Šiuolaikiniame vaizdų kupiname pasaulyje labai svarbu suvokti, ką kiekvienas vaizdas mums nori pasakyti, kokią istoriją jis slepia, kaip ją perskaityti ir galbūt sukurti savąją pasakojimo versiją. Kiekvienas turime unikalią asmeninę patirtį, todėl ir meno kūrinius galime matyti ir interpretuoti skirtingai. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai bus supažindinami su modernaus ir šiuolaikinio meno kūriniais, jų raiškos įvairove, dalyviai mokysis atrasti ir kritiškai vertinti bei suvokti galerijoje pristatomus meno kūrinius. Ką gali papasakoti kiekvienas paveikslas? Iš ko jis sudarytas? Kaip jį suvokti? Kokią žinutę jis mums siunčia? Praktinės veiklos metu dalyviai kviečiami įvairiais žaidybiniais metodais ieškoti vaizdo ir pasakojimo jungčių, tapti vaizdų detektyvais: atrasti svarbiausius paveikslų kodus, sukonstruoti paveikslų dėliones, atlikti kūrybines tiriamąsias užduotis pagal galerijos parengtus atspausdintus gidus. Dirbtuvių metu vaikams siūloma tapti savotiškais vaizdų detektyvais ir patyrinėti kūrinių raišką atliekant įvairias užduotis, kurios padeda ugdyti pastabumą meninei raiškai, kūrinių temoms, simboliams ir prasmei.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Programa „Po Klėtelės stogu“ pirmiausia skirta būsimam skaitytojui ugdyti – mokiniams sudominti poeto gyvenimu bei kūryba, „užkabinti“, suintriguoti toliau skaityti ir gilintis į tekstą. Susėdus prie Klėtelės, trumpai pasikalbama, ką mokiniai jau žino apie poetą, ką prisimena iš skaitytos „Anykščių šilelio“ ištraukos (su ketvirtokais ir penktokais, jau skaičiusiais poemos pradžią; antrokams-trečiokams pradedama sąsajomis su tikruoju šileliu – mišku, į kurį važiuos, tęsdami ekskursiją po Anykščius, ir A. Baranausko noru aprašyti šį mišką su jo gyventojais). Programoje stengiamasi sukurti įspūdį, kad literatūra ir rašytojas yra kažkas ypatingo, nekasdieniško, kad kūryba yra stebuklas, todėl ir aplinką stengiamasi kurti stebuklingą ir pasakišką: sena klėtelė, prieblanda, gęstančios šviesos, tyla ir kelionės į rašytojo pasaulį „po Klėtelės stogu“ vedlys – Anykščių šilelio kankorėžiukas, sekantis pasaką-ne pasaką apie poetą ir jo tikrą-netikrą Šilelį. Su vaikais žiūrimas 9 min. trukmės animacinis filmukas „Klėtelės pasaka“, supažindinantis su esminiais A. Baranausko gyvenimo momentais, su Klėtelės kaip literatūros kūrinio gimimo vietos istorija. Edukatorė „gyvai“ supažindina su Klėtelės eksponatais, kuriuos mokiniai matė filmuke, pakomentuoja su jais susijusias istorijas, kai kuriuos leidžia paliesti, primenant jų ypatingumą ir vaikams leidžiant suvokti, kad daiktai gali būti iškalbinga biografijos dalis. Trumpai pasikalbama, koks daiktas galėtų papasakoti apie vaiko gyvenimą, pomėgius ir t.t. O kad tas šilelis, aprašytas poemoje, yra tikras ir gyvas, vaikams primena tikras šilelio kankorėžis, kurį kiekvienas kaip simbolį gali pasiimti iš muziejaus ir parsivežti į namus kaip „vedlį“ į A. Baranausko poemos pasaulį ir į domėjimąsi miško paslaptimis. Programa tęsiama rašytojo A. Žukausko-Vienuolio, išsaugojusio Klėtelę, namuose. Atliekamos diferencijuotos užduotys, patikrinančios, ką mokiniai įsiminė prie Klėtelės, sprendžiamas A. Baranausko vaikystės uždavinys.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Tikslas: ugdyti mokinių supratimą apie Lietuvos partizanų istoriją, skatinti kritinį mąstymą, kūrybiškumą ir pilietiškumą, remiantis partizanų kovos už Laisvę pavyzdžiu.
Uždaviniai:
•	Supažindinti mokinius su Lietuvos partizanų gyvenimo ir kovų istorijomis bei jų reikšme Lietuvos laisvės kovose.
•	Skatinti mokinius analizuoti istorinius šaltinius ir kūrybiškai interpretuoti juos per dienoraščio rašymo užduotis.
•	Ugdyti gebėjimą diskutuoti ir reflektuoti apie partizanų pasiaukojimą Tėvynei, moralinius pasirinkimus ir jų įtaką šiuolaikinei visuomenei.
•	Formuoti pilietinį sąmoningumą ir atsakomybę už savo šalies ateitį.
Veiklos aprašymas:
Programos metu mokiniai gilinsis į Lietuvos partizanų gyvenimus, analizuos jų gyvenimo ir kovų istorijas ir kurs dienoraščius, atspindinčius partizanų patirtis bei emocijas. Edukacinės programos metu analizuojami žymiausių Lietuvos partizanų vadų, su okupacija kovojančios Lietuvos valstybės vadovų Jono Žemaičio-Vytauto bei Adolfo Ramanausko-Vanago gyvenimai, kurių asmenybės yra įtrauktos į Istorijos bendrąją ugdymo programą, gyvenimai. Veikla apima istorinių šaltinių tyrimą, grupinį darbą ir kūrybinį rašymą, siekiant lavinti kritinį mąstymą, kūrybiškumą bei pilietiškumą. Programa ugdo mokinių supratimą apie Lietuvos laisvės kovas, stiprina pilietinę atsakomybę ir skatina aktyvų dalyvavimą visuomenės gyvenime.
Siekiamas poveikis:
Mokiniai gilinsis į Lietuvos istoriją, lavins kritinį mąstymą, kūrybiškumą ir socialinius įgūdžius. Programa skatins pilietinį sąmoningumą ir pagarbą kultūriniam paveldui.
Edukacinės programos vykdytojas – Lietuvos ypatingasis archyvas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Dokumentinis, poetinis spektaklis „Kanarėlės pranašystė“ pagal O. Milašių (Nuotolinė paslauga)

Nuotoliniu būdu teikiama, sutrumpinta dokumentinio, poetinio spektaklio „Kanarėlės pranašystė“ versija, pasižymi teatrinės išraiškos įvairove: charakteringi personažai, kvapą gniaužiantys meniniai vaizdiniai kurti scenografės Jurgitos Jankutės, autentiška archyvinė medžiaga, šešėlių teatro intarpai, gyvai skambanti prancūzų kalba, gyvai Tomo Juzeliūno atliekama muzika, atmosferą kuriantys jaunos kompozitorės, etnomuzikologės Tomos Čepaitės garso takeliai. Vaidmenis kuria negalias turintys Naujojo teatro aktoriai pasižymintys nuoširdumu ir įtaigia vaidyba, džiuginantys žiūrovus jau 12 metų. Scenarijaus autorė ir režisierė Šviesa Šulc. Spektaklyje ne tik skamba O. Milašiaus poezija, galantiškos aukštuomenės frazės, bet esama ir rupaus kaimietiško sąmojo, komedijos, net farso elementų. Šis spektaklis žiūrovams padės nukeliauti į praeitį, susitapatinti su iškilia, nepaprastai daug Lietuvai nusipelniusia asmenybe, kuri neretam lietuviui, deja, nėra pažįstama – Oskaru Milašiumi. Spektaklio metu bus atskleidžiami svarbiausi Milašiaus gyvenimo įvykiai nuo pat ankstyvos vaikystės, formavę jo asmens vystymąsi. Spektaklyje skamba O. Milašiaus eilės, ištraukos iš kitų kūrinių, taip pat paties poeto rašyti laiškai. Čia moksleiviai išgirs ir kalbą, kuria O. Milašius 1919 m. kreipėsi į paryžiečius „Tos žemės vardas – Lietuva – užvaldė mano protą ir jausmus ...“. Milašius didelę dalį savo gyvenimo praleido dirbdamas Lietuvos labui, spektaklyje perteikiama šio žmogaus indėlio svarba į Klaipėdos ir Vilniaus krašto atgavimą bei pačios Lietuvos nepriklausomybę. O. Milašiaus tikėjo šviesia mūsų šalies ateitimi bei Lietuvos kaip Šiaurės Atėnų vizija, jo pavyzdys skatins jaunąjį žiūrovą pajusti pasididžiavimą ir meilę savo kilmei, šaliai bei jos istorijai. Spektaklyje aukštinama meilė, tikėjimas, lietuvybė, laisvės siekis, tėvynės grožis, istorinė atmintis. Nuotoliniu būdu pateiksime aukščiausios kokybės, profesionaliai nufilmuotą spektaklio įrašą.


Edukacija „Pažintis su Žagarės dvaro rūmais“ Žagarės regioninio parko lankytojų centre (Žagarės dvaro rūmai, Malūno g. 1, Žagarė, Joniškio raj.)
Kviečiame 5-8 klasių moksleivius susipažinti su Žagarės dvaro rūmais ir juose įsikūrusiu Žagarės regioninio parko lankytojų centru bei gamtos mokykla. Vienas didžiausių lankytojų centrų Lietuvoje nustebins ekspozicijų gausa ir įvairove, o vaikščiodami po rūmų sales pasijusite tarsi filme „Naktis muziejuje“.
Edukacijos metu pristatysime dvaro istoriją, kam priklausė šie rūmai ir kokias istorijos paslaptis jie saugo. Interaktyviose ekspozicijose naudodamiesi 3D virtualios realybės akiniais galėsite išvysti teatrališką XIX – ojo  amžiaus dvarininkų gyvenimą. Virtualios realybės turas, naudojant mįsles ir užuominas, ves per skirtingas dvaro erdves ir virtualiai susipažindins su išskirtiniais dvaro eksponatais. Jūsų taip pat lauks interaktyvus žaidimas didžiuliame ekrane, kuris supažindins su žymaus XIX - ojo amžiaus dendrologo, Žagarės dvaro parko architekto G.F.F. Kuphaldo darbais, Žagarės dvaro parko augalais ir leis kiekvienam susikurti savo įsivaizduojamą parką. Šios edukacijos metu galėsite pasijusti tikrais dvarininkais ir pažinti jų gyvenimą iš arti: išklausydami, išbandydami, prisiliesdami. Be interaktyvių sprendimų pamatysite įspūdingų medžioklės trofėjų kolekciją, senovinių daiktų bei sporto apdovanojimų ekspozicijas.
Edukacijos trukmė - apie 1 val. 30 min. Kaina 4,50 Eur/asm. (moksleiviams).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Sugalvok savo būdą, kaip surasti Europos kontinento geografinį centrą

Užsiėmimo dalyviai pažins Europos parką, šiuolaikinio meno muziejų, kur geografinis Europos centras įprasminamas meno kalba, o Lietuva pristatoma kaip Europos centro valstybė besidomintiems menu iš viso pasaulio. Žinodami, kad geografinį Europos kontinento centrą Lietuvoje 1989 metais nustatė prancūzų kartografas Afholderis (Jean-Georges Affholder), dalyviai ieškos būdų pavaizduoti tai specialiuose žemėlapiuose meninėmis priemonėmis. Užsiėmimo dalyviai plės ir kūrybingai taikys bendrojo lavinimo žinias. Prireiks ne tik loginio mąstymo, kūrybiškumo, lakios vaizduotės, bet ir nuoseklumo. Būtent nuoseklus darbus padėjo jaunam menininkui Gintarui Karosui savo svajonę – sujungti meną ir gamtą simboliniame Europos taške – paversti realybe . Užsiėmimas vyksta Gintaro Karoso sukurtame Edukaciniame centre, pastate natūralios gamtos rūbu, kur pro didžiulius langus matoma muziejaus aplinka. Moksleiviai taip pat įgis žinių apie išskirtinius šiuolaikinį meno pavyzdžius, pasaulinio garso kūrėjus.


Interaktyvus spektaklis „KGB tardymo ypatumai“

Tai istorijos pamoka – spektaklis, kurios metu lankytojai bus tardomi KGB kabinete. Jau spektaklio pradžioje „sulaikytieji“ patenka į akistatą su „tikru“ KGB tardytoju. Patekus į tardytojo kabinetą, jau pati aplinka priverčia jaustis nejaukiai: grotuotas langas, į akis nukreipta lempa, ginklas ant stalo... Kiekvienas tardomasis savo kailiu patirs sovietų saugumiečių patyčias, smurtą, verbavimą, bus mokomi sovietinių lozungų, pažinti „naują“ istoriją. Po tardytojo bandymų iškvosti norimą informaciją ar bandymo užverbuoti, „sulaikytasis“ uždaromas į kamerą, kurioje būnant galima girdėti už sienos sklindančias aimanas, tardytojų smūgius... Prieš tai, kiekvienas dalyvis supažindinamas su taisyklėmis, sutikdamas su jomis – pasirašo sutikimą. Po šio interaktyvaus spektaklio kiekvienam dalyviui suteikiamas specialus pažymėjimas su paties nuotrauka. Spektaklis nerekomenduojamas silpnų nervų ar sergantiems klaustrofobija žmonėms!


Edukacinis užsiėmimas "Diena prieš 1000 metų" (1-4 kl.)

1-4 klasių mokinius pakviesime praleisti laiką kaip prieš 1000 metų Edukacijų namuose Drevernoje. Užsiėmimo metu žaidimo forma mokiniai bus supažindinti su IX-XII a. duonos ir jos gaminių kepimo kulinariniu paveldu ir tradicijomis. Vaikai sužinos iš ko ir kaip prieš 1000 metų mūsų protėviai kepė duoną ir bandeles, kaip leisdavo kasdienybę, linksmindavosi. Mokiniai patys senoviniu ir autentišku būdu keps duonos paplotėlius atviroje laužavietėje ant juodmetalio plokštės, keps bandeles ant nužievintų šakelių, stebės kaip kepama duona senovinėje dūminėje krosnyje. Edukacijų namuose užsiėmimo dalyviams bus atkurta ir pristatyta IX-XII a. buitis, pramogos, gyvensena, kulinarinės tradicijos, archeologiniai radiniai, kostiumai ir papuošalai. Kol lauks krosnyje kepančios duonos, vaikai žais skirtingus senovinius stalo žaidimus, susipažins su senoviniais laisvalaikio praleidimo būdais. Užsiėmimui besibaigiant glaustai apibendrinsime pateiktą medžiagą, akcentuosime svarbiausią informaciją, atsakysime į vaikų užduodamus klausimus bei įteiksime dovanėlių! Paslauga atliepia prioritetinę 2023 m. valstybės minimą svarbią sukaktį „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-sias metines“.


