Emalio technika Bizantinio meno tradicijose

Karštojo emalio meno technika taikomosios dailės sritis, kuri retai naudojama pasaulio mene, bet turi sąsajas su Bizantinio meno tradicijomis ir kultūra. Kintų Vydūno kultūros centras, organizuodamas profesionalių dailininkų simpoziumus, jau daug metų bendradarbiauja su Sakartvelo emalio meno dainininkais. Šioje šalyje išlikę nemažai bažnytinio meno relikvijų ir ikonų, kurios pagamintos sena pertvarinio emalio technika. Jie išsiskiria Bizantinio stiliaus piešinio kompozicija ir kitokia ornamentika. Šios programos tikslas per teorinį įvadą ir per praktinį užsiėmimą dalyvius įvesti į kitokį, archajišką meno pasaulį, parodyti ir trumpai supažindinti su pietuose gyvenančių tautų turimu išskirtiniu kultūros ir meno paveldu bei sąsajas su senųjų civilizacijų ornamentikos komponavimo pavyzdžiais. Taip pat supažindinti su unikalia emalio meno technikos atsiradimo istorija ir kaip ši tradicija plėtojama šiuolaikinėje dailėje. Praktinėje dalyje dalyviai renkasi vario plokštelių formas ir vielučių pagalba išlanksto sugalvotą piešinį ar kompoziciją. Vėliau piešinys užpildomas emalio milteliais. Kepdami kūrinį 1000 laipsnių temperatūroje, stebės, kokie procesai vyksta kaitinant metalą ir kitas medžiagas, kaip šie procesai įtakoja kūrybinį procesą, kompoziciją ir piešinį. Tuo pačiu metu dalyviai susipažins su emalio meno technika plėtojama šiuolaikinėje Lietuvos dailėje. Galės paanalizuoti ir įvertinti 20 metų emalio meno kūrinių kolekciją, kuri saugoma Kintų emalio meno galerijoje. Sužinos emalio meno technikų įvairovę ir naudojimą kūryboje. Kiekvienas dalyvis išsineša savo paties pagamintą emalio miniatiūros juvelyrinį gaminį. Dalyviai įgis technologinių ir profesinių žinių, bendraujant su profesionaliu dailininku, praplės akiratį profesinio orientavimo srityje, renkantis dailininko profesiją.


Edukacinė programa "Linksmieji instrumentai" supažindins vaikus su instrumentais, fotografija, Gif kūrimu. Vaikai sužinos kad ir vaizdo kameros objektyvas pasidengia dulkėmis, nešvarumais ir pirštų atspaudais. Nešvarus objektyvas fotografuoja neryškiai, sulieja vaizdą, nuotraukose atsiranda dėmių. Sužinos ir išmoks kaip prižiūrėti vaizdo kamerą, kaip sufokusuoti vaizdą ekrane. Kaip naudotis tinklelio linijomis keliant fotografiją į projektorių. Nuotrauka negali perteikti visos reikalingos informacijos, o vartotojai dažnai nenori žiūrėti vaizdo įrašo iki galo. GIF yra paprastas įrankis, vaizduojantis procesą ir rezultatą, patalpintas į 10–15 skaidrių. Refleksijuojant padėsime lavinti individualius įgūdžius ir įvertinti jų efektyvumą. Užduosime teigiamą klausimą apie tai, ką daro ir kodėl tai daro. Savirefleksijos užduotimi sieksime suvokiti save kad žmogus yra kintanti būtybė. Pasaulis, technologijos kaip ir žmogus nuolat kinta. atliekamas pasirinkto atlikėjo instrumento pagal gif’ą, pažintis gyvai su instrumentu ir instrumentalistu.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Pagėgių savivaldybės Vydūno viešoji biblioteka

Užsiėmimo tikslas - pažadinti meilę skaitymui ir pasididžiavimą savo gimtąja kalba. Užsiėmimo metu įsitikinsi, jog skaitymas gali būti linksma, į nuotykius ir neapsakomus potyrius įtraukianti veikla, kuriai reikalingas ir dar vienas labai svarbus ingredientas - Tavo fantazija. Ši veikla - tai potyrių kupina kelionė po literatūrinį pasaulį, kuomet dalyviai užrištomis/užmerktomis akimis guli ant grindų, jiems skaitoma istorija, kuri "iliustruojama" įvairiais  efektais (atsižvelgiant į siužetą skamba muzikiniai intarpai, purškiama vandens dulksna, pasitelkiamos balso tembro, dinamikos ir kt. galimybės ir kt.). Po pojūčius sužadinusios istorijos pasakojimo vyksta refleksijos - dalyviai dalinasi savo įspūdžiais, aptariama išgirsta istorija. Aptariamas lietuvių kalbos išskirtinumas, savitumas, archajiškumas. Dalyviai dalinasi įspūdžiais apie įvairiomis priemonėmis sukeltus pojūčius bei kilusias emocijas.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Skaitmeninių medijų amžiuje yra neįtikėtina, jog yra įmanoma pasidaryti nuotrauką be fotoaparato. Nors fotografija dažnai suvokiama tik kaip skaitmeninė medija, labai vertinga susipažinti su esminiais analoginės fotografijos principais, kurie puikiai atsiskleidžia cianotipijos technikoje. Tai labai smagus užsiėmimas, lavinantis vaizduotę ir kūrybiškumą. Cianotipija padeda visus meninius talentus sujungti į vieną ir padaryti kažką įdomesnio, nei tai, ką siūlo modernioji visuomenė. Čia visuomet yra vietos improvizacijai ir leisti kūrybai tiesiog skleistis. Ši technika be galo įvairi, su ja gali labai daug eksperimentuoti ir savo darbus paversti šedevrais. Pradėsime nuo trumpo istorinio įvado į fotografinių procesų įvairovę bei raidą, apžvelgsime skirtingus fotografų ir fotomenininkų, dirbančių su cianotipijos technika, darbus, padėsiančius susidaryti įspūdį apie praktinį ir kūrybinį šios technikos pritaikomumą. Kiekvienas dalyvis turės progą pats pasigaminti savo fotografinį atviruką, kurį išsineš atminimui.


Rankų šešėlių teatro kūrybinės dirbtuvės

Rankų šešėlių teatro ,,Budrugana Lietuva” aktorės, kūrybinių dirbtuvių metu, kartu su vaikais išlaisvins mūsų pačių rankose slypinčias šešėlių figūras ir įpūs tiek į rankas, tiek į gyvenimą - truputėlį magijos.

Dirbtuvėse dalyviai susipažins su rankų platiską ir mobilumą lavinančiais pratimais, išgirs tikrąją šešėlių teatro atsiradimo istoriją, sužinos kokių priemonių reikia, norint šešėlių teatrą susikurti namie, bei kurs, improvizuos naudodami tik rankas ir savo paties rankomis sukurs įvairiausius šešėlinius personažus. Dirbtuvių dalyviai, visą mokymosi procesą vainikuos savo kūryba ekrane!

Dirbtuvių vedėjos pažada, po šio susitikimo - rankos niekada nebebus tuščios!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Užsiėmimas vyksta muziejaus salėje, kur skirtingų klasių moksleiviai supažindinami su kino profesijomis.Vėliau trumpai pristatoma režisieriaus Arūno Žebriūno kūryba bei jo filmas „Gražuolė“, kurio fragmentą moksleiviai mėgina patys suvaidinti. Kiekvienas dalyvis turi pareigas ir užduotis: kas vadovauja visam filmavimui – paskirtas režisieriumi, kas filmuoja, kas vaidina, kas parenka rekvizitą, kas tvarko apšvietimą, kas laiko pliauškę ir t.t. Viskas vyksta kaip tikrame filmavime. Filmavimo procesą galima stebėti dideliame ekrane. Po filmavimo visi pasižiūrime nufilmuotą medžiagą, aptariame, kaip sekėsi dirbti, įvardiname, kas pavyko, o ką buvo galima atlikti kitaip.


Parengti šią edukaciją paskatino Rokiškio krašto muziejaus fonduose saugomi unikalūs eksponatai - labai nuoširdūs, atviri, informatyvūs grafų Tyzenhauzų ir Pšezdzieckių laiškai artimiesiems. Ypač jautrūs jaunųjų grafaičių Elžbietos ir Marijos laiškai buvusiai auklei Julijai. Teatralizuotai skaitomos laiškų ištraukos atkurs ir leis suprasti praeityje gyvenusių asmenybių kasdienybės detales, pomėgius, gyvenamąją aplinką, aktualias jų epochos problemas, o ypač ryšius tarp artimiausių giminaičių. Pokalbis, pavyzdžiai padės suprasti, kaip svarbu laiške tinkamai parinkti žodžius, kad jie perteiktų emociją. Šalia laiškų edukacijos dalyviams mūsų atrinkti vaizdingi atvirukai, atvirlaiškiai su paveikslėliais, nuotraukomis, asmeniniai daiktai, suteikiantys galimybę įsivaizduoti praėjusio amžiaus gyvenimą, kultūrą. Pokalbio metu atskleisime laiškų vaidmenį, teksto turinio, santykio su adresatu svarbą, šiandien ir ankščiau, XIX a. laiško ir šiuolaikinėmis technologijomis pasiųstų žinučių poveikį žmogui. Praktinės užsiėmimo dalies metu, mūsų pasiūlytomis rašymo priemonėmis, sendintu popieriumi ir vokais, dalyviai, rašys pasirinktą laikmetį atitinkantį laišką konkrečiam adresatui. O mes pasirūpinsime laiško išsiuntimu.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Duonelė kasdieninė“ skirtas 1-4 klasių mokiniams. Šio užsiėmimo tikslas – supažindinti mokinius su paprastos ruginės duonos kepimo tradicija Lietuvoje.

Arklio muziejuje aukštaitiškoje sodyboje pasitikusi šeimininkė pristato XIX a. valstiečio buitį, supažindina su sodybos aplinka, būdingais pastatais. Susirinkę į trobą programos dalyviai užsiėmimą tęsia prie jau iškūrentos krosnies ir užminkytos duonos duonkubilio. Mokiniai supažindinami su duonos kepimo tradicijomis šeimos švenčių, apeigų metu, palyginama su šiandienine situacija. Mažiesiems medžiaga pateikiama žaidimo forma, pasitelkiant tautosaką. Aptariami žemės ūkio darbai (sėja, pjovimas, kūlimas ir malimas), juos lydėjusios tradicijos. Apžiūrima krosnis, žarsteklis ir duonkubilis su iškilusiu raugu – pasakojama apie duonos minkymą. Iš krosnies iškasamos žarijos, iššluojamas krosnies padas. Šeimininkė atneša ližę, deda ant jos ajerų ir formuoja pirmąjį kepalą. Mokiniai mato, kaip pašaunamas kepalas, gali pauostyti ir paragauti nekeptos duonos. Visus darbus lydi duonos kepėjos pasakojimas. Moksleiviai patys formuoja mažus kepaliukus – pagrandukus, kuriuos šeimininkė pašaus į pečių. Atliekant praktines užduotis, pradinių klasių mokiniams padedama, skiriamas didesnis individualus dėmesys. Dirbama kruopščiai, atsakingai ir atidžiai. Duonai iškepus šeimininkė primena senolių minkles ir jų aktualumą šiandien. Dalyviai išsidalija savo duoneles-pagrandukus. Baigus darbus, vyksta užsiėmimo, naujų patirčių aptarimas, dalinamasi, kas labiausiai patiko, ar buvo sunku, kuri dalis buvo sunkiausia. Trumpai įtvirtinamos įgytos žinios.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kaleidoskopas - vamzdelio pavidalo optinis prietaisas (žaislas), kurio viduje yra įvairiaspalviai stikliukai ir 3 išilginiai kampu sudėti veidrodžiai. Sukant vamzdelį, stikliukai atsispindi veidrodžiuose ir sudaro juose gražius, greit kintančius raštus. Manoma, kad pirmasis kaleidoskopą sukūrė David'as Brewster'as 1816 metais Anglijoje. Žodynai pateikia daugybę moksliškų kaleidoskopo apibrėžimų, bet ar mums jų reikia? Juk dauguma mūsų pasakytų: kaleidoskopas – daiktas, labiausiai primenantis vaikystę. Žiūronas, kurį sukinėjant, keičiasi įvairiausi spalvoti vaizdai. Valandų valandas galėjai įdėmiai tyrinėti tas magiškas spalvų mozaikas, skaičiuoti besikeičiančias figurėles ir laukti, kol jos pasikartos. Neapsakomai įvairūs, amžinai besikeičiantys kaleidoskopo vaizdai seniai domina dekoratorius-menininkus, kurių fantazija negali konkuruoti su neišsemiamu šio prietaiso išradingumu. Kaleidoskopas kartais duoda neapsakomo gražumo vaizdus, kurie galėtų būti puikiais tapetų raštais, įvairių audinių raštais ir ornamentais ir t.t. Tikriausiai kiekvienas iš mūsų dabar norėtų pasukioti tą stebuklingą vamzdelį. Užsiėmimo metu Jūs sukursite savo svajonių kaleidoskopą ir jį patys dekoruosite. Šis užsiėmimas skirtas ypač kruopštiems tikrų dalykų mylėtojams. Susitikimo metu kantrybė ir atidumas vagos mūsų veidus - o rezultatas tikrai privers šypsotis ir santūriai džiūgauti (o galbūt net ir didžiuotis) savo sugebėjimais. Jūs sužinosite kaleidoskopo atsiradimo istoriją, jų rūšis, pritaikymą ir reikšmę, sukursite savo svajonių kaleidoskopą ir jį patys dekoruosite. Po užsiėmimo Jūs patys galėsite kurti nuostabius kaleidoskopus, kurie taps puikiomis dovanomis jums ir jūsų draugams.


Online spektaklis „Kavos malūnėlis“ (nuotolinė paslauga)

Kavos malūnėlis – pagrindinis spektaklio veikėjas – atsiduria Pamestų daiktų prieglaudoje, kurioje nepageidaujami, nublukę, klibantys daiktai geria vaistus nuo liūdesio, nes prieglaudos direktorius Raudonbarzdis laiko juos uždaręs dėžutėse bei draudžia vaikščioti gatvėmis ir verkti. Pamestų daiktų prieglaudoje Malūnėlis įsimyli sugedusią Skėtukę ir išskrenda į Mėnulį ieškoti specialios mašinos, skirtos skėčiams taisyti. Šioje šmaikščioje, keisčiausių personažų, burtažodžių kupinoje kelionėje Malūnėlis, herojiškai stengdamasis išgelbėti Skėtukę nuo liūdesio, atranda kai ką labai paprasto ir netikėto... Spektaklio įkvėpimu tapusi, lenkų dramaturgės Małgorzatos Sikorskos-Miszczuk scenai adaptuota žinomo lenkų poeto K. I. Gałczyńskio pasaka „Kavos malūnėlis“ žiūrovams žada ritmišką bei simboliais iškalbingą lėlių vaidinimą, kuriame lyriški ir žaismingi nuotykiai keis vieni kitus. Įdomu tai, jog K. I. Gałczyńskis išgarsėjęs savo absurdo miniatiūrų ir humoreskų rinkiniu „Žaliojo žąsinėlio teatras“ (Vilniaus teatre „Lėlė“ 2010 m. pagal šį kūrinį buvo sukurtas spektaklis jaunimui), „Kavos malūnėlį“ sukūrė gyvendamas Malūnų gatvėje, Vilniuje. „Suprantu, kad migduku galima gimti, bet ar reikia juo būti visą gyvenimą?“ – klausia vienas mūsų istorijos herojus. Ir man atrodo, kad šis klausimas geriausiai atspindi spektaklio prasmę. Mes nesiekiame rasti atsakymų – mieliau užduodame klausimus. Mano galva, „Kavos malūnėlis“ – tai spektaklis apie savo potencialo atskleidimą. O tuo pat metu ir apie tai, kokių gydomųjų galių turi apkabinimai, kurių mums šiomis dienomis taip trūksta.” – pasakoja „Lėlės“ teatre nebe pirmą kartą kurianti (spektaklis „Raudonoji knyga“) lenkų režisierė Ewa Piotrowska.


