirtingo išsilavinimo, socialinės bei šeiminės padėties emingrantų daiktų komplektais, kuriuos analizuodami jie turės savarankiškai kelti idėjas ir jas tyrinėti, stengdamiesi interpretuoti daiktais perduodamą informaciją apie menamus personažus ir juos identifikuoti. Ne tiesiogiai, tačiau per asociatyviai vertinamus artefaktus pateikiama informacija galės būti iššifruojama tik keliant teorijas ir bendrai aptariant idėjas, toleruojant skirtingą požiūrį ir taikant duomenų apibendrinimą. Be to, kiekvienu lagamine esančiu daiktu koduojama atitinkama aptariamo personažo vertybinės sistemos dedamoji, todėl edukacijos dalyviams teks pateikti jų vertinimą per asmeninės vertybių skalės prizmę. Ketvirtasis - tuščias - lagaminas bus skirtas menamam emigrantui. Šį iššūkį priėmę edukacijos dalyviai rinkdami asociatyvių daiktų komplektą apmąstys savo emocinę (ne)išvykimo kainą, priežastis, moralinius barjerus, pilietinį tapatumą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Kviečiame patyrinėti M.K.Čiurlionio kosmosą – jo fantazijos sukurtas ir paveiksluose įamžintas žvaigždes, planetas, kitus dangaus kūnus. Susipažinę su M. K. Čiurlionio visatos paslaptimis, kursite savo įsivaizduojamą kosmoso paveikslą naudojant pastelės techniką, kuria pats dailininkas sukūrė daugybę savo šedevrų“.


Alytaus Jurgio Kunčino viešoji biblioteka

Trijų dalių edukacija ,,Emocijų kėdutė" yra skirta 5 - 6 kl. mokiniams. Edukacija orientuota į mokinių emocinio intelekto bei kritinio, analitinio ir kūrybiško mąstymo ugdymą.

Užsiėmimo metu, pasitelkus žaidimo formą, biblioterapijos, diskusijos ir reflektyviojo klausymo metodus, bus skatinama ieškoti kūrybiškų sprendimų įvairioms gyvenimo situacijoms, lavinami empatijos ir savirefleksijos įgūdžiai, mokoma atpažinti ir įvardinti savo emocijas bei atskirti skirtuma tarp logika ir emocijomis paremtų sprendimų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacijos dalyviai bus supažindinti su meteoritų atsiradimu Žemėje, jų klasifikacija. Kartu su edukatoriumi galės ne tik teoriškai, bet ir praktiškai susipažinti su meteoritais (apžiūrėti įvairių rūšių meteoritus), sužinos, kokių meteoritų į Žemę nukrenta daugiausiai. Dalyviams bus pateikti įdomiausi faktai apie nukritusius meteoritus Žemėje, nuo didžiausio – Afrikoje, iki rečiausių, randamų mūsų planetoje. Lietuvoje nukritusių meteoritų apžvalga.
Vizualiai pamačius meteoritus, dalyviai bandys atskirti jų tipus.
Edukacijos metu bus aptarti mikrometeoritai, kurių kiekvienas iš mūsų galime rasti aplink.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kultūrinė edukacinė programa - orientacinė ekskursija "Vilniaus sekliai"

Jeigu mėgstate mįsles, iššūkius, esate kūrybingi bei sumanūs, norite smagiai ir prasmingai praleisti laiką ir pažinti Vilnių ir jo pasislėpusias detales, nematytus ženklus, kiemelius, skulptūras ir simbolius – ši orientacinė pažintinė programa kaip tik Jums. Komandinių užduočių pagalba mokinius siekiama įtraukti į gyvą miesto tyrinėjimą, skatinti susieti dabarties sąsajas su praeitimi, plėsti intelektines moksleivio galias, ugdyti aktyvų, kūrybingą, atsakingą ir paveldą saugantį pilietį. Supažindinti su istorinius įvykius žyminčiomis vietomis, architektūros ir kultūros vertybėmis, meniniais elementais, istoriniais reliktais, jų išsaugojimu galimybėmis ir pritaikymu dabartyje. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, istorinis pasakojimas papildomas vizualine medžiaga. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


TVARESNIS PASAULIS: edukacinis renginys per konstravimą su LEGO

Bricks4Kidz® edukacinis renginys supažindins vaikus su tvarumu ir kultūriniu paveldu per konstravimą su LEGO.

Kas yra tvarumas? Kodėl svarbu mąstyti ir elgtis tvariai? Kaip tai veikia mus supantį pasaulį? Kokią reikšmę turi senųjų pastatų saugojimas, restauravimas tvarumui ir kultūros paveldui? Edukacinio renginio metu vaikai sužinos įdomių dalykų apie tvarumą, senųjų pastatų prikėlimą naujam gyvenimui, pasiners į smagų konstravimo procesą, kurio metu sukonstruos įvairius pastatus. Stiprinsime tvarią mąstyseną, sąmoningumą, bendradarbiavimo, komunikavimo įgūdžius, lavinsime gebėjimą priimti sprendimus, skatinsime kūrybiškumą per patyriminę veiklą.


Edukacija "Kerintis H. K. Anderseno pasaulis" (išvažiuojamoji)

Ar žinote, kas tituluojamas pasakų karaliumi? Tai – Hansas Kristianas Andersenas. Pasakų herojai, atkeliavę pas vaikus – Bjaurusis Ančiukas, Undinėlė su Ragana, Kaminkretys su Piemenaite, varlės su Coliuke ir kiti – skatins prisiminti pasakų istorijas ir jų mokomąsias prasmes. Ilgamečiai šio teatro aktoriai D. Krapikas ir L. Strazdauskienė padės suprasti, kokie
autoriaus gyvenimo įvykiai paskatino tokiai kūrybai. Patyrusių lėlininkų rankose, apgaubta menų sintezės, pasakos virs edukacijos pripildyta interaktyvia veikla.


Filmo kūrimo dirbtuvės „Dėmesio, filmuojam!“ (5–6 klasėms)

Kadangi, gyvename vaizdo kultūros laikais, todėl pasirinkta meno sritis - kinas - puikiai tinkanti priemonė kritiškai ir kartu savarankiškai vertinti aplinką, kasdienybę ir aktualijas Lietuvoje ir pasaulyje.  Dirbtuvėms vadovauja ilgametę edukacinių kino dirbtuvių patirtį turintis režisierius Antanas Gluskinas. Visa edukacijos veikla bus suskirstyta į tris dalis, kurių kiekviena atitiks filmo kūrimo etapą - pasiruošimą, filmavimą ir postprodukciją. Pirmajame filmo kūrimo etape - pasiruošime - dirbtuvių vadovas trumpos teorinės paskaitos metu pristatys pagrindinius scenarijaus rašymo taisykles bei kūrybnės grupės profesijų (režisierius, operatorius, garso režisierius, montažo, aktorius) funkcijas. Po paskaitos, moksleiviai pasiskirstys grupėmis (8-10 žmonės), kurios per nustatytą laiką kurs savo scenarijus pasirinkta tema ir pasirinkto žanro bei pasirinks kino profesijas, kurias norės išbandyti edukacijos metu. Pabaigę scenarijus, moksleiviai persikels į antrąjį filmo kūrimo etapą - filmavimą. Šio etapo pradžioje, vadovas trumpai papasakos apie vaizdo ir garso svarbą filme -supažindins su pagrindiniais kino gramatikos pagrindais: kameros pozicija ar filmavimo kampais, kadro dydžiais, garso takelio svarba, filmavimo aikštelėje esama tvarka..  Išklausę trumpą teorinį įvadą, moksleiviai savo išmaniaisiais įrenginiais (telefonai, planšetės) filmuos sukurtą scenarijų. Dirbtuvių vadovas po truputi pabūdamas su kiekviena grupe, padės filmavime savo pastebėjimais. Po filmavimo, bus trečiasis filmo kūrimo etapas - postprodukcija. Šio etapo pradžioje vadovas supažindins su montažo programomis bei pagrindais. Po to moksleiviai, padedami vadovo arba patys savo turimais įrenginiais, montuos savo filmą, ieškos jam tinkamos muzikos ar garsų, tinkamos spalvinės gamos. Kai montažas bus baigtas, edukacijos dalyviai peržiūrės sukurtus filmus bei juos aptars tarpusavyje - kas pavyko, o kas nelabai.  Moksleiviai savo filmus kurs mokyklos teritorijoje - viduje ir/ ar lauke.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Bibliotekoje į laisvę ištrūko magiški užmaršties kerai, užbūrę visus miesto gyventojus, jie ėmė skrajoti padebesiais.
Vienintelis būdas juos išgelbėti – Kvapų bibliotekoje atrasti ir  pagaminti kvapą, kuris padės jiems sugrįžti į tikrovę. Tam, kad galėtumėt šią užduotį įvykdyti, prireiks visos komandos pastangų ir geros uoslės! Jūsų užduotis –  sekti paskui teisingą aromatą, atrasti receptą ir jį, kaip tikriems paslaptingiems vaistininkams, pagaminti. Tačiau viskas ne taip paprasta, kaip gali pasirodyti, nes jūsų magišką kelionę lydės šifrai, kodai ir nežinomi kvapai.

Ši edukacija – tai komandinis literatūrinis žaidimas. Vienoje komandoje dalyvauja bent 3 vaikai.

Užsiėmimo trukmė: 60 min.

Užsiėmimas skirtas: 6-8 kl. mokiniams.


Grafo B. H.  Tiškevičiaus fotografijos pamokos

Grafas Benediktas Henrikas Tiškevičius yra be jokios abejonės geriausiai žinomas Raudondvario dvaro valdytojas, savo vardą išgarsinęs per fotografiją ir tolimas keliones. Kelionių metu išlipęs į krantą B. H. Tiškevičius niekada nesiskirdavo su fotoaparatu. Fotografija buvo grafo aistra. Nors Tiškevičiaus gyvenimas yra ne kartą aprašytas spaudoje ar moksliniuose straipsniuose, daug jo ilgo gyvenimo detalių šiandieną yra dar mažai žinomos. Svarbiausiu faktu, liudijančiu jo ekspedicijas ar kasdienybę, vis dar lieka pačio grafo darytos fotografijos, kurių dauguma dėl karų, konfliktų ar kitų istorinių stichijų buvo sunaikintos arba išblaškytos po visą pasaulį. Nieko keisto, kad 1993 m. viename Paryžiaus sendaikčių turguje rastos Benedikto Henriko Tiškevičiaus nuotraukos tapo tikra sensacija. Iki tol nematyti vaizdai atgaivino užmiršto Vialos ir Raudondvario dvaro istoriją. Išaugo ne tik susidomėjimas senaja fotografija, bet ir pačiu fotografu. Tik 2018 metais, kai viename internetinių aukcionų netikėtai pavyko surasti penkias autentiškas nuotraukas, muziejui pavyko jas įsigyti. Tai buvo pirmieji B. H. Tiškevičiaus darbai muziejaus fonduose. Nuo 1993 m. tai buvo didžiausias, kada nors rastas grafo darytų nuotraukų rinkinys. Gausiai padidėjusi muziejaus kolekcija dabar yra didžiausia ir vertingiausia Lietuvoje. Šiuose, nepaprastai vertinguose vaizduose, užfiksuota tai, apie ką buvo galima paskaityti tik užrašytuose pasakojimuose ar inventoriuose. Iki šiol nebuvo žinoma koks buvo tiltelis per upelį, tekantį raguvoje, ar kaip atrodė keltas per Nevėžio upę. Atrastos fotografijos leidžia naujai pažvelgti ir į asmeninį grafo Tiškevičiaus gyvenimą. Jose gausu įamžintų akimirkų iš pasivaikščiojimų po parką bei medžioklės scenų. Taip pat nepaprastai įdomūs vaizdai iš kelionės po Prancūziją, kurioje grafą lydėjo pirmoji jo meilė Izabelė Fero. Kviečiame atvykti į Kauno rajono muziejų Raudondvario dvare ir pasinerti į kūrybinį procesą. Su savimi turėkite mobilųjį telefoną.