Edukacija „5 žingsniai į STEBUKLINGĄ ŽOLYNĖLIŲ PASAULĮ“

Aplink mus – neaprėpiamas gyvasis žaliuojantis pasaulis - teikiantis viską, be ko apskritai žmogus negalėtų egzistuoti... Šią išmintį svarbu perduoti vaikams – kaip vieną svarbiausių gyvenimo šiame pasaulyje vertybių. Padėkime jiems žengti pirmuosius žingsnius. Visos edukacinės „kelionės“ metu vaikus lydės paslaptinga žiniuonė - Žolynžiedė. PIRMAS ŽINGSNIS. Edukacijos pradžioje vaikai pakviečiami į užburiančią lėlių teatro pasaką „Stebuklinga Žolynėlio diena“, kuriame atskleidžiamas trapus ir magiškas augalo gyvenimas, prilyginamas žmogaus gyvenimui. Vaidinimo metu vaikai įtraukiami į veiksmą – jie „pavirsta“ įvairiais „žolynėliais“ ir ieško būdų, kaip padėti išgyventi pagrindiniam pasakos herojui. ANTRAS ŽINGSNIS. Informatyvaus video filmuko „Žalioji senolių išmintis“, kuriame įamžinti šmaikštūs vietinių apylinkių gyventojų pasakojimai, žiūrėjimas. Senoliai supažindina su nepaprastu augalų pasauliu: su begaline jų įvairove, keistomis savybėmis, kerinčiu grožiu, gydančiomis savybėmis ir stebuklingomis galiomis. TREČIAS ŽINGSNIS. „Jaunieji žolininkai“ kviečiami nukeliauti į netoliese esantį žolynėlių daržą susipažinti su jais „natūroje“: juos paliesti, pauostyti, prisirinkti aromatingų vaistažolių arbatai. KETVIRTAS ŽINGSNIS. Vaikai patys pasigamina iš surinktų vaistažolių - „Stebuklingą arbatą“ ir ja vaišinasi. Stebuklinga ji patampa tada, kai vaikai dėdami žoleles į ąsotį, „įdeda“ ir savus palinkėjimus. Arbatos gėrimo ritualą sustiprina senovinės dainos dainavimas ir apeiginio ratelio sukimas. PENKTAS ŽINGSNIS. Išvykstant visi gauna dovanų po mažytį lininį maišelį, į kurį patys įsideda jiems patinkančių žolynėlių, kad grįžę namo galėtų pasidėti po pagalve - kaip priminimą apie mus supantį Stebuklingą Pasaulį!


Radviliškio rajono savivaldybės etninės kultūros ir amatų centras

Dalyviai supažindinami su natūralaus bičių vašku ir jo panaudojimo būdais. Žvakės nuo seniausių laikų buvo laikomos apsaugos ir dvasingumo simboliu. Jomis mūsų senoliai pasišviesdavo dirbdami įvairius namų ruošos darbus, tikėjo, jog jos apsaugo nuo negandų, blogųjų dvasių, sugeria neigiamą energiją, turi gydomųjų galių. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai sužino žvakės atsiradimo istoriją, su žvakėmis susijusius papročius, žvakių liejimo technologijas ir būdus. Vienas iš žvakių liejimo būdų, kai karštas vaškas yra pilamas ant knato, dalyviai išbando patys. Praktinio užsiėmimo metu mokiniai žvakelę susisuka iš natūralaus bičių vaško plokštelės. Taip pat išbando šiuolaikines žvakių gamybos technologijas (karštą vašką pila į silikonines formeles). Uždaviniai – supažindinti: su bičių gyvenimu; su bičių teikiama nauda ir jų produktais; su aviliu, koriu, į kurį bitės „pila“ savo surinktą medų, duonelę; su bitininko inventoriumi (dūmine, kaltuvu, medsukiu ir t. t.); su seniausiu bitininkystės amatu– žvakių liejimu. Leisti patirti kūrybiškumo džiaugsmą. Ugdomos bendrosios kompetencijos – pažinimo ir asmeninė. Edukacija – tai veikla, kuri teikia relaksuojantį poveikį, nektaro ir pikio kvapas žmogų ramina, jis užmiršta nerimą, jaudulį ir tik jaučia didelį malonumo jausmą uosdamas svaiginančiai kvepiančius medaus korius, vašką. O nuo senų laikų žinomas bitininkystės amatas – žvakių liejimas. Su vaško žvake eidavo tuoktis, vaško žvakelės liepsna palydėdavo Amžinybėn. Nors žvakė senovėje buvo nepakeičiamas šviesos šaltinis, šiuo amatu vertėsi nedaugelis. Ir tai greičiau buvo ne verslas, bet pomėgis. Žvakių liejikų buvo mažai, tačiau žvakės visada turėjo paklausą ir vertę. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai įgis žinių apie paslaptingą bičių gyvenimą, sužinos, kad žvakėms lieti naudojamas bičių vaškas. Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai apžiūrės Balio ir Vandos Sruogų namus-muziejų, išvys autentišką aplinką, susipažins su rašytojo svarbiausiais gyvenimo faktais ir talentais.

B. Sruoga visa savo širdimi buvo poetas. Jam visą gyvenimą labai svarbus buvo humoras. Ką gausime sudėję šiuos du dėmenis į vieną? Ogi „dzinguliukus“ – linksmus B. Sruogos eilėraštukus!

1943 m. rašytojo dukra Dalia Sruogaitė baigė 8 klases ir išleistuvių proga paprašė savo tėčio sukurti smagius, mokyklinį gyvenimą apibūdinančius eilėraštukus. Juos B. Sruoga pavadino „aštuntokiškais dzinguliukais“. Užsiėmimo metu ne tik klausysite ir skaitysite, bet ir patys pabandysite sukurti eilėraštuką apie kokią nors pamoką. Semsimės įkvėpimo iš B. Sruogos, Jūsų eilėraštukai galės būti linksmi, juokingi, ironiški, bet kokie, kokių patys norėsite... Atvykite į edukacinį užsiėmimą ir įsitikinkite, kad poezija gali būti smagi!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Judesio teatro edukacija ,,Šoku kaip moku" 1-4 kl. mokiniams

Judesio teatro edukacija - skirta judriems vaikams, kurie nenustygsta vietoje ir pasaulį pažįsta per fizinę raišką. Čia vaikai gali ne tik ,,išsikrauti”, bet ir susitelkti kūrybinei veiklai. Šokdami, improvizuodami ir žaisdami scenos judesio žaidimus vaikai mokosi dirbti komandoje, įsiklausyti vienas į kitą ir išreikšti savo mintis. Kuriant neverbaline raiška ugdomas ne tik gebėjimas persikūnyti, empatiškumas, bet ir savo jausmų, emocijų pažinimas bei įvardijimas.

Edukacijos programą sudaro:

judesio improvizacija,
šiuolaikinio šokio pradmenys,
sceninės kultūros pradmenys,
ritmo pojūčio ir koordinacijos lavinimas,
Lietuvos ir pasaulio judesio teatro pastatymų ištraukų vaizdo įrašų peržiūra ir aptarimas.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa „Indėnų buitis ir žaidimai“

Edukacinė programa susideda iš trijų dalių, kurių metų dalyviai gauna informacijos apie Šiaurės Amerikos indėnus (plačiau apie mescalerų gentį), gali praktiškai pasimokyti pašaudyti iš lankų ir paragauti indėniškos arbatos bei paplotėlių. 1. Kelmės krašto muziejaus ekspozicijoje „Jonas Vadeikis – Karl May – Amerikos indėnų buitis ir papročiai“ dalyviai yra supažindinami su eksponuojamais indėniško gyvenimo daiktais: plunksnomis puoštais indėnų ginklais, galvos papuošalais iš plunksnų ir sapnų gaudikliais. Kalbama apie skalpų nuėmimo papročius, rodomas indėniško rašto pavyzdys ant mušto medžio plaušo plokštės (eksponatas gautas iš Šiaurės Amerikos), rodomas nedidelis tipi palapinės maketas ir netrukus visi pakviečiami užeiti į patalpą – tipi palapinę (tai 25 kv. m ekspozicijos dalis, įrengta kaip tipi palapinės vidus, su viduryje degančiu laužu, kailiais ant grindų, ant sienų kabančiais medžioklės trofėjais, ritualinėmis kaukėmis, totemais, galvijų galvomis, sapnų gaudikliais bei ginklais). Vaikams atsisėdus ant tipi grindų, skambant indėniškai muzikai, prietemoje yra kalbama apie indėnų šamanus, jų būrimus, amuletus, tipi palapinės įrengimą, pypkės vaidmenį ir t. t 2. Veiksmas vyksta lauke. Programos dalyviai gali pašaudyti į taikinius iš lankų ir pasijusti tarsi Karl May knygų herojai. 3. Programos dalyviai geria Pietų Amerikos indėnų gėrimą – matės arbatą, bei ragauja kukurūzinius irokėzų paplotėlius.


Daiktai iš praeities (nuotolinė paslauga)

Užsiėmimas norintiems pažinti XIX-XX a. pr. kaimo žmonių buities aplinką, apyvokos daiktus, rakandus. Daiktai iš praeities turi savo istoriją, vardus/pavadinimus. Juos išlukštensime per smulkiosios tautosakos atstoves - mįsles. Senovinės mįslės, užrašytos Kupiškio apylinkėse, kalba apie jau primirštus ar net nebežinomus daiktus. Šis užsiėmimas papildys mokykloje įgytas lietuvių kalbos ir pasaulio pažinimo kompetencijas.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Iki šiol tai pati populiariausia mūsų edukacija, kurios metu tiek maži tiek dideli, tiek vaikai tiek suaugę susikaupia ir pasineria į margučių marginimo magiją.
Visiems dalyviams išdalinami ant popieriaus atspausdinti senieji lietuvių raštai- ornamentų elementai, simboliai. Su dalyviais aptariame margučių marginimo tradicijas seniau ir dabar. Atitinkamai pagal amžių supažindiname su raštų simbolika,  paaiškiname reikšmės.   Trumpai papasakojame apie dažymo augalinais dažais  technologijas, pademonstruojame keletą augalų, kurie suteikia margučiams spalvą, supažindiname su spalvų reikšmėmis, tačiau  beveik visą užsiėmimo dalį  skiriame marginimo  procesui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


,,Kalėdinio žaisliuko gaminimo dirbtuvės"

Edukacijos pradžioje mokiniams yra pristatoma kokie kalėdiniai žaisliukai buvo senovėje. Mokiniai peržiūri vaizdinę medžiagą. Susipažinę su trumpa teorine medžiaga mokiniai individualiai patys gamina kalėdinius žaisliukus iš įvairių karoliukų, plunksnų, gamtinių medžiagų. Vėliau pristatinėja klasės draugams sukurtus darbelius.


Kaip privesrti daiktus judėti? Kaip juos prakalbinti? Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su trumpa Lietuvos animacijos istorija. Lėlinės animacijos pradininku Vladislovo Starevičiaus video darbų fragmentais. Susipažinus su esminiais lėlinės animacijos principais ir pasiskirstę į grupes ieškosime naujų formų per meną ir kūrybą analizuoti visuomenei svarbias socialines temas, išsikelsime klausimus, kokią svarbią žinutę galime ištransliuoti žiūrovui. Mūsų tikslas ne tik išlaisvinti kūrybišką mąstymą, bet ir jį tikslingai nukreipti, taip analizuojant šiandieninės visuomenės pjūvį. Tai ne tik amato, bet ir mąstymo dirbtuvės. Pasiskirstę grupėmis kursime trumpametražio animacinio filmo scenarijų, bei praktinėmis priemonėmis jį įgyvendinsime. Suteiktomis priemonėmis edukacinio užsiėmimo metu dalyviai sukurs iki 10 min. trukmės animacinius filmukus. STOP KADRO technika priversime savo kurtus personažus judėti. Užsiėmimo pabaigoje skirsime laiko filmų peržiūrai ir aptarimui.


Animacijos triukai - sužinok ir pamatyk!

Nuo pat neatmenamų laikų žmonės troško atgaivinti piešinius. Optinių triukų pagalba jie sukurdavo stulbinančią iliuziją. Įdomiausi animacijos atsiradimo ir vystymosi faktai, animacijos triukai, optiniai žaislai ir kaip juos pasigaminti namuose, moksleivių sukurti animaciniai filmukai, pasirinkto animacinio filmo žiūrėjimas kino salėje ir jo aptarimas – visa tai edukacijos „Animacijos triukai – sužinok ir pamatyk!“ metu. Edukacijos metu moksleiviai susipažins su animacijos raidos istorija, išmoks skirti animacijos žanrus, praplės savo kultūrinį akiratį, ugdys kūrybiškumą, mokysis analizuoti, kritiškai mąstyti, diskutuoti. Iš anksto bus galima pasirinkti norimą žiūrėti animacinį filmą iš pateikto sąrašo.


Įtaigus kalbėjimas: nuo Isokrato iki Aristokrato

Viešasis kalbėjimas - viena didžiausių žmonių baimių. Ją įveikus atsiveria neaprėpiamos galimybės. Dalyviai pamokoje atliks skirtingų šalių praktinius pratimus padedančius įveikti viešojo kalbėjimo baimę, padedančius atsipalaiduoti. Mokiniai bus skatinami kalbėti skirtingų oratorių stiliais taip atverdami duris į tūkstančius metų skaičiuojantį retorikos ir meną. Pamokos metu dalyviai susipažins su garsiausiais visų laikų pasaulio oratoriais ir jų literatūros kūriniais. Mokiniai supras kodėl retorika - kalbėjimo menas toks svarbus visose meno išraiškose, o ypač literatūroje ir muzikoje ir kodėl be Isokrato nebūtų nei Šekspyro, nei Sero Vinstono Čerčilio. Po pamokos kiekvienas mokinys žinos, kodėl reikia praktikuotis norint kalbėti ir kaip įtaigus kalbėjimas gali paversti jį geriausiu žurnalistu, mokytoju, teisininku, pardavėju ar net Prezidentu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime. Jo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis dekoruoti šilką, nuliejama nosinaitė "fantazija". Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Spektaklis „Marytė“ pasakoja, kaip Antrojo pasaulinio karo pabaigoje bei pokariu Mažosios Lietuvos vaikai, vadinami „Vilko vaikais“ (Wolfskinder), buvo atskirti nuo šeimų arba liko našlaičiais. Jų buvo apie 7000. Būdami maži su vienu iš tėvų (dažniausiai mama) ar visai su svetimais, jie ėjo ieškodami duonos kąsnio, didesnieji – kąsnį parnešti namo. Dėl bado „vilko vaikai“ bėgo į Lietuvą, kai kurie pasiekė Latviją, Estiją, Baltarusiją, Ukrainą. Šių vaikų patirtis išskirtinė. Badas ir baimė buvo jų vaikystės palydovai. Ilgą laiką sovietų okupuotoje Lietuvoje gyvenę „vilko vaikai“ negalėjo viešai dalytis savo prisiminimais, o apie smurto ir prievartos aukas buvo sąmoningai nutylima. Savosios tapatybės atsisakymas buvo vienintelė tokių vaikų išlikimo sąlyga. Tik atgavus nepriklausomybę šiems žmonėms atsirado galimybė pradėti ieškoti savęs, sužinoti ir įregistruoti tikruosius gimimo metus, vietas, vardus ir pavardes, surasti artimuosius. Lietuvoje gyvenantys vokiečių kilmės „vilko vaikai“ (tuo metu apie trejų–šešiolikos metų amžiaus) susitelkė į bendriją „Edelweiss-Wolfskinder“, kuri gyvuoja ir dabar, padėdama atrasti savo šaknis bei puoselėti tradicijas ir kultūrą.


