Plungės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Tikslas – sukurti įtraukiančią, lavinančią, skaityti skatinančią edukaciją, kurios metu vaikai žaisdami domėsis įvairiomis sritimis,  įgis žinių, bus skatinamas kūrybiškumas, lavinama vaizduotė.
Uždaviniai:
1.	įtraukti vaikus į vaidmenų žaidimą;
2.	suteikti edukacijos dalyviams įdomios, intriguojančios, įsimenančios informacijos apie Lietuvą, jos gamtą, kultūrą, kt., susieti ją su turimomis žiniomis;
3.	ugdyti dalyvių kūrybiškumą, skatinti fantazuoti;
4.	skatinti skaityti įvairią literatūrą;
5.	kviesti diskutuoti, išsakyti savo mintis, išgirsti draugus, priimti bendrus sprendimus;
6.	mokyti nepasiduoti, suklydus ieškoti teisingo sprendimo.
Veiklos aprašymas:
Susipažįstama. Pristatoma būsima veikla – edukacinis vaidmenų žaidimas „Bibliotekos lobiai“, jo taisyklės. Vaikai suskirstomi į 3 komandas ir nuvedami į skirtingas bibliotekos erdves. Kiekvienoje atlieka įvairias užduotis. Po 15 min. komandos pereina į kitą erdvę atlikti kitų užduočių. Po 45 min. visi suburiami kūrybos palėpėje, kur vyksta trumpa viktorina iš surinktos informacijos, nugalėtojų apdovanojimas bei edukacijos aptarimas-refleksija.
Numatomas paslaugos edukacinis poveikis mokiniams:
1. Edukacija skatina pažinti kultūrą bei domėtis jos reiškiniais, didina kultūrinį sąmoningumą, formuoja teigiamą požiūrį į kultūros paveldą;
2. Dalyvavimas veikloje leidžia patirti kūrybinį eksperimentą, vaidmenų žaidimą;
3. Ugdomas ir puoselėjamas dalyvių vidinis pasaulis, vaizduotė, estetinis suvokimas;
4. Patiriamos teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją, suteikiama naujų žinių, mokoma jas susieti su turimomis.
5. Ugdoma savivertė ir motyvacija, pasitikėjimas savimi ir pasitenkinimas savo darbu.
6. Diegiami socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti individualiai bei komandoje, išklausyti kitus, bendradarbiauti.
Veiklos įgyvendintojai: Plungės vaikų bibliotekos darbuotojai: Kristina Pilitauskienė, bibliotekos vedėja, edukatorė ir Paulius Gadeikis, edukatorius.


Barokas – judėjimas, ekspresija, ekstazė (Nuotolinė paslauga)

Barokas tobulas renesanso formas pakeičia tokiomis, kurioms iki tobulumo trūksta tik trupučio, – jos yra taip netoli „geros formos”, kad priverčia žiūrovą ją sukurti. Naudojant vizualinę ir video medžiagą moksleivius supažindinsime su Baroko epocha ir baroko stiliaus ypatumais, jam būdingais perdėtais judesiais, aiškiomis detalėmis, šviesos ir tamsos sąveika, įtampos ir dramos kūrimu. Moksleiviai sužinos ir barokines išraiškos priemones – perdėta gausa, spalvingumas, ornamentika ir didybė. Užsiėmimo metu taip pat kalbėsime apie pagrindines kultūrines, politines ir socialines baroko stiliaus susiformavimo prielaidas. Barokas plito kaip katalikiškų šalių menas, tai buvo tarsi reakcija į protestantų reformaciją. Užsiėmimo metu analizuosime barokinės architektūros, skulptūros, tapybos pavyzdžius bei muziką. Pristatysime didžiuosius baroko meistrus ir jų sukurtus šedevrus. Gebėjimas atskirti meninius stilius bei daryti istorinių įvykių ir meno raidos sąsajas prisidės prie moksleivių kultūrinio sąmoningumo ugdymo, praplės jų pasaulio suvokimo ribas, leis giliau pažvelgti į visuomenėje vykstančius procesus. Edukacinis užsiėmimas padrąsins moksleivius analizuoti meno kūrinius, mokins atrasti barokiniam stiliui būdingus bruožus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ši teatrinė kultūrinė edukacija „Medaus kelias“ (rež. Šviesa Šulc) skirta pradinių klasių mokiniams. Darbštus ir žingeidus Žydintis Krūmas susidraugauja su tinginėle Bite Ai. Ji gyvena avilyje, kurį prižiūri Bitininkas. Vieną naktį į bitutės namelį įsilaužia smaližius Meškinas. Kaip elgsis draugai? Ką darys Bitininkas? Ar pavyks herojams išsaugoti medų? „Medaus kelias” – tai dar ir interaktyvus spektaklis, kuriame puoselėjamas darbštumas ir mandagumas. Spektaklio metu jaunieji žiūrovai karu su herojais atlieka mankštą, šoka ir dainuoja. Vaikai mokomi suprasti, kas yra draugystė, gėris, darbštumas, mokosi pažinti gamtą, daug sužino apie bites ir apie tai, kaip atsiranda medus. Mokiniai sužino apie paslaptingą bitučių pasaulį ir jų svarbą, kokį didelį darbą atlieka šie maži nuostabūs vabzdžiai ir kaip juos reikia saugoti ir globoti. Spektaklio tikslas – išmokyti vaikus suprasti, kaip svarbu būti darbščiais ir draugiškais, mylėti gamtą, neskriausti mažesnių ir silpnesnių. O svarbiausia, kad visas problemas bei pačius didžiausius nesutarimus galima išspręsti draugiškai