Edukacinis užsiėmimas „Pasakų istorijos“

Edukacinį užsiėmimą „Pasakų istorijos“ sudarys trys dalys. Visų pirma, dalyviai bus supažindinami su pasakų Europoje ištakomis, taip pat ir su kitų pasaulio šalių pasakų rinkiniais – „Tūkstantis ir viena naktis“, „Kaukazo pasakos“, „Japonų pasakos“ ir kt. Bus pristatoma lietuvių pasakojamoji tautosaka, tokie svarbūs jai žmonės kaip S. Daukantas, J. Basanavičius, J. Balys, A. Giedrius, parodomos bibliotekoje saugomos jų senosios pasakų knygos, paskaitoma pasakų pavyzdžių. Susipažinę su senaisiais tekstais, mokiniai komandose kurs savo pasakas. Burtų keliu išsitraukę lapelius su pasakų veikėjais, vieta ir kt., mokiniai turės juos panaudodami sukurti savo pasakas. Ant lapelių edukacinio užsiėmimo dalyviai ras nuspėjamų ir netikėtų pasakų elementų, tad tikrai prireiks pasitelkti kūrybiškumą, o kiekviena sukurta pasaka bus unikali. Dirbant komandose pasakos bus užrašomos, o edukacinis užsiėmimas baigiamas kūrinių pasidalinimu ir draugišku jų aptarimu.


Edukacinė programa skirta ugdyti pažinimo ir menines kompetencijas per vilnos vėlimo amatą, atskleisti mūsų krašto išskirtinumą, neišsenkantį kūrybiškumą. Edukacinio užsiėmimo metu mokoma tradicinio vilnos vėlimo šiltu vandeniu ir muilu, demonstruojami tiek šiuolaikinių veltinio darbų, tiek senųjų dirbinių pavyzdžiai. Kalbama apie avių ir vilnos reikšmę tradicinėje kultūroje. Supažindiname su muziejinių eksponatų pavyzdžiais: avikirpėmis žirklėmis, verpimo rateliu, audimo staklėmis. Užsiėmimų metu dalyviai sužino, kaip ir kodėl vilna veliasi, paaiškinama daug paslapčių, kurias pradedantis velti privalo žinoti. Praktinės dalies metu mokomės sudėlioti vilną, maišyti spalvas, velti rutuliukus šlapiuoju būdu. Gaminame smulkius vilnos gaminius, aksesuarus, papuošalus. Pertraukėlės metu žaidžiamas judrus žaidimas.


Šmuglerių pramintais takais. Ostpreusen, Bitenai per Lompenus

Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas:
Supažindinti užsiėmimo dalyvius su spaudos draudimo laikotarpiu Lietuvoje ir knygnešių veikla, tapusia liaudišku
lietuvių tautos kovos dėl savosios spaudos ir kalbos simboliu. Uždaviniai.
1. Mokiniai galės pajausti ir suprasti su kokiais
sunkumais ir pavojais susidurdavo knygnešiai.
2. Dalyviai gilins savo žinias apie Mažąją Lietuvą, jos istoriją.
3. Įgytas žinias pritaikys praktiškai atlikdami užduotis pateiktas „Knygnešio maišelyje“.
Dalyvaudami užsiėmime mokiniai sužino, kaip knygnešiai atkeliaudavo į Bitėnus pas spaustuvininką Martyną Jankų, kur apsistodavo jo sodyboje, kokius spaudinių nešulius jiems spaustuvininkas paruošdavo. Išgirsta pasakojimą apie „knygnešių motina“ vadintą Anę Jankuvienę, kurią knygnešiai taip titulavo už jos nuoširdų rūpestį jais. Mokiniai sužinos kaip mažoji Elzikė (M. Jankaus dukra) pagelbėdavo mamai. Rodomas filmas „Knygos kelias Žemaitijoje“ supažindina mokinius su lietuviškos spaudos draudimo laikotarpiu vykusia spaustuvine veikla Mažojoje Lietuvoje ir Žemaitijoje. Po to užsiėmimo dalyviai turi galimybę apžiūrėti autentišką draudžiamų lietuviškų spaudinių sandėlį, buvusį Martyno Jankaus klėties rūsyje.  „Knygnešio maišelyje“ pateikiamos užduotys privers kiekvieną dalyvį panaudoti užsiėmimo metu įgytas žinias, jas įtvirtinti.
Užsiėmime kviečiame mokinius patirti knygnešių išgyvenimus, pažinti vietoves, susijusias su knygnešių veikla. Susipažinti su spaustuvininko, Mažosios Lietuvos patriarcho, Martyno Jankaus atliktais žygiais lietuvybės žadinimo, skatinimo ir puoselėjimo darbuose. Diskutuosime apie svarų ir svarbų jo indėlį į lietuviškos spaudos, kalbos ir kultūros sklaidą.


Magiškos porceliano dekoravimo dirbtuvės

Kviečiame į kupiną paslapties ir kūrybos pamoką - porceliano  dekoravimo dirbtuves. Daug susidomėjimo ir puikių įvertinimų sulaukiantis užsiėmimas įtrauks į susitelkimą, atsipalaidavimą skatinanti procesą. Vaikai kviečiami į patyriminę pamoką, kurios metu susipažins su porceliano dekoravimo technikomis, metodais. Daug kruopštumo ir susikaupimo reikalaujantis kūrybinis piešimo procesas padeda geriau sutelkti dėmesį, moko nusiraminimo technikų, padeda geriau pažinti save, o savitai papuoštas puodelis arba lėkštė kaskart suteikia džiaugsmo ir didina pasitikėjimą savo jėgomis.
   Piešimo technikos ir temos skirsis priklausomai nuo dalyvių amžiaus, nuo gamtos vaizdavimo jauniausiems iki sudėtingesnių raštų, mandalų kūrimo - vyresnių klasių moksleiviams. Sakoma, kad mandala tai - sielos gelmių piešinys. Nuo seno plačiai paplitęs rytų šalyse, mandalų piešimas išpopuliarėjo ir vakarų pasaulyje, kaip susitelkimą, nusiraminimą, būvimą čia ir dabar skatinantis procesas. Skubančioje visuomenėje, įtakojami ekranų ir socialinių medijų, vaikai kaip niekad patiria daug streso, todėl kruopštus piešimo procesas padeda valdyti mintis, emocijas, gerina koncentraciją ir gebėjimą išlaikyti dėmesį ilgiau.

Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Proceso drama - interaktyvi veikla grupėse, kuomet kurdami dalyviai įsisavina informaciją. Bendrai kurdami situacijas, veikdami savo sukurtose istorijose išgyvens personažų emocijas ir jausmus. Lavins viešo kalbėjimo įgūdžius. Įsisavins žinias veikdami praktiškai (būdami procese).Visa informacija yra gauta ir surinkta bendradarbiaujant su Lietuvos Caritas, Nacionaline asociacija prieš prekybą žmonėmis ir Šventosios Mortos Grupe.


Lietuvos fotomenininkų sąjungos Kauno skyrius

Plati ir įvairiapusiška Kauno fotografijos galerijos parodų programa suteikia galimybę susipažinti tiek su Lietuvos, tiek su užsienio autorių kūryba. Apsilankymas galerijoje prisidės prie fotografijos, kaip svarbaus Lietuvos ir pasaulio kultūros dėmens suvokimo įtvirtinimo. Užsiėmimą papildantis momentinės fotografijos proceso analizavimas ir eksperimentai su juo leidžia gyvai pamatyti fotografinių procesų veikimo principus, raidą ir galimybes. Šis užsiėmimas neapsiribos tik ekspozicijos pristatymu – mokiniai bus plačiau supažindinami su momentinės fotografijos istorija. Momentinė fotografija (instant photography) ir jos estetika padarė didžiulę įtaką vizualiajai istorijai ir šiandienos vizualinei kultūrai – „Instagram“ estetikai, skaitmeninės fotografijos filtrams ir pan. Moksleiviai bus supažindinami su momentinės fotografijos pagrindais ir veikimo principu, o vėliau galės išbandyti eksperimentus su šia technika. Bus siekiama skatinti dialogą su edukacijos dalyviais, taip juos įtraukiant ir sukuriant priežastį įsigilinti į parodos vaizdus, idėją ir momentinės fotografijos veikimo principus. Fotografija yra medija, kuria gali būti pasakojamos įvairiausios vaizdinės istorijos todėl priklausomai nuo parodos turinio, įgautos žinios gali liesti ne tik fotografiją, bet ir kitas temas.


Saulės sušildyti, rankų nuglostyti (šiaudelių pynimas ir rišimas)

Edukacijos metu dalyviai bus supažindinami su žemaitiškojo regiono etnokultūriniu palikimu. Edukacinė programa orientuota ne tik kaip informacijos sklaida, supažindinanti su pynimo iš šiaudelių tradicija ir jų panaudojimo papročiais, bet ir išmokanti paruošti šiaudus vėrimui ir rišimui. Renginio metu supažindinama kada šiaudus nupjauti, kaip išdžiovinti, sulyginti. Praktinio užsiėmimo metu moksleiviai išmoks pasigaminti paprastesnius ir sudėtingesnius šiaudinius suvenyrus. Mažiausieji (1-4 kl. ) užsiėmimo dalyviai išmoks surišti šiaudinę gėlytę, angelėlį, ežiuką, vyresni (5-8 kl.) bus pamokomi sudėtingesnių darbelių - pinti saulutę, paukštelį, suverti reketuką. Tikimasi, kad šių edukacinių užsiėmimų metu įgyti įgūdžiai ir žinios ne vienam mokiniui taps laisvalaikio užimtumo įdomia veikla, kuriant renginio scenografiją, puošiant klasę Kalėdoms, ruošiantis Velykoms ar klaidžiojant po laukus ir renkant šiaudus. Ši veikla prisidės prie etninės kultūros paveldo išsaugojimo bei gyvosios tradicijos tęstinumo.


Edukacinės programos „Sveikatingumas Druskininkuose“ metu dalyviai (1-4 kl. mokiniai) sužinos apie kurorte taikomas terapijas, glaustai susipažins su miesto sveikatinimo istorija bei jo kultūrą formavusiomis asmenybėmis. Skaitmeninėje edukacijos „Sveikatingumas Druskininkuose“ kelionėje apjungiamos visos keturios gamtos stichijos – oras, vanduo, ugnis ir žemė, todėl sveikatos reikia semtis iš gamtos, kurioje naudojami šie pradiniai elementai, sukūrę žemę ir sudarantys jos egzistencijos pagrindą. Laikas, praleistas medžių šlamesy ar saulės nutviekstame paplūdimy, - vienas iš sveikatingumo veiksnių. O kokie kiti? Pasitelkus interaktyvias priemones, edukacijos dalyviai varžysis viktorinoje ir kurs sveikatingumo parko maketus. Smulkiajai motorikai, kūrybiškumui ir tarpusavio bendradarbiavimui lavinti sukurtą sveikatingumo parko maketą dalyviai pasiims su savimi. Kaip žinia, Druskininkų parkai visais laikais buvo garsūs juos kūrusių asmenybių vardais, inovatyviomis idėjomis ir net revoliuciniais metodais, padedančiais stiprinti žmogaus bei gamtos ryšį. Įtraukiančios praktinės užduotys, atliekamos, naudojantis išmaniaisiais „Išmani klasė“ įrenginiais, ne tik papildys gautas sveikatingumo žinias, bet ir suteiks pozityvumo, skatins pastabumą, lyderystę, kritinį mąstymą, emocinį raštingumą, mokys komandinio darbo ir patenkins vaikų saviraiškos poreikius.