Prie valstybės vairo: nelengvi politiniai sprendimai

Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

1918–1940 m. Lietuvos Respubliką sukūrė ir užaugino žmonės, kurie tikėjo tautos teise į suverenią valstybę ir jautė atsakomybę už tos teisės įgyvendinimą. Visi trys tarpukario Lietuvos Prezidentai savo gyvenimus pašventė tos teisės įgyvendinimui. Visiem trim teko priimti nelengvus sprendimus, nulėmusius ne tik jų ar jų aplinkos, bet ir valstybės raidą ar net likimą. Didžiausia sunkių sprendimų našta teko Prezidentui A. Smetonai, nuo 1926 m. pasirinkusiam autoritarinį valstybės vairavimo kelią, tačiau ir A. Stulginskiui bei K. Griniui teko spręsti ne vieną sudėtinga klausimą. Nepaisant to, kokia sudėtinga beatrodytų politinė Lietuvos istorija, autentiška istorinių Prezidento rūmų aplinka, kurioje nuo pat prezidento institucijos įkūrimo dirbo ir gyveno visi trys tarpukario prezidentai, šios edukacijos metu virs žaidimų aikštele, kurioje komandos ieškos užuominų ir problemų sprendimo būdų. Pasiūlysime „pasimatuoti“ Prezidento darbo kėdę ir bent dienai tapti jo patarėjais, padėsiančiais išspęsti opias politines, ekonomines ar valstybės vidaus politikos problemas. Komandos savo kailiu patirs išbandymą valdžia ir patyrinės plonytę liniją skiriančią autoritetą nuo autoritaro.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Programos dalyviai prisimins savo regiono tradicijas ir papročius, jiems bus pasakojama apie žvakių liejimą ir kitus susijusius amatus. Mokymosi muziejuje procesas grindžiamas perdavimo –priėmimo principu. Dalyviai mokysis absorbuodami jiems pateiktą informaciją. Informacija bus pateikiama dalimis, žingsnis po žingsnio, pridedant gaunamus pranešimus prie jau sukauptos informacijos. Vaikams bus sudarytos sąlygos veikti patiems (vaikai patys galės pasirinkti norimą žvakės formą) ir mokytis iš kitų (vaikai sėdės ratu, todėl puikiai matys draugus, ką jie daro); bendrai dirbti, įveikti sunkumus, ugdyti mąstymo įgūdžius, reikšti nuomonę, mokytis kūrybingumo.


A. Schmidt PRINCESĖ STRAZDANĖLĖ (Nuotolinė paslauga)

Schmidt „PRINCESĖ STRAZDANĖLĖ“, rež. I. Čabanovas tai pasaka apie Karalių ir Karalienę, kurie labai norėjo susilaukti vaikų. Burtininkė Akeba sutiko padėti. Tačiau kaip ir būna burtų pasaulyje, Akeba išdėstė aiškias taisykles, kurių Karalius ir Karalienė nesugebėjo laikytis. Gimusi Princesė, ant skruostuko turėjusi tris strazdanas, buvo vadinama Strazdanėle. Nors buvo prisaikdinta neišeiti iš namų, mergaitė jautė vis didesnį laisvės, „skrydžio“ poreikį. Vos pradarius pilies langines, Princesė Strazdanėlė išlėkė į pasaulį tapusi gražiausiu Strazdu. Meninės raiškos priemonėmis perduodamos vertybės: šeima, laisvė, asmenybės individualumas. Spektaklis ugdys mokinių kritinį mąstymą, formuos vidinį pasaulį, emocinį intelektą ir estetikos pojūtį.


Ekskursija „Kalėdų paslapčių dienoraštis: išgirsk, užuosk, paliesk...!“

Kalėdos – šventė, kuri savyje talpina tiek daug įdomių tradicijų, istorijų, skonių, burtų ir žaidimų… Kviečiame vaikus leistis į kelionę po senąjį miestą ir susipažinti su įvairiausiomis Kalėdų paslaptimis! Kas išrado Kalėdų eglutę? Kokį žaidimą per šventes žaidžia žydų vaikai? Ką per Kalėdas skanaudavo LDK didikai? Šiuos ir daugybę kitų klausimų išnarpliosime žaismingos ekskursijos metu. Pasivaikščiojimas drieksis per gražiausiai pasipuošusias senamiesčio erdves. Laukia burtai ir užduotys, skoniai ir kvapai…!

O kur dar slaptas Šv. Mikalojaus lobis… Spręsime užduotis ir bandysime jį atrakinti!

Ekskursijos tikslas – ugdyti gilesnį, platesnį Šv. Kalėdų šventės istorijos ir prasmės suvokimą.

Vilniaus m. sav.; Panevėžio m. sav.; Kauno m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Narstiniai - tai pagal skulptoriaus Teodoro Kazimiero Valaičio metodą kuriamos skulptūros, kurioms tereikia popieriaus, žirklių ir noro eksperimentuoti. Tik prieš kviečiant vaikus tapti kūrėjais pasivaikščiosime po Nacionalinę dailės galeriją ir apžiūrėsime skulptūras, sukurtas iš įvairiausių medžiagų. Vienos bus labai tikroviškos, kitos - iš pirmo žvilgsnio keistos ar net juokingos. Bet visos - su savomis istorijomis apie mūsų senelių kasdienybę, keliones į kosmosą, skulptoriams būtinas matematikos žinias, atsiradimą viešosiose miestų erdvėse ir dar daug daug kitų. Ateikite išgirsti, pamatyti ir sukurti savų skulptūrų!


Išmanioji kūryba 3-4 klasėms - žaidybinė interaktyvi edukacija, kurios metu, naudojant inovatyvius metodus, išlaisvinamas mokinių kūrybiškumas.


Edukacinio užsiėmimo metu kiekvienas jos dalyvis bus supažindintas su fotografijos atsiradimo istorija ir vienu iš fotografijos gavimo būdų – fotogramą. Tai procesas, kai nuotrauka daroma be fotoaparato, apšviečiant jautrią šviesai medžiagą, ant kurios gali būti sudėti įvairūs daiktai. Nuotraukoje atsispindės grafinė daikto projekcija juodame fone. Moksleiviai fotografijos laboratorijoje esant raudonam apšvietimui iš savo kuprinėse esančių smulkių daiktų išdėlios kompozicijas ant šviesai jautraus popieriaus ir didintuvo pagalba apšvies popierių. Naudojant specialius cheminius tirpalus nuotrauka bus ryškinama ir vėliau džiovinama nuotraukų džiovinimo įrenginyje. Kiekvienas edukacijos dalyvis savo darytą nuotrauką galės pasilikti sau atminimui.


Edukacinis užsiėmimas „Kamishibai teatras“

Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo „Kamishibai teatras“ metu mokiniai, susipažinę su Japonijos kultūra, kamishibai teatro subtilybėmis, ugdys savo kultūrinį sąmoningumą, kritinį mąstymą. Praktinės užduoties metu, kuriant istorijas ir jas pristatant Kamishibai teatre, bus prisidedama prie kūrybingų asmenybių ugdymo, skaitymo skatinimo ir prasmingo mokinių laisvalaikio užimtumo.


Alytaus Jurgio Kunčino viešoji biblioteka

Edukacija skirta vaikams, norintiems kūrybiškai susipažinti su trimis vaikų lietuvių literatūros kūrėjais, kurių kūryboje ypatingą reikšmę užima žmogaus ir gamtos ryšys, taip pat norintiems daugiau sužinoti apie augalų simboliką ir reikšmę lietuvių tautosakoje.
Ryšio su gamta formavimas ypatingai aktualus mieste gyvenantiems vaikams, rečiau laiką leidžiantiems užmiestyje, gamtoje.
Užsiėmimas susideda iš trijų dalių:
1. Susipažinimas, diskusija apie žmogaus ir gamtos santykį, asmeninių patirčių, nuomonių pasidalinimas. Vartomos botanikos enciklopedijos, mokomasi jose rasti norimą informaciją.
2. Pristatomi trys lietuvių literatūros vaikams kūrėjai (A. Matutis, P. Mašiotas, S. Paltanavičius),rašę/rašantys gamtos tematika. Visi jų kūriniai apie gamtą turi ir svarbų emocinį užtaisą, veikiantį skaitytojo jausmus. Vaikai gali pavartyti jų knygas.
Kalbamasi apie augalų reikšmę tautosakoje, mūsų kultūroje ir kasdieniniame gyvenime, mokiniams pavartyti duodamos bibliotekoje esančios tautosakos knygos.
3. Kūrybinės dirbtuvės. Mokiniai ant kartoninės lentelės nupiešia veidą su jų pačių pasirinkta emocija ir iš Dzūkijos regione randamų augalų kuria žydinčias šukuosenas (šaltuoju metų laiku naudojami džiovinti augalai ir/arba, naudodamiesi enciklopedijomis, juos piešia patys vaikai). Vyksta edukacijos apibendrinimas, klausimai/atsakymai.
Edukacija puikiai tinka netradicinėms lietuvių kalbos pamokoms.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinio užsiėmimo metu bitininkė papasakos apie vieną iš seniausių amatų – bitininkystę. Parodys medaus kopinėjimui naudojamus įrankius, supažindins su unikaliu bičių gyvenimu, jų rūšimis ir atskleis, kaip keitėsi bitininkavimas bėgant laikui. Sužinosite, kaip užsikurti dūminę, kaip iš bičių vaško nusilieti arba susisukti iš vaško plokštelių žvakutę. Taip pat mielai visus pakvies prisiliesti prie saldžios bitininkavimo pusės, o paragavę įvairių bičių gaminamų produktų, išmoksite juos atskirti vienus nuo kitų. Su Bičių Motinėle pašoksite ir pažaisite, o Bitė Darbininkė pamokys, kaip pačių rankomis sukurti mažą bitininkystės stebuklą.


Tikslas –Pažintis su pagrindiniais Lietuvoje gyvenančiais paukščiais, jų balsais, gyvensena, išvaizda, ryšiu su folkloru.
Uždaviniai
1.	Supažindinti vaikus su parskrendančiais paukščiais ir susieti jų atskridimą su pavasariu, su kalendorinėmis paukščių dienomis.
2.	Išmokyti vaikus pažinti skirtingas paukščių grupes (raistų, ežerų, miško, plėšrūnai, varniniai ir kt.) ir juos atpažinti pagal iškamšas.
3.	Išmokyti vaikus atpažinti paukščio balsą pagal garso įrašą, jį apibūdinti ar bandyti pamėgdžioti.
4.	Išmokyti vaikus su paukščiais susijusiomis dainomis, žaidimais, rateliais, mįslėmis, pasakomis.
Pamoka paprastai vyksta pavasarį, kai parskrenda paukščiai, todėl pirmiausia prisimenami anksčiausiai sugrįžusieji paukščiai, aptariama, kaip siejasi paukščių pavadinimai, su pavasario mėnesių pavadinimais. Vaikai supažindinami su skirtingomis paukščių grupėmis: raistų, ežerų upių, miškų, varniniais ir plėšrūnais. Pagal Utenos kraštotyros muziejaus eksponatus, paukščio iškamšas mokiniai turi atspėti, kokie tai paukščiai ir kokiai paukščių grupei priskiriami. Ar jie išskrenda į šiltus kraštus ar ne. Klausantis paukščių balsų, vaikams duodama užduotis apibūdinti paukščio balsą. Pavyzdžiui, gandras kleketuoja, žąsis girgsi, gegutė kukuoja, žvirblis čirškia, pelėda ūbauja ir t.t. Taip pat mokoma įvairių su paukščiais susijusių dainų, žaidimų, ratelių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacijos "Popieriaus transformacija – pilis-taupyklė" kūrimo tikslas skatinti susidomėjimą Lietuvoje išlikusiomis pilimis. Numatoma veikla ir siektini rezultatai: I dalis - edukacinis užsiėmimas pradedamas trumpa apžvalga po meninkės S. Mielkaitytės personalinę parodą „Rėmai svajonėms“, sukurta iš „Papjė mašė“ masės. Supažindinama su dešiniajame Nemuno Jurbarko rajone esančiomis rezidencinėmis Raudonės ir Panemunės pilimis. Susipažįstama su „Papjė mašė“ masės gamyba ir praktinėje dalyje dalyviai kurs pasirinktą stilizuotą pilį (iki 20cm) iš „Papjė mašė“ masės. Dalyviai bus aprūpinti visomis kūrybai reikalingomis priemonėmis ir medžiagomis. Edukacijos rezultatas – praplečiamas dalyvių kultūrinis akiratis. Dirbdami grupėje ir kiekvienas individualiai, jaunieji kūrėjai pamatys, kokią plačią įvairovę galima gauti dirbant ta pačia technika. Kiekvieno dalyvio sukurtas darbelis - tai meninių bei vizualinės teorijos žinių įgijimas, praktinis jų panaudojimas užsiėmimo metu. Socialinių, pažinimo bei iniciatyvumo ir kūrybingumo kompetencijų lavinimas, puoselės bendravimo bei bendradarbiavimo, smulkios motorikos įgūdžius, įgytą patirtį gebės kūrybiškai pritaikyti. Užtikrinamas ir specialiųjų ugdymo poreikių mokinių įtraukimas į bendrą veiklą. Po užsiėmimo kiekvienas dalyvis parsineš savo darbelį – iš „Papjė mašė“ masės pagamintą pilį-taupyklę.


KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas (mūsų patalpose, Vilniuje / 9-12 kl.)

"KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas" - edukacinio užsiėmimo tikslas: naujai susiformavusiai mokslevių grupei (klasei) susipažinti artimiau, užmegsti glaudesnius ryšius arba jau esamai ir seniai pažistamai grupei pažvelgti kitu kampu į iškylančias tarpusavio problemas bendravime, pamatyti save ir kitus netikėtose situacijose. Naudojant smagias psichologines užduotis bei dramos terapijos metodus gvildenami tokie uždaviniai: 1) pažinti ir išbandyti kultūrinės raiškos galimybes savo kolektyve; 2) ugdyti gebėjimą dirbti su kitais žmonėmis, siekiant bendrų socialinių tikslų; 3) emocinių įgūdžių lavinimas, mokantis skirtingų emocijų raiškos būdų, siekiant bendravimo ir bendradarbiavimo tikslų bei mokinantis sukurti ir palaikyti harmoningus santykius su grupės nariais; 4) efektyvesnis tarpusavio komunikavimas ir geresnis vienas kito pažinimas. Siekiamas poveikis: per tam skirtus žaidimus, diskusijas ir kūrybinę veiklą - atliepti bendrumo, kompetencijos, savivertės ir drąsos ugdymo poreikius, reikalingus tiek sename, tiek naujame kolektyve. Šią edukaciją kas met pakartotinai užsisako apie 40% mokyklų, kurios jau turėjo šį užsiėmimą ir nori jo kitoms savo klasėms. Ji aktuali tampa ypač rudenį, kai susiformuoja nauji kolektyvai, bet sėkmingai pritaikoma ir jau seniau susibūrusiuose kolektyvuose sprendžiant konfliktines situacijas, ieškant kūrybingų sprendimų. Užsiėmimas vyksta naudojant Individualiosios psichologijos (remiantis tarpdisciplininio meno principu) ir Dramos terapijos žaidybinius ir vaidybinius elementus, kartais pasitelkiant dailės, muzikos bei šokio-judesio praktikas. Parenkant užduotis atitinkamai pagal moksleivių amžių ir grupės dydį.


Edukacinė programa „Vilniaus krašto verbos" (7 - 10 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: Skatinti mokinių domėjimąsi paprotiniais menais bei jų interpretacijomis šiuolaikiniame interjere. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti, populiarinti tradicinius amatus, verslus, išryškinant jų vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Supažindinti mokinius su verbų rūšimis, rišimo būdais. 3. Išryškinti apeigines žolyninių ir Vilniaus verbų prasmes, estetines ir apeigines funkcijas. 4. Aptarti Vilniaus verbų regioniškumo ypatumus, išryškinant lokalias tradicijas. 5. Supažindinti mokinius su verbų rišimui naudojamais augalais, mokytis juos atpažinti, įvardyti. 6. Skatinti tautinio paveldo produktų gamybos technologijų perimamumą, pratęsti tiesioginį amato perimamumą. 7. Taikyti įgytus gebėjimus kūrybiniuose projektuose. 8. Skatinti mokinių verslumą. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su Verbų sekmadienio ištakomis, žolyninėmis ir Vilniaus krašto verbomis. Aptariamos estetinės ir apeiginės verbų funkcijos, kuriamos verbavimo formulės. Demonstruojamos plokščiosios, figūrinės, apvaliosios, volelinės, rykštelinės verbos, su drožlinėmis ir vainikinėmis verbomis mokiniai supažindinami virtualiai. Mokiniai supažindinami su Vilniaus verbų rišimui naudojama žaliava: lauko, miško, vandens ir darželio augalais, akcentuojamas tinkamas jų surinkimo laikas ir paruošimas. Kūrybinių dirbtuvių metu rišama figūrinė verba. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas. Siekiamas poveikis: Mokiniai susipažins su įvairiomis verbų rūšimis, rišimo būdais, žolyninių verbų ir Vilniaus verbų paskirtimi paskirtimi, sukurs verbavimo formulę, suriš figūrinę verbą, suvoks tradicinių amatų ir verslų vertę šiuolaikinei kultūrai.  Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Tel. nr.: +370 601 20070


Etnomuzikinė kelionė: pažintis su lietuvių liaudies tradicine muzika. Tai įtraukiantis muzikinis koliažas – mokantis liaudies dainų, pažįstant Lietuvos tradicijas bei regionų istoriją. Užsiėmimai padės teoriškai ir praktiškai suvokti bei patirti, kuo Lietuvos muzikinis paveldas yra unikalus ir įvairus, kokie jo svarbiausi bruožai. Etnomuzikinė kelionė – tai puikus būdas praktiškai prisiliesti prie lietuviškų šaknų, pažinti ir įprasminti savo tapatybę.


Edukacinio užsiėmimo „Amuletas iš akmens“ metu mokiniai susipažins su Baltų kultūros pažinimo centro „Baltų kelias“ ekspozicija, kurioje gausu įdomių eksponatų bei interaktyvių žaidimų. Naudojantis šiuolaikinėmis technologijomis bei eksponatų kopijomis, kviesime mokinius susipažinti su baltų istorija, kultūra, simboliais ir jų variantiškumu, taip pat su Lietuvoje esančiomis akmenų rūšimis, jų savybėmis ir panaudojimo galimybėmis, jų reikšme baltų laikais ir dabar. Akmenys senosiose baltų šventvietėse vaidino svarbų vaidmenį, ant jų būdavo deginama amžinoji ugnis, aukojamos dovanos Kūrėjui. Papasakosime apie apeiginius akmenis, kurie turėjo iškaltus (rečiau – išgręžtus storu ąžuolo rąstu) aukojimų dubenis, taip pat ne vieną istoriją, apipintą legendomis. Akmenyse – mūsų prigimimo, mūsų kultūros ir senojo tikėjimo ženklai. Praktinėje užsiėmimo dalyje, įtvirtindami įgytas žinias, naudodami baltiškuosius simbolius, mokiniai susikurs savo sėkmę nešantį amuletą iš akmens. Akmenuko paviršių dekoruos specialiais dažais, įvairių rašiklių pagalba, pasirinkta technika perteiks baltišką raštą ar simbolį. Savo sukurtą amuletą mokiniai galės parsinešti į namus. Pažintinė bei praktinė edukacijos dalys suteiks galimybę ugdyti sąmoningą baltiškojo paveldo pažinimą bei jo išsaugojimo nuostatas, patirti kūrybiškumo džiaugsmą.


Dailininkai grafikai yra tikri burtininkai – iš vieno piešinio jie gali sukurti šimtus atspaudų arba estampų. Apžiūrėję dailininkų išraižytas linoleumo ir metalo plokštes sužinosime, kodėl viena grafikos rūšis vadinama giliaspaude, o kita – iškiliąja spauda. Išbandysime įvairias grafikos technikas ir gudrybes, o ant balto popieriaus lapo grafikos presu atspausime baltą piešinį.


Edukaciniai filmai yra patraukli ir įtaigi ugdymo priemonė. Edukacijos metu kino teatre „Minija" dalyviai susipažins su autoriniu kinu, plės kultūrinį akiratį. Mokyklos gali rinktis iš specialiai atrinktos filmų programos. Visus filmus lydi ekskursija po išskirtinį kino teatro muziejų, kuriame eksponuojami įvairūs kino bei fotografijos prietaisai, supažindinantys su skirtingais vaizdo formatais, techninėmis galimybėmis, projekcijomis. Edukacinių filmų programa 1-4 klasėms: „Jokūbas, Mimi ir kalbantys šunys” , „Net ir pelės keliauja į dangų”, „Bintė”. Edukacinių filmų programa 5-8 klasėms: „Romi salonas” , „Kovotoja” , „Nepaprasta vasara su Tesa”, „Suteik man sparnus”. Edukacinių filmų programa 9-12 klasėms: „Žeme, stop”, „Aš niekada neverkiu“, „Gauja“ ir kt. Edukacinių filmų programa sudaryta pagal temos akutualumą atitinkamai amžiaus grupei, aukštos meninės vertės, kultūrinio akiračio plėtimo bei išskirtinės kino kalbos kriterijus.


Joniškio turizmo ir verslo informacijos centras

Tikslas- suteikti žinias ir įtraukti moksleivius į interaktyvią edukaciją- žaidimą apie krepšinio istoriją, taip prisidedant prie jų  kultūrinio akiračio plėtimo, kultūros patirčių įvairovės, kūrybingumo ir kritinio mąstymo ugdymo.
Uždaviniai: 1. Suteikti žinių apie kultūros paveldą, skatinti domėjimąsi krepšinio istorija, dalyvaujant interaktyviame žaidime ,,Aukso ąžuolas“ . 2.  Suvokti kultūros ir krašto istorijos svarbą, svarbiais Lietuvos istoriniais tarpsniais; 3. Stiprinti savo tapatybės jausmą, ugdyti kūrybingumą ir kritinį mąstymą, dalyvaujant kūrybinėje fotosesijoje "Mano mylimas krepšininkas".
Rezultatas: po edukacijos moksleiviai jausis geriau pažįstantys krepšinio istoriją, suvoktų apie tuo metu Lietuvoje vykusius įvykius, bei būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančią aplinką, domėtis istorija, faktais, sportu. Moksleiviai ne tik bus skatinami įvertinti savo jėgas ir priimti iššūkius, bet ir kūrybiškai, naujai pamatyti save (smagiai leisti laiką, improvizuoti ir t.t.).


Drugeliai - tyrinėjimai, kūryba, išmintis (Nuotolinė paslauga)

Nuo pat ankstyvosios Majų civilizacijos drugelis žmonijos kultūroje atliko didelį vaidmenį tiek literatūroje tiek mitologijoje. Per šią trapios būtybės prizmę vaikai bus supažindinti ne tik su drugelio gyvenimo ciklu, tačiau ir su įvairiausiomis kultūromis ir jų tikėjimais pradedant Senovės Graikais ir baigiant šiuolaikinėmis Korėjiečių kultūromis. Susitikimo su drugeliais metu mokiniai bus supažindinami su mikroskopiniu drugelio pasauliu - įvairiausiomis spalvomis ir raštais, kurie primena ir žuvies žvynus ir gėlės žiedadulkes ir daugybę kitų dalykų. Pamokos metu mokiniai sužinos kokie įvairūs ir nepakartojami būna drugelių raštai, kodėl jie tokie; kuo skiriasi drugelių raštai Europoje ir Afrikoje; Tropikuose ir Šaltuose kraštuose. Mokiniai bus raginami spėlioti kaip galima iš drugelio rašto ar spalvos atpažinti drugelio namus, mėgstamiausius augalus ir geriausias slėptuves. Mokiniai susipažins drugio transformacija nuo kiaušinėlio iki imago ir šio reiškinio panaudojimu įvairiausių šalių teatre, kine ir tapyboje.


Kviečiame išbandyti Salantų regioninio parko grupės edukacinę programą „Paslėpti Imbarės piliakalnio turtai“. Išvykos metu vaikai susipažins su Imbarės istorija, sužinos kas yra piliakalnis ir kas jam būdinga, mokysis orientuotis vietovėje, skaičiuos, pajudės gryname ore, fiksuos ir analizuos- „tai kur tie turtai prasmego?“. Edukacijos programa skirta besidomintiems istorijos įdomybėmis ir norintiems pažinti Imbarės piliakalnį, esanti Salantų regioniniame parke. Pažintinio pasivaikščiojimo metu, kurio maršrutas  ~1 km, susipažįstama su piliakalniu, senovės kuršių gyvenviete, vietovės istorija ir mitologija, atliekamos užduotys. Aktyviai keliaujant stebima gamta.


Mūsų protėviams namų aplinka buvo paslaptinga, kupina jų pačių sukurtų meniškų daiktų ir juose atsispindinčių simbolių. Vyresniųjų klasių moksleivius supažindinsime su senaisiais namų interjerais, kurie padės geriau įsijausti į jau skaitytos lietuvių literatūros klasikos herojų gyvenimus. Kartu pasiaiškinsime, kokie papročiai bei tikėjimai lydėjo žmogų nuo pat lopšio, prisiminsime įvairiausius tautosakos pasakojimus ir patarles. Edukacinė programa skirta aktyviam mokymuisi – klausimų, įvairių užduočių forma mokiniai skatinami savarankiškai ieškoti atsakymų ir analizuoti, reikšti savo mintis. Mokiniai turės galimybę paliesti ir patyrinėti autentiškus eksponatus ar jų kopijas bei kūrybiškai pritaikyti įgytas žinias.


Kultūrinės edukacijos užsiėmimas ,,PAŽINK KAUNO MODERNIZMO ARCHITEKTŪRĄ“.
Didžioji Kauno vertybė – tarpukario architektūros paveldas - tai XX amžiaus trečiame ir ketvirtame dešimtmetyje pastatyti visuomeniniai, gyvenamieji ir pramoniniai pastatai. Šie objektai iki šiol kuria savitą Kauno miesto charakterį. 1919 -1940 metų laikotarpiu miestas patyrė žaibišką šuolį: iš atsilikusio provincijos miesto virto modernia europietiška sostine. Architektūra čia atliko labai didelį vaidmenį. Kauno modernizmo architektūra atspindi tą optimizmo atmosferą, kuri buvo būdinga naujai atsikūrusiai Lietuvos valstybei.
Edukacinis užsiėmimas vyksta interaktyvios ekskursijos forma, kurios metu moksleiviai aplankys reprezentacinius tarpukario pastatus, esančius Kauno Naujamiesčio teritorijoje, įtrauktoje į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą, apžiūrės pastatų eksterjerus bei autentiškus išlikusius interjerus. Pagrindinis kultūrinės edukacijos tikslas – patrauklia forma atskleisti moksleiviams Kauno tarpukario architektūros raidą, supažindinti su modernizmo stilistika, būdingais sprendimais bei architektūriniais elementais. Supažindindama su svarbiausiais tarpukario Lietuvos reprezentaciniais objektais ir juos suprojektavusiais žymiausiais šio laikotarpio architektais, ši edukacija atskleis laikinosios sostinės fenomeną, padės suprasti, kodėl tarpukario Kauno architektūra įrašyta į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.
Dauguma lankomų pastatų turėjo didžiulę reikšmę atsikuriančiai Lietuvos valstybei bei besiformuojančiai visuomenei, todėl edukacijoje pasakojame ir apie to meto politikos, visuomenės ir verslo veikėjus.
Pristatant paveldo objektus, siekiama, kad mokiniai susietų naujai įgytas patirtis su turimomis formaliojo ugdymo žiniomis, plėstų erudiciją. Ši edukacija skatina moksleivius domėtis kultūros paveldu, plečia akiratį, lavina estetinį suvokimą, ugdo pilietiškumą.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


„Per ornamentą į mitologiją“ – tai edukacinė programa mokiniams nuo 7 iki 18 metų amžiaus, kurioje jie ne tik antspaudukų pagalba išmargins drobinį maišelį, bet ir atras milžinišką lietuvių mitologijos pasaulį slypintį už paprasčiausių audimo raštų. Peržiūrėdami projekcijas išsiaškinsim iš kur anksčiau atsirasdavo rūbai bei kada atsirado ornamentas. Margindami drobę sužinosim kaip vadinasi ornamentų ženklai ir kodėl apskritimas reiškia laimę. Pasišokdami ir žaisdami sužinosim kaip bitė ir linas susijęs su deive Austėja. O dainuodami atrasim deivę Laimą kukuojančią medyje! Edukacijos turinys yra pritaikomas įvairaus amžiaus mokiniams, o programos pabaigoje kiekvienas dalyvis išsineš drobinį maišelį su savo rankom išmargintu ornamentu. Ši edukacija vyksta bityne, nuostabios laukinės gamtos apsuptyje, specialiai įrengtame edukacijų namelyje.