Užsiėmimas vyksta Trakų Salos pilies edukacinėje klasėje. Užsiėmimo dalyviams pasakojama, kaip užgimė natūrinių mainų sistema, kaip palaipsniui pirkimo-pardavimo operacijose imta pereiti nuo tiesioginių mainų prie fiksuotą vertę turinčių daiktų, pinigų pirmtakų, kuriais galima buvo atsiskaityti perkant vieną ar kitą prekę. Pasakojama, kaip buvo pereita prie daug patogesnių pinigų iš tauriųjų metalų - monetų, kurių sistema dominavo pasaulyje daugiau nei 2 000 metų. Įtraukiant dalyvius, panaudojant "blyksnio" metodą, pasakojama apie Lietuvoje naudotas pinigų sistemas. Naudojant skaidres, parodomi monetų, banknotų ir kitų senųjų pinigų variantų pavyzdžiai. Pabaigai pasakojama, kaip XIX - XX a. susiformavo dabartinė pasaulio pinigų sistema. Vėliau einama į kunigaikščių rūmų kiemą - čia užsiėmimo dalyviai galės nusikaldinti monetą (senoviniu būdu, kaip buvo kaldinama viduramžių monetų kalyklose).


„Info pinklės“: kritinio mąstymo dirbtuvės (išvažiuojamoji)

Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

9–12 klasių moksleivius kviečiame dalyvauti intriguojančioje socialinėje simuliacijoje, kurios metu tyrinėsime, kaip veikia dezinformacijos ir melagienų mechanizmas virtualioje (ir ne tik) erdvėje. Tapdami piliečiais arba populistais galėsite demaskuoti arba išteisinti manipuliatorių, sutelkti savo bendraminčius arba kritiškai pasiginčyti su oponentais. Edukacijos metu žaisime realybės kasdienybei itin artimą vaidmenų žaidimą, ieškosime įrodymų, faktų, užuominų, analizuosime, kas slepiasi po kaukėmis ir kas po skambiais žodžiais. Šio užsiėmimo metu tapsime apdairesni, sumanesni ir atsparesni, sužinosime, kaip atskirti vertingą ir realybę atspindinčią informaciją nuo klaidinančios ir neadekvačios.

Užsiėmimo trukmė: 100 min.
Dalyviai: 9-12 kl. moksleiviai.
Vieta: paslauga teikiama paslaugos užsakovo nurodytoje įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Vadovas pakvies dalyvius į muziejų susipažintį su garsios asmenybės, rašytojo, filosofo, sveikos gyvensenos pradininko Vilhelmo Storostos - Vydūno asmeninio gyvenimo faktais. Muziejuje, trumpai pristatomi Vydūno biografiniai faktai apie sunkią ligą -plaučių tuberkulioze ir gebėjimą ją įveikti per kūno lavinimą ir paties pasirinktą kasdieninę praktiką, kaip vadino Vydūnas - kvėpuosena.  Vėliu keliausime miško taku, galima sakyti Vydūno pėdomis, nes Kintų miške, prieš 137 metus Vydūnas savo sveikatą stiprino kvėpuosenos pratimais.
   Pagal susitartas programos taisykles, užduodamos ir pasiaiškinamos užduotys. Nuėję į veiklos vietą diskutuosime, kaip pavyko jas atlikti. Dalyviai keliaus susikaupę, tyloje, stebės aplinką, užuos kvapus, seks savo kvėpavimą. Keliaudami miško taku stabtelsime minutei apkabinti medį. Atvykę į vietą, pasikloję kilimėlius, susėdę ratu, turės galimybę reflektuoti, kas ką tik vyko, kokie pojūčiai buvo ryškiausi. Kiek skirtingų dalykų pastebėjo, išgirdo eidami tuo pačiu taku?  Kiekvienas gali išsakyti savo asmeninę patirtį bei nuomonę. Pratimas veikia, kaip atpalaiduojanti, raminanti, skambumo t.y. skmbaus balso reikalingumui , apsivalymo, sušilimo ir saugos kvėpuosenos. Atlikę šiuos pratimus gauna po užduotį.  Dalyviai atsirinks jiems patikusius pratimus, sukurs kasdieninę, triejų minučių ryto mankštą, kurią  galės panaudoti kiekvieną rytą savo kūnui pažadinti. Užsiėmo pabaigoje kiekvienas skanausime Vydūno pamėgtus - lazdyno riešutus.


Art Deco muziejus – tai tarpukario architektūros daugiabutyje Kauno centre privačia iniciatyva įkurtas prabangus apartamentas, kuriame yra atkurti visi originalūs interjero elementai ir stengtasi sukurti kuo autentiškesnę tarpukario Kauno gyventojo namų erdvę.
Ekskursijos po muziejų metu į tarpukario Kauną, 1929-uosius trumpam nusikeliama leidžiant dalyviams į šį laikotarpį pažiūrėti netik iš šono, bet patiems jį patirti. Muziejaus eksponatus galima liesti ir jais naudotis – sėdėti ant originalių baldų, raikyti duoną senovine pjaustykle ar įjungti tarpukario Kaune naudotą tosterį ar net plaukų džiovintuvą. Per pasakojimus skirtinguose apartamento kambariuose, kvapus, fone skambančią muziką mokiniai Pirmosios Lietuvos Respublikos kultūros paveldą, tuo metu vyravusią atmosferą pažins kitokiu, nei įprasta, formatu. Bendrosios ugdymo programos istorijos pamokų turinys, su kuriuo mokiniai susipažįsta mokykloje, čia bus papildomas įdomiais faktais apie laikotarpį, realių žmonių istorijomis ir architektūros bei dizaino pavyzdžiais, kurie leis Kauną, kaip laikinąją sostinę, savo vaizduotėje nupiešti daug tiksliau. Ekskursijos metu su mokiniais bus diskutuojama apie tarpukario visuomenės gyvenimo būdą, įpročius, madas, taip pat ir vyravusias socialines problemas.

Art Deco muziejus – išrinktas Sėkmingiausiu turizmo projektu Lietuvoje 2021, taip pat apdovanotas Kauno savivaldybės  „Šviesi Šalis 2021” apdovanojimu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Kauno pilies lankininkai“ suteiks dalyviams įdomių žinių apie viduramžių karius lankininkus bei leis patiems įsikūnyti į pilies gynėjo vaidmenį. Paėmę lanką arba arbaletą į savo rankas, vaikai galės realybėje išbandyti save ir pajusti ką reiškia būti šauliu. Kauno pilis užsiėmime pristatoma pirmiausia kaip svarbią gynybinę paskirtį turėjęs objektas. 1362 m. apgultis yra svarbiausias istorinis įvykis, siejamas su Kauno pilimi. Šiame edukaciniame užsiėmime dalyviai sužinos tiek apie šio įvykio reikšmę, tiek apskritai apie karybos istoriją bei ginkluotės evoliuciją, atkuriant juos iš įvairių rašytinių šaltinių, pasakojimų, legendų, atsiminimų. Didžiausias dėmesys skiriamas lankui, jo kilmei ir panaudojimo galimybėms, taip pat vaidmeniui lietuvių kultūroje. Užsiėmime pristatant istorinį kontekstą bei praktiškai išbandant viduramžių šaunamuosius ginklus siekiama suteikti gilesnį supratimą apie viduramžių karybos ypatumus, ginkluotę ir Kauno pilies gynybinę reikšmę. Po užsiėmimo mokiniai žinos ir gebės nurodyti pagrindinius 1362 m. Kauno pilies apgulties faktus, bendrais bruožais nupasakoti lanko evoliuciją, supras šaudymo iš lanko ir arbaleto mechaniką, patys bus praktiškai išbandę.


Ne vien tik kanklės (Nuotolinė paslauga)

Dažnas moksleivis, paklaustas, kokius žino lietuvių liaudies muzikos instrumentus, dažniausiai pamini kankles arba atneštinius muzikos instrumentus – bandoniją, smuiką, cimbolus. Edukacinio užsiėmimo metu bus pristatomi autentiški lietuvių liaudies muzikos instrumentai: styginiai (kanklės, pūslinė), pučiamieji (skudučiai, ragai (triūbos, trimitai), daudytės, ožio ragai, lamzdeliai, birbynės, švilpos, molinukai), mušamieji (dzingulis, įvairūs būgneliai, skrabalai). Paaiškinta jų paskirtis, repertuaras, techninės galimybės, kaip jie buvo dirbdinami, derinami. Instrumentai bus pristatomi tradicijų ir papročių kontekste: nedažnas žino, kad, sakykime, buvo kankliuojama laidotuvių metu, skudučiai, lamzdeliai buvo piemenukų, o ragas - kerdžiaus instrumentas. Kai kurie instrumentai bus pristatomi natūroje, kiti – video, skaidrių ar nuotraukų pagalba. Bus klausoma šiais instrumentais atliekamų kūrinių, kuriuos išgirsti šiandien kasdieninėje aplinkoje ne taip dažnai pavyksta. Medžiaga bus perteikta kūrybiškai ir inovatyviai, naudojant aktyvius metodus, įvairias užduotis: „atpažink instrumentus“, „minčių lietus“ ir kt.


„Ką jaunose dienose įgysi, tuo ir senatvėj džiaugsies“

Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Simono Daukanto muziejuje mokiniai bus supažindinami su Žemaitijos etnine kultūra. Pristatomos Papilės miestelio senųjų gyventojų tradicijos, papročiai ir senieji amatai, taip pat pristatomas vieno iš pirmųjų etnografų Lietuvoje Simono Daukanto surinktos tautosakos lobynas. Vėliau mokiniams pateikiama užduotis – raidžių labirinte surasti dešimt užšifruotų žodžių – etnografinių rakandų pavadinimų, ir juos išbraukti. Suradus ir išbraukus visus žodžius, mokiniai bus kviečiami į Simono Daukanto muziejaus etnografinę klėtelę, kurioje turės surasti tam tikrus etnografinius rakandus. Greičiausiai suradusio ir teisingai įvardijusio etnografinį rakandą, lauks prizas.


Tikslas – suteikti mokiniams žinių apie Panemunės pilį kaip kultūros paveldo objektą, stiprinant mokinių kultūrinio akiračio plėtrą bei sąmoningumą, skatinant kūrybinę saviraišką ir saviugdą, aktyvinant kultūros paveldo informacijos sklaidą, patiriant pažinimo, atradimo džiaugsmą.
Uždaviniai:
1. Pristatyti Žemaitijos  kunigaikštystės valdytojo A. Gelgaudo reprezentacinius apartamentus.
2. Supažindinti su sienų restauravimo ypatumais.
3. Išmokyti pasigaminti kazeininius dažus.
4. Ugdyti komandinio darbo patirtį.
Kultūrinės edukacijos užsiėmimas „Restauravimo magija: sienų tapyba varške“ kviečia mokinius atvykti į Panemunės pilį, kurioje išlikusi Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės laikus menanti sienų tapyba.
Šiandien namuose sienos paprastai dažomos viena spalva arba dengiamos tapetais, todėl neretai sunku suprasti, kaip sienos buvo dekoruojamos prieš kelis šimtmečius, kokius dažus anuomet naudojo dekoratoriai. Panemunės pilyje vidaus apdailos darbams buvo naudojami kazeininiai dažai. Šioje edukacijoje, pasitelkiant interaktyvias priemones, pasakojama Panemunės pilies sienų tapybos istorija (ekskursija po reprezentacinius apartamentus), po jos jaunieji restauratoriai edukacijų salėje patys pajunta restauravimo magiją: bando įminti, kokių fragmentų trūksta pateiktuose ornamentuose, ką norėjo kadaise pavaizduoti dailininkas, kokios spalvos turėtų būti panaudotos. Darbų įgyvendinimui iš varškės ir kalkių masės gamina kazeininius dažus, juos maišo su spalvotais pigmentais, tuomet grupėse diskutuoja, kokį restauravimo būdą pasirinkti pateiktam iš dalies išlikusiam ornamento fragmentui: ar tik konservuoti, ar restauruoti, o gal atkurti trūkstamas vietas? Pasirinktas būdas išbandomas.
 Edukacinės veiklos dalyviai ne tik susipažins su Panemunės pilimi kaip kultūros paveldo objektu, supras restauratoriaus profesijos svarbą, bet ir mokysis bendros, draugiškos veiklos, turės galimybę saviraiškai ir patirs kūrybos bei teisingai priimtų sprendimų džiaugsmą.


Koncertinė įstaiga Šiaulių valstybinis kamerinis choras "Polifonija"

Valstybinis choras "Polifonija" yra paruošęs edukacinę programą "Pasaulio tautų muzika", skirtą 5-12 klasių moksleiviams.
Tai spalvinga ir nuotaikinga kelionė aplink Žemės rutulį. Renginio metu bus ne tik atliekami įvairių pasaulio kraštų: Europos, Azijos, Afrikos, Šiaurės ir Pietų Amerikos, Australijos choriniai kūriniai, bet ir papasakota apie tiems kraštams būdingus muzikos bruožus, ypatybes bei jų reikšmę tenykščiai kultūrai. Edukacijos dalyviai susipažinti su lietuviams tolimų ir egzotiškų šalių chorine kultūra, kuri remiasi tų šalių folkloru. Žinoma, nepamiršti ir savojo krašto chorinės muzikos lobynai.
Edukacijos metu mokiniai, kartu su atlikėjais, muš ritmus, atitinkančius konkretaus kontinento muziką, pritars pažįstamai melodijai savo balsais. Atlikėjai: Šiaulių valstybinis kamerinis choras ,,Polifonija" ir profesionalūs instrumentalistai bei solistai, pritarsiantys mušamaisiais, klavišiniais ir kitais instrumentais (pradedant fortepijonu ir baigiant dambreliu ar lietaus lazda).


Šou „Žongliravimo istorija (nuo senovės iki dabar)“

Ar žinojai, kad pirmieji piešiniai su žonglieriais yra ant Egipto piramidžių? Kokioje šalyje žonglierius nutraukė karą, sustabdydamas dvi armijas?
Kada atsirado žongliravimas ir kaip jis atkeliavo
iki šių laikų?
 Šios paskaitos-šou metu žongliruodamas įvairiais objektais, pasakosiu iš kokios šalies ir prieš kiek šimtų ar tūkstančių metų
atsirado skirtingi žongliravimo įrankiai ir žongliravimo jais būdai. Sužinosit jų pavadinimus ir išvysit žongliravimą:
kamuoliukais, žiedais , kėgliais (kuokelėmis), kontaktiniu rutuliu, flower sticks, lėkštėm ant pagaliukų, poi, diabolo, būmgarsiais. Galėsite palaikyti rankose visus žongliravimo įrankius. Pamatysite zongliravimo ištraukas iš šiuolaikinio cirko spektaklių Stebūklingas medis ir Nera laiko. Sužinosite kokie šiuolaikiniai žongliravimo būdai yra dabar ir kokios skirtingos yra žongliravimo meno kryptys. Kur mokytis šiuolaikinio cirko ir žongliravimo? Žinoma atsakysiu į klausimus.  Įdomiausia pamoka metuose!