Tėvynės DNR.  Pilietinis edukacinis koncertas su Aiste ir Roku

Dainų autoriai ir atlikėjai Aistė Smilgevičiūtė ir Rokas Razdevičius kviečia į edukacinį koncertą – pokalbį Lietuvos laisvės kovų tema.
Aistė ir Rokas gyvai pritardami gitara atliks dainas iš Lietuvos partizanams skirto albumo „Broliai“,  taip pat pakvies moksleivius dainuoti kartu, patirti bendro dainavimo jėgą. Muzikuojantys moksleiviai (grojantys gitara, fortepijonu ar kitu instrumentu, dainuojantys solo ir chore ar pan.) bus kviečiami iš anksto pasiruošti ir kartu atlikti dainų.  Pagrindinis koncerto - edukacijos tikslas - stiprinti mokinių pilietiškumą, tvirtinti tapatybės suvokimą, neformaliu būdu pagilinti jų istorines žinias, paskatinti apgalvoti savo asmeninį santykį su šiuo Lietuvos tarpsniu. Šis koncertas itin aktualus švenčiant valstybės Nepriklausomybės sukaktis, ar pagal programą nagrinėjant laisvės kovų temas. Atlikėjai taip pat papasakos apie patį dainos kūrimo procesą, įkvėpimo šaltinius, pakvies susidomėjusius sukurti dainą ir ją prieinamomis priemonėmis įrašyti.
Tikimės, kad mokiniai bus paskatinti giliau domėtis tautos istorija, suvokti, kad jos praeitis gali būti įkvėpimo šaltiniu šiandien, bus sužadintas jų kūrybiškumas ir sukurs dainą patys.
Atlikėja Aistė Smilgevičiūtė ir kompozitorius Rokas Radzevičius – bene ilgiausiai gyvuojančios Lietuvos roko grupės „Skylė“ vedliai, daugybės muzikinių albumų ir programų autoriai, didžiulę koncertinę patirtį turintys atlikėjai.


Edukacinė ekskursija „Viduramžių Kauno pirklio istorijos“

Kokia yra Kauno miesto įsikūrimo istorija? Ar žinot, kad Kaunas – vienintelis Hanza miestas Lietuvoje, o viduramžiais čia virė prekyba ir plušo amatininkai? Kokios prekės buvo parduodamos? Kuo pasižymi gotikos architektūros stilius? Kokie likę šio stiliaus pastatai Kaune? Ar yra Kaune valdovų rūmai? Atsakymus į šiuos ir kitus klausimus išgirsite ekskursijos „Viduramžių Kauno pirklio istorijos“ metu. Pagrindinis edukacinės ekskursijos tikslas – interaktyviais metodais supažindinti moksleivius su Kauno istorija viduramžiais. Edukacinės ekskursijos uždaviniai: pateikti įdomių faktų apie Kauno miesto susikūrimą; sudominti mokinius gotikinės architektūros elementais; perteikti viduramžių Kauno miestiečių kasdieninio gyvenimo ypatumus; pasitelkiant mokinių pastabumą, įtraukti juos į miesto ir istorijos tyrinėjimą bei ieškoti teisingų atsakymų į pateikiamus klausimus. Ekskursijose naudojami metodai: gyvas pasakojimas istorinėje aplinkoje (Kauno senamiestyje), papildomas temine vizualine medžiaga (architektūros pavyzdžiai, archyvinės nuotraukos), garsiniais elementais (išgirstama viduramžiais grota muzika) ir interaktyviomis užduotimis, klausimų atsakymų žaidimais, žemėlapio pažinimu. Siekiama, jog po ekskursijos mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie Kauno miesto įsikūrimą ir jo istoriją viduramžiais, gebėtų atpažinti įvairius istorijos ir kultūros elementus, suvoktų išlikusias vertybes, būtų motyvuoti toliau tyrinėti tiek Kauno, tiek savo gyvenamosios vietovės aplinką.


Viešoji įstaiga Gyvenimo ir tikėjimo institutas

Kviesime mokinius į XIX a. pradžios saloną, kurio šeimininkė (gidė) papasakos apie A. Mickevičiaus asmenybę bei jo laikotarpio etiketą ir bendravimo kultūrą, edukacijos dalyvius įtraukdama į diskusiją. Šeimininkė pasiūlys pažaisti kelis salono žaidimus „Mickevičiaus stiliumi“: pirmiausiai iš pabirusių eilėraščių posmų dalyviai turės sudėti vientisą A. Mickevičiaus eilėraštį, paskui susiskirstę grupelėmis dalyviai stos į poetų dvikovą, kurioje jie kurs ketureilius ir varžysis, kurios grupės ketureilis geresnis. Jeigu dalyviai dar bus nepasisotinę salono pramogų, šeimininkė pasiūlys sužaisti populiarų ano meto žaidimą – šaradas, kurių metu reikės atspėti scenas iš A. Mickevičiaus kūrinių ar net jo paties gyvenimo. Taip pat bus šokamas smagus 19 a. šokis. Šia edukacija siekiama dalyviams atskleisti visai kitokias Adomo Mickevičiaus gyvenimo spalvas, apie kurias galbūt nekalbama arba kalbama mažai mokyklose per pamokas.


Pažink pasaulio instrumentus. Instrumentai, įtraukti į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą (5-8 kl.)

Muzikos instrumentai gali būti kartais kaip žmonės: gali augti, populiarėti arba išnykti. Kad ypatingą kultūrinę muziką ir instrumentus puoselėtume ir saugotume, jie yra įtraukiami į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą. Saulius Petreikis, populiarus Lietuvos multiinstrumentininkas, yra sukaupęs senovinių instrumentų kolekciją, išmano skirtingas muzikavimo tradicijas ir net dainavimo technikų ypatybes. Norima mokiniams pristatyti šią muzikinę kultūrinę programą, kad primintų tiek mokiniams, tiek mokytojams, kokie instrumentai yra nykstančios rūšies, kodėl gali išnykti ir kaip juos galime išsaugoti.


“Surask savo džiazą” – tai nuotolinis tradicinio džiazo muzikos koncertas, tiesiogiai transliuojamas  iš muzikanto studijos, taip pat papildytas edukacinėmis veiklomis bei multiinstrumentalisto Remio Rančio pasidalinimu patirtimi apie savo kūrybinį kelią. Mokiniai bus supažindinami su džiazo muzikoje populiariais instrumentais: soprano saksofonu, alto saksofonu, baritoniniu saksofonu, pianinu, fleita, melodionu, gitalele bei perkusija. Trumpai pristatoma šių instrumentų kilmė bei išskirtinės jų savybės bei pritaikymas džiazo stiliaus muzikoje. Koncerto repertuare skamba ir originalios R. Rančio kompozicijos, ir laiko patikrinti klasikinio džiazo muzikos kūriniai, kuriuos grojo garsiausi JAV bei Lietuvos tarpukario orkestrai. Taip pat edukacijos metu pristatomi garsūs JAV džiazo kūriniai, kuriuos Lietuvos muzikantai savitai interpretuodavo ir atlikdavo lietuvių kalba. Edukacijos tikslas – supažindinti mokinius su džiazo muzikos kilme, raiškos būdais, muzikos instrumentais ir taip pat jiems suteikti galimybę išbandyti įvairias ritmines kompozicijas, improvizuoti, siekiant  lavinti ritmo pojūtį, koordinaciją bei pasitikėjimą savimi.

Edukacijos esminė žinutė, kad kūrybingai panaudojus net ir labai paprastą muzikos instrumentą, galima sukurti ne kasdienines patirtis ir tapti laisvesniais, improvizuoti gebančiais individais.

Remis Rančys – Lietuvos ir tarptautinėje muzikos scenoje puikiai žinomas muzikantas,  multiinstrumentalistas, džiazo kūrėjas bei edukatorius. Jis taip pat užsiima edukacine veikla – per daugiau nei penkerius metus Lietuvoje bei užsienyje R. Rančys surengė apie 200 muzikos edukacinių užsiėmimų vaikams ir suaugusiesiems.


Kūrybinės gaminio-žaidimo dirbtuvės, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Kryžiukai-nuliukai". Jo metu pristatomas žaidimas, jo taisyklės ir suteikiama galimybė patiems išbandyti praktiškai, t. y. kiekvienam susikurti savo žaidimą. Pamokoje piešiama, liejami dažai, dekoruojamas medžiaginis maišelis, piešiame žaidimo lenta, sukuriamos medinės savito dizaino "figūrėlės". Gal Jūsų kryžiukai, nuliukai taps augalu ar gyvūnu, ženklu, o gal dar kuo? Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą kelioninį žaidimą, kuris džiugins ne vienerius metus, bus lengvai transportuojamas, detalės nepasimes. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Neturint dizaino ar tapybos pagrindų, galima sukurti labai gražų žaidimą.


Spektaklis-koncertas „Neišmoktos pamokos“ pasieks mažesniuose Lietuvos miestuose (pavyzdžiui, aplink Panevėžį esančiuose miestuose ir miesteliuose) esančią gimnazistų auditorija. Spektaklyje-koncerte gyvai grojanti muzikos grupė „Colours of Bubbles“ pritrauks į teatrą jaunimo auditoriją, paprastai nesilankančią teatre ir ši auditorija susidomės šiuolaikiniu teatru.


Edukacija, skirta poetei Juditai Vaičiūnaitei ir jos kūrybai, kviečianti giliau ir plačiau pažinti poetės pasaulį, kūrybą ir ją įkvėpusias Vilniaus vietas bei istorines Lietuvos asmenybes. Moksleiviai susipažins su poetės biografija, šeimos nariais, kūrybos raida ir plėtra. J. Vaičiūnaitės kūrybos pažinimui bus pasitelktas jos eilių skaitymas prie būtent tų objektų, kurie minimi eilėse. Eilėraščiai skambės prie senamiesčio sienų, Vilniaus universiteto ansamblio, prie barokinių Vilniaus bažnyčių, skvereliuose ir parkeliuose, kuriuose prieš kelias dešimtis metų buvo galima sutikti ir pačią poetę.
Edukacija skirta 11-12 klasės moksleiviams, jos trukmė apie 2 val. Vieta: Vilniaus senamiesčio viešos erdvės.