Diskusijų spektaklis „pX| prieš kryžkelę“ (Išvažiuojamasis)

Kiekviena diena kupina situacijų, kurios gali tapti žmogaus vidinėmis katastrofomis arba naujomis galimybėmis. Ar gali žmogus pasirinkti? Jei taip, kaip vyksta pasirinkimas ir sprendimas? Ar žinome, ką renkamės? O galbūt mes nieko kito pasirinkti negalime? … – bet juk mes savo gyvenimo šeimininkai. Ne…. kito pasirinkimo nėra.. O gal įmanoma? Mhh, ne. Taip. NE.. Tai kaip? Augustas Boalis iškėlė mintį, kad spektaklis yra gyvenimo repeticija, o jos pabaiga– tai tolesnio gyvenimo pradžia. Alytaus miesto teatras kviečia į diskusijų spektaklį „pX| prieš kryžkėlę“, kuris mokiniams vaizduoja tam tikras konfliktines situacijas iš jų gyvenimo, o vėliau aktoriai kartu su jaunimu diskutuoja ir jas keičia, leisdami išgyventi jas scenoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Klaipėdos moksleivių saviraiškos centras

Lietuvos aviacija turi didingą istoriją, kuriai ne visada suteikiamas reikiamas dėmesys.  Turbūt dauguma vaikų svajoja vienu ar kitu būdu pakilti į orą, ši svajonė kadaise atrodė neįgivendinama, bet šiandien ji yra reali.
Edukacijos metu mokiniai susipažins su aviacijos pasaulius ir jo istorija, išmoks pagrindinius aerodinamikos principus bei turės galimybę patys pasigaminti skrendantį aviamodelį.


Edukacijos dalyviai į užsiėmimą privalo atsinešti tekstilinės aprangos detalę (maišelį, rankinę, kuprinę ir t.t.) arba drabužį (marškinėlius, džemperį, kelnes ir t.t.). Užsiėmimas susideda iš dviejų dalių, kurios pritaikytos pagal amžiaus grupes. Teorinėje dalyje, naudojant skaitmenines technologijas mokiniai interaktyviai susipažins/prisimins apie Lietuvos integracijos į Europos Sąjungą ir Šiaurės Atlanto sutarties organizaciją (NATO) reikšmę kiekvieno piliečio gyvenime bei tvarumo principus. Praktinėje dalyje mokiniai sužinos kaip atnaujinti savo garderobą, panaudojant tekstilės dažus, pasitelkiant edukatorių arba pačių sukurtus antspaudus ir/arba trafaretus iš antrinių žaliavų ir skatinant vaikų vaizduotę ir kūrybiškumą patys kurs savo dizaino projektus. Užsiėmimo pabaigoje, linksmai ir žaismingai, apibendrinsime išmoktą medžiagą ir darbą – mokiniams pasiūlysime emocijų refleksiją.  Naujai dekoruota aprangos detalė arba drabužis, išdžiūvus tekstiliniams dažams, užfiksuojamas lygintuvu. Baigtą gaminį moksleiviai nešis namo ir naudos pagal paskirtį.


Kviečiame pasinerti į tarmių pasaulį ir išbandyti savo liežuvio miklumą. Ypatingą dėmesį skirsime suvalkiečių tarmei – Jono Basanavičiaus gimtosiose apylinkėse skambėjusiai ir vis dar skambančiai kalbai. Kartu nagrinėsime girdėtų ir negirdėtų tarmiškų žodžių reikšmes, susipažinsime su šiuolaikiniais jų atitikmenimis, klausysimės tikrų suvalkiečių šnektos ir patys bandysime ją atkartoti. Kaip sako suvalkiečiai, „kas kap moka, tas tep šneka“. Gero juoko dozė – užtikrinta!


Vardas mums suteikiamas vos gimus. Jis tampa natūralia mūsų dalimi, todėl retas apgalvojame, kas slypi po vardu. Edukacijos metu mokiniai susipažins su savo vardo kilme, reikšme, lemtimi, kurią mūsų protėviai siuntė mums kartu su vardu. Plėsime mokinių akiratį apie baltiškus ir senuosius darybos vardus, susipažinę su simbolio reikšme ir atvaizdavimo būdais, kuriant ieškosime sąsajų tarp vardo reikšmės ir simbolio. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis sukrs savo individualų eskizą/gaminį- talismaną, kuriame bus įkomponuotas mokinio vardas.


Leidyklos virtuvė. Kaip gimsta istorinės knygos?

Mokiniams bus pristatyta istorinių knygų leidyklos „ Aukso žuvys“ virtuvė (kasdienybė), pateikiami konkretūs pavyzdžiai, apie tai, kokius darbus reikėjo atlikti ir kokių sričių specialistai tai darė, kad būtų išleistos skaitytojų pamėgtos Justino Žilinsko ir Kotrynos Zylės knygos, skirtos vaikams.
   Po pristatymo bus skiriama grupinė užduotis, kuri bus susijusi su ta informacija, su kuria mokiniai buvo supažindinti apie leidyklos darbą.
   Vaikams bus pasiūlyta atlikti ir individuali kūrybinė užduotis.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Gamtininko žygiai po pasaulį – kaip galime kartu išsaugoti Žemės gamtą?

Keliaukime kartu su gamtininku Žymantu Čeku po pasaulį. Lankysimės šiaurės Laplandijos kalnynuose, ieškodami nedidukų, bet labai ypatingų auksu žvilgančių paukštelių. Užsuksime į faraono paukščių, tarpininkais tarp žemiškojo ir pomirtinio pasaulio laikomų Egipto Maitvanagių žemes. Nusikelsime į karštosios Malaizijos dramblių rezervatą, kur didieji drambliai treniruojami paleidimui atgal į laukinę gamtą. Keliausime po Indonezijos didmiesčius tyrinėdami vietinę kultūrą, kopsime į aktyvius ugnikalnius, lankysimės Komodo drakonų saloje, stebėsime gyvus drakonus! Vaikštinėsime tropinėse džiunglėse ieškodami laukinių orangutanų ir saulės meškinų. Plauksime į egzotiškąją Kiniją, kur žvelgsime į retą ir unikalią kultūrą, bandysime suprasti ekologinių problemų mastą ir jų sprendimo būdus, keliausime po šventyklas bei džiaugsimės mielomis pandomis ir jų mažylių šėliojimais. Paskaitoje kalbėsime apie ekologiją, gamtos grožį, neatsiejamą, brangų ryšį tarp žmogaus ir gamtos ir svarbiausia bandysime rasti sprendimą, kaip išgelbėti pasaulio gamtą


Edukacijos dalyviai pažvelgs į Trakus supančius ežerus iš paukščio skrydžio, identifikuos jų lokaciją ir išsiaiškins pavadinimus. Edukatoriui pristatant kiekvieną sakmę išskirs pagrindinius veikėjus ir įtraukiančių klausimų pagalba galės spėlioti ar numanyti sakmės eigą. Dirbdami grupėse, praplės, praturtins bei plėtos arba drauge sukurs pa(si)rinkto ežero pasakojimo naratyvą remdamiesi pagrindinėmis konkretaus ežero sakmės ištraukomis. Sukurtą ežero pasaką pristatys bendramoksliams. Naujojant IT įrankį - dėlionę jigsawplanet, gebės sudėlioti konkretaus ežero iliustruotą dėlionę.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Pasislėpusios miesto detalės“ Vilnius saugo daug pasislėpusių, dažnai
nepastebimų detalių, pasakojančių ilgaamžę miesto istoriją. Programos metu atrasime architektūros ir dekoro elementus,
paminklines lenteles, giminių herbus ir namų pastatymo datas, įmantrias skulptūras, arklių tempiamo tramvajaus bėgių
liekanas, prieškarį menantį reklaminį stulpą. Edukacinės programos tikslas ugdyti pastabumą ir gebėjimą geriau suprasti ir
interpretuoti miesto kultūrinę aplinką, atrasti dažnai nepastebimas miesto detales, puošybos elementus, „antram“ gyvenimui
pritaikytus objektus ir jų fragmentus. Mokinius siekiama įtraukti į gyvą miesto tyrinėjimą, skatinti susieti dabarties sąsajas
su praeitimi, plėsti intelektines mokinio galias, ugdyti aktyvų, kūrybingą, atsakingą ir paveldą saugantį pilietį. Supažindinti su
istorinius įvykius žyminčiomis vietomis, architektūros ir kultūros vertybėmis, meniniais elementais, istoriniais reliktais, jų
išsaugojimu galimybėmis ir pritaikymu dabartyje. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis,
istorinis pasakojimas papildomas vizualine medžiaga.


J. Zikaras. Paskui Laisvės angelą (Nuotolinė paslauga)

Virtualaus užsiėmimo metu grupė apsilanko autentiškuose menininko J. Zikaro namuose Žaliakalnio rajone, kuris siejasi su daugeliu Lietuvai svarbių istorijos faktų ir asmenybių. "Laisvės" statula stovinti Vienybės a. Kaune yra visiems gerai žinoma, tačiau retas kuris žino apie žymų skulptorių, pirmų nepriklausomos Lietuvos pinigų autorių. Nuotolinio užsiėmimo metu susipažįstama ir su Lietuvos istorija ir su skulptoriaus gyvenimu bei kūryba. Užsiėmimas interaktyvus, moksleiviai sprendžia įvairias užduotis, diskutuoja, lavina atmintį ir žinoma reflektuoja, tokiu būdu užtvirtindami įgytas naujas žinias.


„Ch. Frenkelio odos dirbtuvės. Apyrankė“

Edukacija vyksta muziejaus edukacinėje erdvėje „Odos dirbtuvės“. Praverkite paslapties širmą apsilankę muziejuje. Pamatykite, užuoskite ir prisilieskite prie išdirbtos natūralios odos. Žmogaus reikmėms ji naudojama nuo neatmenamų laikų. Apavas, rūbai, žirgo reikmenys, buitiniai indai ir krepšiai – tai tik nedidelė odos panaudojimo galimybių dalis. Kviečiame pas mus, į Ch. Frenkelio odos dirbtuvėles, pasigaminti vienetinį ir praktišką daiktą – apyrankę, dekoruoti ją įvairiais odos dekoravimo būdais. Edukacijos metu vaikai susipažins su nauja sritimi – dailiaisiais odos darbais, sužinos naujų sąvokų, terminų, išbandys naujus įrankius, pritaikys praktiniame darbe.


Edukacinis spektaklis "Peliuko pasakų dirbtuvėlė"

Pagrindinis spektaklio personažas – padūkėlis Peliukas, paragintas aktorės ir žiūrovų, praskleidžia Pasakų dirbtuvėlės uždangą ir kviečia susipažinti su lėlių spektaklio gimimo procesu, kūrybine grupe: autoriumi, režisieriumi, dailininku, kompozitoriumi, lėlių ir dekoracijų gamintojais. Taikant patrauklias inovatyvias teatrinės raiškos priemones ir žaidybinius elementus, žiūrovai supažindinami su lėlių teatro žanro subtilybėmis, spektaklio sukūrimo principais ir kūrybinės komandos funkcijomis. Mokiniai šiame spektaklyje nėra tik pasyvūs stebėtojai – jie dalyvauja kūrybiniame procese, kartu su aktoriais ir personažais kuria pasaką. Visos programos metu siekiama integruoti žiūrovą į spektaklio vyksmą, paverčiant jį svarbiu spektaklio dalyviu. Interaktyvūs elementai naudojami tikslingai – jie koncentruoja vaikų dėmesį, skatina kūrybiškumą, išlaisvina fantaziją ir emocijas. Tad dalyvavimas edukacijoje pradinių klasių mokiniams gali ne tik skatinti domėjimąsi teatro menu, bet ir ugdyti visapusišką, smalsią, laisvai ir kritiškai mąstančią asmenybę.


Edukacinis užsiėmimas vyksta Trakų Pusiasalio pilyje. Dalyviai, aktyviai veikdami grupelėmis, lenktyniauja ieškodami palėptų užuominų ir analizuodami surinktą informaciją, išsiaiškina tikrais istoriniais faktais paremtą Lietuvos didžiojo kunigaikščio Žygimanto Kęstutaičio nužudymo istoriją. Užsiėmime, dalyviai pagilina Lietuvos istorijos žinias, patiria atradimo džiaugsmą ir tobulina analitinius gebėjimus.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Patyriminė edukacija „Baltų gentys keturiuose metų laikuose“ kviečia 1-12 klasių moksleivius prisiliesti prie kupinos pažinimo ir naujų potyrių kelionę į praeitį, kurios metu edukacijos dalyviai virsta gentainiais ir keliaudami skirtingais metų laikais bei atlikdami skirtingo pobūdžio - besikeičiančios gamtos išteklių pritaikymo, kūrybines ir meninės raiškos linksmas užduotis  įsikūnydami į to meto kultūrą, ornamentiką, tradicijas, šventes bei papročius. Gebėjimas orientuotis, komunikuoti bei turimų žinių pritaikymas keliaujant keturiais metų laikais atskleidžia genties stipriąsias savybes bei geba išgyventi, kad galėtų visa tai perduoti ateinančioms kartoms.
Edukacijos dalyviai įgyja ir gilina jau turimas skirtingas kompetencijas, puoselėja mūsų krašto kultūrą, istoriją bei jos savitumą.
Pačios užduotys yra pritaikytos skirtingoms amžiaus grupėms, atsižvelgiant š jų gebėjimus ir bendrąsias kompetencijas.
Baltų gyvenimo pažinimas, filosofija bei kultūra suteikia gilesnį ir prasmingesnį pasaulio suvokimą, neretai užpildantį ir pasitaikančias spragas mūsų istorinėje atmintyje, supratimą, kokia tavo vieta jame.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Kupiškio rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Edukacijos metu programos dalyviai susipažins su knygrišystės atsiradimo istorija bei nuo amato atsiradimo laikų mažai pakitusia knygos įrišimo technologija. Mokiniams bus rodoma vizualinė medžiaga, aptariant skirtingus įrišimo, viršelio kūrimo būdus. Knygrišystės amatas pristatomas kaip platus kūrybinis laukas, kuriame kiekvienas gali atrasti galimybių pasireikšti. Praktinėje edukacijos dalyje mokiniai skatinami, remiantis matytais vaizdais, sukurti savo originalią knygą bei tokiu būdu įsisavinti knygrišystės techniką ir sėkmingai ją pritaikyti atliekant užduotį.

Edukacinio užsiėmimo metu vaikai lankstys baltus ar spalvotus popieriaus lapus, mokysis padaryti išlankstomus puslapius bei vidines knygos kišenėles. Knygos viršeliui bus naudojamas storesnis popierius, kurio dekoravimui mokiniai galės pasitelkti savo vaizduotę. Jie turės laisvę piešti, klijuoti iškarpas ar išrasti kitų unikalių būdų, kaip pagražinti knygą. Užrašinė bus susiuvama paprasčiausiu knygrišystės būdu, kuomet puslapiai sujungiami viena siūle. Edukacijos pabaigoje kiekvienas dalyvis turės progą džiaugtis savo rankomis sukūręs vienetinę knygą, kurią galės panaudoti asmeniniams užrašams ar piešiniams.