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Varėnos r. Liškiavos daugiafunkcis centras

Kodėl mūsų protėviai apšvietimui naudojo balaną, o ne vaško žvakę? Kodėl užsieniečiams jau senovėje reikėjo lietuviško vaško? Į šiuos ir daugybę kitų klausimų bandysime atsakyti užsiėmimo metu. Užsiėmimas vyksta netradicinėje, senovės buitį menančioje aplinkoje, kurioje gausu mūsų protėvių naudotų rakandų. Visus rakandus vaikai gali paliesti, sužinoti jų paskirtį, pavadinimą. Pasirinkę formas, vaikai išsilieja po žvakelę į formą. Vėliau, kol formose žvakės stingsta, liejame tradicines žvakes tokiu būdu, kaip liejo mūsų protėviai. Išlietas žvakeles išsilyginame, užpiltas išimame iš formų ir į namus parsivežame po 2 vašku kvepiančias žvakes ir daug gerų emocijų.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Eksperimentinės elektroninės muzikos kūrimo edukacija su MC Merkinė

Kviečiame į eksperimentinės elektroninės muzikos kūrimo edukaciją, kurią su performanso elementais veda profesionalus garso menininkas Algimantas Rokas Černiauskas. Užsiėmimo metu dalyviai turės galimybę susipažinti su šiuolaikinės eksperimentinės elektroninės muzikos subtilybėmis: drone, soundscape, microsound, glitch, clicks'n'cuts, konceptualus garso dizainas, noise, post-techno, electroacoustic, aplinkos įrašai, elektroninis minimalizmas bei kūrimo taktikomis ir metodais. Taip pat programos dalyviai išbandys elektroninį „loop“ muzikos instrumentą, įsitrauks į kūrybinį procesą, o užsiėmimui pasibaigus atsiminimui išsiveš kartu su klase įrašytą unikalų kilpinės muzikos kūrinį skaitmeniniu formatu (mp3). Mokiniai laukiami Merkinės kultūros centro didžiojoje salėje. Čia jų lauks speciali garso technika, trumpa paskaita ir užsiėmimas, kuris ne tik edukatyvus, tačiau ir linksmas, žadinantis kūrybiškumą, įsiklausymą ir nuostabą.


Mandala- harmoningas, tikslios geometrinės struktūros piešinys rate atspindintis amžinuosius Visatos dėsnius ir tvarką. Jo istorija siekia net 5000 metų visame pasaulyje. Kurdamas mandalą žmogus prisiliečia prie paties Buvimo paslapčių, vėl atranda savyje darną, jėgą ir begalinės laisvos kūrybos džiaugsmą. Užsiėmimo metu pristatysime kitų tautų (Tibetiečių, Indėnų) sukauptą patirtį mandalų kūrime. Šių tautų tradicijas. Kam jos buvo kuriamos. Užsiėmimo metu sužinosite kaip kuriamos mandalos su spalvotu smėliu ir kodėl jas gali kurti kiekvienas. Išgirsite kaip žmogaus dvasinę būseną gali keisti tam tikra geometrinė forma, spalva, simbolis. Kurdami asmeninę spalvoto smėlio mandalą mokysitės suprasti jos simbolinę kalbą, o kartu geriau pažinti savo vidinį pasaulį. Užsiėmimo pabaigoje panaudosime 3D piešinio iškėlimo technika, kad vaikai gautų dar idomesnį ir originalesnį sprendimą. Po užsiėmimo piešiniai atitenkna mokiniui. Turi išliekamąją vertę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Tėviškos išminties keliu: M. K. Oginskio priesakai sūnui