Jums patinka puoštis? O ar žinote, kad kai kurie papuošalai turi ne tik estetinę paskirtį, bet ir apsauginę? Nuo seno žmonės tikėjo, kad esama daiktų, nešančių sėkmę – amuletų. Seniau jie buvo gaminami iš gintaro, molio ar kaulo ir puošiami įvairiais simboliais ir ornamentais. Kiekvienas simbolis turėjo savo reikšmę – vieni reiškė saulę, kiti – gyvybę ar ugnį. Ateikite ir sužinokite senovės baltų simbolių reikšmes ir susikurkite sėkmę nešantį amuletą!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Užsiėmimų metu susipažinsite su vienu iš seniausių pynimo iš vytelių amatu. Pamatysite dirbinius pintus įvairiais būdais. Sužinosite  kaip paruošti vyteles pynimui, kad jos būtu lanksčios ir nelūžtų. Pabandysite paprastuoju pynimo būdu nusipinti po mažą suvenyrą, paukštelį ar žuvytę. Užsiėmimą ves tradicinių amatų meistrė, puoselėjant vytelių pynimo amatą Birutė Šinkūnienė.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Tikslas – supažindinti dalyvius su juostų audimo tradicija bei praktika. Uždaviniai: supažindinti su juostų audimo amatu ir tradicija; aptarti juostų panaudojimą tradicinėje kultūroje ir šiais laikais; išsiaiškinti pagrindines juostų rūšis, jų gamybos būdus ir įrankius; suteikti praktinio audimo galimybes. Edukacinio užsiėmimo metu taikomi metodai: demonstravimas; aktyvus klausymas, klausimai ir atsakymai, pokalbis, praktinė veikla (priklausomai nuo pasirinkimo, individuali arba komandinė). Su grupe dirba 2–3 muziejininkai-edukatoriai. Edukacinį užsiėmimą sudaro pažintinė ir praktinė dalys. Pažintinė dalis vyksta muziejaus etnografinėje ekspozicijoje tarp autentiškų ir intriguojančių muziejuje saugomų kultūros objektų. Šioje dalyje aptariame juostų audimo tradicijas, istorinį ir kultūrinį šio amato kontekstą Lietuvoje ir pasaulyje, tyrinėjame juosteles tam, kad sužinotume jų rūšis, audimo būdus ir įrankius. Visą grupę įtraukiančios diskusijos metu aiškinamės amato pažinimo, išsaugojimo svarbą ir galimybes jį kūrybiškai pritaikyti šiais laikais. Po to persikeliame į edukacinę klasę, kur vyksta praktinė audimo dalis. Praktinėje dalyje kalbėsimės apie spalvų derinimą, dalyviai ugdys kūrybiškumą rinkdamiesi spalvų derinius. Edukacinės programos metu išmokstama pinti, austi arba vyti juosteles. Priklausomai nuo dalyvių amžiaus galima rinktis vieną šių būdų: virvelių vijimo (komandinė veikla) – 1–4 klasių mokiniams; pintinių juostelių pynimo (individuali veikla) – 3–4 klasių mokiniams; beraščių juostelių audimo skietais (individuali veikla) – 4 klasės mokiniams. Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas dalyvis pasipuošia savo rankų darbo juostele.


Grokim, šokim! 1-4 kl. išvykstamasis (Kauno m. ir Kauno raj.)

Kviečiame į nuotaikingą ir įspūdžių kupiną edukacinį užsiėmimą, kuriame įsisuksite į siautulingą šokio sūkurį! Užsiėmimo metu sužinosite, kuo šokių tradicija Lietuvoje buvo tokia svarbi kultūros raidai, išmoksite tradicinių šokių bei ratelių pagrindus, sužinosite, kuo skiriasi tautiniai ir stilizuoti šokiai. Taip pat, užsiėmimo dalyviai išmėgins tradicinius muzikos instrumentus ir sukurs nenustygstančią kapelą, o visas žinias užtvirtinsime interaktyvioje viktorinoje.
Edukatorius turi patirties vedant užsiėmimus asmenims su regos, proto negalia. Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.
Išvykstamoji paslauga teikiama tik tokiu atveju, jei grupė ne mažesnė nei 18 vaikų.
Sudomino? Kviečiame užsisakyti ir išmėginti!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Sveiki gyvi atvykę į šimtmečių istoriją skaičiuojantį Raudondvario dvarą. Aš, grafienė Klara Elžbieta, pristatysiu jums vieną ryškiausių dvaro valdytojų-Benediktą Henriką Tiškevičių, ambicingą, dosnų, azartišką grafą, turėjusį subtilų humoro jausmą ir puikų meninį skonį.
Viena didžiausių aistrų jo gyvenime buvo kelionės po pasaulį ir fotografija. Grafas Benediktas Henrikas šiandien kviečia ir jus leistis į įspūdžių kupiną kelionę. Jos metu pažinsite ne tik Raudondvario dvaro istoriją, bet ir pakeliausite po tolimiausius pasaulio kraštus. Kraustydamasis į vieną iš savo dvarų Prancūzijoje, kažkur Raudondvario pilies prieigose grafas paliko savo kelionės lagaminą.
Kalbama, kad viduje daug vertingų daiktų, tačiau dar niekam nepavyko jo aptikti. Smalsu, kas gi slepiasi lagamine?

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ko gero vienintelis gyvūnas šioje planetoje, kuris yra taip plačiai paplitęs ir taip plačiai gali būti naudojamas- tai yra avis. Tai ir gyva žoliapjovė sodyboje, maisto šaltinis, o jau avies vilna tai yra ekologiškas bei atsinaujinantis žaliavos šaltinis kuris yra panaudojamas labai plačiai. Iš jos gaminami siūlai mezgimui, audimui, techniniai veltiniai bei audiniai. Taip pat nuo seno pastebėtos vilnos velimosi savybes. Veliama gali būti viskas: apavas, apranga, rankinės, kepurės, aksesuarai. Taip pat veltinis yra naudojamas ir interjere. Gaminami paveikslai, kilimai. Vilna netgi yra naudojama statybose-dedama tarp rąstų, statomi net patys namai -jurtos. Įterpus vilną į žemę, ji panaudojama kaip trąša augalams. Iš avies kailių siuvami kailiniai, kepures. O ar žinojote, kad avys yra tikrai ne vienintelis gyvūnas žemėje nuo kurio yra kerpama vilna? Ar kada matėte gyvai kaip yra kerpama avis? O gal smalsu būtų tai išmėginti patiems? Norite pamatyti kaip nukirpta vilna yra perdirbama? Norėtumėte patys išmėginti senovinį autentišką vilnos karštuvą? O gal norėtumėte patys pasigaminti autentišką suvenyrą iš vilnos? Norite pasisemti gerų emocijų bei turiningai praleisti laiką tarp alpakų ir kitų vilną auginančių gyvūnų? Visą tai ir dar kai ką daugiau pamatysite ir patirsite atvykę į edukacinę programą “Vilnos Kelias“. Edukacijos metu dalinamės su Jumis žiniomis bei sukaupta patirtimi apie vilnos apdirbimo amatą. Susipažinsime su vilna ir iš jos patys savo rankomis pasigaminsite mielą suvenyrą. Pamatysite bei išmėginsite Lietuvoje pagamintas senovines vilnos karšimo stakles, kitus naudojamus vilnos apdirbimo įrenginius. Mūsų ūkyje pamatysite vilną auginančius gyvūnus (avis, alpakas, triušius ir pan.) bei kartu išmėginsime visus vilnos perdirbimo etapus nuo avies kailio kirpimo iki kol gaunamas išbaigtas gaminys. Atvykite pas mus, smagiai ir naudingai praleisime laiką!


Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Paslaugos dalyviai supažindinami su veltinio istorija, su etnine kultūra ir jos tradicijomis, su Akmenės krašto etninės kultūros būdingais bruožais, gyvai apžiūri eksponatus etnografinėje ekspozicijoje, išrenka mūsų kraštui būdingas spalvas tautodailininkų kūrybiniuose darbuose, susipažįsta su vilna ir kitomis kūrybiniam darbui reikalingomis priemonėmis, stebi demonstravimo procesą, imasi kūrybinio proceso, diskutuoja kurdami apie medžiagiškumą ir galimybes, surengia parodą, ją aptaria ir fiksuoja, galvoja apie tęstinumo galimybes ir kas paliko didžiausią įspūdį paslaugos metu.


Edukacinis užsiėmimas ,,Užgavėnių špuosa"

Atvykusieji į Žemaitijos nacionalinį parką Platelių dvaro sodybos arklidę galės susipažinti su Užgavėnių šventės šventimu,
kaukėmis, tradicijomis, papročiais ir kulinariniu paveldu šventės metu. Dalyvaujantys edukaciniame užsiėmime turės
galimybę pajusti šios šventės ypatumus ir linksmybes. Susipažins su tradicinėmis Užgavėnių kaukėmis, jų autentiškumu,
gamyba, reikšmėmis ir jų paskirtimi. Edukacinės programos metu bus atliekamos įvairios viena už kitą įdomesnės praktinės
užduotys. Sužinos, kaip prasidėdavo ir kaip baigdavosi šventė. Išmoks dainų ir šokių, pagal Užgavėnių tradicijas aprengs ,,
Morę", patys sudalyvaus Užgavėnių šventės vaidinime užsidėję tradicines kaukes, sužinos kodėl buvo svarbu suptis supyne ir
patys galės pasisupti, save įsivertins socialinių tinklų emocijomis ,,šypsenėlėmis", bus galimybę nusifotografuoti, susipažins su kulinariniu paveldu skirtu šventei ir padegustuos Užgavėnių mielinių blynų su arbata.


Nuo seno šiaudiniai sodai buvo svarbi tautos kultūros dalis, o šiaudas lydėjo žmogų nuo pat gimimo iki jo mirties. Šio edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su senuoju šiaudinių sodo rišimo amatu, šiaudinių sodų pynimo papročiais, jų paskirtimi ir simbolika, sužinos, kaip tinkamai paruošti šiaudus. Įgytas žinias dalyviai panaudos savo rankomis rišdami šiaudinio sodo elementą, kurį galės parsinešti į namus. Kruopštus sodo rišimo darbas skatins dalyvių kūrybiškumą ir saviraišką, ugdys kantrybę bei kritinį mąstymą.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinės programos dalyviai pasitinkami prie sodybos vartelių, palydimi iki namo, per tą laiką užmezgamas ryšys su atvykusiais, jie spėja prisistatyti, iš kur atvyko, ar pirmąkart. Namo viduje edukatorė parodo ekspoziciją, trumpai apibūdina Didžiulių šeimos narius, sodybos šeimininkus – knygnešius, šviesuolius, bendravusius su įžymiais šio krašto žmonėmis, sukaupusius didžiulę lituanistinę biblioteką. Vaikai apžiūri „Aušros“ numerius, pažymėtus S. Didžiulio bibliotekos ženklu, sužino apie tolimesnį bibliotekos likimą. Suteikus vaikams žinių, jie pakviečiami į edukacinę erdvę su išlikusiais autentiškais kambario baldais – stalu, komoda, laikrodžiu. Susėdus aplink stalą, ant kurio kadaise buvo skirstyta knygnešių atgabenta spauda, vaikai išklauso trumpą spaudos draudimo laikotarpio apžvalgą, išnagrinėjamas stendas, kuriame užfiksuotas knygų kelias nuo spaustuvių Mažojoje Lietuvoje iki Griežionėlių, pažymėti pagrindiniai spaudos draudimo momentai, knygnešių pavardžių išsaugojimas Knygnešių sienelėje prie Kauno Vytauto Didžiojo karo muziejaus, bando įsiminti Petro Vaičiūno posmą – Knygnešių sienelės įvardijimą. Praktinių užsiėmimų metu detaliai nagrinėjamas knygnešių maišo turinys, vartomos ir rūšiuojamos knygelės, susipažįstama su draudžiamos spaudos leidimo ypatumais, knygų dydžiu, kaina, platinimo sunkumais, aptariama, kaip knygnešystė nutiesė kelią į šiandieną, koks svarbus lietuviškas žodis tautos vienybei ir išlikimui. Programa užbaigiama, ragaujant žolelių arbatą ir Didžiulių sodo gėrybes pagal sezoną, aptariant patirtą įspūdį.


Spektaklis „Kupriukas muzikantas“ pagal Aldonos Liobytės pjesę, tarsi pasaka pasakoje. Čia žiūrovas ne tik supažindinamas
su etnine kultūra, bet ir įtraukiamas kartu ją pajusti su aktoriais.Edukacinė programa prieš spektaklį bus tarsi kelias,
užburiantis ir vedantis žiūrovą į salę bei paliečiantis įvairius jo pojūčius: regą, lytėjimą, klausą, uoslę skonį. Stebėdamas
vaikas paklius į stebuklingą sniego krioklį, kuriame galės paragauti „sniego varveklių", išgirsti žiemos muziką, lietuviškas,
įtrauktas į nematerialųjį Europos kultūros paveldą, sutartines, užuosti medaus, cinamono, gvazdikėlių, žolelių arbatos kvapą,
paridenti sniego kamuolius, pasisupti laumių žirgais - mediniais arkliukais. Šis spektaklis leis būti ne tik stebėtojais, bet ir
veiksmo dalyviais. Spektaklyje bus naudojami stilizuoti vestuvių papročių elementai apipinti liaudies žaidimų ir šokių
„pynėmis“, iliustruoti dzūkų kraštui būdingomis sutartinėmis, daugybe patarlių, priežodžių ir pasakiškai daininga šnekta.
Girdimi dialogai primins dainų tekstus su daugybe palyginimų, grožybinių meilių žodelių, frazeologizmų. Spektaklyje gyvuos
dzūkiška dvasia ir kultūra.