Kultūrinės edukacijos užsiėmimas ,,Tarpukario Kauno architektūra“. Didžioji Kauno vertybė – tarpukario architektūros paveldas – tai XX amžiaus trečiame ir ketvirtame dešimtmetyje pastatyti visuomeniniai, gyvenamieji ir pramoniniai pastatai. Šie objektai iki šiol kuria savitą Kauno miesto charakterį. 1919-1940 metų laikotarpiu miestas patyrė žaibišką šuolį: iš atsilikusio provincijos miesto virto modernia europietiška sostine. Architektūra čia atliko labai didelį vaidmenį. Kauno tarpukario architektūra atspindi tą politinę, socialinę, ekonominę ir kultūrinę atmosferą, kuri buvo būdinga naujai atsikūrusiai Lietuvos valstybei. Tarpukario laikotarpio pastatuose išryškėja dvi stiliaus tendencijos: istorizmas ir modernizmas, buvo ieškomas ir lietuviškasis ,,tautinis stilius”. Pagrindinis kultūrinės edukacijos tikslas – patrauklia forma atskleisti moksleiviams tarpukario Kauno architektūros raidą, supažindinti su modernizmui būdingais sprendimais, bei architektūriniais elementais. Supažindindama su svarbiausiais tarpukario Lietuvos reprezentaciniais objektais ir juos suprojektavusiais žymiausiais šio laikotarpio architektais ši edukacinė ekskursija padės suprasti, kodėl tarpukario Kauno architektūra buvo įrašyta į preliminarųjį UNESCO paveldo sąrašą. Edukacijos uždaviniai - įtraukti moksleivius į kultūros paveldo objektų tyrinėjimą, ugdyti pastabumą, gilinti dalykines ir bendrąsias kompetencijas. Naudojami metodai: gyvas pasakojimas istorinėje aplinkoje (Kauno Naujamiestyje), papildomas vizualine medžiaga (,,tautinio“ stiliaus, istorizmo ir modernizmo architektūros pavyzdžiais) ir interaktyviomis užduotimis.


Kūrybiškumą skatinantis užsiėmimas nukels mažuosius Muziejaus lankytojus į tolimuosius viduramžius, kuomet Lietuvos Didžiąją kunigaikštystę nuo priešų saugojo galingose pilyse-tvirtovėse įsitvirtinę karvedžiai. Imkitės atsakingos užduoties – specialiai parengtame makete pastatykite stiprią pilį ir parenkite ją gynybai. Pažinę pilies gyvenimo įdomybes ir nusprendę, kaip pastatyti gynybinę sieną, kur apgyvendinti valdovą, karius bei amatininkus, pasirūpinkite tinkamu savo pajėgų išrikiavimu. Susipažinkite su muziejinių vertybių rekonstrukcijomis ir išdrįskite paimti į rankas kalaviją bei užsidėti šalmą. Tapkite tikru viduramžių karvedžiu!


Piešimas – seniausias jausmų ir žinių perdavimo būdas. Jis ramina, išlaisvina jausmus, skatina kūrybiškumą, kelia geras emocijas, lavina smulkiąją motoriką.
Užsiėmimo metu kalbėsime apie tapybos reikšmę žmogui. Susipažinsime su lietuvių liaudies raštų simbolika, tapybos technika, naudojamomis priemonėmis. Pieštukų, teptukų, dažų pagalba dekoruosime, tapysime ant medinių lentelių, paukštelių ar žuvelių. Kūrybingumui ribų nėra – savo unikaliu darbu mokiniai pasipuoš savo namus ar pradžiugins draugus ir artimuosius nuostabia dovana.


Edukacijos metu mokiniai sužinos apie cianotipijos techniką – seniausią fotografijos metodą, ir patys kurs mėlynus atspaudus. Užsiėmimas prasidės teoriniu įvadu, po kurio mokiniai praktinėje dalyje eksperimentuos su įvairiais objektais, augalais ir trafaretais, kad sukurtų unikalius meninius darbus.
Edukacija lavins mokinių kūrybiškumą, techninius ir meninius įgūdžius, skatins kritinį mąstymą ir gebėjimą dirbti grupėse. Mokymosi procesas sužadins mokinių smalsumą, skatins domėjimąsi chemija ir fotografija bei ugdys jų gebėjimą reflektuoti kūrybinį procesą ir vertinti rezultatus.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacijoje „Lino pasaka“ mokiniai supažindinami su linininkystės istorija, tradicijomis, linų produkcija, senoviniais daiktais ir darbo įrankiais, mokomi jais naudotis. Mokiniai gali ne tik pamatyti, bet ir išmokti dirbti bruktuve, linų šukomis, mintuvais, iš pakulų nusivyti virvelę. Kūrybiškumas ugdomas pritaikant linų žaliavas, kuriant ir inscenizuojant pasakojimus, menant mįsles.


Edukacija "Linas rengia ir maitina" (Nuotolinė paslauga)

Mokinių ir mokytojų pamėgta, ilgai aptariama ir šiltai prisimenama edukacija dabar ir nuotoliniu būdu! Anot senų žmonių, „nei vienas augalas pasaulyje neiškenčia tiek daug kančių kaip linas, tačiau ir nei vienas augalas neatneša žmonėms tiek naudos, grožio ir laimės“. Patarlė sako, kad linas – dengia, linas – rengia, linas – perša ir vestuves rengia. Senolių įsitikinimu, linas turi ypatingų galių kovojant su piktosiomis dvasiomis. Apie tai ir dar daugiau vaikučiai sužinos mūsų parengtoje programoje „Linas rengia ir maitina“. Tikslai ir uždaviniai: (1) supažindinti su lino istorija nuo sėmenų iki drabužių; (2) suteikti žinių, kada vartoti linų produktus – sėmenis ir linų sėmenų aliejų; (3) paaiškinti, kaip iš kieto stiebelio atsiranda švelnus lino pluoštas; (4) parodyti kaip galima pasigaminti lininių servetėlių. Programos metu dalyviai: pamatys trumpą spektakliuką „iš lagamino“, kurio metu sužinos apie lino vargus; susipažins su linu dainose, eilėraščiuose, patarlėse, minklėse; Edukacijos metu transliuojamoje video medžiagoje pamatys, kaipgi atrodo mūsų senelių taip vertintas linas kaip augalas, kaip pluoštas ir kaip maisto produktas; sužinos kaip galima pasigaminti nepakartojamą lininę servetėlę. Pasiekimų aprašas: po veiklos dalyviai sugebės: pažinti linų sėmenis, nusakyti, kam jie vartojami ir kuo naudingi. Žinos, kad linas – augalas, iš kurio gaminami siūlai ir audžiamos medžiagos. Išmoks naujų žodžių ir įtvirtins girdėtus: sėmenys, stiebelis, lino galvelė, aliejus, spaliai, pluoštas, siūlai, medžiaga, audeklas. turės žinių, kaip iš audinio skiautelės pešiojimo būdu pasidaryti rankdarbį. Mokės paniūniuoti aukštaitišką linų rovimo dainą. Nuotoliniu būdu, dalyvaudama bendroje veikloje dalyvių grupė taps draugiškesnė ir artimesnė.


Palapinė, kelionė ir muzika (išvažiuojamasis Kauno m. ir Kauno raj.)

M. ir K. Petrauskų skyrius kviečia išbandyti linksmą edukacinį žaidimą ,,Palapinė, kelionė ir muzika”, kurio metu leisimės į pažintinę kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį. Žaidimo dalyviai susipažins su svarbiausiomis asmenybėmis, įvykiais ir datomis, lavins savo pastabumą, ieškodami paveikslėlių, pasislėpusių tarp margaspalvių palapinių, gros įvairiais muzikos instrumentais. Tikslas - edukacinio žaidimo būdu supažindinti lankytojus su svarbiausiomis Lietuvos profesionaliosios muzikos istorijos asmenybėmis, įvykiais bei sąvokomis.
Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu.
Užsiėmime mažiausias galimas vaikų skaičius - 18.


Programa ugdo kūrybingumą, kritinį mąstymą ir mokymuisi visą gyvenimą reikalingus įgūdžius. Programa supažindina su greitojo skaitymo, atminties lavinimo ir kitais metodais. Mokiniai įvairią informaciją išmoksta įsiminti lengviau ir greičiau, ugdo kūrybingumą, koncentraciją, vaizduotę, taip pat išmoksta skaityti greičiau ir efektyviau, geriau analizuoja ir supranta tekstus, įgyja teksto konspektavimo įgūdžius, išmoksta kurti „minčių žemėlapius“.

Mokiniai lengviau įsimins formules, eilėraščius, greičiau perskaitys privalomos literatūros knygas, sužinos kaip lengviau išmokti užsienio kalbas, bus labiau motyvuoti mokytis, nes formuos įgūdžius palengvinančius mokymąsi kasdien. Padės suprasti ir ugdyti savo protinių gebėjimų potencialą, suteiks daugiau pasitikėjimo savimi. Sutaupys mokiniams laiko tiek mokykloje, tiek ruošiant namų darbus, taip pat padės spręsti nenoro mokytis, motyvacijos trūkumo, nemokėjimo susikaupti, išsiblaškymo problemas. Užsiėmimus sudarys įvairi video medžiaga, audio knygos, darbas su kompiuterinėmis programomis, diskusijos, aptarimai, daug praktinių pratimų, daug įvairių žaidimų pertraukėlių metu. Programa ugdo mokėjimo mokytis ir kitas kompetencijas. Baigęs programą mokinys kelis kartus pagerins savo įsiminimo gebėjimus, kelis kartus padidins skaitymo efektyvumą, gebės šiuos įgūdžius vystyti toliau savarankiškai, įgis daugiau pasitikėjimo savo jėgomis, motyvacijos mokytis, kūrybingumo. Rekomenduojama 8-12 klasių mokiniams, programą gali lankyti visi norintys.


Tradiciniai aukštaičių kaimo amatai (1-4 kl.)

Programos netradicinėje aplinkoje tikslas – supažindinti su tradiciniais XIX–XX a. I p. Lietuvos kaimo amatais, praktiniu dirbinių pritaikymu buityje. Edukatoriai-amatininkai supažindina su PUODŽIAUS amatu, molio savybėmis, jo paruošimu, leidžia edukacijos dalyviams paliesti molį, supažindina su tradiciniais molinių indų gamybos būdais: lipdymu ir žiedimu, pasakoja kaip jie yra degami, glazūruojami, kaip indai buvo puošiami, supažindina su ekspozicijoje esančiais keramikos dirbiniais, jų paskirtimi. AUDIMO ekspozicijoje edukacijos dalyviai sužinos, kodėl kiekvienuose namuose stovėjo staklės, remiantis dalyvių jau turimomis žiniomis, prisimins, kaip linai ir vilna tampa siūlu, o po to audiniu, kaip kuriami audimo raštai, kokie buvo tradiciniai audiniai, jų paskirtis, kaip siūlus galima dažyti augalais. Edukacijos dalyviai galės pamatyti, kaip audžiama audimo staklėmis, kaip pinamos tradicinės aukštaitiškos juostos. Edukatoriai primins patarles, legendas, susijusias su audimu. Ekspozicijoje susipažins su Anykščių krašto audėjų darbais. KALVĖJE edukacijos dalyviai susipažins su pagrindiniais kalvės įrenginiais: žaizdru, dumplėmis, priekalu, svarbiausiais kalvio darbo įrankiais, galės pamėginti pūsti dumples, ekspozicijoje galės susipažinti su tradiciniais kalvio dirbiniais, stebėti kalvio darbą, kaip iš metalo gabalėlio atsiranda dirbinys. MEDŽIO drožimo dirbtuvėje edukacijos dalyviai supažindinami su medžio apdirbimu. Medžio dirbinių panaudojimo spektras labai platus. Ekspozicijoje dalyviai galės pamatyti įrankius, skirtus medienai pjauti, obliuoti, tekinti. Galės stebėti medžio drožėjo darbą, susipažinti su medžio dirbinių puošyba, jų praktiniu panaudojimu ir dekoratyvine paskirtimi. Programos pabaigoje dalyviai aplankys drožėjo Jurgio Kazlausko drožinių ekspoziciją, kur meno kūriniuose patikrins įgytas žinias – atpažins menininko kūriniuose įamžintus žemės ūkio ir kaimo buities darbus.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Edukacijos ,,Amžinojo gyvybingumo simbolis'' tikslas -supažindinti su senovės baltų pasaulio struktūros ir tikėjimo simboliu  Pasaulio - Gyvybės medžiu, jo ženklų reikšme bei atspindžiu kasdieniame gyvenime.  Praktinėje dalyje dalyviai supažindinami su molio monotipijos technika ir ją išbando savo kūrybiniame darbe.
Užsiėmimo metu supažindinama su Pasaulio medžiu kaip visatos vaizdiniu, taip pat su Pasaulio - Gyvybės medžio simboliais bei jų reikšme lietuvių tautodailėje, atskleidžiama Gyvybės medžio reikšmė ir svarba moters gyvenime.  Edukacija vyksta muziejaus ekspozicijų salėse, kur dalyviai   atidžiai apžiūri eksponatus, taip pat edukacijų patalpoje eksponatų nuotraukas ir skaidres. Apžiūrint įvairios paskirties daiktus, siūloma kritiškai mąstant įžvelgti sąsajas ir skirtumus tarp anksčiau ir dabar naudojamų panašių daiktų
 išvaizdos, dydžio, formos, puošybinių elementų. Vyksta diskusija, kur ir kokius panašius daiktus dalyviai jau yra matę, ar pastebi senovės baltų kultūros atspindžių šiandieninėje žmonių raiškoje. Tyrinėjant objektus, skatinama įžvelgti kultūrinę, estetinę buities daiktų, papuošalų, tekstilės gaminių vertę,  edukacijos dalyviai kviečiami domėtis archaiška kultūra.  Dalyviai tekstilės dirbinių ekspozicijoje gauna žaidybinę užduotį surasti įvairiai stilizuotus Gyvybės medžio pavyzdžius.
 Praktinės dalies metu dalyviai kuria savo Gyvybės medį . Priimdami kūrybinius iššūkius, išbando  naują molio monotipijos techniką ant veltinio ar popieriaus. Kūrybiniame procese plėtojami įgūdžiai, papildomos bendrosios ir specialiosios žinios apie Pasaulio- Gyvybės medį, jo simbolių reikšmes, skatinama saviraiška, originalumas, dalyviams sudaromos sąlygos savitai sukurti ir įgyvendinti savo idėją. Formuojamas teigiamas požiūris į pasaulio kultūrų paveldą, tradicijas bei jų išsaugojimą, patiriamas  kūrybinis eksperimentas. Ugdomi socialiniai, bendradarbiavimo įgūdžiai, skatinamas pasididžiavimo, džiaugsmo, savivertės jausmas, atvirumas meninėms patirtims.