Telšių rajono savivaldybės Karolinos Praniauskaitės viešoji biblioteka

Tikslas: Ugdyti jauno žmogaus kultūrinį sąmoningumą ir sveiką požiūrį į pamatines gyvenimo vertybes, pasitelkiant M. K. Oginskio „Priesakus sūnui“. Tai 1822 m. tėvo rašytas laiškas išvykstančiam mokytis į Italiją 14-mečiui sūnui Irenėjui.
 Edukacijos turinys kreipia jauno žmogaus žvilgsnį tėviškos išminties keliu. Ragina jį neatmesti tėvų patirties, bet įsiklausyti ir priimti bei taikyti tėvų sukauptą išmintį.
Mokiniai susipažins su M. K. Oginskio asmenybe, jo kūryba ir darbais, skaitys prieš 200 metų tėvo M. K. Oginskio rašytą laišką sūnui ir galės palyginti savo (keturiolikmečio) gyvenimo suvokimą ir patirtį su ano meto bendraamžio situacija.
Edukacijos dalyviai diskutuos, žais, kūrybiškai spręs pateiktas konfliktines situacijas, dalinsis savo patyrimais, įžvalgomis ir atradimais.


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Interaktyvi veikla vaikams apie tai, kaip buvo atrasta galimybė pasitelkus elektrą sukurti judesį ir kaip šis judesys pakeitė pasaulio istoriją! Edukacijos tikslas – perteikti Antrosios pramonės revoliucijos poveikį žmonijos progresui. Teorinėje edukacijos dalyje susipažinsime su įvairių variklių tipais ir sužinosite apie elektros variklio ištakas.
Praktinėje edukacijos dalyje atkartosime Maiklo Faradėjaus 1821 m. atliktą eksperimentą: iš lengvai prieinamų medžiagų konstruosime pirmojo pasaulyje elementariojo elektros variklio modelį. Užsiėmimas skatina eksperimentą atkartoti namuose ir taip puoselėja savarankiško mokymosi kultūrą.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Monospektaklis sukurtas pagal garsaus ir jaunimo mėgstamo autoriaus Patrick Süskind romaną, kuris kaip ir visa autoriaus kūryba pasižymi išraiškinga literatūrine kalba, daugialypiu turiniu ir originalia forma. Tikslas - sudaryti sąlygas mokiniams susipažinti su kiek mažiau žinomu autoriaus kūriniu, sukaupti teatro kūrybos suvokimo patirtį. Uždaviniai ir siektini rezultatai: Supažindinti moksleivius su mono spektaklio kūrybos ypatumais ir raiška; Skatinti kūrybišką bei kritinį mąstymą; Skatinti profesinį domėjimąsi teatro meno sritimi; Plėtoti gebėjimą interpretuoti ir vertinti teatro spektaklius; Plėsti jauno žmogaus pasaulėvoką ir akiratį.
Patrikas Ziuskindas (Patrick Suskind, 1949) – vienas populiariausių šių dienų vokiečių rašytojų, 1981 m. debiutavo pjese „Kontrabosas“, o kultiniu romanu tapusia knyga „Kvepalai“ sulaukė pasaulinio pripažinimo. Didelio susidomėjimo sulaukė ir „Pono Zomerio istorija“.
...Tais laikais kai dar laipiodavau po medžius, gyveno mūsų kaime... veikiau ne mūsų Unternzės kaime, o gretimame – Obernzės. Nors galima sakyti ir Unternzės, kadangi tarp Unternzės - žemutinio ir Obernzės - aukštutinio kaimų nebuvo jokios matomos ribos. Taigi, tose apylinkėse, arčiau nei per du kilometrus nuo mūsų namų, gyveno toks vyras, pavarde „ponas Zomeris“. Niekas nežinojo , koks pono Zomerio vardas – Peteris, Paulius, Heinrichas ar Francas, o gal jį derėjo vadinti daktaru Zomeriu arba profesoriumi Zomeriu. Niekas nežinojo ir to, ar ponas Zomeris kuo nors užsiėmė ir ar turėjo kokią nors profesiją...". (Patrikas Ziuskindas)
Vaidina Aurimas Pintulis
Inscenizacijos autorius ir režisierius Alvydas Vizgirda
Kostiumai Ainos Zinčiukaitčs
Spektaklyje skamba Giedriaus Puskunigio muzika


Gudri lapė svajoja apie sesę. Vieną dieną jos troškimas išsipildo. Tik vietoj išsvajotos sesės ji sulaukia… brolio! Laputė jaučiasi sumišusi, nusivylusi, ji pyksta… Vis dėlto galiausiai Gudri lapė, taip troškusi sesers, pasiryžta pati tapti pačia geriausia sese savo broliui.
Edukacijos metu įtvirtinsime nuostatą, kad šeima - vertybė bei atliksime kūrybinę užduotį.