Tvarumo laboratorija: popieriaus transformacijos

Klaipėdos apskrities Ievos Simonaitytės viešoji biblioteka

Popieriaus laboratorijoje ne tik sužinosite, kaip keitėsi popieriaus gamybos technologijos nuo seniausių laikų iki šių dienų, tačiau ir patys išbandysite rankų darbo popieriaus gamybos techniką. Edukacijos metu kritiškai įvertinsime popieriaus gamybos sąnaudas nustatydami poveikį gamtai ir žmogui. Naudodami dizaino mąstymo principą kursime popieriaus panaudojimo vizijas. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis pasigamins po popieriaus lapą naudodamas popieriaus plaušo sėmimo sietelį ir sužinos, jog popieriaus gamyba – nelengvas ir atsakingas darbas, kuriam reikalingas susikaupimas ir klasės draugų pagalba. Popieriaus gamybos dirbtuvės – tai nuotaikingas užsiėmimas suteikiantis galimybę popieriaus gamybos procesą pažinti praktiškai.


Edukacinis užsiėmimas „MISIJA: jūrinė valstybė“

Edukacinio užsiėmimo „MISIJA: jūrinė valstybė“ metu priešmininį laivą M52 ,,Sūduvis“ siekiama atskleisti ne tik kaip karinį jūrinį paveldą, bet ir pažvelgti į jį kaip į jūrinės valstybės raidos bei jūrinės kultūros institutą. Karinio jūrų laivyno reikšmė valstybei įvairiais valstybės raidos etapais kito. Nors Lietuvos karinių jūrų pajėgų kūrimosi pradžia laikomas XX a. tarpukaris, jų istorinės gijos veda į daug senesnius laikus. Edukacinio užsiėmimo ,,MISIJA: jūrinė valstybė” metu aptariami istoriniai faktai padeda suvokti, kaip „Sūduvio“ kontekstas prisideda prie jūrinės tapatybės suvokimo. Turinys sukurtas remiantis įtraukaus pažinimo pagrindais, remiantis vizualinio mąstymo strategija: dalyviai skatinami ieškoti priežastinių ryšių dėl jūros svarbos valstybės raidoje, bei nagrinėjant istorinius įvykius kuria Lietuvos jūrinių įvykių chronologijos liniją. Ypatingas dėmesys skiriamas į kritinį mąstymą orientuotoms priemonėms, kurių pagalba dalyviai pažįsta Lietuvos karines jūrų pajėgas, bei pirmąjį Lietuvos priešmininį laivą M52 ,,Sūduvis”. Tyrinėdami laivą M52 ,,Sūduvis” kaip jūrinės kultūros paveldo objektą, pažindami laivo dalis dalyviai kuria 3D laivo modelį, plečia jūrinės valstybės piliečių tapatybę ir savo jūrinę pasaulėžiūrą.


Kvapai mus lydi nuo pat pirmojo oro gurkšnio. O kaip gimsta kvapai, iš ko jie sudaryti ir kam reikalingi? Pasinersime į nuostabų eterinių aliejų pasaulį, kur mokiniai sužinos eterinių aliejų išgavimo budus, jų panaudojimo galimynes. Kiekvienas mokinys derindamas kvapų natas susikurs savo asmeninius kvepalus, o dailų kvepalų buteliuką papuoš savo pačio sukurta etikete. Ši edukacija - tai nepakartojama kelionė po gyliausius savo širdies kampelius.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacinėje programoje „Kaip gyveno mūsų senoliai” mokiniams yra pristatomas XIX a. pab. – XX a. Sūduvos krašto valstiečių kasdieniniai darbai ir buitis. Programa pradedama susipažinimu su darbo įrankiais kurie buvo naudojami žemdirbystėje, javų rūšimis, bei valymo mašinomis. Dalyviai praktiškai dalyvauja paruošdami grūdus maistui – piestoje grūsdami ir rankinėmis girnomis maldami. Buities skyriuje susipažįstame su indais, medžiagomis iš kurių jie pagaminti, apšvietimo priemonėmis, jų veikimo principais. Programos pabaigoje sprendžiamos užduotys, menamos mįslės. Kūrybiškumas ugdomas pritaikant senus daiktus, kuriant ir inscenizuojant pasakojimus, užbaigiant patarles. Edukatorius veda pamoką apsirengęs tautiniu kostiumu.


Lėlių ir objektų spektaklis vaikams „Mįslė(s)“

Kviečiame patirti slėpiningą mįslių pasaulį, kuriame susipins smulkioji lietuvių tautosaka, mitologija bei jos motyvai, žaismingai pateikiami metaforų ir vaizdų kalba.

Pasak spektaklio režisierės dailininkės Aušros Bagočiūnaitės Paukštienės, „tie vaizdai neretai fantastiniai, susiję su netikėtais reiškinių ir daiktų sugretinimais. Šios aktorių užduodamos mįslės atskleis užkoduotą mūsų protėvių pasaulėvaizdį bei išmintį. Juk senovėje ritualinis mįslių ar patarlių įminimas galėjo būti ne tik žaidimu, varžymosi forma, išminties ir vikrumo demonstravimu, bet ir gyvybės ar mirties klausimu.“


Puiki galimybė susipažinti ir išmokti naudotis  nauja technologijos priemone - 3D rašikliu. 3D rašiklis tai didesnė nei įprasto rašiklio versija, vietoj rašalo yra naudojamas plastikinis siūlas ( PLA ). 3D rašiklis veikia išspaudžiant įkaitintą plastiką. Po kelių sekundžių plastikas sukietėja ir išlaiko bet kokią formą. Plastikas atvėsta į vientisą ir stabilią struktūrą, leidžiančią sukurti trimatį daiktą, kurį galima paliesti, palaikyti, pastatyti. Pieštukams naudojamas PLA plastikas yra visiškai saugus ir ekologiškas, neskleidžia nuodingų dūmų. 3D rašiklis tai tinkama mokymosi priemonė, tokiose srityse kaip matematika (geometrinėms figūroms piešti), architektūra (modeliavimui), istorija ( valstybinėms šventėms pažymėti) geografija ( augalų, žemynų, vandenynų atvaizdavimas) ir vaizduojamasis menas. Trumpos teorinės dalies metu supažindinsime su 3D rašiklio veikimo principais ir darbo metodais, išmokysime jais naudotis.  Praktikos metu siekiame, kad kiekvienas mokinys savo darbą padarytų kruopščiai, kūrybingai ir atsakingai. Atvykstame į jūsų mokyklą arba kviečiame atvykti pas mus į Panevėžį. Savo kūrinį kiekvienas parsineša namo prisiminimui. Praktinį darbą pritaikome pagal moksleivių amžių.


Muzikinė pasaka „Kaip ežiukas chorą būrė“

Koncertinė įstaiga Šiaulių valstybinis kamerinis choras "Polifonija"

Tai muzikinė pasaka apie vienišą ežiuką, išėjusį į mišką ieškoti linksmumo. Pagrindinis herojus sutinka  daug dainuojančių žvėrelių. Susidraugavęs
ir supratęs, kas tai yra choras ir kaip smagu visiems kartu dainuoti, ežiukas pats užsinori tokį suburti. Jis sukviečia draugėn miško gyventojus ir po visą pavasarį trukusių repeticijų uždainuoja...
Edukacijos metu linksmas daineles atliekantys miško žvėreliai kviečia vaikučius drauge keliauti per visus keturis metų laikus. Žaisminga forma pateiktame spektaklyje – edukacijoje vaikai sužino, kas yra choras, solistas, akompaniatorius, dirigentas, aktorius, choras „Polifonija“, pamato, kaip iš tiesų vyksta užkulisinis choro darbas.
Renginį veda Valstybinio Šiaulių dramos teatro aktorius Vladas Baranauskas.
Dainelių atlikėjas – Šiaulių valstybinis kamerinis choras ,,Polifonija".
TIKSLAS: Nuo mažens puoselėti chorinį meną, jo sklaidą, rūpintis chorinio meno tradicijų Lietuvoje išsaugojimu, pristatyti vaikams jų amžiaus grupei keliamus reikalavimus atitinkančius, profesionaliai atliekamus kūrinėlius, kūrybiškai ir žaismingai perteikti muzikines ir teatrinės kultūros ir kūrybos vertybes. Skatinti mokinių norą pažinti muzikinę kultūrą ir domėtis skirtingais kultūriniais reiškiniais, didinti kultūrinį sąmoningumą, plėsti supratimą apie kultūrinės raiškos ir komunikavimo formas, skatinti pajusti, suvokti bei vertinti meną.
UŽDAVINIAI: Supažindinti priešmokyklinukus ir pradinukus su profesionaliu soliniu ir choriniu dainavimu, instrumentiniu grojimu, dirigavimu, sceniniu judesiu, teatro menu, praturtinti mažuosius žiniomis ir nauja patirtimi.
Lavinti moksleivių meninės saviraiškos gebėjimus ir vaizduotę.
Suteikti vaikams galimybę patirti daug teigiamų emocijų ir įgyti naujų patirčių.
Per menines ir kultūrines veiklas ugdyti moksleivio savivertę ir motyvaciją, pasitikėjimą savimi.
Žaidimų pagalba įtraukti vaikus į edukacijos veiklą, ugdyti socialinius įgūdžius: gebėjimą bendrauti ir bendradarbiauti.


Edukacija „Teleskopai“ (5-8 kl. mokiniams)

Edukacijos „Teleskopai“ tikslas yra suteikti dalyviams teorinių ir praktinių žinių apie fizikų nagrinėjamą optiką ir jos reiškinius.

Uždaviniai:
susipažinti su teleskopų atsiradimo priešistore;
įgyti praktinių įgūdžių, reikalingų savarankiškai sukurti ir surinkti savo teleskopą.

Ši edukacija skirta visiems, kurie nori išmokti suprasti optinius reiškinius, kurti teleskopus ir su jais dirbti ateityje.


Edukacinė programa „Atlaidų tradicija: kermošinių saldainių gamyba" (2 - 4 kl.)

Tikslas: aktualizuoti atlaidų švenčių tradicijas. Uždaviniai: 1. Skatinti moksleivių domėjimąsi atlaidų metu vyravusiomis vaikų ir jaunimo veiklomis, bendruomeninėmis tradicijomis. 2. Supažindinti edukacijos dalyvius su kermošinių saldainių gamybos istorija, saldainių formų įvairove. 3. Sudominti mokinius atlaidų saldainių gamybos technologija. 4. Mokyti formuoti ilguosius atlaidų saldainius bei juos papuošti. 5. Skatinti vaiko socializaciją bendruomenėje šokant, žaidžiant ir dirbant. Užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su garsiausiais XX a. ir XXI a. atlaidais, ta proga rengiamomis linksmybėmis bei pramogomis. Aptariamos sakralioji ir pasaulietinė atlaidų dalys. Akcentuojamos bendruomeninės tradicijos: artimųjų, giminių, kaimynų lankymo paprotys, protėvių kapų lankymo paprotys. Pasakojimai iliustruojami Balio Buračo ir Romualdo Požerskio atlaidų nuotraukomis, filmuota atlaidų  medžiaga. Pristatoma  kermošinių saldainių gamybos istorija.  Sertifikuotų tautinio paveldo produktų  amatininkė Laima Lašinienė demonstruoja baltos masės karamelės paruošimo procesą, suformuoja keletą mokinių pageidaujamų formų saldainių. Mokiniai mokomi formuoti ilguosius saldainius, vadinamus „lazdomis“, juos įvynioti  ir papuošti.  Užsiėmimo dalyviai šoka tradicinius šokius „Trumpakojis', „Latrišas"; Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu. Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins ir vertins tradicinės bendruomenės vertybes, realizuos savitas kūrybines idėjas, išmoks suformuoti ir papuošti saldainį, pritaikys įgytus gebėjimus naujuose kūrybiniuose projektuose. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9, 5 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje.