Edukacinė programa "Linksmieji instrumentai" supažindins vaikus su instrumentais, fotografija, Gif kūrimu. Vaikai sužinos kad ir vaizdo kameros objektyvas pasidengia dulkėmis, nešvarumais ir pirštų atspaudais. Nešvarus objektyvas fotografuoja neryškiai, sulieja vaizdą, nuotraukose atsiranda dėmių. Sužinos ir išmoks kaip prižiūrėti vaizdo kamerą, kaip sufokusuoti vaizdą ekrane. Kaip naudotis tinklelio linijomis keliant fotografiją į projektorių. Refleksijuojant padėsime lavinti individualius įgūdžius ir įvertinti jų efektyvumą. Pabaigoje atliekamas pasirinkto atlikėjo instrumento pagal gif’ą, pažintis gyvai su instrumentu ir instrumentalistu.


Kulinarija yra skirta ne tik numalšinti alkį. Pasitelkus vaizduotę, iš paprastų produktų galima sukurti tikrą meno kūrinį, o pusryčius paversti smagia švente. Programos metu vaikai susipažins su kulinarijos menu, peržiūrės įkvepiančius pavyzdžius, kur paprasti produktai virsta įspūdingais šedevrais ir sužinos mitybos tradicijų ypatumus skirtingose kultūrose. Praktinėje dalyje keliausime į „Curiocity“ kulinarijos studiją, kurioje yra tikra virtuvė su profesionalia maisto gaminimo įranga, įrankiais, apranga ir maisto produktais, vaikai tiesiogiai prisilies prie molekulinės virtuvės paslapčių.


Pažintinė edukacija "Apie medų ir bites" (NUOTOLINĖ).

Mokinių ir pedagogų pamėgta edukacija, keliasi į nuotolį, kad pasiektų kuo daugiau vaikų visoje Lietuvoje. Šį kartą mokymosi turinys pateikiamas vaizdo (video bei vaizdo medžiaga) ir diskusijos forma, o edukatorė, kartu su mokiniais tampa bičių gyvenimo stebėtoja. Edukacijos metu mus lydės plepi ir draugiška avilio gyventoja –  mažoji darbininkė bitutė Gytutė, tokia aktyvi, kad neužmieganti netgi žiemą, kai visa jos šeima sapnuoja pavasarį. Ką reiškia posakis „darbšti kaip bitė“ ir kodėl mokslininkai sako, kad be bičių nebūtų ir žmonių? • Bitutė Gytutė papasakos, kaip ji ir kitos bitės surenka nektarą ir kaip iš jo atsiranda medus. • Ką dar gamina bitės? Kuo bitės maitinasi, kad būtų greitos? Kur bitės laiko medų? Žiūrėsime filmuką apie bites, jų darbą, sukuriamus produktus ir jų naudą žmonėms. Kaip vadinasi žmonės, prižiūrintys bites? Kaip bitininkaudavo seniau ir dabar?  Kodėl uostydami gėles išsitepame nosį? Ir kodėl gėlės kvepia? Kaip mato bitės, jei jos turi net penkias akis?Ar bitės draugauja? Kokios yra bičių mergaičių ir bičių berniukų pareigos? Mokiniai supras, kad bendruomenėje svarbus kiekvienas individas, savo gebėjimais prisidedantis prie  grupės gerovės ir išlikimo. Po mokomosios medžiagos - viktorina, pagal mokinių amžių ir supratimą (1-2kl., 3-4kl., 5-6kl.).  40min. renginys visuomet pritaikomas dalyvaujančių mokinių amžiui ir gebėjimams.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

„Kaip gyvenome?“ yra kūrybinis edukacinis užsiėmimas, kurio metu 1-4 klasių moksleiviai, susipažins su lietuvių tautos gyvenimo būdu nuo senovės iki šių dienų. Veikdami žaidybinėse situacijose užsiėmimo dalyviai ieškos ir ras atsakymus į klausimus: kokiuose būstuose žmonės gyveno senovėje, kuo puošėsi Lietuvos bajorai, o kuo rengėsi krašto valstiečiai, ką apie sovietmetį mes žinome iš savo senelių. Pažinę būdingiausius skirtingo laikotarpio lietuvių tautos kultūros bruožus, tradicijas, papročius, vaikai išmoks vertinti tiek savo šalies, tiek kitų tautų kultūros paveldą. Siekdami smagiai, o kartu ir labai naudingai praleisti laiką, spėliosime senovinius žodžius, žaisime su skirtingais laikotarpiais susijusius žaidimus. Visa tai ir dar daugiau vaikai galės sužinoti šios žaidybinės edukacijos metu.


Mažosios Lietuvos darželiai sustingę paveikslėliuose

Kviečiame atvykti į Pagėgius-Mažosios Lietuvos dalelę, kur Pagėgių kultūros centre, nuostabiais, gamtos vaizdais ir baltiškais simboliais, vietinio  jaunimo ištapytoje edukacijų klasėje, tyrinėsime Mažosios Lietuvos darželiuose augintus augalus. Jus pasitiks paukštelių čiulbėjimas ir vėjo ošimas. O susėdus už stalo, pasiklausysime dainos, skambančios šišioniškių tarme ir paspėliosime apie ką dainuoja folkloro ansamblis.
Vaikai sužinos apie Mažojoje Lietuvoje, lietuvininkių augintas darželių gėles, koks, mums gerai žinomas augalas buvo vadinamas sniego kamuoliais ar sniego kulkomis,  ką gydė rūtomis ar medetkomis, kokio augalo šakelę segdavo nuotakoms į nuometą ir kitus įdomius faktus. Po pasakojimo, vaikai žais augalų viktoriną. Reikės atspėti ar logiškai sumąstyti, kaip lietuvininkai vadino augalus įvairius augalus. Po viktorinos, vis gaus po kartoninį rėmelį  kuriame sukurs savo paveikslėlį, panaudodami įvairius Pagėgių krašte surinktus ir išdžiovintus augalus. Edukacijos pabaigoje, gerdami arbatą iš aplink Pagėgius surinktų ir paruoštų vaistinių augalų, aptars veiklų rezultatus, pasidalins savo įspūdžiais ir pamąstymais. Visi su savimi išsineš ne tik žinias ir naują patirtį, bet ir po paveikslėlį.


Vargonai - muzikos instrumentų karalius!

Vargonai, kuriuose daugiau nei 3500 skambančių vamzdžių, daugybė mažų ir didelių oru prisipildančių dumplių, kurios vienu metu gali priversti sugausti kelis tūkstančius vamzdžių! Tada Kauno arkikatedra prisipildo nepaprasta garso jėga - užgroja didžiausi ir vertingiausi lietuviško paveldo vargonai. Jie gali atsirasti tiesiog prieš jus!
Kauno arkikatedroje stovintys vargonai – tai 19 a. pabaigoje lietuvių meistro Juozapo Radavičiaus sukurtas ypatingas instrumentas. Pamatyti vargonus iš arti, pasivaikščioti tarp daugybės skambančių dūdų, pamatyti kaip jos prisipildo oru ir... užgroja! Garsas pripildo visą didžiulę Kauno arkikatedrą! Prisiliesti prie šių vargonų, pagroti jais - šią unikalią galimybę galite turėti kiekvienas iš jūsų! Pabandyti pagroti instrumentu, prie kurio dirbo, kūrė didysis profesionaliosios muzikos patriarchas Juozas Naujalis! Visiems gerai žinoma daina „Lietuva brangi“ gal būt sukurta irgi čia, prie šių didžiųjų vargonų...
Vargonai - tai nepaprastas klavišinis instrumentas. Kelios klaviatūros skirtos groti rankomis ir viena klaviatūra grojimui kojomis būna nebylios. Nepakanka jas paliesti, taip kaip esama įpratę groti pianinu, fortepijonu. Vargonai tyli, jei nepasirenki registro, spalvos - jų šiame instrumente virš 60, o jei tas spalvas tarpusavyje sumaišyti - gaunasi nepaprasta garsų paletė. Ne tik moksleiviams, bet ir pedagogams pabuvojus iš arti prie didžiųjų Kauno arkikatedros vargonų, visuomet sklinda susižavėjimo ir nuostabos reakcijos. Smagu, nes yra dar kuo nustebinti!
Nuskambėjus didžiojo baroko epochos genijaus J. S. Bacho "Tokatai  d-moll" supranti - visos aukščiausios technologijos pralaimi galingo garso didybės ir taurumo varžybose. Išgirdus galingą vargonų skambesio šėlsmą Kauno arkikatedroje kyla didžiulis smalsumas susipažinti su šiuo unikaliu, vieninteliu tokiu instrumentu Lietuvoje!


Edukacinė programa skirta supažindinti su liaudies keramikos tradicija ir puodynių lipdybos pagrindais. Pažintinėje dalyje, kuri vyksta muziejaus archeologinėje ir etnografinėje ekspozicijose, tarp autentiškų ir intriguojančių muziejuje saugomų kultūros objektų, mokiniai bus supažindinami su puodininkystės amatu ir tradicijomis, aptariama senųjų puodų rūšių įvairovė ir jų paskirtis. Tyrinėsime vienas didžiausių Lietuvoje laidojimo urnas, atkreipsime dėmesį į indo formas ir sužinosime pagrindines juos sudarančias dalis. Toliau persikelsime laiku į tradicinį Lietuvos kaimą, kur tyrinėsime muziejaus molinių puodų rinkinį, susipažinsime su didžiule puodų, puodynių ir kitų indų įvairove. Čia ir sužinosite „kur laikomas pienas“, koks indas naudotas maistui gabenti bei kitas įdomybes. Dalyviai analizuos indų paskirtį, lipdybos būdą, dekorą. Praktinėje užsiėmimo dalyje kiekvienas dalyvis iš molio lipdys ir dekoruos puodynėlę tūkstantmečius gyvuojančiu lipdymo būdu. Edukacinio užsiėmimo metu taikomi metodai: demonstravimas, aktyvus klausymas, klausimai ir atsakymai, pokalbis, individuali praktinė kūrybinė veikla.


Virtuali literatūros pamoka (Nuotolinė paslauga)

Maironis, Vaižgantas, S. Nėris, J. Grušas, B. Sruoga – tikrai svarbūs, išskirtiniai lietuvių literatūros autoriai, su kuriais susipažįstama jau mokykloje. Ką daryti, jei su šiais autoriais norima susipažinti plačiau, išsamiau, prisiminti ne tik svarbiausias jų biografijos ir kūrybos detales, bet ir sužinoti, kokios asmenybės jie buvo, kokie buvo jų pomėgiai, su kokiais bičiuliais bendravo, ir daug kitų istorijų, kurių nepasakojama literatūros vadovėliuose? Siūlome sudalyvauti mūsų VIRTUALIOSE LITERATŪROS PAMOKOSE ir apie pasirinktą autorių sužinoti viską, kas smalsu! Pasirinktą rašytoją tyrinėjantys muziejininkai sukaupę daugybę įdomių pasakojimų, be to, dalinasi unikalia galimybe pamatyti muziejų fonduose saugomų eksponatų ir rašytojų memorialinių daiktų nuotraukas. Nepraleiskite progos artimiau susipažinti su pasirinktu rašytoju, patyrinėti išskirtinę vaizdinę medžiagą ir, žinoma, padiskutuoti!


Šakočio kepimo edukacinę programą veda sertifikuotų tautinio paveldo produktų gamintoja, tradicinė amatininkė Ona Raudeliūnienė. Amatininkė paruošia specialią šakočio kepimo įrangą. Pasakoja kaip paruošiama tešla. Ant įkaitusio volo dalyviai pila paruoštą tešlą. Iškepus šakočiui, kepėja nuima šakotį nuo kepimo formos ir pateikia į stalą ragavimui. Kepimo metu amatininkė pasakoja apie šakočio kepimą kaime, kaip šakotį kepdavo specialiai įrengtame lauko židinyje, pakūrentame beržinėmis malkomis, taip pat apie šakočio atsiradimo Lietuvoje istoriją bei legendas, kokiomis progomis jis būdavo kepamas Lietuvos kaime.


Edukacinis užsiėmimas "Trispalvė jūroje saugo"

Edukacinis užsiėmimas „Trispalvė jūroje saugo“ orientuotas į asmeninę, kultūrinę ir istorinę atmintį, pilietinį ugdymą. Praktinės veiklos kvies susimąstyti apie namus, jausmus, tikėjimą ir pasitikėjimą, apie laisvę ir atsakomybę, apie garbę ir pareigą. Apie viltį būti tokiais, kurie su tikėjimu ir viltim, su malda kėlė Trispalvę jūroje, kuriuos saugojo Trispalvė, kurie išsaugojo Trispalvę. Naujam gyvenimui bus prikelta istorija apie muziejuje saugomą autentišką, iki mūsų dienų išsaugotą, istorinę Lietuvos Karinio Jūrų laivyno vėliavą, puošusią pirmąjį karinio laivyno flagmaną – laivą "Prezidentas Smetona", vėliau II pasaulinio karo metu dingusią ir tik 2018 metais vėl sugrįžusią į laisvą ir nepriklausomą Lietuvą. Užsiėmimo metu dalyvių išjausta specialiai tam kompozitorės Ritos Mačiliūnaitės-Dočkuvienės sukurta meninė garso instaliacija padės naujai atrasti jūrinę Lietuvą.