,,Baltų Žemės ženklai: Perkūno karalystė""

dukacijoje: susipažinsime su Perkūnu ir jo karalystės gyventojais, aiškinsimės, kas sukelia vėją, lietų, škvalus ir tornadus, diskutuosime ar vėjo reikia bijoti, ar su juo galime susidraugauti ir pritaikyti šią gamtos jėgą kasdieniuose gyvenimuose (naudoti vėją kaip atsinaujinantį išteklį). Vaikai po edukacijos gebės atsakyti į klausimus, kodėl pirma pamatome žaibą, o tik po to išgirstame griaustinį, koks žaibo tipas yra pavojingiausias, ar verta per perkūniją slėptis po skėčiu ar medžiu. Edukacijoje vaikai pasigamins oru varomus automobilius, taip pat atliks eksperimentą tikrindami, koks oras, gali pripūsti balioną.


Edukacinis užsiėmimas „Kailiniai geriausieji, patys nuostabiausieji“

Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Žemės planetoje visų aptinkamų gyvūnų kūną dengia oda su tam tikrais dariniais: vienų – tik oda, kitų – plunksnos, dar kitų – kailis ir kt. Kodėl gyvūnų odos dariniai skirtingi, kokią reikšmę atlieka gyvūnų išgyvenime? Dalyvaudami edukaciniame užsiėmime teks pavaikščioti po muziejaus ekspozicijų sales ir tuo dar kartelį įsitikinti, o būdami edukacinėje klasėje galėsite pačiupinėti kailiukų ir kitų odos darinių pavyzdžius bei padiskutuoti, kodėl skirtingų žvėrių rūšių kailio plaukai yra skirtingi, skirtingų paukščių rūšių plunksnos yra skirtingos, roplių, žuvų ir varliagyvių oda yra skirtinga. Edukacinio užsiėmimo praktinės dalies metu teks gerokai padirbėti ir įgytas žinias pritaikyti praktiškai – naudojant atvirukus-gyvūnų piešinukus atrinkti gyvūnų kailių pavyzdžius. Sunku, bet įmanoma, žinant, kaip atrodo gyvūnas, atpažinti jį iš kailio ar kt. kūną dengiančio odos darinio. Užkaista diskusija, kada ir ką puošia gyvūnų kailis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Nuotolinė literatūros – teatro pamoka „Salomėjos Nėries dienoraščių ir kūrybos refleksijos“

Tai nuotolinė kultūrinio ugdymo pamoka, kurios metu jos autorė ir vedančioji, aktorė, režisierė ir rašytoja Birutė Mar pristato Salomėjos Nėries gyvenimą ir kūrybą, remdamasi savo autentiškomis patirtimis kuriant spektaklį „POETĖ“ (S.Nėries dienoraščių ir kūrybos motyvais). Akcentuojamas sudėtingas S.Nėries gyvenimo laikmečio istorinis kontekstas: netiesioginis poetės dalyvavimas okupuojant Lietuvą ir ideologinės poezijos kūrimas sovietinės okupacijos metais, verčiantis nūdienos Lietuvos žmones dvejopai žvelgti į šią neabejotino talento asmenybę. O taip pat plačiau pristatomas paskutinysis S.Nėries kūrybos etapas (rinkinio „Prie didelio kelio“ likimas, pasirodžiusio tik Lietuvos nepriklausomybės metais), reabilituojantis S.Nėrį kaip savo klaidas suvokusią asmenybę, didžią Lietuvos poetę. Pasakojimas bus iliustruojamas filmuotais monospektaklio „Poetė“ fragmentais (pjesės autorė ir atlikėja Birutė Mar, kompozitorius Antanas Kučinskas, dailininkė Jolanta Rimkutė, choreografė Birutė Banevičiūtė). Spektaklis sulaukęs tarptautinio pripažinimo - apkeliavęs eilę tarptautinių teatro festivalių, Birutė Mar už S.Nėries vaidmens sukūrimą apdovanota tarptautiniame teatro festivalyje „Ommadrama“ Estijoje, pelnė geriausios aktorės apdovanojimą tarptautiniame monospektaklių festivalyje „Vidlunia“ Kijeve. Antrojoje pamokos dalyje vyks režisierės ir aktorės interaktyvus pokalbis su moksleiviais, leidžiantis neformaliai pažvelgti į Salomėjos Nėries gyvenimą, diskutuoti apie menininko ir jį teisiančios, garbinančios ar ignoruojančios visuomenės santykį, istorijos ryšį su šiandiena. Diskusijos metu teatrine forma moksleiviams suteikiama galimybė: pateikti poetei Salomėjai Nėriai savo kaltinimus bei ją išteisinančius argumentus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