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Edukacijoje pristatoma Lietuvos, Europos ir pasaulio antspaudų istorija. Supažindinama su įvairiais dokumentais, kuriuose galime pamatyti antspaudus: laiškais, diplomais, sutartimis ir raštais, bei kokių profesijų atstovai naudoja šį informaciją patvirtinantį ir saugantį skiriamąjį ženklą.
Edukacijos dėmesio centre – 1863 m. naudotas sukilėlių antspaudas.
Naudojama vizuali medžiaga (video formatu).
Edukacijos pabaigoje pristatomi šiuolaikiniai atspaudų naudojimo būdai, dalyviai kuria unikalius savo antspaudus.


Interaktyvus iliuzijų šou žiūrovus sutinka Naujojo teatro kamerinėje salėje. Čia, 45 min trukmės pasirodymo metu, moksleiviams demonstruojamos iliuzijos ir magijos triukai, lydimi įspūdingo apšvietimo, scenografijos, bei specialiųjų efektų. Interaktyvaus šou pabaigoje moksleiviai turi išskirtinę galimybę dalyvauti edukacinėse dirbtuvėse, kurių metu jie yra supažindinami su praktine atliktų triukų puse bei kitomis iliuzijų meno paslaptimis.


REKLAMA SU IDĖJA - filmavimo mobiliaisiais telefonais dirbtuvės

Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Mus supa daugybė vaizdų – gatvėse, internete, televizijoje. Reklamuojama viskas – daiktai, paslaugos, idėjos, tačiau ar visuomet suprantame, kas mums norima pasakyti, kodėl reklamose pasirenkama vieni ar kiti komunikacijos būdai. Dirbtuvių tikslas – mokyti moksleivius kritiškiau ir atidžiau pažvelgti į reklamą. Užsiėmimo metu mokiniai kartu su dirbtuvių vedėju gilinasi į reklamos esmę, iškelia problemą ar idėją ir bando vaizdų pagalba atrinkti aiškią žinutę perduodančius vaizdus. Kurdami reklamas mokiniai taip pat susipažįsta su pagrindiniais kino kūrimo etapais: pasiruošimu filmavimui, filmavimo procesu ir postprodukcija.
Dirbtuvėse skatinamas kultūrinis, meninis ir edukacinis poveikis mokiniams. Moksleiviai turi galimybę pažinti kultūros formas ir reiškinius, ugdoma mokinio saviraiška, patiriamas kūrybinis procesas, reiškiamos idėjos, mokomasi bendradarbiauti, išgirsti vieni kitus. Dirbtuvėse ne tik patiriama daug teigiamų emocijų, bet ir atsiveria galimybė naujai pažinti bendraklasius ir kurti atvirus, draugiškus santykius.
Veiklą įgyvendina ilgametę patirtį kino edukacijos srityje turintis „Skalvijos“ kino centras, su mokiniais dirba profesionalus kino edukatorius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija „Išlikimas teatre“ (1-4 klasėms)

„Išlikimas teatre“ yra paslaptingiausia edukacinė programa Alytaus miesto teatre. Dalyviai pateks į netradicinį žiūrovo akims pasaulį. Ekskursijos metu, jie pamatys tikruosius teatro užkulisius, išgirs teatrines legendas bei ugdys savo bendruosius gebėjimus: loginį mąstymą, kūrybiškumą bei atidumą. Dalyvaudami žaidimuose ir viktorinoje mokiniai išmoks ne tik apie teatro istorija, bet ir susipažins su aktoriais ir jų profesija.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Pirkinių maišelių dekoravimas - per kūrybą į tvarumą, ekologiją ir toleranciją.

Vis garsiau skambančios tvarumo idėjos ateityje neaplenks nei vieno. Susidurdami su įvairiais ekologiniais iššūkiais, klimato pokyčiais, turėsime rasti būdų kaip kiekvienas, net mažais darbais galime prisidėti prie didelių tikslų. Kūrybinės veiklos įgalina tapti šių pokyčių dalimi, todėl vaikai kviečiami dekoruoti pirkinių krepšelį, bei kūrybiškai pažvelgti į daiktus, vartojimo kultūros problemas. Paneigti nuostatas, kad nauji daiktai daro mus ypatingais ir laimingais, mažinti prielaidas patyčioms ir netolerancijai. Aptardami plastiko žalą aplinkai, pasidalinsime idėjomis kaip galime įgyvendinti tvarias idėjas, atnaujinti pabodusius daiktus ir pratęsti jų gyvavimą, kaip serijinius gaminius paversti originaliais, išskirtiniais daiktais. Daugkartinio naudojimo medvilnės krepšelis puikiai tarnaus keliaujant į būrelius ar į parduotuvę.
Tai - kupina gerų emocijų, atradimo džiaugsmo ir kūrybos edukacija, iš kurios kiekvienas išeis su tvariu, originaliai išpieštu, medvilnės maišeliu.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Ekspedicija į Vilniaus senamiestį! Istorijų ir pojūčių ekskursija iš Vilniaus geležinkelio stoties

Atvykite į Vilnių traukiniu ir leiskitės į nuotykių ekskursiją tiesiai iš geležinkelio stoties! Atkeliavus nereikės sukti galvos, kur ir kaip toliau vykti– stotyje jūsų klasę iškart pasitiks gidas, su kuriuo pradėsite žaismingą kelionę Vilniaus senamiesčio link! Ekskursijoje tikrai nenuobodžiausime – tyrinėsime, liesime, užuosime, ragausime... Ekskursijos maršrutas keliaus pro pagrindines, gražiausias ir svarbiausias Vilniaus senamiesčio erdves – nuo Aušros vartų iki Katedros aikštės. Žengsime į senamiestį pro vienintelius išlikusius istorinės gynybinės sienos vartus, aplankysime tiek gotikos, tiek renesanso architektūros kiemelius, stabtelsime patyrinėti Vilniaus universiteto istoriją... Pakeliui laukia ne viena užduotis/patirtis - pastatysime savo gotikinę sieną, išbandysime žydų vaikų žaidimą-vilkelį, paragausime Barboros Radvilaitės istoriją menančių saldainių... Stengsimės įtempti visus pojūčius, kad žaisminga pažintis su Vilniaus senamiesčiu ilgam liktų atmintyje!


Edukacija "Saulės sistema. Egzoplanetos“ skirta 1-4 klasių mokiniams susipažinti su Saulės sistemoje ir už Saulės sistemos ribų esančiais objektais. Pasitelkiant edukacinėje erdvėje esančius žaidimų terminalus, vaizdines priemones, dalyviai sužinos apie Saulės sistemos objektus, egzoplanetas, kosmose laukiančius iššūkius, kosmoso misijas ir naujienas.  Mokiniai dalyvaus viktorinose. Kurs savo įsivaizduojamą egzoplanetų sistemą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Pažink Lietuvos tiltus su STEAM veiklomis (1-4 kl.)

„Pažink Lietuvos tiltus su STEAM veiklomis“ edukaciniuose užsiėmimuose mokiniai susipažins su seniausiais Lietuvos tiltais. STEAM veiklų metu bus apjungta Lietuvos istorija, paveldas, kultūra, šiuolaikinė ir senovinė architektūra. Edukacinių veiklų metu mokiniai statys savo įsivaizduojamus tiltus, bus supažindinti su inžinerijos pradmenimis, pasitelks kūrybiškumą, vaizduotę ir meninius gebėjimus. Mokiniai mokysis bendrauti ir bendradarbiauti, dirbti komandose, ugdys lyderystės įgūdžius. Per smagias veiklas, mokiniai patirs istorijos, kultūros, pilietiškumo dermę, įgys gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, patirs pažinimo, bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.


Susipažink su Vilniaus televizijos bokštu

TV bokštas – tai praėjusio amžiaus 8-ojo dešimtmečio technologinio progreso ir pastatų konstrukcijų inovacijų simbolis, o nuo 1991 m. tapo vienu svarbiausiu laisvės kovos simboliu. Kviečiame susipažinti su Vilniaus televizijos bokštu. Edukacijos metu išgirsite pasakojimą apie šio išskirtinio pastato statybas, televizijos ir radijo ryšio perdavimo principus – kaip mūsų namus pasiekia signalas, taip pat sužinosite apie Sausio 13-osios įvykių kontekstą ir aplankysite šių istorinių įvykių ekspoziciją. Galėsite pakilti į bistro-barą „Toliai“ bei pasigrožėti sostinės panorama 170 metrų aukštyje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Koks paveikslas! Kvadratai, trikampiai ir apskritimai linksmai stumdosi, liūdnai atitolsta, žaismingai prasilenkia – tikra jausmų dėlionė! Kartu leisimės į vaizduotės pasaulį, svarstysime, kaip mus veikia kūrinių formos ir spalvos, kokią nuotaiką kuria geometrinė abstrakcija. Galiausiai išsiaiškinę, kokios spalvos ir formos mūsų pačių emocijos, patirtis perkelsime į savo kūrybos spontanišką dėlionę.


Aplankysite Alantos dvarą ir išgirsite istorinį pasakojimą apie jį, kurio metu mokiniams bus rodomos ir aiškinamos  istorinės dvaro nuotraukos, užduodami klausimai, skatinantys palyginti 19 a ir šiuolaikinio gyvenimo skirtumus: keliavimo būdą, komunikavimo galimybes, laisvalaikio praleidimo formas, kaip klausomasi muzikos tada ir dabar, interjero, aprangos skirtumus, stalų serviravimo ir etiketo skirtumus. Bus atkreipiamas dėmesys į baudžiavos laikų skirtingų socialinių sluoksnių Lietuvos gyventojų lygiateisiškumo nebuvimą. Su mokiniais bus diskutuojama apie vertybes, nuostatas,  pilietinį tapatumą.


Edukacinės programos „Nebylys“ metu 11 ir 12 klasių mokiniai susipažins su populiaria Juozo Tumo-Vaižganto (1869–1933) apysaka „Nebylys“, geriau pažins įkvepiančią Vaižganto asmenybę. Leisimės į kūrybingą bendradarbiavimą, kurio metu geriau pažinsime lietuvių literatūros klasiką, save ir dar geriau pasirengsime gyvenimo egzaminams. Edukacinės programos tikslas – padėti mokiniams atrasti, kad apysakos „Nebylys“ esminė tema nėra žmogaus silpnumas, žiaurumas, gyvūniškumas, tik „patinų drama“ (Vaižgantas, R3, 130). Svarbiausia tema – trisdešimt metų trukęs žmogaus dvasinis tobulėjimas, sąmonės augimas, žmoniškumo laimėjimas ir iš to kylantis didelis džiaugsmas: „Nušvitau, nudžiugau <...> „Ramybė Tau“ (R3, 116). Edukacinė programa kalba apie džiaugsmą. Primena mokiniams gyvenimo laimę, jų pačių nuostabų deimantiškumą, pamatinę dorybę – būti vis labiau saulėtais žmonėmis. Gautos patirtys padės geriau pažinti J. Tumo-Vaižganto asmenybę, gyvenimą ir kūrybą. Padės geriau suprasti apysaką „Nebylys“. Visų laukia daug įkvepiančių patyrimų ir šiltų emocijų. Visgi svarbiausia, jog mokiniai prisimintų, kad kiekvienas žmogus savo esme yra paties didžiausio gėrio ir šviesos amžinasis šaltinis. Visi esame deimančiukai, tik – nevienodai gludinti.


Mažeikių Henriko Nagio viešoji biblioteka

Užsiėmimo vadovas supažindins vaikus su bibliotekoje veikiančiu lėlių teatru, jo veikla, lėlių rūšimis. Vyks spektaklis, kuriame dalyvaus ir bibliotekos personažas Kiškis Mažeikiškis. Vaikai galės trumpam tapti „kiškiais“, užsidedant ant galvų kepures su ausimis, kad smagiau būtų žiūrėti spektaklį. Užsiėmimo pabaigoje vaikai galės apžiūrėti, paliesti lėles, iš arti pamatyti ir pabandyti su jomis vaidinti trumpas ištraukas.


Kultūrinė edukacinė programa - orientacinė ekskursija "Vilniaus sekliai"

Jeigu mėgstate mįsles, iššūkius, esate kūrybingi bei sumanūs, norite smagiai ir prasmingai praleisti laiką ir pažinti Vilnių ir jo pasislėpusias detales, nematytus ženklus, kiemelius, skulptūras ir simbolius – ši orientacinė pažintinė programa kaip tik Jums. Komandinių užduočių pagalba mokinius siekiama įtraukti į gyvą miesto tyrinėjimą, skatinti susieti dabarties sąsajas su praeitimi, plėsti intelektines moksleivio galias, ugdyti aktyvų, kūrybingą, atsakingą ir paveldą saugantį pilietį. Supažindinti su istorinius įvykius žyminčiomis vietomis, architektūros ir kultūros vertybėmis, meniniais elementais, istoriniais reliktais, jų išsaugojimu galimybėmis ir pritaikymu dabartyje. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, istorinis pasakojimas papildomas vizualine medžiaga. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Kas išmano, tas jas gano. Knygos atsiradimo istorija

Šios edukacinės programos metu moksleiviai kartu su edukatoriumi atranda knygos kelią – nuo pirmųjų simbolių, išraižytų molyje, iki šiuolaikinio spausdintuvo. Moksleiviai aiškinasi, kaip iki rašto atsiradimo informacija buvo perduodama įvairiais ženklais, kas vadinta „dievų žodžiais“, kuo skiriasi piktograma ir ideograma, kaip su raštu susijusi nendrė, akmuo, medinė lentelė, kokius rašto ženklus, abėcėles naudojo skirtingos kultūros ir daug kitų įdomių dalykų. Visas veiklas moksleiviams siūloma išbandyti patiems: įsijausti į senovės medžiotoją ir „pagauti“ laukinį žvėrį, pabūti viduramžių vienuoliu, celėse plunksnomis perrašinėjusiu ištisas knygas, „įsidarbinti“ į senovinę J. Gutenbergo spaustuvę ir pabandyti iškiliaisiais rašto ženklais atspausti tekstus. Nuobodu tikrai nebus!