Palangos miesto pučiamųjų instrumentų orkestras „Palangos orkestras“ pristato 45 minučių trukmės edukacinį užsiėmimą-koncertą su teatriniais elementais, skirtą 1-4 klasių mokiniams. Užsiėmimo tikslas – supažindinti vaikus su pučiamųjų instrumentų orkestro specifika ir jo atliekama muzika. Pagrindinis edukavimo instrumentas bei mediatorius – muzika. Būtent ji čia tampa pagrindiniu poveikio elementu, o klausymasis – svarbiausiu vaizduotės gamybos varikliu. Specialų 11-os trumpų dalių kūrinį edukacinei programai sukūrė patyręs pučiamųjų žanro kompozitorius Tadas Šileika. Viena vertus, tai muzikinis pasakojimas, kviečiantis užsiėmimo dalyvius į kelionę po „Skambantį mišką“, kuriame tarpsta įvairiausi stebuklingi padarai, turintys supergalių – gebantys įvaldyti ir prakalbinti pučiamuosius ir mušamuosius instrumentus. Kita vertus, muzikinė medžiaga sukonstruota taip, kad atskleistų orkestro muzikines galimybes bei organiškai pristatytų visas pučiamųjų orkestro instrumentų grupes, kiekvieno instrumento tembro ypatybes bei spalvas. Užsiėmimo dalyvius kelionėje po „Skambantį mišką“ lydi profesionali aktorė Aistė Šeštokaitė, į bendravimą su vaikais įstraukia orkestro atlikėjai bei dirigentas. Tam, kad kelionė tęstųsi vaikai turi įvykdyti įvairias užduotis, susijusias su konkretaus instrumento pažinimu. Užsiėmo metu dalyviai susipažins su orkestro struktūra, išgirs, kaip skamba kiekviena instrumentų grupė, prisilies prie jų istorijos, suvoks, ką orkestro gyvenime reiškia harmonija ir kam kolektyvui reikalingas dirigentas, patirs specialiai jiems ir orkestro pažinimui parašytą muzikos kūrinį. O taip pat prisimins svarbias bendražmogiškas vertybes bei tvaraus bendradarbiavimo principus.


Edukacinė programa „Medžio drožybos paslaptys“  9-12 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Lietuvoje medžio drožinėjimas turi gilias tradicijas ir yra laikomas nacionaliniu šalies paveldu. Mūsų šalyje šis amatas laikomas liaudies kultūros ir meno sudėtine dalimi.  Lietuvių liaudies medžio dirbiniai drožti rankomis buvo plačiai naudojami kasdienėje veikloje kaip ūkio ar buities reikmenys. Šiandien medžio apdirbamas vis labiau modernėja ir retas, kuris išmano medienos savybes, apdirbimą, panaudojimą. Taip pat, nedaug medinių dirbinių rasime kiekvieno iš mūsų namuose, kurie būtų naudojami ūkio ar buities reikmėms. Edukacija „Medžio drožybos paslaptys“ skirta 9-12 kl. mokiniams norintiems pažinti senąjį drožybos amatą. Programos tikslas yra skatinti mokinių domėjimąsi lietuvių senuoju amatu – medžio drožyba, siekiant jį išsaugoti bei perduoti patirtį ir žinias jaunajai kartai. Šios edukacijos metu dalyviai bus supažindinti su lietuviškomis medžio drožybos tradicijomis, jų formavimosi aplinkybėmis, mediena, įrankiais aplankant medžio drožybos dirbtuves. Edukacija vyks tautodailininko dirbtuvėje, kur bus galima  apžiūrėti meistro išdrožtus gaminius, surinktus ir eksponuojamus senuosius medinius buities įrankius, žaislus. Tautodailininkas gyvai demonstruos medžio drožybos procesą, dekoravimą (t.y. droš šaukštą, skulptūrėlę, medinį žaislą ). Tokiu būdu dalyviai iš arčiau susipažins su šio amato subtilybėmis. Praktinio užsiėmimo metu, dalyviai patys išmėgins drožybos įrankius - droš šaukštą ar kitą dirbinį jį ornamentuos. Dirbinį bus galima pasiimti su savimi namo.


Per aktyvią pažintinę veiklą muziejuje mokiniai susipažins su aviacijos istorija nepriklausomoje Lietuvoje dvejais laikotarpiais: atkūrus valstybę 1918-1940 ir paskelbus nepriklausomybę nuo 1990 m. iki šių dienų. Sužinos, kad aviacija - tai ne tik skraidymas naudojantis orlaiviais, bet veiklos sritis, apimanti tokių priemonių projektavimą, dizainą, konstravimą, gamybą, skraidymą. Edukacinio užsiėmimo dalyviai pamatys orlaivius, kurie tarnavo šalies karinėse oro pajėgose ar kitaip prisidėjo prie valstybingumo palaikymo, pavyzdžiui, lėktuvas An-2, kuris dalyvavo Baltijos kelyje dokumentuojant šį istorinį įvykį. Praktinėje užsiėmimo dalyje laukia staigmena - virtualios realybės technologijų pasitelkimas, kad moksleiviai galėtų suvokti įgytas žinias per praktinį patyrimą. Taip pat moksleiviai turės unikalią galimybę išvysti istorinių dokumentinių skrydžių įrašų, o po peržiūros - juos aptars, analizuos, įvertins jų reikšmingumą valstybės vystymosi raidai.


Edukacinė programa „Miško brolių takais“ (išvažiuojamoji)

Pasikviesk miško brolius į savo mokymosi įstaigą! Atvykę uniformuoti, ginkluoti, su pilna partizaniška manta, trispalve rankoje, miško broliai jums papasakos apie laisvės kovų atminimo svarbą, laisvės kovotojų herojiškumo apraiškas, laisvės ir demokratijos siekį, kartu su mokiniais užtrauks partizanišką dainą bei praves visapusiškai įdomią istorijos pamoką! Negirdėti pasakojimai surinkti iš amžininkų prisiminimų, fotografijų albumai, žibalinė lempa, autentiška ginkluotė, spausdinimo mašinėlė ir kiti buities reikmenys. Edukacinių užsiėmimų metu miško broliai surengs viktoriną ir išrinks išmintingiausius miško brolių bičiulius. Kiekvienas galės išmėgint savo rankų miklumą spausdinimo mašinėle, sužinoti kiek kilogramų mantos turėjo nešti partizanai žygyje, pakilnoti ginkluotę, pažvelgti pro langą su pirmojo pasaulinio karo žiūronais, kuriuos naudojo ir partizanai. Susitikimo metu vyks kūrybinės užduotys, spausdinimo mašinėle bus kuriamas palinkėjimas Lietuvai, pakalbėsime apie partizanų dainų, slapyvardžių tradiciją, skiriamuosius ženklus. Bus bandoma išsiaiškinti ir iššifruoti tekstą (partizanų užkoduotą pranešimą), įminti, kam buvo naudojami kai kurie buities reikmenys, kaip apsisaugoti nuo priešų, kur geriausia išsikasti bunkerį, bus plačiau papasakota apie partizanų slapyvardžių tradiciją. Susitikimo pabaigoje kartu pasiruošę ekipuotę, užsidėję partizaniškas kuprines ant pečių, pasiemę trispalvę į rankas, susigalvoję kiekvienas sau partizaniškus slapyvardžius – sustosime bendrai fotografijai. Jūsų laukia aktyvi, gyvybinga, žaisminga, informatyvi pamoka-kelionė į laisvės kovų istorijos pažinimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė programa „Tautinio kostiumo simboliai“

Edukacinė programa skirta etninės kultūros pažinimui per tautinį kostiumą.
Renginio metu pristatomi etnografinių regionų: Aukštaitijos, Dzūkijos (Dainavos), Mažosios Lietuvos, Suvalkijos (Sūduvos), Žemaitijos tautiniai kostiumai. Aptariamos jų struktūrinės dalys, spalvingumas, puošybai naudomai simboliai.
Pristatomi ir demonstruojai etnografinių regionų kostiumuose naudoti galvos apdangalai, jų paskirtis, puošybos elementai. Moksleiviai parengiami užduočiai – sukurti galvos apdangalą – karūną.
Programoje naudojami tautiniai žaidimai.
Programa skirta pradinių klasių moksleiviams, pritaikant turinį pagal amžiaus grupę.
Programos pravedimui atvykstama į užsakovo pasirinktą vietą, atsivežamos kūrybai visos reikalingos priemonės.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Šilkinis ruduo" metu suteikiama galimybę gilinti ir plėsti tapybos ant šilko žinias, bei patiems išbandyti naujas idėjas praktiškai. Skatinamas klasiokų darbas komandoje ir bendradarbiavimas. Pamokoje liejami dažai bei dekoruojamas bendras, didelis, šilkinis šalis karšto vaško technika. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus.
Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Etnokultūra kitaip: malonūs atradimai savame krašte

Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Tautiškumas, patriotiškumas, pilietiškumas neatsiejami nuo savo krašto pažinimo. Tik uždegus jaunų žmonių širdyse meilę ir prisirišimą prie tėviškės, galima tikėtis juos būsiant savo tautos patriotais. Kad galėtume didžiuotis dalykais, kurie yra aplink mus, juos pirmiausia reikia atrasti, pamatyti, išgirsti, pajausti. Šia paslauga siekiame paskatinti Utenos krašto kultūrą pažinti per sužaidybintas veiklas. Mobilių aplikacijų programos „Actionbound“ pagrindu sukurtas interaktyvus nuotykių maršrutas Utenos krašto etninei kultūrai pažinti apjungia veiklų įvairovę, maksimaliai padidina besimokančiųjų susidomėjimą bei įsitraukimą. Maršrute integruotos kūrybinės veiklos: vaizdo ir garso medžiagos kūrimas, jos atpažinimas, viktorinos, testai, literatūrinių gebėjimų taikymas ir kt.) leidžia eksperimentuoti, kurti, žaisti, judėti, dirbti komandoje, į mokymosi procesą įtraukti šeimas, mokytojus ir draugus. Tokiu būdu ne tik plečiamas kultūrinis akiratis, didinamas žinių bagažas, bet ir puoselėjama bendražmogiška kultūra – supratingumas, toleranciją, atjauta ir pagalba silpnesniam.


Skambantis kinas, arba kaip gimsta garsai kine?

Kuriant įvairiausius filmus ne mažiau svarbią vietą užima ir garsai. Tai gali būti personažų dialogai, garso efektai (triukšmai) ir, žinoma, muzika. Garsinė plotmė kine padeda lengviau sekti ir suprasti besivystantį veiksmą, sukurti ir išlaikyti tam tikrą emocinę atmosferą - pasakoti istoriją būtent mūsų ausims sustiprinant vizualinį efektą. Tačiau žiūrint filmą garsai nebūtinai bus iš tų šaltinių, kuriuos matome ekrane, ir tikrai ne visi garsai yra užfiksuojami filmavimo metu - tad ne tik muzika ar kiti efektai yra įrašomi ar kuriami atskirai studijoje. Edukacija atskleis įdomias kino industrijos paslaptis, kur didžiausias dėmesys bus skiriamas būtent kino garsams: jų ypatybėms, kūrimui, įrašymui bei pritaikymui įvairiems filmams.