VIEŠOJI ĮSTAIGA "AUKŠTAITIJOS SIAURASIS GELEŽINKELIS"

Programos edukatorius pasitiks moksleivius, atvykusius į Panevėžio siaurojo geležinkelio stotį. Pasisveikinsime, pažasisime susipažinimo žaidimą. Taip užmezgsime ryšį su grupe. Mokinius supažindinsime su ekskursijos eiga: riedmenų ekspozicija, pažintis su Panevėžio siauruko stotimi, važiavimas siauruku, Depas – traukinių garažas, pasivažinėjimas rankine drezina. 1. Riedmenų ekspozicijoje programos dalyviams pristatysime skirtingos transporto priemones riedančias bėgiais, paaiškinsime jų tarpusavio skirtumus. Supažindinsime su riedmenų paskirtimi, kartu su programos dalyviais svarstysime, kaip tokie riedmenys pakeitė žmonių gyvenimą. Žaisime „istorinį“ žaidimą, kurio metu mokiniai pagal išorinius matomus požymius turės pasakyti, kurie eksponatai buvo sukurti ir naudojami ankščiau, o kurie vėliau. 2. Pristatysime Panevėžio stotį, stoties aplinką, stoties viršininko namelį ir kitą infrastruktūrą. Mokinius supažindinsime su geležinkelyje dirbančiais darbuotojais: stoties viršininku, mašinistu, palydove, kelininkais. Diskusijų būdu išsiaiškinsime kaip atskirti šių profesijų atstovus. 3. Traukinuku riedėsime į didžiausią pasaulyje siaurukų Depą (garažą). Depe – Garvežinės pristatymas, šilumvežio ir garvežio techninių charakteristikų skirtumai panaudojant garvežio maketą. Pristatysime Aukštaitijos siaurojo geležinkelio ruožą analizuojant stoteles, atstumus, infrastruktūrą, panaudojimo galimybes išvykoms. Esant galimybei aplankysime I klasės vagoną ir vagoną valgyklą, apžiūrėsime kitus Depe esančius riedmenys. Kalvėje žiūrimi animaciniai filmukai po kurių vykdomi aptariami: 6 skrybėlių metodas viktorina, pastabumo užduotys ar atliekamos meninės užduotys susijusios su traukinukais ar siauruko stotimis. 4. Išbandysime pačią paprasčiausią bėginę transporto priemonę - dreziną. Išsiaiškinsime jų paskirtį, svarstysime, kaip tokie riedmenys palengvino žmonių gyvenimą. Mokiniai (išklausę ir pasirašę saugos instrukcijas) rankine drezina važiuoja tyrinėdami, kokios transporto priemo


Pažintis su abstrakčiuoju impresionizmu, paremta D. Poloko spontaniškumo, pasąmoningos laisvės išraiškos idėjomis. Edukacijos dalyviai patys išbando veiksmo tapybą, sukurdami originalų kūrinį ir reflektuoja tiek rezultatą, tiek kūrybinį procesą, praplėsdami savo emocinį raštingumą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Bangų papasakota gamtos istorija (Nuotolinė paslauga)