Edukacinis užsiėmimas „Nepalūžę lageriuose ir tremtyje”

Edukacinis užsiėmimas vyksta keletą metų veikiančio Laisvės kovų muziejaus ekspozicijos dalyje „Naujoji vergija / Žmogaus teisių Europa“. Žiūrimos muziejuje sukurto filmo apie 1941 m. uteniškius tremtinius ištraukos, atidžiai žvelgiama į čia eksponuojamas tremtinių ir politinių kalinių nuotraukas, į dažnai liūdnus, bet ryžtingus vergų darbą dirbančių, kartais besiilsinčių, artimąjį į amžinojo poilsio vietą išlydinčių, prie savo naujųjų „namų“ stovinčių, įvairias (primestas, religines, asmenines) šventes švenčiančių žmonių veidus. Aptariamos sunkios tremtinių ir politinių kalinių gyvenimo, buities ir darbo sąlygos. Skaitomos prisiminimų, dienoraščių ištraukos, ne tik mūsų kraštiečio poeto A. Miškinio, bet ir eilinių Utenos krašto žmonių eilės, sukurtos ypatingomis sąlygomis, kai rašyti bandė turbūt kiekvienas, kas mokėjo. O rašoma buvo ir ant beržo tošies, ir ant cemento maišo skiautės. Atidžiai apžiūrimi iš tremties ar lagerių parsivežti daiktai, pačių sukurti ypatingo grožio nėriniai, mezginiai, raižiniai, kiti įvairūs darbai darbeliai, tikėjimo dalykai. Vyksta pokalbis su užsiėmimo dalyviais. Kalbama apie ištremtųjų ir įkalintųjų pastangas išsaugoti savo papročius, kalbą ir istorinę savimonę, apie tikėjimą, meilę ir viltį, padėjusius lietuviui išgyventi toli nuo tėvynės. Pastangos nenuėjo veltui. Lietuvis ištvėrė kančią, šaltį, speigą, badą, komendantų ir administracijos vadovų patyčias ir liko garbingas ir taurus.


Aktualumas šios edukacijos yra toks, kad šiuolaikiniai vaikai yra apsupti technologijų pasaulio ir nežino, iš kur atsiranda vištiena, ar kaip vadinasi įrankis, kuriuo seniau žmonės pjaudavo žolę. Norėdami vaikus supažindinti su senovės kaimo buities įrankiais, gyvūnais ir paprastu kaimišku gyvenimu, norime edukacijos metu pristatyti ir parodyti Elenos Adomaitienės tapybos darbus.
Paveikslai bus aptariami, kas ten vaizduojama, kaip seniau žmonės gyveno ir t.t.., bus analizuojama, lengvas ar sunkus kaimiškas gyvenimas vaizduojamas tuometinėje tapyboje.
Po diskusijų bus pereinama prie kitos edukacijos dalies, tai mokiniai bus supažindinti su darbo priemonėmis ir technologija.
Mokiniams reikės atsirinkti iš matytų paveikslų, ką norės kiekvienas pavaizduoti savo darbe. (Jeigu bus poreikis neįgaliesiems ar mažesnio amžiaus grupėms bus paruošti trafaretai piešti kaime auginamus gyvūnus). Išsirinkti spalvas, jas derinti ir spalvinti savo pasirinktus objektus. Galiausiai šlapiu teptuku bus sudrėkinami akvareliniu pieštuku spalvinti objektai ir spalvos susilies. Galutinis rezultatas džiugins visus dalyvius ir tada lauks darbų aptarimas ir pristatymas.


Orientacinis žaidimas „Vilniaus tautos: istorijos detektyvas"

Kokios tautos gyveno, dirbo ir kūrė Vilniuje? Kur jie meldėsi, kuo prekiavo, ką valgė? Kuo žydų, lekų, vokiečių ar rusų paveldas svarbus mums šiandien? Kviečiame mokinius visų atsakymų ieškoti orientaciniame žaidime ir leistis į gyvą pažintį su daugiakultūrio miesto gyventojais! Orientacinio žaidimo tikslas – per pažintį su skirtingų tautų kultūros paveldu ugdyti mokinių kultūrinį sąmoningumą, toleranciją bei paskatinti mokinius plačiau domėtis ir tyrinėti daugiakultūrį miestą.


Pažįstame savo kultūros šaknis – žinome, kas esame! Mūsų protėviai baltai paliko daugybę senovės pasaulėvaizdžio ženklų, kuriuos šiandien neretai suvokiame tik kaip etnografinį dekorą. Kaime langinės išraitytos augaliniais ar geometriniais motyvais, tautiniai drabužiai išpuošti įvairiais ratukais, rombukais, gėlėmis, o ko vien verti išpiešti palinkėjimai ant kraičio skrynių... Užsiėmime kviečiame pažvelgti mūsų protėvių akimis į šiuos senuosius ženklus. Mėginsime įsivaizduoti plokščią pasaulį, gimusį iš dvynių, stovintį ant kažkokio gyvūno nugaros, augantį medžio pavidalu. Įkvėpti šių vaizdinių, dalyviai patys sukurs gyvybės medžio piešinį ir atspaus jį ant audinio štampavimo technika.


Edukacinis lėlių teatro tarminis spektaklis „Pasaka apė Joną“

Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Gruzdžių Augustino Griciaus bibliotekos edukacinis lėlių teatro „Stebuklingas lagaminas“ spektaklis „Pasaka apė Joną“ ugdys dalyvių pagarbą krašto tautosakai (pasakoms), senosioms tradicijoms, tarmėms, šnektoms, skatins mokinių domėjimąsi etnine kultūra, literatūra ir teatro menu, panaudojant teatrines lėles. Svečius pasitiks pagrindinių teatro personažų kostiumais pasipuošusios lėlių teatro aktorės. Specialiai įrengtame lėlių teatro kambarėlyje gausu dekoracijų, pirštininių lėlių.  Gruzdietiškos šnektos dėka vaikai „perkeliami“ į senoviškos pasakos pasaulį, perteikiant vyro ir moters meilės siekį, kupiną aplinkinių kerų ir apgavysčių. Tarsi lininis siūlas vyniojamas pasakos siužetas veda prie spėjamos, džiugios pasakos-spektaklio atomazgos. Jame – senelių vartojami, o gal ir visai negirdėti žodžiai priverčia susikaupti, stebėti. Vaikai žais žaidimą tema „Valgomas – nevalgomas“, kurio metu mokiniai trauks lapelius su užrašytais tarmiškais žodžiais ir turės pasakyti, ar tai valgomas ar nevalgomas daiktas. Iš paruošto pilno lagamino su pirštininėmis lėlėmis vaikai pasirinks patikusią lėlę ir bandys suvaidinti šios ar kitos pasirinktos lietuvių liaudies pasakos fragmentą.
Pabaigoje vaikai pasipasakos savo įspūdžius, analizuos personažų veiksmus, gerus ir blogus poelgius.


Etno kilimo raštuose gamta, tautosaka, aprėdai (Nuotolinė paslauga)

Biržų rajono savivaldybės Jurgio Bielinio viešoji biblioteka

Tautosaka – neatsiejama mūsų kultūros, tautinio tapatumo dalis ir jos atspindys. Norint suprasti lietuvių tautosaką, prieš akis reikia turėti senojo kaimo žmogaus gyvenimą: jį supančią gamtą, jo darbus, papročius, mąstyseną, aprėdus. Užsiėmimo metu dalyviai susipažins su karstinio regiono gamtiniais ypatumais ir etnokultūra. Pateiksime įdomios informacijos apie įspūdingą gamtos darinį – karstinę įgriuvą, papasakosime legendą apie Karvės olos atsiradimą. Tautosakos pagalba mindami mįsles, išklausydami pamėgdžiojimus, būrimus, žaisdami virtualią patarlių dėlionę, klausydami lietuvių liaudies pasakos „Sigutė“ dalyviai gebės suprasti žmogaus ir naminio gyvulio (karvės) ryšį. Kalbėdami apie Aukštaitijos regiono tautinio kostiumo pagrindinius bruožus, išskirtines detales, užkoduotus raštus juostų ornamentikoje, susipažins su Aukštaitijos regiono moterų ir vyrų aprėdų savitumu. Kurs tautinį kostiumą pasakos personažui – Sigutei. Pasinaudodami ornamentų šrifto lentele ant juostos / knygos skirtuko mokiniai gebės užrašyti /užkoduoti savo vardą.


Vilniaus bastėja – tai pastatas, skaičiuojantis keletą savo gyvenimo šimtmečių. Tad nenuostabu, jog daug mačiusios jo sienos saugo ne vieną paslaptį, vis dar sklandančią gynybiniuose tuneliuose. Kviečiame apsilankyti! Kartu aptarsime ir išgirsime visiems žinomas ir visai negirdėtas Vilniaus istorijas. Ar gali istoriją pasakoti ne tik istorijos vadovėliai, bet ir žmonių sukurtos istorijos, pasakojimai ir legendos? Atlikdami kūrybines užduotis mokiniai leisis į kelionę po paslapčių kupiną ir legendomis apipintą Vilnių.


Šešėlių teatras „Kokius padavimus apie Druskininkus kužda šešėliai?“

Kuriant muziejaus ir lankytojo ryšį svarbi ne tik įvairiapusė žodinė informacija, bet ir emocinį įspūdį sustiprinančios priemonės: reginys, muzika, garsas, įspūdis, lytėjimas, erdvė, bendravimas, kiti patrauklūs ekspozicijos pateikimo būdai. Lietuvoje, kaip ir kitose Europos šalyse, pagrindiniai edukacijų vartotojai yra mokiniai. Norėdami muziejų padaryti patrauklų ir ikimokyklinukams, auginti lankytojų kartą, siūlome edukaciją, patrauklią ir jaunesnio amžiaus vaikams. Ši edukacija pritaikyta tiek mažamečiams nuo 3 metų, tiek pradinių klasių mokiniams. Edukacijos tikslas – žaismingai ir patraukliai mažuosius muziejaus lankytojus supažindinti su Druskininkų ir jų apylinkių istorija per padavimus. Plėsti jų pasaulėžiūrą, kūrybiškumą, ugdyti socialines kompetencijas, emocinį intelektą, kritinį mąstymą bei sąmoningumą. Edukaciniame užsiėmime mokiniai per trumpą pasakojimą su piešiniais bus supažindinami su lėlių ir šešėlių teatro istorija bei Druskininkuose buvusiu teatru, taip pat sužinos, kas yra padavimas. Antroje dalyje mokiniai žiūrės vieną mini šešėlių teatro spektaklių, kurį patys pasirinks iš siūlomų padavimų. Spektaklio metu išgirs ir pamatys vieną iš Druskininkų apylinkių įžymybių atsiradimo įstorijų. Po trumpo aptarimo bus praktinis užsiėmimas – judančių šešėlių lėlyčių gamyba ir vaidinimas, jame vaikai susiskirsto į grupes, sugalvoja naratyvą, pasigamina lėles ir suvaidina mini spektaklį savo draugams; 1, 2 klasių mokiniams ir sunkiau dirbantiems savarankiškai bus pateikti trumpi pasakojimai ir lėlių šablonai, kuriuos pasirinkę galės suvaidinti draugams. Visiems vaikams įgyvendinti savo sumanymus padės edukatorė. Paskutinė dalis – tai refleksija: vaikai vertina vieni kitų darbus, išryškina stipriąsias spektaklių puses bei pasako objektyvias pastabas


Etnomuzikinė kelionė: pažintis su lietuvių liaudies tradicine muzika. Tai įtraukiantis muzikinis koliažas – mokantis liaudies dainų, pažįstant Lietuvos tradicijas bei regionų istoriją. Užsiėmimai padės teoriškai ir praktiškai suvokti bei patirti, kuo Lietuvos muzikinis paveldas yra unikalus ir įvairus, kokie jo svarbiausi bruožai. Etnomuzikinė kelionė – tai puikus būdas praktiškai prisiliesti prie lietuviškų šaknų, pažinti ir įprasminti savo tapatybę.


Dar neišbandei darbo komandoje edukacijos!?
Būti komanda- tai šedevras, kurį kuriame su kitais per kūrybines kančias, nuopuolius ir pakilimus.
Linksmi, provokuojantys, interaktyvus ir įdomus žaidimai leis patirtį sėkmę dirbant komandoje.  Nedrąsūs ir tylūs čia ras erdvę būti išgirstiems ir pamatytiems, o aktyviems ir nenustygstantiems pasiūlysime jų vertą iššūkį. Diskutuosime kaip prasidėjo ir kuo baigėsi industrializacija, kokie kultūros veiksniai apibrėžia mūsų mokymosi ir darbo modelį bei kokių kompetencijų prireiks ateityje ir kuo čia dėta kultūra.
Jūsų lauks individualios ir grupinės užduotys, kurių metu reikės pasitelkti kūrybiškumą, įsijausti į skirtingas roles, spręsti kūrybinius galvosūkius. Atrasim būdus kaip diskutuoti nenuobodžiai.
Lektoriai užtikrins dalyvių saugumą, mokymosi poreikių atitikimą bei parūpins dalomąją medžiagą su pratimais, kuriuos galėsite išbandyti savo klasėje.


Interaktyvi edukacija "Atrask Telšių meškutes"

Viešoji įstaiga Žemaitijos turizmo informacijos centras

Kviečiame aplankyti Telšius - vieną iš septynių saugomų architektūrinio paveldo senamiesčių Lietuvoje, kuris praturtins ne tik žiniomis, bet ir dvasiniais potyriais. Interaktyvios ekskursijos metu leisitės į nuotykių kelionę, kurioje atrasite pasislėpusius, tačiau turistų laukiančius miesto simbolius -„Meškučius“. Programos metu susipažinsite su Telšių miesto ir Žemaitijos krašto istorija. Žaisdami, liesdami, galvodami, mindami įvairias istorines mįsles, smagiai praleisite laiką ir pasisemsite žemaitiškos stiprybės.


Muzikinis edukacinis žaidybinis koncertas „Pasaulis, kurį aš kuriu“

Pasaulis, kurį aš kuriu, turi būti šviesus, linksmas, nuoširdus ir žaismingas. Tai – atradimų pasaulis, besikeičiančių metų laikų paletėj, kur kiekvieną dieną vyksta stebuklai, kur gerumas nugali blogį, kur sutikus draugą, užmiršti visas bėdas. Tai geros nuotaikos užtaisas visai dienai, kai ryte tave pažadina smagus žadintuvo tvistas, kai esi kviečiamas drauge atlikti piratų mankštą, kai ištiesi pagalbos ranką silpnesniam už tave, kai norisi uždainuoti kartu su slieku saulutę išvydus, kai keliauji per pasaulį pas Galapagų vėžlį ir išmoksti Bugi Vugi šokio žingsnelių ar aplankai linksmuolius pingvinus, kurie nebijo žiemos, nes draugystė veža, kai su žvėreliais džiaugiesi rudenėjančio miško grožiu, kai elgiesi kultūringai ir atsakingai su sutiktais žmonėmis, gyvūnėliais, augalais. Mažieji žiūrovai, o tiksliau, aktyvūs programos dalyviai su šypsenomis ir puikia nuotaika, linksmai dainuodami, šokdami, vaidindami ir žaisdami mokosi rimtų dalykų – bičiulystės, atjautos, meilės supančiam pasauliui, sau ir šalia esančiam žmogui. Mokosi gyventi be patyčių ir smurto. Mokosi pasitikėti savo jėgomis, įveikti visas kliūtis, nebūti pasyviais stebėtojais, o tapti aktyviais kūrėjais, kurie svajoja, fantazuoja, keičia pasaulį, kad jis būtų geresnis, jaukesnis ir mielas visiems.