Šiaudinių reketukų (žaisliukų) rišimo užsiėmimo tikslas – supažindinti su šiaudų meno tradicija – istorija, prasme ir padėti išmokti patiems susirišti šiaudinį dirbinį. Užsiėmimas susideda iš dviejų dalių – pirmoje dalyje yra trumpai pristatoma teorinė informacija apie šiaudinių meno tradiciją, reikiamų medžiagų pasiruošimą ir pan., o antroje – dalyviai mokosi rišti šiaudinį reketuką (žaisliuką). Kiekvienas dalyvis išmoksta pasiruošti šiaudus, juos susikarpyt tinkamo ilgio gabalėliais ir iš jų surišti figūras. Po užsiėmimo kiekvienas dalyvis turėtų gebėti konstruoti šiaudines figūras, suprasti, kaip galima surišti kitokios sandaros šiaudinį dirbinį, interpretuoti.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Karaliai ir karūnos Vilniuje“

Gedimino laiškuose Vilnius vadinamas „karališkuoju miestu“. Programos metu aiškinsimės karališkojo miesto reikšmę,
karaliaus - valdovo ženklus, ieškosime jų Vilniaus senamiesčio erdvėse. Pažintį su karališkais rekvizitais pradėsime prie
Karaliaus Mindaugo paminklo, toliau „valdovų keliu“ keliausime per senamiestį ieškodami karūnų ir jas atitinkančių ženklų,
bandysime įminti jų reikšmes, pasiklausysime legendų ir tikrų istorinių faktų apie karalius. Aplankysime vietas, kur buvo
sveikinami atvykę į miestą valdovai, įsivaizduosime vykusias iškilmes. Apjungsime miesto istorijos faktus ir kultūros paveldo
ženklus į vieną visumą, atskleisime jo savitumą ir vertybes. Atkreipsime dėmesį į smulkias, kartais sunkiai pastebimas, bet
iškalbingas architektūros, meno detales, bylojančias apie senojo Vilniaus didybę ir svarbą. Mokiniai bus skatinami tyrinėti
juos supančią aplinką bei skaityti ir domėtis istorine, mitologine literatūra. Mokiniai įsitrauks į gyvą miesto erdvių
tyrinėjimą, kuris skatins domėtis įvairiais miesto architektūros, meno elementais, miesto istorija ir jo legendomis, ugdys
vaikų pastabumą, gebėjimą orientuotis ir suprasti miestą, ugdyti kultūrinį - istorinį sąmoningumą bei gebėjimą užsimegzti
asmeninius santykius su vizualiuoju menu. Mokiniai edukacinės programos - ekskursijos metu sužinos apie Vilniaus svarbą
Lietuvos ir Europos istorijos raidoje, pajus pasididžiavimą Lietuvos sostine. Bus pasitelkiama vizualinė medžiaga (paveikslų
nuotraukos, atvirukai, piešiniai, žemėlapiai), turinį papildančios - miesto legendos,  užduotys skatinančios aktyviai dalyvauti, tyrinėjant Vilniaus senamiestį - apibendrinti gautas žinias,
Edukacinės programos turinys ir forma pritaikyta pagal amžiaus grupę.

Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Audiovizualiųjų menų centras, buvusi Alytaus sinagoga, – tai buvęs dvasinis, kultūrinis, ekonominis ir politinis Alytaus žydų bendruomenės centras. Sinagoga – tai ne tik žydų maldos namai, tačiau ir vieta, kitaip įvardijama kaip „susirinkimų namai“, kuriuose vyko aktyvi bendruomenės narių komunikacija, sprendžiant ne tik religinius klausimus, tačiau ir einamuosius visuomeninius reikalus. Kadangi Alytaus mieste ir regione po Antrojo pasaulinio karo žydų bendruomenės nebeliko, sinagogos Alytuje prikėlimas naujam kultūriniam gyvavimo etapui yra reikšmingas ir tuo, jog taip žengtas žingsnis, siekiant atgaivinti ir priminti, kas buvo prarasta. Moksleiviai supažindinami su Alytaus miesto gyvavimo periodu, kai svarų indėlį jo plėtrai ir vystymuisi turėjo žydų bendruomenė, XIX a. pab.–XX a. I pusėje sudariusi 30 proc. miesto gyventojų. Ekskursijos metu taip pat skatinama domėtis architektūra, jos puošybos elementais, stilių raida ir įvairove. Skiriamas dėmesys išskirtinės pasaulėjautos žydų bendruomenės religiniams ypatumams ir papročiams.


"Sūri pamoka Druskos mieste” – tai edukacija su druska menininkų kūrybos namuose ant Ratnyčėlės kranto- skulptoriaus Tauro ir menotyrininkės Aušros kūrybinėse dirbtuvėse. Kodėl druska? O gi todėl, kad mūsų kurorto pavadinimas „sūrus". Jums pristatysime kurorto istoriją, sužinosite kas buvo tie ,,druskininkai" ir kodėl druska prilygo auksui; čia rankomis galėsite paliesti pusšimtį druskos skulptūrų, paragauti unikalios Druskininkų šaltinių druskos, išbandyti unikalų mobilų rankų darbo objektą- elektromobilį, valdyti kinetinės skulptūros ,,Geležinis vilkas" koją,o svarbiausia – čia patirsite tikrą kūrybos džiaugsmą! Edukacija su druska atpalaiduos nuo mus lydinčio streso, koncentruos kūrybai, džiugins eksperimentavimu – spontaniškumo sėkmės pakylėta savivertė – neabejotina. Šiemet mūsų šeimos sūriai kūrybinei veiklai sukanka 15 metų. ,,Noriu kurti!"- pas mus sakė 47 šalių atstovai ir jų palikti atsiliepimai motyvuoja eiti ir kilti aukštyn. Džiaugiamės įgyta patirtimi ir veiklos rezultatais. Mes tikime tuo, ką darome, nes tai mūsų gyvenimo būdas, todėl nuoširdžiai kviečiame Jus į mūsų druskos fantazijų pasaulį- Druskos studijoje rasite ne tik druskos – tai didelė geros energijos ir nuotaikos dozė. ,,Noriu kurti!"- pas mus sakė 47 šalių atstovai ir jų palikti atsiliepimai motyvuoja eiti ir kilti aukštyn.


Edukacinė ekskursija „Sukurta vėjo, smėlio ir vandens"

Kuršių nerijos nacionalinio parko direkcija

Leiskitės į interaktyvią kelionę po Kuršių neriją, kur gamtos jėgos – vėjas, vanduo ir smėlis – suformavo vieną įspūdingiausių Lietuvos kraštovaizdžių. Ekskursijos metu moksleiviai sužinos, kaip šis unikalus gamtos kampelis keičiasi ir kokią įtaką jam daro žmonės. Naudodami modernius technologinius sprendimus, sensorinius ekranus ir mikroskopus, mokiniai galės ne tik stebėti sudėtingus gamtos procesus, bet ir praktiškai juos tyrinėti bei kurti savo kopų modelius.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Scenarijaus autorė ir režisierė - Šviesa Šulc, kostiumų dailininkė - Jurgita Jankutė. Truputį keistokas katinas, kuriam vardą išrinks jaunieji žiūrovai, paseks jums pasaką. Jis gyvena laikrodžių taisymo ir veidrodžių atnaujinimo dirbtuvėlėje pas Meistrą ir jo sesutę Danutę (broliuką Danuką), kurią (-į) užburia Dama. Kas padės išsklaidyti kerus? „Apie laiką” tai interaktyvus spektaklis, kuriame gerumas ir draugystė ištirpdo ledą ir nugali blogį. Spektaklio metu vaikai mokysis pažinti laiką (mėnesius, savaitės dienas, valandas, minutes) ir sužinos apie tai, kaip laikas bėga jaunam ir senam, kaip laiką skaičiavo žmonės prieš tūkstantį metų ir dabar. Žiūrovus džiugins įspūdingi kostiumai ir nuotaikinga muzika.


Edukacija pagal D. Biseto pasaką "Kapitono arklys" susidaro iš kelių etapų: pasakos skaitymo ir analizės, pasakos charakterių ir jų sąveikų analizavimo, įvairių garsų ieškojimo siekiant praturtinti pasaką, pačios pasakos įrašymo į audio laikmeną ir galiausiai įrašo perklausa bei aptarimas. Vedami šių etapų, mokiniai susipažins su radijo teatru, gilinsis į literatūrinį kūrinį (D. Biseto pasaką "Kapitono arklys"), analizuos pasakos charakterius, skatins savo fantaziją pridėdami pasakai garsinių efektų, pasitelks savo išradingumą, balso galimybes ieškodami kalbėjimo išraiškos formų. Edukaciją ves Klaipėdos dramos teatro aktorius Linas Lukošius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kūrybinės dirbtuvės „Nuo jurtos iki dangoraižio“

Joniškio rajono savivaldybės Jono Avyžiaus viešoji biblioteka

Kūrybinėse dirbtuvėse moksleiviai susipažins su architektūros istorija bei atsakys į klausimus: kodėl pastatai skiriasi savo forma ir stiliumi, kodėl vieni statiniai yra aukšti, o kiti žemi, kodėl prieš 300 metų niekas nestatė stiklinių prekybos centrų ir kuo jurta skiriasi nuo dangoraižio.
Antroje edukacijos dalyje vaikai konstruos pastatus iš popieriaus. Lenks, klijuos įvairias formas, naudos popierines pastatų detales, augalus, puošybinius objektus, sienas, plytas, langus ir bandys atskleisti kūrybišką architektūros universalumą.

Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas moksleivis išsineš originalų, asmeninį kūrybinį projektą.


Edukacijos ,, Svečiuose pas grafienę” dalyvius pasitinka pati grafienė ( edukatorė), kviesdama į savo rūmus, Tyzenhauzų ir Pšezdzieckių rezidenciją. Menėje lankytojams pasakodama ir rodydama įdomius eksponatus, atskleidžia savo senelio, dėdės, sūnaus ir anūko veiklas, nuopelnus mokslui, kultūrai, Rokiškio miestui. Vaidybinėm detalėm atskleidžia kaip visoms grafų kartoms tai pavyko pasiekti. Grafienės pateikiami įdomūs faktai ir gyvenimiški pavyzdžiai iš garsiosios giminaitės Sofijos gyvenimo, mokslininko ornitologo, dailininko Konstantino Tyzenhauzo, jo vaikų Reinoldijaus ir Marijos - Rokiškio bažnyčios statytojų veikla, nepaliks abejingų. Vėliau aprodydama anūko, grafo Jono Pšezdzieckio, šeimos apartamentus, grafienė papasakos lankytojams apie jų gyvenimą, kasdienybę ir pramogas. Jaunųjų grafaičių laisvalaikio ypatumus padės suprasti grafienės pateiktos kūrybinės užduotys antroje edukacijos dalyje. Įspūdžius sustiprina apžiūrima turininga prabangių indų, rūbų, ir kt. kolekcijos. Grafienė atskleidžia slapčiausius, pašaliečio akiai nematomus, dvariško gyvenimo momentus. O susirinkę menėje "rašysime" grafui laišką, dalyvius nustebins, malonios grafienės staigmenos.


„Ekologinis iššūkis – eksperimentai laboratorijoje“ (išvažiuojamoji)

Ekologinis iššūkis - interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kuriame susipina mokslas, menas ir kultūra. Nagrinėsime svarbias temas: - ozono sluoksnio plonėjimas; - šiltnamio efekto susidarymas; - plastiko atliekų mažinimas. Visi bus supažindinti su saugumo taisyklėmis, mokiniai naudos apsauginius chalatus bei akinius. Aprodysime laboratoriją bei: - supažindinsime su tikrais cheminiais indais, paaiškinsime jų paskirtį, įvardinsime jų pavadinimus, - visi pamatys ir eksperimentuos su įvairiomis cheminėmis medžiagomis, - mes demonstruosime, o Jūs eksperimentuosite. Visi norintys mokiniai turės galimybę palaikyti ugnį rankose.


Kokias paslaptis slepia vanduo? Kas būtų, jei vanduo staiga išnyktų arba taptų nebevartotinas? Šioje inovatyvioje, STEAM ugdymu grįstoje edukacijoje, kartu su vaikais, gilinsimės į vandens svarbą šiuolaikiniame pasaulyje. Teorinėje dalyje aiškinsimės, kuo svarbi ekologija ir kaip pramonė ir kasdienis žmogaus elgesys prisideda prie taršos mažinimo ar didinimo. Diskusijos metu, atrasime būdus, kuriais kiekvienas iš mūsų gali prisidėti prie vandens užterštumo mažinimo. Praktinėje dalyje imituosime vandenynų taršą, atlikdami nepavojingą vandens cheminį eksperimentą.


Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Vaikai žaisdami interaktyviais kubais „iMO-LEARN“ pasitikrins žinias ir įgis naujų žinių apie Šilutės krašto istoriją, kultūrą, tradicijas ir papročius, lietuvių kalbą ir literatūrą, užsiėmimų metu bus renkami ir apdovanojami geriausi žaidėjai: kruopščiausias, išmintingiausias, apsukriausias, greičiausias ir pan. Visi dalyviai gaus prizų.


Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Edukacijos „Akmenų sriuba“ dalyviai turės ypatingą progą dalyvauti kuriant unikalią muzikinę liaudies pasaką. Edukacijos metu, naudojant pasakojimo, muzikos ir ritmo elementus bus netradiciškai pristatomas lietuvių liaudies muzikinis paveldas, lavinamųjų pratimų ir ugdomųjų žaidimų pagalba bus mokomasi saviugdos, savianalizės bei identifikuoti emocijas.


Ebru menui naudojamas ebru indas, kuriame yra sutirštintas vanduo. Šio vandens paviršius yra padengiamas, natūraliais,
ebru menui skirtais dažais. Vėliau vandens paviršiuje suformuojamas autoriaus pageidaujamas vaizdas, kuris gali būti
perkeltas ant popieriaus, keramikos, medžio, audinio ir kitų paviršių. Šiame mene naudojamos tik natūralios medžiagos,
kurios nekenksmingos nei sveikatai, nei aplinkai. Visas procesas išlikęs autentiškas, kaip ir buvo atliekamas 15 amžiuje. Ebru
popierius, kuris buvo patobulintas Anglijoje ir Amerikoje pasižymi skirtumu atsižvelgiant į šių šalių meno suvokimą. 16
amžiuje ebru popierius buvo naudojamas, kaip popierius įvairiems vidiniams ir išoriniams knygų papuošimams ir rankraščio
aplankams. Ebru užsiėmimo metu susipažinsite su ebru meno kilme ir istorija, pirmaisiais ebru menininkais bei jų kūriniais.
Taip pat nagrinėsite ebru santykį su kitais rytų menais. Susipažinsite su spalvomis bei išbandysite pagrindines ebru technikas
bei elementus, tokius, kaip Battal Ebru - battal (burbulų); Gel-Git Ebru su - greita kaita; Tarakli Ebru – šukavimas; Bulbul
Yuvas? Ebru – lakštingalos lizdas; Sal Ebrusu - Skara iš Ebru ir daugybę kitų. UNESCO kultūros paveldo saugoma tapyba ant
vandens EBRU – tai meno forma, nepaliekanti abejingų dėl nesunkiai gaunamo gero rezultato, greitai kintančio proceso,
neįprasto spalvų ir formų žaismo bei netikėtumo. Piešimas atliekamas specialiame inde ant sutirštinto vandens dažų teptuku
ištaškant foną, o vėliau specialiomis lazdelėmis formuojami patys įvairiausi ir spalvingiausi ornamentai. Kūrinys nuo vandens
paviršiaus perkeliamas ant popieriaus lapo. Piešimui naudojami visiškai natūralūs tradiciniai tapybos ant vandens EBRU
meno dažai, nekenkiantys žmogui ir gamtai. Kiekvienas dalyvis susikuria po 2 A4 formato piešinius.


Kvirkato turnyras 7-10 kl. (išvykstamasis Lietuvoje išskyrus Kauno miestą ir rajoną)

Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Atvyksime pas jus ir papasakosime apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pamokysime žaisti kvirkatą - įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre!
Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su intelekto negalia, pravestas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.
Paslauga teikiama visoje Lietuvoje, išskyrus Kauno miestą ir rajoną. Minimalus viename užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 25, užsakant ne mažiau nei 2 užsiėmimus, vedamus vienas po kito.