Baltijos jūra – jauniausia pasaulyje, skaičiuojanti vos keliolikos tūkstančių metų istoriją, tačiau net per šį gamtiškai trumpą laiką įvyko gausybė pasikeitimų. Šioje paskaitoje aptarsime ypatingas gamtos jėgas, sukūrusias neapsakomą jūros grožį. Gamtos jėgas stebėjo ir mūsų protėviai, savo stebėjimus iš kartos į kartą perduodavę jaunesnėms kartoms. Šie pasakojimai per tūkstančius metų pasiekė ir mus - pasakų, padavimų, legendų pavidalu. Viena iš žinomiausių lietuvių liaudies pasakų "Eglė žalčių karalienė" yra taip pat susijusi su Baltijos jūros raida. Kartu su pasakos herojais leisimės į kelionę laiku - atgal ir suprasime kaip mokslas ir mitologija yra susiję. Siekiame, kad auganti karta nenutoltų nuo gamtos, suprastų ir išmoktų vertinti ją bei joje vykstančius reiškinius, domėtųsi savo aplinka, gimtosios šalies istorija, ją suprastų ir vertintų. Po šios paskaitos išmoksime kitaip žiūrėti į melsvąjį tolį.


Šifras „Laisvė“: sukurk partizaninį simbolį!

Slaptažodžiai, slapyvardžiai skamba kaip burtažodis ar greitakalbė, tačiau jie buvo neatsiejami partizaninio karo dėmenys. Pasak Jurgio Ožeraičio-Mažeikos, „Be slaptumo nėra galima jokia pogrindinė veikla ir užsibrėžto tikslo pasiekimas. Paslaptis, priesaika – svarbiausias pogrindžio pagrindas.“ Vyriausioji partizanų vadovybė, kurios priešakyje stovėjo gen. Jonas Žemaitis-Vytautas, buvo šifruojama raide L arba žodžiu Laisvė.

Šio edukacinio užsiėmimo metu kviesime 1-4 kl. mokinius atverti duris į paslaptingą partizaninio karo pasaulį. Užsiėmimo metu bus ne tik atskleistos partizaninio karo sąsajos su Vasario 16–ąja, bet ir jų slaptos kovos bruožai. Mokiniai, laikydamiesi partizanų nustatytos tvarkos, turės susigalvoti slapyvardį ir sukurti laisvės kovotojų simbolį – apdovanojimą partizaniška technika.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Pažintis su Lietuvos muzikos patriarchu Juozu Naujaliu (9-12)

Pagrindinė muziejaus ekspozicija, įamžinanti Lietuvos muzikos patriarchą Juozą Naujalį (1869–1934) ir jo gimtinę – Raudondvarį, skirta mūsų įžymiajam kraštiečiui. Muziejuje galima pamatyti Amerikos lietuvių koncertinės kelionės po JAV metu J. Naujaliui padovanotas relikvijas, arbatos ir pietų servizus, kuriais naudojosi kompozitorius ir jo šeimos nariai, antikvarinę J. Naujalio spintą su joje slypėjusia „paslaptimi“, susipažinti su Juozo Naujalio gyvenimu, kūryba, visuomenine veikla, įnešusiais itin svarų indėlį lietuvybės puoselėjimui, tautinės savimonės ir tautiškumo ugdymui Lietuvoje.
Edukacijos metu mes pristatysime Jums Juozą Naujalį kaip profesionalios lietuviškos muzikos ir kultūrinės veiklos pradininką, klasiką, tautinės savimonės ugdytoją ir puoselėtoją.
Pakviesime kurti savo svajonę...


Automuziejus Vilnius kviečia į kultūrinę istorinę patirtį kuriant savo įsivaizduojamą muziejų.
Edukacijos tikslas - didinti moksleivių kultūrinį sąmoningumą.
Edukacijos pagrindiniai uždaviniai:
- supažindinti su realaus muziejaus kūrimo procesu;
- supažindinti su eksponatų reikšme technikos istorijai ir kultūrai;
- atverti muziejaus erdvę nevaržomai kurti įgyvendinant savo kuriamą projektą edukacijos metu.
Pusė edukacijos laiko skirsime muziejaus pažinimui, o kitą dalį reflektuosime, kursime, statysime, piešime ir pristatysime savo kurtus įsivaizduojamus muziejus. Taigi, pasitelkus turimas žinias ir naujai gautą informaciją gilinsime savo kompetencijas, ugdysime savo vertybes ir savimonę, turėsime galimybę kurti nevaržomai muziejaus erdvėse.
Moksleivis gaus kokybiškų istorinių, kultūrinių bei kūrybinių patirčių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Dekupažo dirbtuvėlės "Puodelių dekoravimas"