Ekskursija “Kviečiame kelionę pradėti nuo gotikos”

“Kviečiame kelionę pradėti nuo gotikos” – tai ekskursija moksleiviams pačioje Kauno širdyje – senamiestyje. Kadangi Kauno gyvenimą skaičiuojame nuo XIV a. seniausi čia išlikę pastatai ar pastatų fragmentai yra gotikiniai. Gotikinė buvusi ir Kauno pilis, tiesa iki šių dienų išliko tik vienas jos bokštas. Priešais pilį – Šv.Jurgio Kankinio bažnyčia – vėlyvosios gotikos šventovė. Puikiai restauruoti Kauno senamiestį puošia senieji Kauno kunigaikščių rūmai – gotikinis pastatų kompleksas su uždarais kiemais.Nuostabus liepsnotosios gotikos pavyzdys – Perkūno namas, vienas seniausių miesto pastatų. Visai čia pat prie Nemuno – vienintelė Lietuvoje gotikinė kryžiaus plano bažnyčia, vadinama Vytauto vardu. Čia ir senamiestį su Aleksotu jungiantis “ilgiausias tiltas” Lietuvoje. Galybę kartų perstatyti ir atnaujinti Kauno senamiestį puošia ir kiti gotikiniai pastatai, kurių fragmentus, ar į kitus pastatus integruotas dalis kartu su moksleiviais atpažinsime. Gėrėsimės ir nuostabiais Kauno katedros gotikinės presbiterijos zakristijos krištoliniais skliautais. Ekskursijos metu moksleiviai sužinos kur ir kada gimė Gotikinis meno stilius, kada jis atkeliavo į Lietuvą. Lankydami seniausius Kauno senamiesčio gotikinius ir amžių bėgyje rekonstruotus pastatus, moksleiviai apžiūrės ir susipažins su pagrindiniais architektūriniais gotikos elementais: smailiąja arka, kryžminiais skliautais, kolonomis, rozetėmis, kontraforsais. Moksleiviai sužinos koks yra gotikinis plytų rišimo būdas. Kelionę lydės legendos ir pasakojimai, kurie sužadins moksleivių vaizduotę ir padės pajusti to laikmečio miesto ir žmonių gyvenimą. Moksleiviams pateiktas žinias bandysime įtvirtinti žaidimų bei kūrybiškų užduočių metu. Tam puikiai tiks erdvi Kauno piliavietės teritorija ir tapybiška Nemuno ir Neries santaka.


Dailės terapija  - tai , kad mūsų kūriniai gali padėti suvokti kas esame, padėti išreikšti jausmus ir mintis, kurių negalime išreikšti žodžių pagalba. Ji ne tik teikia mums didelį malonumą ir estetinį pasitenkinimą, bet ir skatina savęs pažinimą, ugdo mus kaip asmenybes, nuteikia pozityviai. Užsiėmimų tikslas – suteikti dalyviams teigiamų emocijų, pasitelkiant meno terapiją. Uždaviniai – skatinti kūrybiškumą, atskleisti mokinių meninės raiškos gebėjimus, lavinti estetinį skonį, mokyti atsipalaiduoti atliekant kūrybines užduotis. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai tampa kūrėjais. Jiems pateikiamos kūrybinės užduotys ir priemonės – natūralios medžiagos tokios kaip druska, smėlis bei pagalbinės medžiagos – popierius, flomasteriai. Ši veikla nereikalauja gebėjimų piešti. Užsiėmimuose vyksta nenuspėjamas žaidimas dailės priemonėmis bei technikomis. Siekiama pažinti save, o ne sukurti vertingą darbą. Numatomas rezultatas – paveikslas, kurį dalyviai pagal tam tikras instrukcijas ir technikas atliks iš pradžių individualiai, bei vėliau komandose, bandydami suvokti savo bei kitų jausmus ir nuotaikas.Dailės terapija pritaikoma visoms amžiaus grupėms, kadangi tiek tema, tiek meninės raiškos priemonės parenkamos atliepiant  individualius poreikius.


Tikslas – pasiremiant rašytojų kūryba apie bendravimą suteikti mokiniams žinių apie etiketą, formuoti elgesio kultūrą įvairiose aplinkose.
 Kodėl turime būti mandagūs, gerbti šalia esantį (mokytoją, klasioką), tuos kuriuos sutinkame (pvz. kiemsargis, gyvūnas,
augalas)? Labai dažnai vaikai pamiršta mandagaus ir kultūringo elgesio taisykles. O gal nežino? Prisiminsime, kas tai yra etiketas, elgesys, elgsena, taisyklė. Susipažinsime, kaip rengdavosi ir elgdavosi žmonės priklausomai nuo laikmečio ir
valstybės. O kas aktualu šiais laikais? Kaip reikia elgtis bibliotekoje, spektaklyje? O ką veikti pertraukų metu? Per amžius
pasakose, sakmėse, patarlėse kiek daug sukaupta išminties. Pasisėmę iš protėvių išminties, kursime pasaką apie šaunųjį
Dinozaurą, kuris papuola į neįtikėtinas situacijas, tačiau istorija baigiasi laimingai. Prisiminsime, kad būtina gerbti
aplinkinius, kad ir kaip jis keistai apsirengęs ir elgiasi nekasdieniškai. Aptarsime įprastas ir ne kasdienes situacijas.
Prisiminsime, kodėl svarbu būti mandagiems visur. Susikursime savo klasės pasisveikinimą ir atsisveikinimą. Sukursime
“Svajonių taisykles” - taisykles, kurių visada norisi laikytis. Jei aktualu, papildysime klasės ir mokyklos taisykles. Sudarysime
veiklų pertraukų metu sąrašą ir draugausime. Juk Tu esi pats mandagiausias pilietis!


Viktorina Kauno pilyje (Nuotolinė paslauga)

Jeigu jums pabodo nuotolinės pamokos ir norite istorijos išmokti linksmesniu būdu, kviečiame dalyvauti Kauno pilies viktorinoje. Virtualioje 3D ekskursijoje sužinosite daug įdomių faktų apie Kauno pilies praeitį (XIV-XVII a.). Jame pristatomos 5-8 kl. bendrojo ugdymo istorijos programoje nagrinėjamos temos. 5-6 kl. Mokiniams pasakojimas pateikiamas ne per daug detaliai, aktualizuojant tik svarbiausius įvykius, bendrai nupiešiant laikotarpio kontekstą. 7-8 kl. mokiniams pasakojimas pateikiamas detaliau, pristatant daugiau įvykių ir minint konkrečias datas. 3D turo metu mokiniams užduodama keletas klausimų, į kuriuos jie turi atsakyti parašydami į Zoom pokalbių kambarį. Vėliau pakviesime sudalyvauti Kahoot viktorinoje, kurios pagalba mokiniai pasitikrins ir įtvirtins istorijos pamokose ir virtualiame 3D ture įgytas žinias. Dalyvavimas viktorinoje taip pat padesa lavinti loginio ir analitinio mąstymo įgūdžius. Uždaviniai: 1. Pravesti 3D turą Kauno pilies ekspozicijoje pristatant Kauno pilies istorijos įvykius XIV-XVII a. Lietuvos ir regiono istorijos kontekste 2. Patikrinti dalyvių įgytas žinias pasitelkiant Kahoot viktoriną. Siekiami rezultatai: 1. Mokiniai gebės įvardinti svarbiausius XIV-XVII a. Kauno pilies istorijos faktus. 2. Mokiniai geriau supras regiono XIV-XVII a. istorinį kontekstą. Metodai: 1. Pasakojimas. 2. Demonstravimas (3D virtualus turas po pilies ekspoziciją). 3. Viktorina. Priemonės: 1. Zoom programinė įranga 2. 3D turas (https://www.1001pikselis.lt/3dturai/kauno-pilis/fullscreen/) 3. Kahoot programinė įranga (viktorina). Dalyviams reikalingas kompiuteris, planšetė arba mobilus telefonas su interneto prieiga. Pažaiskime, ir mokytis taps įdomiau!


Etno pamoka apie lietuviškus sodus ir kryždirbystę (Išvažiuojamoji)

Kiekviena šalis turi savitas tradicijas, skirtingą etnokultūros raišką, kitokius tradicinius amatus, verslus. Todėl etninė kultūra – nacionalinės kultūros pamatas. Deja, globalizacijos poveikis šiandien neaplenkia ir bendrojo lavinimo mokyklų, kur etninės kultūros pamokų nėra, o etninės kultūros žinios integruotos į dėstomų disciplinų turinį nėra nei pakankamos, nei nuoseklios; neužtenka ir pilietinio ugdymo pamokų parodyti, kaip nacionalinėje valstybėje pilietiškumas išauga iš tautiškumo. Tautiškumo kategorijos nuvertėjimas greičiausiai ir tapo viena iš priežasčių, salygojančių destruktyvius procesus: masinę emigraciją, patyčių mokykloje plitimą, susipiešinimą ir nepakantumą, apolitiškumą.Todėl yra būtina skatinti moksleivių tautinę jauseną, jų domėjimąsi etnine kultūra, jų dalyvavimą etninės kutūros raiškoje. Tai brandina pilietiškumą, kuris nusakomas kaip sąmoningas žmogaus asmeninių pareigų tautai ir jos sukurtai valstybei suvokimas. Taigi, siekiant ugdyti moksleivių pagarbą ir meilę kultūros paveldui, atveriant jiems daug naujų, įdomių galimybių susipažinti su etninės kultūros reiškiniais sukurtas edukacinis užsiėmimas “Etno pamoka”. Užsiėmimo metu pristatysime moksleiviams lietuvių etninė kultūros ypatumus supažindinant juos su Lietuvos kryždirbyste ir kryžių simbolika bei šiaudiniais sodais; jų prasmėmis ir geometrijos sakralumu. Aptarsime lietuvių kryždirbystės bei sodų rišimo reiškinius; jų simboliką ir naudojamų simbolių reikšmes, paskirtį. Vizuali teorinė medžiaga bei video įrašai pristatys pačius unikaliausius, muziejų fonduose saugomus kryždirbystės ir sodų rišimo pavyzdžius. Praktinės užsiėmimo dalies metu moksleiviai iš šiaudų gabaliukų suriš "reketuką" – vieną iš sodų segmentų; išmoks padalinti trikampį į keturis mažesnius ir taip sužinos, kad sodas seniau ne gamintas, – jį “augindavo” – rankomis ir širdimi.


Pasvalio Mariaus Katiliškio viešoji biblioteka

Kviečiame dalyvauti fotografijos, meninio vaizdo kūrimo procese ir susipažinti su viena iš kūrybiškiausių tapymo šviesa technikų – „Šviesos GRAFFITI“. Užsiėmimų metu susipažinsime su fotografija ir įranga naudojama ilgo išlaikymo fotonuotraukų fiksavimui; Išmoksime naudotis išmaniųjų įrenginių programėlėmis, kurios padeda sukurti įdomius efektus fiksuojant vaizdą ilgu išlaikymu; Patys kursime ir piešime savo sumanymus tamsoje su įvairiais šviesos šaltiniais; Su programuojama LED lazda, kursime neįtikėtinus vaizdinius, dalyvausime netradicinėje fotosesijoje. Vaizdą užfiksuosime fotoaparatais, peržiūrime sukurtas nuotraukas, pasidalinime įspūdžiais ir nuotraukomis. Edukacijos metu naudojame fotografijai fiksuoti įrangą: fotoaparatus, stovus, šviesos šaltinius, blykstes, programuojamą LED lazdą. Šis edukacinis užsiėmimas tinka integruotoms fotografijos, dailės, fizikos, informacinių technologijų pamokoms.


"Miško broliai. Lietuvybės ir tautos kultūros išsaugojimo vardan!"

Vaikus nuo mažumės turime įlieti į savo krašto praeities kultūrinį ir istorinį pažinimą, jiems perteikti mūsų tėvų, protėvių palikimą. Edukacijoje jus pasitiks ir į Lietuvos pokario laikmetį nukels partizanai – laisvės gynėjai, lyg iš pokario fotografijų – uniforma, ginklas, kariškų daiktų ryšulys, draugiškos akys ir meilė Lietuvai. Su miško broliais keliausite į 1944-1953 metus. Kas tada vyko Lietuvoje, kaip lietuvaičiai priešinosi okupantams, saugodami savo krašto laisvę, tradicijas, kultūrą, kokie jaunuolių, mylėjusių Lietuvą labiau, nei savo gyvenimą, likimai. Laukia nepamirštama pamoka – neišgalvotos istorijos, prisilietimas prie kasdienių partizano daiktų. Miško broliams labai svarbus kiekvieno vaiko požiūris į laisvę ir būtinybę saugoti savo kultūrą, jos identitetą, tad apie tai su jais drąsiai padiskutuosite.


Šimtamečio siauruko istorija. Reisas Anykščiai - Troškūnai - Anykščiai (V-VIII klasėms)

VIEŠOJI ĮSTAIGA "AUKŠTAITIJOS SIAURASIS GELEŽINKELIS"

Programos edukatorius pasitiks moksleivius Anykščių geležinkelio stotyje, aprodys Anykščių geležinkelio stotį ir palydės į antros klasės vagoną. Edukatorė supažindina su antros klasės vagonu. Traukinuku važiuojame iš Anykščių į Troškūnus. Po 40 min kelionės atvykstame į Troškūnų geležinkelio stotį. Ekskursija Troškūnų geležinkelio stotyje. Susipažinsime su stotyje dirbančiais darbuotojais. Aplankysime buvusią raštinę, laukiamąją salę, "Prezidento salę" , mūsų darbuotojo foto paroda. Edukacijos metu vyks viktorina, pokalbiai, diskusijos.Dalyviams su spec poreikiais - žaidimai, piešimo užduotėlės. Programos trukmė: kelionė traukinuku (Anykščiai-Troškūnai-Anykščiai) - 80 min; edukacijos programa - 60 min.


Gūdžiais laikais, kai beveik visa Lietuva buvo Rusijos imperijos dalimi ir buvo uždraustas lietuviškas raštas, žmonės ėmėsi burtis į slaptas organizacijas ir  priešintis spaudos draudimui. Vienas iš pasipriešinimo būdų buvo lietuviškų leidinių kontrabanda.
Apsilankę pamokoje sužinosite įdomių faktų apie knygnešių karalių Jurgį Bielinį. Pasidalinę į dvi komandas - knygnešius ir žandarus, vykdysite  misijas. Tai ne tik smagi pramoga, bet ir netradicinė istorijos pamoka.


Sūrūs atradimai  Druskos mieste – tai kūrybinis užsimėmimas su druska menininkų Česnulevičių šeimos namuose ant Ratnyčėlės upės kranto – skulptoriaus Tauro ir menotyrininkės Aušros kūrybinėse dirbtuvėse.
Kodėl druska? O gi todėl, kad kurorto pavadinimas yra sūrus. Retas kuris čia atvykęs susimąsto, - kur yra valgomosios druskos Druskininkuose, kokiu pavidalu ji veržiasi iš žemės gelmių ir apskritai kokios kilmės druska kasdien skaniname maistą savo namuose – juk atvykus jos taip lengvai nepamatysi, neužuosi ir neparagausi.
Miesto istorija yra išties sūri – kurorto centre telkšo Druskonio ežeras, pirmasis žmogus, kuris XVIII amžiuje  gydė ligonius mineraliniu vandeniu buvo liaudies daktaras Pranciškus Sūrutis.
 Užsiėmimo metu dalyviams trumpai pristatoma miesto istorija, išaiškinama kas buvo tas druskininkas, kodėl jis virė mineralinį vandenį ir kodėl druska anksčiau prilygo auksui. Dalyviai vaišinami unikalia pačių menininkų išgarinta mineralinių šaltinių druska, kviečiami liesti rankomis  druskos skulptūras, išbandyti rankų darbo mobilų objektą – elektromobilį, valdyti kinetinės skulptūros ,,Geležinis Vilkas“ koją, o svarbiausia – patiems patirti kūrybos džiaugsmą – lipdyti, formuoti, skobti iš druskos, - tokiu būdu patiems susikuriant du druskinukus,  - suvenyrus atminčiai iš Druskos miesto.  Programos pabaigoje surengiama ir aptariama  kūrinių paroda.
 Edukacijos metu dalį užduočių reikia atlikti individualiai, dalį – komandoje, norint prisitaikyti prie skirtingų dalyvių poreikių taip sukuriant komforto zoną ir diegiant komandos formavimo ir stiprinimo įgūdžius. Edukacijos turinys siejasi su mokykline programa ir ją papildo, atsisakant tradicinės vertinimo sistemos, akcentuojant kūrybiškumo svarbą visose gyvenimo srityse.
Kūrybiškumas, meninė vaizduotė žmogui duota nuo mažų dienų, tačiau saviraiškos būdus būtina ugdyti kasdien ir kuo įvairesnėmis priemonėmis.
Meno aplinka yra puiki erdvė nurimti, pažinti save ir auginti vidinės pilnatvės jausmą.