EDUKACIJOS TIKSLAS:
Atskleisti kino garsinės plotmės kūrybinę, techninę, meninę bei kultūrinę svarbą išskiriant kino garso elementus bei jų kūrimo / panaudojimo metodus.
UŽDAVINIAI:
Atskleisti kino garsų plotmę ne tik kaip integralią kino industrijos dalį, bet kaip ir meno formą, savitą kultūrą bei kūrybinę terpę;
Supažindinti su kino garsinės plotmės pagrindiniais elementais, jų svarba ir reikšmėmis;
Atskleisti esminių kino garsų (dialogo, garso efektų ir muzikos) kūrimo ir panaudojimo bei pritaikymo filmui specifiką;
Supažindinti su galimomis profesijomis / funkcijomis, kurios yra itin svarbios kino industrijoje siekiant sukurti kokybišką (ir efektingą) garsinį patyrimą filmo žiūrovui;
Ugdyti analitinį mąstymą filmų peržiūrų metu;
Skatinti tolimesnį susidomėjimą ir savarankišką žinių gilinimą.


„AŠ LIETUVA“ virtualios realybės kino kelionė po Lietuvą su Donatu Ulvydu KLAIPĖDOJE

„Aš Lietuva“ – pirmasis Lietuvos kino istorijoje filmas, sukurtas naudojant profesionalią 360 laipsnių filmuojančią TITAN kamerą, leidžiančią žiūrovui realistiškai patirti paukščio skrydį atsiduriant rodomoje erdvėje. Keliausime kerinčio grožio giriomis, miškais ir kopomis, jūra, ežerais, upėmis ir upeliais. Kartu skrisime virš pilių ir piliakalnių, dvarų ir vienuolynų, bažnyčių ir miestų senamiesčių bei modernios architektūros objektų. Susitapatinsime su Lietuva.

Aš Lietuva – tai antras, plačiai Lietuvoje pristatytas virtualios realybės projektas, po kompiuterių kurtos VR patirties „M.K. Čiurlionio Angelų takais“

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Panevėžio Elenos Mezginaitės viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo „Riedėk riedėk, obuoliuk“ tikslas – ugdyti moksleivių bendruosius gebėjimus, kūrybinį mąstymą supažindinant su nonsenso stilistikos literatūra, pristatant V. V. Landsbergio knygą „Obuolių pasakos“ arba K. Kasparavičiaus pasaką „Obelis“ bei smulkiosios tautosakos kūrinius, praplečiant jaunosios kartos žinias apie vieną iš pagrindinių knygos veikėjų – obuolį, įvairiais aspektais.
Psichologijos klasikai teigia, kad pasakos daro didžiulį poveikį vaiko psichinei sveikatai, gyvenimo kokybei, vertybių sistemai bei įsitikinimams. Fantastikos ir realybės elementų persipynimas  sužadina vaiko vaizduotę, pažadina kūrybines galias ir skatina kurti gyvenimo scenarijus bei rasti išeitis iš keblių gyvenimo situacijų. Edukacinės programos metu skaitysime pasakas iš nonsenso stilistikos knygos V. V. Landsbergio „Obuolių pasakos“ (3 – 4 kl.) arba K. Kasparavičiaus pasaką „Obelis“ (1 - 2 kl.).  Vyresnieji moksleiviai  papildomai bus supažindinami su nonsenso literatūros žanru.
Su pagrindiniu knygos personažu – obuoliu – programos dalyvius susipažindinsime plačiau ir pristatysime vaikams jį ne tik kaip pasakų personažą, bet ir nuostabią gamtos dovaną, gausiai derančią mūsų šalies soduose.
Užsiėmimą tęsime mindami mįsles, išmoksime nuotaikingos skaičiuotės, dainuosime dainelę „Obuoliukai“. Užsiėmimo dalyviai varžysis žaisdami žaidimą „Obuolių slėpynės“, rungtyniaudami linksmosiose estafetėse. Po aktyvios užsiėmimo dalies moksleiviams dar reikės įveikti kūrybinę užduotį – sukurti namuką kirminiukui. Užsiėmimo pabaigoje visi vaišinsis šviežiais ar džiovintais obuoliais.
Siektinas rezultatas – pritraukti kuo daugiau vaikų į biblioteką ir įtraukti juos į skaitymo procesą, kaip vieną iš naudingų laisvalaikio praleidimo būdų, praturtinantį kalbą, suteikiantį naujų žinių, pasitikėjimo savimi, skatinantį mąstyti ir kurti.


Edukacinė ekskursija į „Gyvąjį lėlių muziejų“

Teatro muziejaus ekspozicija jaukiai įkurdinta keliuose nedideliuose kambarėliuose greta Mažosios salės. Čia tvarkingai sudėliota daugybė lėlių, kaukių ir scenografijos elementų iš jau neberodomų spektaklių. Visi šie rekvizitai gaminami tame pačiame pastate esančiose dirbtuvėse. Ekspozicija nuolat atnaujinama, todėl muziejus ir pavadintas „gyvuoju“.

Kokie yra teatrinių lėlių tipai? Kaip atsirado žodžio „marionetė“ pavadinimas? Kokie garsūs režisieriai ir dailininkai kūrė spektaklius Vilniaus teatre „Lėlė“? Kaip namų sąlygomis pasigaminti lėlių teatrą? Kiek ilgai savo pirštus turi treniruoti aktorius, kad sugebėtų valdyti marionetę? Kuo lėlių teatras ypatingas, skiriasi nuo kitų menų? Ekskursijos į Gyvąjį lėlių muziejų metu į šiuos ir daugelį kitų klausimų Jums atsakys lėlių teatro istorijos žinovas, režisierius ir dailininkas Rimas Driežis.


Ką reiškia mąstyti formomis? Išreikšti savo mintis geometrine abstrakcija nėra taip paprasta. Stebėsime kūrinius, kuriuose nėra aplinkos vaizdų, objektų ar figūrų. Kūrybos esme čia tampa elementai – spalva, faktūra, tūris, tonas, linija, – iš kurių įprastai gimsta paveikslai. Tokią išgrynintą kūrybą sudėtinga paaiškinti, žiūrovas pats kuria jos reikšmes. Kviesime pažvelgti į pasaulį kitu kampu, ir tai, ką atrasime, perkelti į savo kruopščiai apskaičiuotą kūrybinį projektą.


Ar žinojote, kad vienas žymiausių vaikų rašytojų Pranas Mašiotas ne tik parašė apie 150 knygų, tačiau ir buvo atsidavęs mokytojas, mokęs vaikus matematikos ir fizikos? Šio užsiėmimo metu pažinsime rašytojo asmenybę ir išgirsime apie svarbiausius jo darbus. Kartu atliksime paties pedagogo aprašytus eksperimentus - aiškinsimės, kas nutinka pakaitintam metalo gabaliukui, klausysime ,,skambančių Vilniaus varpų“, gaminsime senovinį telefoną, plukdysime adatą ant vandens paviršiaus bei spręsime Prano Mašioto parengtus matematinius uždavinius skaitliukų ir aritmometro (mechaninės skaičiavimo mašinos) pagalba.


Edukacinis užsiėmimas "Tradicinės grafikos abėcėlė"

Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su tradicinės grafikos technikos galimybėmis.
Sukurs linoraižinio, monotipijos kūrinį, laisvai pasirinkta tema arba pagal kalendorinių švenčių padiktuotą turinį, su atitinkamomis priemonėmis. Išraižytą darbelį bus galimybė atspausti su grafikos presu, padengus specialiais spaudos dažais.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacijnio užsiėmimo tikslas - supažindinti moksleivius su matematikos istorija ir matematikos pritaikymu kasdieniniame gyvenime bei kūryboje. Uždaviniai: 1. Supažindinti moksleivius su senaisiais Lietuvoje naudotais skaičiavimo ir matavimo būdais bei priemonėmis; 2. Atlikti užduotis naudojantis senuoju matavimo metodu – matuojant savo kūno dalimis; 3. Mokyti skaičiuoti mediniais skaičiuotuvais; 4. Taikyti geometrijos ir dailės žinias kūrybiniame procese - lankstyti geometrines figūras, jas dekoruoti ir gauti galutinį produktą - daugialypę geometrinę figūrą fleksagoną.


Muzikinis spektaklis vaikams „Pasaka apie vėžliuką“ (nuotolinė paslauga)

Scenoje atgimsta spektaklis Žanio Gryvos „Pasaką apie vėžliuką Strakaliuką“ knygos motyvais.

1995 m. įvykusi premjera vis dar mėgiama „Lėlės“ žiūrovų ir užauginusi ne vieną vaikų kartą. Kartais į „Pasaką apie vėžliuką“ susirenka vien suaugę žiūrovai.

Ilgą spektaklio amžių lemia išradinga scenografija (lyg pasaulį matytume vėžliuko akimis), netikėtu humoru nuspalvinta personažų traktuotė (pvz. stebuklingomis galiomis, bet menku proteliu apdovanota Laimės paukštė) ir aktorių improvizacijos.

Nuo 1998 m. spektaklyje vaidina Irmantas Jankaitis. Tai buvo šio populiaraus dramos aktoriaus debiutas lėlių teatre, tapęs jam lėlininko profesijos pradžiamoksliu (čia Irmantas vaidina virš dešimties skirtingų personažų!). Šiandien Jankaitis yra vienas ryškiausių „Lėlės“ kūrėjų, todėl jo vaidmuo „Pasakoje apie vėžliuką“ negali nenustebinti.


Kultūrinės edukacijos veikla „Au‘Ginu skaitymą“ (išvažiuojamasis)

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Kūrybinė edukacinė programa „Au‘Ginu skaitymą“ – tai kūrybinio ir kritinio mąstymo bei pažinimo kompetencijos ugdymo metodais paremtas būdas skatinti vaikus puoselėti draugystę su biblioteka ir knyga bei domėtis tvarumo idėja, dekoruojant tvarų skaitymo skatinimo simboliu puoštą tekstilinį knygų krepšį. Užsiėmimo metu pateiktas pagrindinis idėjos akcentas –  skaitymo skatinimo simbolis supažindins dalyvius su biblioteka, jos misija, istorija, veikla bei skaitymo svarba ir įtaka žmogaus gyvenime. Pasiūlyta kūrybinės edukacijos priemonė – tekstilinis knygų krepšys skatins domėtis vartotojiškumo kultūra, žadins dalyvių smalsumą bei norą tyrinėti  ir ieškoti naujų alternatyvų tausojant, saugojant ir puoselėjant gamtą, skatins pažinti skaitymo džiaugsmą ir vartojimo kultūrą, jos reiškinius. Dalyviai bus kviečiami panirti į kūrybinį procesą, kurio metu kiekvienas nusispalvins ir papuoš savo tekstilinį knygų krepšį, jį parsineš namo ir galės naudoti ne tik lankantis bibliotekoje, bet ir kasdieniams poreikiams, skleidžiant žinią apie biblioteką ir tvarumo idėją.  Išvažiuojamoji paslauga bus teikiama: Šilutės rajono savivaldybėje, Klaipėdos ir Tauragės apskrityse.