Edukacijos tikslas - supažindinti su skirtingo laikotarpio bei skirtingų šalių dekupažo meno istorija bei technika ir, pritaikant įgytas žinias, dekoruoti keramikinį puodelį.
Užsiėmimą sudaro trys dalys.
Pirmoje dalyje mokiniai susipažins su dekupažo menu, kuris paplitęs visame pasaulyje.  Taip pat įgys žinių apie dekupažo techniką, priemones. Skatinsime dalyvius diskutuoti, analizuoti, kelti klausimus, įžvelgti sąsajas, generuoti idėjas.
Antroje dalyje mokiniai dalyvaus kūrybinėse dirbtuvėse, patys taps kūrėjais -  kurių metu kiekvienas dalyvis įgytas žinias pritaikys praktiškai – įgyvendins savo idėjas dekupažo technika dekoruojant keramikinį puodelį.
Trečia edukacijos dalis skirta refleksijai. Dalyviai patirs teigiamų emocijų aptariant, analizuojant savo ir draugų kūrybinius sumanymus.
Edukacijoje kiekvienas dalyvis gaus dekoravimui paruoštą puodelį bei visas reikalingas priemones.


Sukurk originalią pieštukinę dekupažo technika

Žodis dekupažas yra kilęs iš prancūziškojo decouper (iškirpti) ir apibrėžia meną, kuomet dekoruojamas objektas apklijuojamas pasirinktais paveikslėliais, norimos vietos dengiamos dažais, auksavimo priemonėmis, sendinimo lakais. Dekupažo techniką galima derinti su kitais dekoravimo būdais. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsite su dekupažo technika bei dekoravimui skirtomis priemonėmis. Užsiėmimo metu dekupažo technika dekoruosime pieštukinę. Pieštukinė – neatsiejamas vaikų mokslo stalo atributas. Kad pieštukinė būtų originali, ją galite susikurti patys. Kviečiu kurti!


Edukatorius - palydovas pasitiks moksleivius Anykščių geležinkelio stotyje. Pasisveikinsime, pažaisime susipažinimo žaidimą. Palydovė dalyvius ves apžiūrėti Anykščių geležinkelio stotį, viktorinos pagalba bus pristatyta siauruko istorija. Nuvesime į šimtamečio siauruko stoties antrąjį aukštą, kuriame ilgus metus gyveno stoties viršininkas. Vaikai susipažins su stoties viršininko gyvenimo būdu. Supažindinsime su geležinkelio inžineriniais statiniais (vandens bokštu, kolonėle ir kt.), išsiaiškinsime jų paskirtį, darbuotojais: traukinio mašinistais, palydove, supažindinsime su antros klasės vagonu ir važiuosime per Šventosios tiltą grožėtis nuostabiu Anykščių kraštovaizdžiu. Keliaujant siauruku 6 skrybėlių metodo pagalba vaikus skatinsime įsitraukti į kultūros paveldo išsaugijimą bei plėtrą ir aptarsime, kam ir kodėl siaurukas turėtų gyvuoti ir kaip jį pritaikyti vaikams bei suaugusiems. Programos trukmė – 1 val.


Palapinė, kelionė ir muzika (Lietuvoje, išskyrus Kauno m. ir Kauno raj. sav.)

M. ir K. Petrauskų skyrius kviečia išbandyti linksmą edukacinį žaidimą ,,Palapinė, kelionė ir muzika”, kurio metu leisimės į pažintinę kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį. Žaidimo dalyviai susipažins su svarbiausiomis asmenybėmis, įvykiais ir datomis, lavins savo pastabumą, ieškodami paveikslėlių, pasislėpusių tarp margaspalvių palapinių, gros įvairiais muzikos instrumentais. Tikslas - edukacinio žaidimo būdu supažindinti lankytojus su svarbiausiomis Lietuvos profesionaliosios muzikos istorijos asmenybėmis, įvykiais bei sąvokomis.
Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu.
Paslauga vedama visoje Lietuvoje išskyrus Kauno miestą ir rajoną. Minimalus užsakomų užsiėmimų skaičius - 2 užsiėmimai, vedami vienas po kito, kai vienoje grupėje yra ne mažiau nei 25 asmenys.