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Muzikinis spektaklis vaikams
lietuvių ir nelietuvių pasakų motyvais

Gyveno kartą Jonas. Ne šiaip sau Jonas, o Jonas Kareivis.
Ir išėjo į pasaulį ne laimės, o dingusios Karaliūtės ieškoti. O beieškant visko pasitaiko… Ir nuotykių, ir vestuvių, ir švenčių linksmiausių su dainom ir šokiais…
Visko yra ir Keistuolių teatro spektaklyje „Jonas Kareivis“ pagal lietuvių ir nelietuvių liaudies pasakas, legendas, dainas ir nuogirdas. Jono Kareivio pasaulyje atsitinka keisčiausi dalykai: arkliai virsta žmonėmis, kalnai – kalniečiais; iš džiaugsmo byra ašaros, o nelaimėje padeda daina.
Jei Jūs liūdite, ar bijotės nelaimių, ateikite pas mus, padainuosime drauge.

Spektaklis „Jonas Kareivis" yra apie Lietuvą, apie vertybes, išdavystę, draugystę ir meilę, nedidaktiškai patriotinis – puoselėja tas vertybes, kurias ypač svarbu išlaikyti dabartiniame pasaulyje. Jo tikslas – per teatrinės raiškos formų įvairovę supažindinti mokyklinio amžiaus žiūrovus su liaudies kūryba, jai būdingais archetipais, tarmėmis, pasakų motyvais, taip pat skatinti kūrybišką požiūrį į problemų sprendimą, ugdyti pagarbą ir toleranciją.

Dramaturgas ir režisierius –  Aidas Giniotis.
Scenografė ir kostiumų dailininkė – Ramunė Skrebūnaitė.
Muzikos aranžuotojas – Andrius Kulikauskas.
Vaidina: Diana Kamarauskaitė, Aistė Rocevičiūtė, Jurgis Marčėnas, Darius Auželis, Danas Kamarauskas, Matas Pranskevičius, Lukas Auksoraitis.

Šalčininkų r. sav.; Ukmergės r. sav.; Vilniaus m. sav.; Rokiškio r. sav.; Anykščių r. sav.; Plungės r. sav.; Telšių r. sav.; Mažeikių r. sav.; Radviliškio r. sav.; Šiaulių r. sav.; Šiaulių m. sav.; Pasvalio r. sav.; Kėdainių r. sav.; Panevėžio m. sav.; Biržų r. sav.; Vilkaviškio r. sav.; Marijampolės sav.; Kretingos r. sav.; Prienų r. sav.; Kauno m. sav.; Jonavos r. sav.; Varėnos r. sav.; Rietavo sav.; Skuodo r. sav.; Panevėžio r. sav.; Alytaus m. sav.; Širvintų r. sav.; Kaišiadorių r. sav.; Molėtų r. sav.; Utenos r. sav.; Elektrėnų sav.; Klaipėdos m. sav.


Programa „Draugiškas šaržas“ skirta vyresnio amžiaus moksleiviams, padės išmokti piešti žmogaus veidą, atskirti jauno ir seno veido proporcijas. Mokiniai bus supažindinti su portreto piešimo ypatybėmis, kurias būtina žinoti piešiant šaržą. Praktinis užsiėmimas ne tik lavins ranką, bet ir akį, nes nuo kiekvieno atskirai priklauso pasirinkimas, ką pamatyti piešiamajame ir ką akcentuoti. Šaržo žanras atvers galimybes papokštauti, draugiškai pajuokauti. Užsiėmimo metu bus sudarytos sąlygos pabendrauti su profesionaliu dailininku jaukioje aplinkoje bei pabandyti patikrinti savo talentą dailėje. Edukacijas veda tarpdisciplininė menininkė, profesionali dailininkė, jau 20 metų piešianti šaržus, Agnė Dragūnaitė.


Užsiėmimo metu vaikai pasiners į lietuvių etninės kultūros pasaulį ir mokysis apie lietuvių mitologijos personažus, susipažins su JAV komiksų superdidvyrių kultūra, sujungs teorines žinias su praktiniais piešimo įgūdžiais ir sukurs naują dar nematytą lietuvišką superdidvyrį, kuris turės lietuvių mitologijos bruožų.

Užsiėmimas skirtas 1–4 ir priešmokyklinių klasių mokiniams Užsiėmimo trukmė: 50 min.
Vieta: paslauga teikiama Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešojoje bibliotekoje.


Apie ką tądien mąstė Lietuvos konstitucinės teisės tėvas prof. Mykolas Romeris ? Kokį naują istorinį romaną mintyse kuria portrete vaizduojama Sofija Tyzenhauzaitė?
Edukacinio susitikimo metu kalbėsimės apie portreto žanrą, bandysime "prakalbinti" portretą. "Portretas! Kas gali būti paprasčiau ir sudėtingiau, akivaizdžiau ir giliau?", klausė Charles Baudelaire. Portretas - kas tai? Legenda byloja, kad pirmasis portretas atsirado apvedus kontūru mylimo žmogaus šešėlį, kad būtų išsaugotas jo atminimas.
Šios edukacijos metu portretą "kalbinsime" keliais aspektais: jo svarba, istorija ir kaita, portreto kaip kultūrinio reiškinio reikšmė istoriniuose kontekstuose. Išsiaiškinsime, kada  "gimsta" vaiko portretas ir kas yra gedulo portretas. O taip pat pabandysime praeitį apjungti su dabartimi - kaip per asmeninį atvaizdą šiandien komunikuojame su aplinka, kaip konstruojame savo tapatumą?
Praktinė užduotis leis dalyviams labiau įsijausti į praeities asmenybes, užmegzti su jomis dialogą. Moksleiviai, pasitelkę vaizduotę, lape užbaigs portreto vizualizaciją ir galiausiai  suras muziejaus ekspozicijose pasislėpusį originalą. Ieškodami konkretaus portreto, drauge aptarsime ir kitus portretus: analizuosime vaizduojamų asmenų laikysenas, nuotaikas, bandysime įvardinti, kas jie tokie ir kuo ypatingi.


Aukso pjūvis arba grožis skaičiuose (Nuotolinė paslauga)

Matematika ir geometrija egzistavo mene nuo neatmenamų laikų. Antikinėje Graikijoje virš Sikiono mokyklos durų kabėjo užrašas: „Čia neįleidžiami žmonės nežinantys geometrijos.” Senovės Graikijos meistrai naudojo aukso pjūvio proporcijas visose srityse ir pasiekė neįtikėtiną formų tobulumą. Visa antikinė kultūra pažymėta aukso pjūvio „ženklu”. Ją žinojo ir senovės Egipte. Užsiėmimo metu moksleiviai sužinos žmonijos grožio ir harmonijos paieškų istoriją, išgirs kas yra aukso pjūvis ir kodėl jis apipintas mitais ir legendomis. Kartu su moksleiviais analizuosime meno kūrinius, kuriuose atrasime tobulas formų ir spalvų proporcijas. Moksleiviai susipažins su Albrecht Dürer, Leonadro da Vinci, Antonio Stradivari darbais. Užsiėmimo dalyviai turės puikią progą pamatyti kaip matematikos ir geometrijos žinios pritaikomos mene. Užsiėmimo metu mokinsimės sąmoningai naudoti aukso pjūvio taisyklę, apskaičiuoti proporciją, naudojant aukso pjūvio taisyklę ir atrasti tobulą proporciją meno kūrinyje. Nuo neatmenamų laikų mokslininkai ir menininkai siekė suprasti ir moksliškai pagrįsti gamtoje egzistuojančią harmoniją. Gamtos mokslai gali atsakyti į daugelį mums kylančių klausimų Užsiėmimo metu analizuosime mūsų smegenų veiklos, akies sandaros, spalvos suvokimo, šviesos ir optikos fizikinių reiškinių įtaką meno suvokimui ir meninių išraiškos priemonių pasirinkimui. Žmogus taip pat yra tobulas gamtos kūrinys, sukurtas naudojant aukso pjūvio taisyklę – santykis smegenų ir širdies darbo, akies sandara, veido ir kaulų proporcijos, netgi kraujospūdis. Šis užsiėmimas tai puiki galimybė moksleiviams suprasti meno ir mokslo sinergiją. Sužinoti kas yra aukso pjūvis ir išmokti jį pritaikyti. Tai puikus užsiėmimas naujoms kultūrinėms ir meninėms patirtims įgyti.


Gamtos pažinimas yra žmonijos patirties dalis, svarbi kiekvienam žmogui. Panevėžio kraštotyros muziejuje saugoma V. Straševičiaus pasaulio vabzdžių kolekcija, kurioje net 6 500 eksponatų! Tai viena didžiausių ir įspūdingiausių vabzdžių kolekcijų Lietuvoje. Programos metu susipažinsime su drugių gyvenimo ypatumais, sužinosime daug įdomių faktų apie juos, išvysime įspūdingą pasaulio vabzdžių kolekciją. Tyrinėsime, pažinsime, atliksime praktines ir kūrybines užduotis.


Tikslas - siekti kad, mokiniai suprastų, kodėl viduramžių meistrams buvo naudinga jungtis į cechus, o pirkliams į gildijas. Plėsti jų supratimą, apie tai, kad amatininkų cechai mieste atlikdavo ir dabartinės policijos funkcijas, saugodami miesto vartus. Lavinti vaikų vaizduotę. Ugdyti istorinį mąstymą, įtvirtinti turėtas ir įgytas žinias apie viduramžių miestą ir amatus.
Uždaviniai: padėti atrasti bei suvokti ryšius tarp praeities, dabarties ir ateities, siejant pateiktas istorijas. Ugdyti moksleivių norą domėtis, kritiškai mąstyti ir gilinti žinias apie miesto praeitį. Sutelkti dėmesį išklausant draugų pasisakymus. Skatinant kelti klausimus, diskutuoti bei reflektuoti apie vykusias veiklas. Ugdyti pagarbą praeities kultūriniam palikimui, kultūros paveldo puoselėjimui.
Ar žinote, kada Vilnius išgyveno savo „aukso amžių“, kodėl amatų cechų veikla buvo itin svarbi viduramžių miesto gyvenimo dalis? Susipažinę su Vilniaus amatininkų cechais ir jų dirbiniais aiškinsimės, kokį kelią turėjo nueiti amatininkas, norėdamas tapti cecho meistru. Apžiūrėję eksponuojamus senuosius keramikos, metalo dirbinius būsite kviečiami  į smagias dirbtuvėles paragauti viduramžių amatininkų duonos.   Kiekvienas mokinys, naudodamas XV a. matricos (tai medinė forma, kurioje auksakalys išraižydavo paviršių) rekonstrukciją, sukurs savo „šedevrą“ iš molio pagal pasirinktą siužetą.
Ši edukacija parengta atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimo programą.


Edukacinė programa „Indėnų buitis ir žaidimai 1-4 kl“

Edukacinė programa susideda iš trijų dalių, kurių metų dalyviai gauna informacijos apie Šiaurės Amerikos indėnus (plačiau apie mescalerų gentį), gali praktiškai pasimokyti pašaudyti iš lankų ir paragauti indėniškos arbatos bei paplotėlių. 1. Kelmės krašto muziejaus ekspozicijoje „Jonas Vadeikis – Karl May – Amerikos indėnų buitis ir papročiai“ dalyviai yra supažindinami su eksponuojamais indėniško gyvenimo daiktais: plunksnomis puoštais indėnų ginklais, galvos papuošalais iš plunksnų ir sapnų gaudikliais. Kalbama apie skalpų nuėmimo papročius, rodomas indėniško rašto pavyzdys ant mušto medžio plaušo plokštės (eksponatas gautas iš Šiaurės Amerikos), rodomas nedidelis tipi palapinės maketas ir netrukus visi pakviečiami užeiti į patalpą – tipi palapinę (tai 25 kv. m ekspozicijos dalis, įrengta kaip tipi palapinės vidus, su viduryje degančiu laužu, kailiais ant grindų, ant sienų kabančiais medžioklės trofėjais, ritualinėmis kaukėmis, totemais, galvijų galvomis, sapnų gaudikliais bei ginklais). Vaikams atsisėdus ant tipi grindų, skambant indėniškai muzikai, prietemoje yra kalbama apie indėnų šamanus, jų būrimus, amuletus, tipi palapinės įrengimą, pypkės vaidmenį ir t. t 2. Veiksmas vyksta lauke. Programos dalyviai gali pašaudyti į taikinius iš lankų ir pasijusti tarsi Karl May knygų herojai. 3. Programos dalyviai geria Pietų Amerikos indėnų gėrimą – matės arbatą, bei ragauja kukurūzinius irokėzų paplotėlius.


Literatūrinė edukacija su Igne Zarambaite „Sukurk savo Užkampynę“

Literatūrinėje edukacijoje bus kalbama apie knygą „Užkampynė“. Pagrindinis pasakojimo veikėjas Elijus – vaikas kaip vaikas, jis turi mamą kaip mamą ir namus kaip namus. Tačiau taip pat jis turi šį tą išskirtinio – slaptavietę, kuri vadinasi Užkampynė. Ten nukanka, kai jaučiasi aptingęs, sutrikęs ar supykęs. Tai nuostabi vieta! Čia gali daryti, ką nori: žvejoti žvaigždes, žaisti su brūkšniuotais leopardais, vaikyti taškuotas beždžiones... Smagiau nebūna! Bet kartą toje slaptavietėje įsišėlsta audra ir Elijus įstringa. Ir tik vienas ypatingas žmogus dabar gali jį surasti – mama. Tai šilta istorija apie nežabotą vaiko fantaziją ir beribę vaiko ir mamos meilę.

Susitikimo metu pasitelkus informacines technologijas, vaizdines priemones bus atskleistas kūrinio sumanymas, perteiktos knygos rašymo subtilybės. Vaikai dalinsis mintimis, kaip patys įsivaizduoja „Užkampynę“, apsvarstys, kam Elijui apskritai prireikė slaptavietės, diskutuos apie vaizduotės naudą ir galią. Taip pat žais žaidimą, kuriame galės laimėti knygą!

Kūrybinių dirbtuvių metu iš įvairių medžiagų dalyviai kirps, pieš, lipdys savo svajonių slaptavietes.