Istorinis spektaklis „Šimtmečio moterys“

Istorinis, vaidybinis spektaklis apie garsiausias Lietuvos tarpukario moteris, jų likimus,  kūrybą ir veiklą, prisidedant prie valstybės atstatymo darbų. Tai spektaklis, padedantis geriau suprasti ir įsiminti mūsų valstybės istoriją, skatinantis didžiuotis mūsų valstybe. Parodyti, kad istoriją galima pateikti lengvai ir šmaikščiai, iliustruojant ją ne tik archyviniais kadrais, bet ir to meto rengimosi mada, pasitelkiant animaciją bei nebylaus kino raišką. Atgaivinti scenoje garsių moterų paveikslus ( Žemaitė, G. Petkevičaitė - Bitė, Sofija Smetonienė, Jadvyga Tūbelienė ir kitos), remtis to laikmečio šūkiu - "kokia moteris - tokia ir valstybė". Spektaklio metu žiūrovai tampa jo pagalbininkais ir turi dalyvauti, kuriant jo atmosferą. Po spektaklio visada rengiama diskusija - kas buvo atrasta ar jau žinotina, dalinantis kūrimo ar esamos butaforijos klausimais.
Lietuvos nacionalinio dramos teatro aktorės N. Bulotaitė ir J. Kalvaitytė, pateikdamos ištisą plejadą subtiliai sukurtų vaidmenų, išradingai keliauja šių moterų gyvenimo istorijomis, atskleidžia jų sudėtingų likimų peripetijas, perteikia ne tik jų vidinį, bet ir išorinį grožį, atkurdamos to laikotarpio moterų kostiumų madas, jų kalbėjimo manierą.


Etno pamoka apie lietuviškus sodus (Išvažiuojamoji)

Kiekviena šalis turi savitas tradicijas, skirtingą etnokultūros raišką, kitokius tradicinius amatus, verslus. Todėl etninė kultūra – nacionalinės kultūros pamatas. Deja, globalizacijos poveikis šiandien neaplenkia ir bendrojo lavinimo mokyklų; neužtenka ir pilietinio ugdymo pamokų parodyti, kaip nacionalinėje valstybėje pilietiškumas išauga iš tautiškumo. Tautiškumo kategorijos nuvertėjimas greičiausiai ir tapo viena iš priežasčių, salygojančių nepageidautinus procesus: masinę emigraciją, patyčių mokykloje plitimą, susipriešinimą, nepakantumą, apolitiškumą.Todėl yra būtina skatinti moksleivių tautinę jauseną, jų domėjimąsi etnine kultūra, jų dalyvavimą etninės kutūros raiškoje. Tai brandina pilietiškumą, kuris nusakomas kaip sąmoningas žmogaus asmeninių pareigų tautai ir jos sukurtai valstybei suvokimas. Taigi, siekiant ugdyti moksleivių pagarbą ir meilę kultūros paveldui, atveriant jiems daug naujų, įdomių galimybių susipažinti su etninės kultūros reiškiniais sukurtas edukacinis užsiėmimas “Etno pamoka apie lietuviškus sodus”. Užsiėmimo metu pristatysime moksleiviams lietuvių etninės kultūros ypatumus – supažindinsime su  šiaudinių sodų tradicija Lietuvoje; jų prasmėmis ir geometrijos sakralumu. Aptarsime sodų rišimo reiškinius; jų simboliką ir naudojamų simbolių reikšmes, paskirtį. Vizuali teorinė medžiaga bei video įrašai pristatys pačius unikaliausius, muziejų fonduose saugomus  sodų rišimo pavyzdžius. Praktinės užsiėmimo dalies metu moksleiviai iš šiaudų gabaliukų suriš "reketuką" – vieną iš sodų segmentų; taip pat sužinos, kad sodas seniau ne gamintas, – jį “augindavo” – rankomis ir širdimi. Todėl labai svarbu, kad tapatybės ir tęstinumo pojūtį teikianti šiaudinių sodų tradicija jau UNESCO nematerialaus kultūros paveldo vertybių sąraše.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa „Senoviniai vardinių sausainiai“

Žaliūkių malūnininko sodyba – etnokultūros, tradicinių papročių, edukacinės veiklos ir pramogų erdvė, supama šiuolaikinio miesto. Čia stovinčioje malūnininko troboje kepama ne tik duona kasdieninė, bet ir šventėms skirti tradiciniai kepiniai, kurių receptai iki šių dienų ėjo iš kartos į kartą. Svarbiausios žmogaus gyvenime yra dvi dienos – vardadienis ir gimtadienis. Vardinės ar gimimo diena neįsivaizduojamos be šventinių vaišių. Tokioms progoms skirtų kepinių kvapas sklinda edukacijos „Senoviniai vardinių sausainiai“ metu, ir susirinkę malūnininko sodyboje galite kepti ir ragauti ką tik iš krosnies ištrauktus senoviškus naminius sausainius, kurie dažniausiai būdavo kepami vardinių proga. Šios edukacinės programos metu pasakojama apie asmeninių švenčių papročius Lietuvoje ir kitose šalyse, taip pat ir apie tradicinių kepinių receptūrą ir paruošimo ypatumus. Edukacinės programos kuratorius pademonstruoja darbo eigą ir organizuoja praktinę veiklą: paruošiama krosnis, iš paruoštos tešlos dalyviai formuoja kepinius, jie dedami į skardas, kepami. Kol sausainiai kepa, organizuojami ir žaidžiami liaudiški anksčiau žmonių mėgti kambario žaidimai („Žiedo dalinimas“, „Naujiena“, „Atspėk“, „Katinas ant pečiaus“, „Žydi radasta“ ir pan.). Vasarą galima žaisti lauke. Kai iš krosnies ištraukti kepiniai šiek tiek pravėsta, siūloma sėsti prie stalo ir ragauti. Prie dar šiltų šventinių senoviškų sausainių labai tinka moliniuose ąsočiuose šviežiai užplikyta žolelių arbata. Apibendrinant dar kartą akcentuojamos svarbiausios vardinių ir gimtadienių tradicijos, kviečiama pasidalinti savo šeimos ir giminės šventimo tradicijomis. Gera ne tik susėsti prie didelio medinio stalo ir vaišintis, bet ir patiems patirti lietuviškas vardinių ar gimimo dienos šventimo tradicijas ir papročius, o taip pat sužinoti ar prisiminti, kaip dalinamas žiedas ir ką veikė tas katinas, ant pečiaus tupėdamas.


Mažeikių vaikų ir jaunimo daugiafunkcis centras

Visiems – nuo mažiausio iki didžiausio -  daiktams  sukurti ir pagaminti buvo pasitelktas dizainas. Kultūrinė edukacija „Medinukas – robotukas“ kviečia kartu nueiti visą gaminio kelią nuo idėjos iki funkcionalaus daikto - pakabuko.
Įdomioje „Pasidaryk pats“ dirbtuvių aplinkoje mokiniai iš medienos ir jungiamųjų detalių galės kurti savo originalų pakabuką. Dalyviai ugdysis medienos apdirbimo, konstravimo  įgūdžius, kūrybiškumą, lavins estetinį skonį bei praplės tvarumo sampratą. Geros emocijos garantuotos!


Kūrybinės dirbtuvės su filmo peržiūra kino teatre "Minija"

Pasitelkiant kiną ir dirbtuves atliepti regiono kultūrinius poreikius, supažindinti su autoriniu kinu, jo istorija, plėsti kultūrinį akiratį, ugdyti kritinį ir kūrybinį mąstymą. Šiam tikslui pasiekti sudaroma speciali edukacinių filmų programa, skirta atliepti skirtingo amžiaus mokinių poreikius ir edukacinės dirbtuvės, kurių metu kuriami optiniai žaislai – taumatropai. Dirbtuvių metu dalyviai susipažins su kino priešistore ir išmoks pasidaryti judantį piešinuką - „popierinį gifą” bei taumaptropą. „Popierinis gifas“ - tai dviejų kadrų nesudėtingo judesio piešimas. Primena animacijos fragmentą. Greitai besikeičiantys kadrai sukuria tikro judesio iliuziją. Taumatropas - senovinis optinis žaisliukas - arba besisukantis stebuklas buvo populiarus 19 a. Tai kartoninis besisukantis diskas su piešiniu. Kiekvienoje disko pusėje yra dalis piešinio. Greitai besisukantys diskai optiškai sujungia abu piešinius į vieną. Tai smagus užsiėmimas, suteikiantis daug džiaugsmo ir autoriui, ir žiūrovui. Po dirbtuvių dalyviai kviečiami į kino salę, kurioje matys išskirtinę filmų programą. Programa sudaryta pagal temų aktualumą, kino kalbos išskirtinumą bei meninę vertę. Edukacinių filmų programa 1-6 klasėms: „Mano mama gorilla”, „Jokūbas, Mimi ir kalbantys šunys” , „Net ir pelės keliauja į dangų”, „Bintė”, „Romi salonas”, “Nepaprasta Maronos kelionė”. Filmų programa nuolat atnaujinama. Filmų aprašymai: www.mokausiiskino.lt


Savarankiška pažintis su įstabiomis šimtametėmis technologijomis Liubavo dvare

Muziejaus lankytojai susipažįsta su Liubavo dvaro malūnu - muziejumi, Liubavo dvaro aplinka ir ekspozicija. Jie daug sužino apie savo šalies istoriją, architektūrą, senąsias technologijas, atsinaujinančius energijos šaltinius. Liubavo dvaro malūne nusikeliame į laikmetį prieš šimtą metų, senovinį akmeninį malūno pastatą, kuriame esančios įvairios technologijos veikia net ir dabar. Didelę ir stebinančią malūno funkcijų įvairovę atskleidžia susipažinimas su senosiomis vandens malūno technologijomis. Naudojantis muziejaus terminalu, galima interaktyviai pažinti muziejų ir jo ekspoziciją, peržiūrėti muziejaus technologijas atskleidžiančią medžiagą virtualioje erdvėje. Taip plečiamos žinios apie savo šalį, jos istoriją, stiprinamas kultūrinis identitetas, daug sužinoma apie senąsias technologijas ir atsinaujinančių energijos šaltinių panaudojimą, apie nuo seno ypatingą svarbą turėjusius gamybinius procesus. Vieno seniausių Lietuvoje Liubavo dvaro, kurio pavadinimas siejamas su žodžiu „meilė“, istorija suteiks žinių ir apie čia gyvenusius valstybei svarbius asmenis.


Kūrybinio mąstymo laboratorija dailės galerijoje

Svarbiausias kūrybinio mąstymo laboratorijos dailės galerijoje tikslas – pasitelkus įvairias tradicines ir netradicines priemones skatinti vaikų kūrybiškumą ir gebėjimą improvizuoti. Užsiėmimo metu vaikai žaidimo forma tyrinės klasikinius ir šiuolaikinius meno kūrinius, atliks įvairias kūrybines užduotis, aktyvinančias vaizduotę, gebėjimą ieškoti sąsajų bei asociacijų, mokys rasti kūrinio reikšminius kodus ir juos interpretuoti. Dalyviai visų pirma yra supažindinami su galerijoje eksponuojamais kūriniais, patraukliais ir įtraukiančiais būdais pasakojama apie meno pasaulio procesus, autorius, parodas, taip įvedant juos į platesnį meno lauko kontekstą. Po įvadinės dalies 7-9 kl. moksleiviai atlieka kūrybinio mąstymo užduotis specialiai sukurtame galerijos gide. Įvairios užduotys yra siejamos su kūrinių analize, interpretacija ir vaizduotės aktyvinimu. 10-12 klasių moksleiviams taikoma vizualinio mąstymo strategija. Šią mokykloms ir meno įstaigoms skirtą meno pažinimo ir matymo būdą (angl. visual thinking strategy) sukūrė Niujorko Modernaus meno muziejuje (MoMA) edukatorius Philippe’as Yenawine’as ir psichologė, kognityvinių mokslų specialistė Abigail Housen. Vizualinio mąstymo strategija siūlo nukreipti mintis į galerijoje eksponuojamus meno kūrinius ir žiūrėti į juos kartu su kitais. Vizualinio mąstymo strategijos praktika susideda iš trijų klausimų, į kuriuos atsakant mokomasi suprasti ir kalbėti apie meno kūrinį, neturint jokio išankstinio pasiruošimo.