Užsiėmimą ves rašytoja, edukatorė Ignė Zarambaitė.


Šiaulių kultūros centre parengtas keramikos amato edukacinis užsiėmimas Molio forma kviečia susipažinti su seniausia keramikos technika – virveline keramika. Keramika – viena seniausių lietuvių liaudies meno rūšis, kuri išsiskiria savo unikalia istorija, išskirtinėmis lipdymo technikomis, dekoravimo raštų įvairove. Edukacijos metu susipažinsite su keramikos istorija, apžvelgsite keramikos dirbinių ekspoziciją, įkurtą Amatų dirbtuvėse, mokysitės virvelinės keramikos būdu gaminti puodynėles, lėkštutes, dekoruotas įspaudais bei angobais. Darbai po nulipdymo bus išdegami su permatoma glazūra.


Lėlių spektaklis "Arklio Dominyko meilė"

Marijampolės Petro Kriaučiūno viešoji biblioteka

Marijampolės Petro Kriaučiūno viešosios bibliotekos lėlių teatras „Trivainėlis“ pristato spektaklį „Arklio Dominyko
meilė“, pastatytą pagal V. V. Landsbergio to paties pavadinimo pasaką. Paslaugos tikslas – per teatrinį pasakojimą plėsti
vaikų kultūrinį akiratį, ugdyti sutarimo ir susikalbėjimo įgūdžius, meilės ir pagarbos jausmus kitoms kultūroms ir kitokiai
nuomonei. Baltas laukinis arklys Dominykas įsimyli šiek tiek išpaikusią rugiagėlę. Artėjant šalnoms jis yra priverstas paslėpti
ją po akmeniu, o pats iškeliauja į Afriką ieškoti rugiagėlės artimųjų. Keliaudamas jis susipažįsta su baltąja meška, begemotu,
beždžionėle, kupranugariais ir kitais linksmais personažais, kurie įkūnija skirtingus žmonių charakterius, vertybes, pasaulio
suvokimą ir labai įvairią mūsų visuomenės sandarą. Pavasarį Dominykas sugrįžta į Lietuvą ir apie savo pasakišką kelionę
papasakoja vėl išdygusiai rugiagėlei. Arklys su rugiagėle bendrauja atvirai, nuoširdžiai ir truputį naiviai, tuo tarpu rugiagėlė
pažinties pradžioje laikosi tam tikro atstumo, jos kalboje daugiau arogancijos, šaltumo, lepumo. Tai tarsi skirtingų kultūrų
skirtumai. Tačiau vėliau viskas keičiasi. Rugiagėlė paprašo arklio Dominyko apsaugoti ją nuo vėjo, kad šis nesušaldytų. Kaip
prisipažįsta rugiagėlė, tik meilė įprasmina visą gyvenimą. Spektaklyje ryškūs ir antraeiliai personažai, patraukiantys savitais
charakteriais, atspindinčiais gyvenimo ir pasaulio įvairovę. Skirtingas veikėjų bendravimas ir supratimas leidžia suprasti ir
toleruoti kitokias nuomones ir kitokias vertybes, tikėti savimi, siekti užsibrėžtų tikslų, vertinti tikrą draugystę. Spektaklis yra
kupinas gerumo, švelnumo ir žaismingumo. Vyrauja draugystės, ilgesio, pagalbos kitam, noro susikalbėti motyvai, kas leidžia
geriau suprasti darną ir teisingumą, bei gebėjimą visiems darniai pasaulyje gyventi. Spektaklio scenografiją kūrė dailininkė
D.Ališauskaitė Zinovičienė, dėl režisūrinių sprendimų konsultavo režisierė, aktorė A. Sunklodaitė.


„Krentanti žvaigždė“ Visata, kosmosas ir aš. 5 - 12 klasės

Plati, visapusiška, informatyvi, moksliniais faktais ir žiniomis paremta pramoginė pažintinė  edukacija apie Visatą, padedanti  jaunajam klausytojui  susivokti apie save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą.  Šios programos  tikslas - supažindinti ir sudominnti astronomija kaip mokslu, o taip pat paskatinti labiau domėtis ir gilintis jo svarba ir reikšme dabartyje, o ateityje renkantis profesiją bei kuriant ir gyvenant savo gyvenimą. Siekiame, kad šis užsiėmimas klausytoją skatintų kritiškai mąstyti, ieškoti faktinių įrodymų ir kūrybiškai pritaikyti žinias šiame visaapimančiame pasaulyje ir tiesiog būti laimingais kūrėjais.
PROGRAMOJE:
Kur prasideda Kosmosas? Ar Visata turi pradžią ir pabaigą? Kas yra ta “krentanti žvaigždė”? Apie mėgstamiausias ir svarbiausias senovės ir dabarties lietuvių sezonines šventes (Kalėdos, Velykos, Rasos) ir kaip jos susijusios su Kosmosu? Kokia yra mums artimiausia žvaigždė ir koks atstumas iki jos? Kokie atstumai iki kitų dangaus kūnų? Kokių dydžių yra planetos, žvaigždės, galaktikos? Ar tikrai mes esame žvaigždžių vaikai? Kodėl taip yra?  Juodoji skylė - paslaptis ar visai ne? Pademonstruosime ir vaizdžiai parodysime bei palyginsime įvairius dangaus kūnus. Ar planetos ir žvaigždės skleidžia garsus? Paklausysime Visatos kūnų garsų - skleidžiamų bangų, kurių žmogaus ausis negirdi ir paaiškinsime, kodėl. Kokiomis priemonėmis galime stebėti dangų?   Praktinė dalis - pažintis su teleskopu. Jei dangus giedras, šviečia Saulė - per teleskopą stebėsime ją. Jei giedros nebus - pažiūrėsime į tolimus objektus apylinkėse (bažnyčios bokštą, tolimiausios eglės kaštonus, inkilą medyje ir pan.). Palyginsime vaizdus plika akimi ir per teleskopą. Klausimai - atsakymai.
Geriausia patalpa šiai edukacijai - aktų salė su maksimaliai užtamsintais langais ir didelis baltas ekranas/siena.
Užsiėmimus veda astrofotografas, astronomijos mokslo populiarintojas, privačios observatorijos įkūrėjas Simas Šatkauskas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Plungės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Tikslas – sukurti įtraukiančią, skaitymą skatinančią edukaciją, kurios metu vaikai pažvelgs į knygą kitu žvilgsniu, sužinos naujų, įdomių faktų, o praktinės užduoties metu bus skatinamas kūrybiškumas, lavinama vaizduotė. Uždaviniai: 1. suteikti įdomių žinių apie knygas; 2. supažindinti su knygų įvairove: „skaitomomis“ pasitelkus lietimą, klausą, uoslę;  stebinančiomis iliuziniais piešiniais, specialiomis priemonėmis; su išsilankstančiomis iliustracijomis; knygomis-dėlionėmis; šviečiančiomis tamsoje; su papildyta realybe; kontrastingų dydžių bei formų; labai senomis; išspausdintomis Brailio raštu ar egzotiškomis kalbomis; 3. knygelių dirbtuvių metu ugdyti dalyvių kūrybiškumą, skatinti fantazuoti; 4. kviesti pristatyti savo kūrinius, diskutuoti, išgirsti ir išklausyti draugus.
Veiklos aprašymas: Susipažįstama. Pristatoma veikla. Papasakojama įdomių faktų apie knygas; vaikai pačiupinėja, paklauso, pauosto pojūtines knygas, apžiūri, įsižiūri į knygas su iliuziniais piešiniais ir kitus įdomius leidinius. Skiriama užduočių. Po to pereinama prie praktinės veiklos – dalyviai pakviečiami pasidaryti po knygelę, ir, sugalvojus siužetą, užrašyti pavadinimą bei nupiešti viršelį. Autoriai trumpai pristato knygas, gali vykti „knygų mugė“. Užsiėmimo pabaigoje – aptarimas-refleksija.
Numatomas paslaugos edukacinis poveikis mokiniams: 1. veiklos turinys skatina pažinti knygos, skaitymo kultūrą; 2. edukacija didina kultūrinį sąmoningumą, plečia supratimą apie knygas, žanrus, kt.; 3. veikla formuoja teigiamą požiūrį į knygą, skaitymą; 4. užsiėmimas ugdo kultūrinį tapatumą; 5. skatinama saviraiška; 6. patiriamas kūrybinis eksperimentas; 7. lavinami meninės raiškos gebėjimai ir vaizduotė; 8. teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją; 9. ugdoma savivertė ir motyvacija; 10. ugdomi socialiniai įgūdžiai pristatant savo darbą, išklausant kitus ir t. t. Veiklos įgyvendintojai - bibliotekininkai K. Pilitauskienė, P. Gadeikis, S. Stuopelis, A. Vilienė.


Online lėlių spektaklis vaikams "Debesys" (nuotolinė paslauga)

Režisierę ir dailininkę Aušrą Bagočiūnaitę Paukštienę sukurti spektaklį įkvėpė debesų tema. Dangumi praplaukiantys debesys kūrėjai asocijuojasi su laisvės, gyvenimo tėkmės ir efemeriškumo metaforomis. Teatro „Lėlė“ dramaturgės N. Indriūnaitės autentiškų pokalbių su savo anūke užrašai virto idėjiniu pjesės pagrindu: čia, per keletą metų užrašinėtus senelės ir anūkės kasdienių pasikalbėjimų fragmentus, skleidžiasi pasaulio pažinimo tema, talpinanti tiek šmaikščius vaikiškos logikos paradoksus, neribotą fantaziją, tiek gyvenimišką vyresnio žmogaus išmintį. Klausimai apie gamtos reiškinius ir slėpinius, žmogaus gyvenimą, tarpusavio santykius, moralę, vertybes, kasdienybės įspūdžiai – visa tai kuria vaiko ir senelės dialogą, kuriame mokytojo ir mokinio figūros, vaidmenys nuolat keičiasi vietomis ir tai, kas suaugusiąjam „savaime“ aišku – tampa neaišku arba iš naujo atrasta, ir atvirkščiai – vaiko fantazija, kupina mitologinės, kone mistiškos pasaulio pajautos, pažeria kvapą gniaužiančių atsakymų, vertinimų ir apibendrinimų.


Tikslas: Sukurti atviruką iš džiovintų augalų.
Uždaviniai: 1. Supažinti su plokščiosios floristikos viena iš rūšių - atviruku. 2.  Susipažinti su augalų džiovinimo atvirukams ypatumais. 3. Išmokti sukomponuoti augalus. 4. Išmokti suklijuoti augalus.
Įvardinus atviruką kaip vieną iš plokščiosios floristikos rūšių, mokymų metu mokiniai kurs savo pasaką iš augalų, kurią jiems papasakojo lapeliai. Išklausys instruktažo, kaip klijuoti džiovintus augalus, išsiaiškins iš kokių formų sudaryta jų pasirinkta norima sukurti figūra. Gavę sudžiovintų augalų lapus, dėlios, klijuos. Baigus kurti aptariamas gautas rezultatas, kaip ir kas pavyko, ko tikėjosi, aptariamas darbų savitumas ir individualumas. Atviruką pasiliks sau.


Onos Jautakės žaidybinis-muzikinis spektaklis „Prunelijaus sapnas“ režisierius Algimantas Armonas Vaidina Kelmės mažojo teatro aktoriai: Austėja Gendvilaitė, Armandas Lazdauskis, Laura Šmitkinienė, Skaistė Antanavičiūtė, Česlovas Brazinskas, Gediminas Trijonis, Šviesos ir garso operatorius – Julius Kančiauskis Muziką rinko ir kūrė Austėja Gendvilaitė Scenografija – Evaldas Jasiūnas Tai nuotaikingas spektaklis apie Katiną Prunelijų, kuris sapne kalbasi su savo uodega. Tingus katinas ir charizmatiška uodega keliauja per savo sapną, patiria įvairių nuotykių ir nusivylimų siekdami mieste nusipirkti laikrodį, įgyti vairuotojo pažymėjimą, aplankyti prie jūros gyvenantį pusbrolį Fortūnatą. Bet ar uodegos patarimai pasiteisina? Žaismingi katino Prunelijaus nuotykiai suteikia linksmą nuotaiką ir daug gerų emocijų. 2021 m. spektaklis Trukmė 50 min. Skirtas vaikams, bet tinka įvairioms amžiaus grupėms


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kviečiame nusikelti į mitologinius baltų laikus, kur gausu skirtingas reikšmes turinčių ženklų, simbolių, aukštinama gamta ir jos teikiamos dovanos. Edukacijos metu bus kalbama apie Gyvybės medį. Tai – abstraktus simbolis, apibūdinantis pasaulio modelį, turintį tris sferas. Kaip medis turi šaknis, kamieną ir šakas, taip ir baltų bei daugelio kitų tautų įsivaizduojamas pasaulio modelis turi požemį (mirusiųjų pasaulį), gyvųjų pasaulį ir dievų buveinę. Taip pat trys sferos siejamos su laiku: praeitimi, dabartimi ir ateitimi. Praktinio užsiėmimo metu ne tik klausysitės įstabių istorijų ir legendų, išmoksite atpažinti liaudies meno dirbinių ornamentuose paslėptas simbolines prasmes, bet ir patys kursite Gyvybės medį įvairiomis technikomis.


Statom paukščiams namus (Išvažiuojamoji)

Edukacijos metu vaikai turės galimybę gamtos pažinimo, technologijų pamokas patirti realioje aplinkoje bei integruoti tautosakos žinias apie paukščius. Edukacijos metu naudojami metodai: pasakojimas, informacijos analizė, vaizdinių pavyzdžių pateikimas, audio įrašai, aktyvūs klausimai ir atsakymai, žaidimai, praktinė edukacijos dalis – inkilų dirbtuvės, skirtos zyliniams paukščiams arba varnėnams ir inkilų kėlimas į medį.
Edukacija „Statom paukščiams namus“ -  tai ne tik unikali galimybė iš arčiau susipažinti su  nepaprastai įdomiu paukščių gyvenimu, bet ir galimybė turiningai praleisti laiką bei savarankiškai susikurti unikalius inkilus komandose.
Teorinės dalies metu vaikai išgirs apie paukščių simboliką lietuvių tautosakoje (gervės įvaizdį lietuvių tautosakoje) bei gervės simboliką kitose šalyse kaip Japonija, Graikija, Egiptas. Sužinos kos svarbus žmogaus ryšį su paukščiais ir apie tai, kokie paukščiai praneša apie virsmus gamtoje. Įgis žinių apie Lietuvoje žiemojančias ir išskrendančias paukščių rūšis bei išmoks juos atpažinti. Sužinos kokios rūšys gyvena miškuose, o kokios miestų parkuose.  Taip pat sužaisime paukščių balsų atpažinimo žaidimą, pamėgdžiosime paukščių garsus. Supažindinsime su idomybėmis apie kitus pasaulio paukščius.
Šio užsiėmimo metu su mokiniais apžvelgsime inkilų atsiradimo istoriją ir raidą, susipažinsime su pagrindiniais inkilų tipais, jų gamybos principais ir technikomis. Aptarsime inkilų kėlimo skirtumus ir ypatybes. Moksleiviai supažindinami su gamybai reikalingomis priemonėmis.
Praktinės dalies metu vaikai pritaiko gautas teorines žinias ir patys savarankiškai konstruoja inkilus komandose iš paruoštų ruošinių. Po to inkilus komandose dekoruoja lietuvių liaudies ornamentais.
Susikonkstravę inkilus drauge keliaujame juos iškelti. Papasakojame kokiame aukštyje keliami inkilai atsižvelgiant į paukščių rūšis ir parodome kaip iškelti inkilą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Spektaklis „Mažylis ir Karlsonas, kuris gyvena ant stogo“ (išvažiuojamasis)

Spektaklio tikslas - ugdyti originalų ir kūrybišką vaikų mąstymą bei pasaulio matymą, ugdyti sąmoningą, tolerantišką, nesavanaudišką asmenybę, gebančią kūrybiškai mąstyti . Uždaviniai: 1. Supažindinti mokinius su lėlių teatro meno galimybėmis. 2. Skatinti mokinių kūrybiškumą ir vaizduotę; 3. Ugdyti meninį skonį .
Mažylis ir Karlsonas – visame pasaulyje gerai žinomi ir mylimi Astridos Lindgren personažai, tačiau šių dienų aplinkoje. Lėlių operoje vaizduojama šiuolaikinė Mažylio šeima – tėtis dirba lakūnu, mama – stiuardese, jie dažnai išskrenda, todėl mažai laiko praleidžia namuose kartu su sūnumi.
Mažylis – šių dienų berniukas, turintis išmanųjį telefoną, kuriuo dažnai kalbasi su tėvais, tačiau juos mato mažai, dėl to liūdi, jaučiasi vienišas.  Jis, kaip ir kiti jo amžiaus vaikai: lanko mokyklą ir kartais tyliai pats sau paliūdi, kol vieną dieną sutinka ant stogo gyvenantį Karlsoną, netikėti nuotykiai prasideda.
„Karlsonas į Mažylio kasdienybę atneša spalvų, džiaugsmo ir juoko. Norime, kad kiekvienam žiūrovui, ir ypač vaikui, šis spektaklis būtų it tas draugas, tas nenuorama skraidūnas Karlsonas, kuris užpildo širdį nuoširdžiu vaikišku džiaugsmu“, – sakė režisierė Agnė Sunklodaitė.
Spektaklis itin įdomus ir su unikalus savo forma –  lėlių opera. Šio spektaklio kompozitorius ir libreto autorius – perspektyvus amerikiečių ir anglų kilmės kūrėjas Aubrey Lavender, kūrė originalią muziką ir tekstą specialiai šiam pastatymui Kauno valstybiniame lėlių teatre.
Tikėtina, kad šis spektaklis atskleis žanrines lėlių teatro galimybes, įkvėps žiūrovą pozityviau vertinti meną, labiau juo domėtis, išreikšti save pasitelkiant įvairias meno rūšis, plėsti akiratį. Moksleiviai pagilins žinias apie lėlių teatro žanro specifiką, skirtingas meno rūšis ir jų sintezės kuriamą atmosferą teatro scenoje. Per lėlę, žaismę, muzik1 ir gyvą bendravimą pasakomi labai svarbūs dalykai jaunajam žiūrovui. Tikėtina, kad spektaklis skatins diskutuoti gyvenimo prasmės, vertybių temomis.


“Plakatas – reklama ar menas” – tai kultūrinės edukacijos užsiėmimas skirtas supažindinti moksleivius su įpatingu taikomosios grafikos žanru – plakatu. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su plakato istorija. Sužinos kaip spaudos ir litografijos atsiradimas įtakojo plakato raidą, ir kaip plakatas iš vienadienio gatvės reiškinio, kurio tikslas – perteikti kiekvienam vartotojui prieinamą, greitai „suvirškinamą“ informaciją, tapo meno kūriniu. Taip pat supažindinsime moksleivius su žymiausiais šio žanro Lietuvos atstovais bei jų darbais. Analizuodami ryškiausius plakatų pavyzdžius moksleiviai išmoks atpažinti paveikų, informatyvų, etišką ir estetišką plaktą. Jie taip pat sužinos plakato kūrimo meninius ir kompozicinius principus, šriftų ir jų dydžių pasirinkimo reikšmę, o svarbiausia išmoks tai pritaikyti, kurdami savo plakatą. Moksleiviai supras, kad šis dailės kūrinys turi savo minties kodą, kurį žiūrovas turėtų greitai iššifruoti dėl teisingai pasirinktos meninės priemonės. Moksleiviai dirbs grupėse ir pasirinkę savo plakato temą, sukurs meno kūrinį; nuo pagrindinės žinutės, teksto ir meninių išraiškos priemonių iki atlikimo ir savo kūrinio pristatymo auditorijai.


„Senoji Šiaulių miesto iždinė/bankas“ (Nuotolinė paslauga)

Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai virtualiai susipažins su iždinės/banko pastato svarbiausiais istoriniais faktais, papildydami juos nuotraukomis ir filmuotos medžiagos vaizdais. Virtualaus pažintinio-patyriminio vizito metu mokiniai aplankys iždinės/banko viduje esančią didžiąją ir mažąją „Lobyno saugyklas“, apžiūrės jos patalpas, sales, sienose  įmūrytus ir pastatytus įvairaus dydžio seifus, sukauptą Lietuvos ir kitų šalių pinigų kolekciją, kitas bankuose naudotas priemones.
Emociškai pajus banko darbuotojų kasdienybę. Išgirs įdomių iliustruotų istorinių faktų ir istorijų, susijusių su bankais, seifais, pinigais, jų verte, saugojimu, bankininkyste, ir sužinos naudingų patarimų finansinio raštingumo srityje.
Po virtualios saugyklų ir pastato apžiūros mokiniams (grupėse arba individualiai) bus pateikiamos linksmos, su įdomiais galvosūkiais, iliustruotos užduotys: „Pasitikrinkite, ar mokate skaičiuoti“, „Pinigai, pinigėliai“, „Taupyk ir sutaupysi“, „Lietuvos istorija piniguose“, lavinančios pastabumą, dėmesingumą, kūrybiškumą, kritinį mąstymą, gebėjimą greitai ir teisingai skaičiuoti. Pasitarę atsakysime į klausimus: „Kodėl verta būti bankininku?“, „Kokios jo asmeninės savybės?“, „Ką veikia bankininkas?“, „Kur išmokti bankininkystės?“, „Ar tai kūrybiška profesija?“... (vyksta profesinis veiklinimas). Aptarsime peržiūrėtus mokomuosius filmukus „Pinigų istorija“ (1, 2, 3 d.) bei animacinio filmuko „Kiaulė taupyklė“ ištraukas, formuojančias teigiamas mokinių moralines nuostatas.


Edukacinė programa „Lietuviškos Kūčios ir Kalėdos" (9 - 12 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas - skatinti moksleivių domėjimąsi žiemos švenčių tradicijomis. Uždaviniai: 1. Supažindinti moksleivius su mitinio pasaulio slėpiniu, kasdieniško ir sakralaus laiko samprata. 2. Aktualizuoti Advento darbus, sudominti Kūčių vakaro burtais, draudimais 3. Išryškinti vakarojimo tradicijos reikšmę jaunimo kultūrai. 4. Išryškinti Kūčių vakarienės vertę šiuolaikinėje kultūroje. 5. Mokytis Advento - Kalėdų tautosakos. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas apskritojo stalo diskusija. Užmezgamas pokalbis apie jaunimo užsiėmimus Advento laiku. Prisimenamas visoje Lietuvoje gyvavęs jaunimo paprotys vakaroti: susieiti vienoje troboje bendro darbo dingstimi, pasakoti visokius atsitikimus, juokus, pasakas, žaisti žaidimus. Aptariami Advento draudimai, jų prasmė, sekamos sakmės. Demonstruojamas video siužeto „Advento darbai“,  fragmentas. Vaikinai mokosi vyti virvę, merginos - plėšyti plunksnas. Pristatomos Kūčių dienos tradicijos: ritualinis apeiginis apsivalymas, namų, kiemų tvarkymasis, prausimasis. Didesnis dėmesys skiriamas Kūčių stalo paruošimui, valgių simbolikai, eglutės puošimo tradicijai, mirusių protėvių pagerbimui. Aptariami likimą lemiantys tikėjimai ir burtai, išbandomos kai kurios burtų formos: liejiniai su žvake, skaičiavimas. Demonstruojamas video siužeto „Lietuviškos Kūčios“ fragmentas. Moksleiviai mokosi Advento-Kalėdų dainų, žaidimų, ratelių. Liejama žvakė mirkymo būdu arba su forma. Siekiamas poveikis: mokiniai išmoks keletą Advento laikotarpio darbų, burtų, suvoks draudimų prasmę, Kūčių vakarienės vertę, išmoks lieti žvakę su mirkymo būdu arba su forma, pritaikys įgytus gebėjimus projektuose. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Sukuosi ratu su paukščiais kartu (išvažiuojamoji)

Daugumos mūsų pažintis su sparnuočiais prasideda mokykloje per pasaulio pažinimo, gamtos ir biologijos pamokas. Miške,
parke arba pievoje pirmiausia aptinkame ne patį paukštį, o išgirstame jo kontaktinį balsą, pavojaus signalą, teritorijos
žymėjimo giesmes ir tik tada, jeigu sustojame kelioms minutėms, galime pamatyti – atpažinti rūšį, bet retas kuris
atkreipiame dėmesį į tai. Ši edukacija skirta supažindinti mokinius su gamtos ir kultūros paveldo vertybėmis pasitelkiant
gyvąją gamtą. Teorinės žinios bus derinamos su patyrimu,
mokiniai užsiims praktinėmis užduotimis, kurios lavins jų vaizduotę ir sužadins kūrybiškumą. "Sukuosi ratu su paukščiais
kartu" - tai meniškas užsiėmimas, praktinėje užduotyje mokiniai  ne tik stebės paukščius naudodami žiūronus ar teleskopą, bet ir gamins inkilą jiems, reikalingomis medžiagomis bus pasirūpinta iš anksto. Pagamintas inkilas bus puošiamas vaikų piešiniais. Gyvas bendravimas tarp lektoriaus ir mokinių yra viena svarbiausių sąlygų, padedančių mokiniui sėkmingai perimti programoje numatytą informaciją. Skatininant nenutrūkstamą edukacijos ryšį inkilą mokiniams padovanosime, įpareigodami iškelti savo artimoje aplinkoje ir nuolat rūpintis. Šios edukacijos lektorė - ornitologė Ingrida Lagunavičienė.


Klaipėdos rajono turizmo informacijos centras

Edukacinė programa „Žuvies kelias“ kviečia į unikalią Lietuvos pamario gyvenvietę Dreverną, kur gamta sukūrė palankias sąlygas gyvenimui ir žvejybos verslui. Linksminsitės, mokinsitės lietuvininkų tarmės žodžių krašto folkloro pristatymo programoje „Į žvejus eisiu“. Susipažinsite su laivadirbyste, sužinosite, kokios buvo senosios žvejybos taisyklės bei įminsite vėtrungių paslaptį. Iš Drevernos apžvalgos bokšto (15 m) apžvelgsite Drevernos apylinkes, Naglių gamtinį rezervatą taip, kaip kadais, anot legendos, čia žvelgė milžinai. Iškelsite bures ir į Kuršių marias plauksite vieninteliu Lietuvoje, įspūdingu istoriniu senoviniu buriniu Kuršių marių laivu – reisine „Dreverna“. Programa vykdoma šiltuoju metu laiku (gegužės, birželio ir rugsėjo mėnesiais)


Jaunojo piliečio pamoka (Nuotolinė paslauga)

Specialiai pradinukams sukurta nuotolinė kultūrinės edukacijos programa, skirta supažindinti su pagrindiniais Lietuvos valstybės simboliais – herbu, himnu ir tautine vėliava, jų atsiradimo istorija, reikšme bei naudojimu artimoje aplinkoje ir viešoje erdvėje. Edukacijos dalyviai įgyja praktinių įgūdžių: kaip dera elgtis skambant Lietuvos valstybės himnui, kaip pagerbti vėliavą, kaip ją laikyti, sužino, ką pasakoja vėliavos spalvos. Edukacijos dalyvių laukia ir įdomi praktinė užduotis – sudėlioti virtualią Tautiškos giesmės dėlionę, kurios metu ne tik įsimenami himno žodžiai, bet ir diskutuojama apie tokias abstrakčias sąvokas kaip „Tėvynė“, „dorybė“, „nauda“ ir kt. Edukacijos metu ugdoma jaunųjų edukacijos dalyvių pagarba Lietuvos valstybės simboliams, puoselėjama Tėvynės meilė, tautinė savigarba bei atsakomybė už tautą ir valstybę.


Ekslibriso edukacija „Įkvėpta vaizduotės dėmė“

Jei mene ieškote džiaugsmo ir pasitenkinimo, laisvės ir ekspresijos – šios kūrybinės dirbtuvės Jums.
„Įkvėpta vaizduotės dėmė“ – tai originalus būdas susikurti savitą autoekslibrisą. Tai unikali galimybė nevaržomai reikštis ir atsiskleisti individualybei.
Pasirinkta technika – grafinė dekalkomanija – mechaniškas dažų perkėlimas nuo dažais dengto pagrindo ant popieriaus. Tai netikėtumų išraiška, kai kuriamas menas be išankstinio piešinio.
Kūrybinio proceso metu dalyviai dažus teps, prispaus, judins, suks, baksnos, kartos, ieškos, nudžiugs, stebės, pieš, braukys, mėgausis, atras, „gadins“, sukurs greitą ir laisvą savitą rezultatą.
Dalyviai kaups kūrybinę patirtį apie knygos ženklo meną ir papildys grafikos technikų bagažą.
Tai ne išmokti kurti, o kuriant mokytis – tai veiksmas, labiausiai atspindintis šias kūrybines dirbtuves.

Kultūrinės edukacijos tikslas – sudominti nauja technika – grafine dekalkomanija ir atskleisti kūrybinį jaunimo potencialą, skatinti vaizduotę ir drąsą kurti bei eksperimentuoti.
Uždaviniai:
1. Populiarinti ekslibriso meną tarp jaunimo.
2. Pristatyti trumpą lietuviško knygos ženklo teoriją ir bibliotekos Knygos grafikos centro veiklą.
3. Skatinti kuriančiųjų kūrybiškumo, kritinio mąstymo ir kultūrines kompetencijas naudojant atsitiktinę grafinę dėmę – grafinę dekalkomaniją.
4. Tobulinti komunikavimo bei pažinimo kompetencijas.
5. Kaupti kūrybinę patirtį.

Užsiėmimo trukmė: 45 min.
Dalyviai: 5-12 kl. moksleiviai.
Vieta: Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka.


„JiJis“ – spektaklis pagal populiarios lenkų vaikų rašytojos Martos Guśniowskos pjesę „Ony“. Dramaturgė kuria šiltus, linksmus tekstus, kuriuose viskas tarsi apversta aukštyn kojomis, tad „JiJis“ visiems taps maloniu netikėtumu. Poetiškame, lyriniame, su humoru parašytame pasakojime drauge su pagrindiniu veikėju – aštuonmečiu berniuku leisitės į neįprastą jo pasaulio suvokimą, į brandos ir gyvenimo kelionę. Iššūkių netrūks ir aktoriams, ir žiūrovams. Atrasite stebinančius nuotykius, mėgausitės žodžių žaismu, pasinersite į filosofinius apmąstymus. Tai spektaklis, kuriame kiekvienas atpažins ir dalelę savęs.