Nuotykiai, iššūkiai, veiksmas, kūryba, netikėtumai – visa tai apie Labyrinthus žaidimą tamsoje. Įspūdingas scenarijus, kuris pavers vaikus lyg filmo herojais. Kartu pasinersime į asmenybės augimo edukaciją didžiuliame mistiniame labirinte - tai realybė, kurioje mokiniai pažins slapčiausias savo savybes, sustiprins drąsą bei kūrybiškumą.
Apšvietimas, įgarsinimas, dekoracijos - nuo pat pirmų žaidimo akimirkų vaikai pasiners į mistinį pasaulį. Juos pasitinka ne paprasti žmonės – o paslaptingi labirinto gyventojai (profesionalūs aktoriai).
Pagrindinė vaikų užduotis surasti raktą nuo labirinto durų. Labirinte vaikų lauks spąstai, kliūtys, užduotis, galvosūkiai ir žinoma labirinto sergėtojai. Tik veikdami kartu vaikams pavyks surasti teisingą kelią iš painaus maršruto, kupino netikėtumų ir nuotykių.
Čia vaikams bus reikalingas komandinis darbas, tarpusavio bendradarbiavimas, komandos strategija.
Patirtis žaidime lavina gebėjimą kritiškai mąstyti, aiškiai komunikuoti su savo komandos nariais.
Nuo mokinių sprendimų priklauso žaidimo atomazga. Tad vaikai ieško geriausių sprendimų, kad įveikti užduotį greitai ir teisingai. Žaidime kiekvienas vaikas pasijaučia unikaliu ir reikalingu.
Žaidimas vyksta tamsoje tikrame labirinte, žaidime naudojami garso, šviesos, multimedijos efektai, kurie veikia judėsio daviklio dėka, kas skatina vaikų vaizduotę ir domėjimąsi įvairiais meno aspektais.
Programos metu pasitelkiama mokymosi forma skirta gerinti bendravimo įgūdžius, skatinti emocinį vystymąsi, vaikų kūrybiškumą, stiprinti komandos formavimą.
Edukacijos trukmė 90 min.
Žaidimus gali žaisti skirtingos amžiaus grupės, vaikai turintys regos ar klausos negalę.


Holokaustas: procesas, vykdytojai, gelbėtojai, aukos

Lankydamiesi autentiškose IX forto erdvėse, edukacinio užsiėmimo dalyviai turi galimybę susipažinti su šiandieninėmis muziejaus ekspozicijomis ir išgirsti edukatoriaus parengtą informatyvų pasakojimą apie sudėtingą ir daugialypį istorijos reiškinį – Holokaustą, jo raidą Europoje nuo nacionalsocialistų atėjimo į valdžią Vokietijoje (1933) iki nacių okupacijos Lietuvoje pabaigos (1944). Vykdytojai ir gelbėtojai, žiaurumas ir atjauta, savi ir svetimi, nužudytieji ir išgyvenusieji, ne visada „laiminga pabaiga“ ir (ne)noras pasakoti... Šie ir kiti esminiai bei kontekstiniai temos akcentai aptariami pagrindinės užduoties – diskusijos – metu.


Paslauga skirta 1-6 klasių mokiniams, kurios tikslas skatinti vaikų fizinį aktyvumą, skleisti žinią apie Lietuvos etninę kultūrą ir lietuvių liaudies žaidimus ir tradicijas. Edukacijos galės vykti tiek mūsų patalpose, tiek gavėjo įstaigoje, tokiu būdu sudarydami sąlygas visiems norintiems sudalyvauti pažinties su lietuvių liaudies žaidimų edukacijoje. Be to, mūsų edukacijos pritaikytos ir vaikams su specialiaisiais poreikiais, užtikrinant saugų, kokybišką jų lavinimą, integraciją į fizinę ir kultūrinę veiklą. Vykdomų edukacijų metu vaikus pasitiks edukatorius, kuris savo žinias ir įdomius faktus apie Lietuvos tradicijas, papročius, liaudies žaidimus perteiks šiuolaikiškai, įdomiai ir įtraukiančiai, pasitelkiant ir interaktyvias priemones, kad vaikai kuo daugiau išmoktų, ne tik klausytų, bet ir patys įsitrauktų į diskusiją ir kūrybiškas užduotis. Antroje edukacijos dalyje, susipažinę su tradicinių žaidimų inventoriumi: lazdomis, virvėmis, kojūkais, klumpėmis, vaikai patys išmėgins sužaisti lietuvių liaudies žaidimus, tokius kaip: Ristynės“, „Lazdos traukynės“, „Muštukas“, „Lietuviškas ritinys“ ir daugelį kitų. Aktyvios fizinės veiklos metu, žaidžiant žaidimus, vaikai gerins savo fizinę būklę, komunikacinius gebėjimus, gebės dirbti tiek savarankiškai, tiek komandoje. O geriausia, jog žaidžiant ir užsiimant smagia veikla įgis daug žinių apie Lietuvos etninę kultūrą, jos tradicijas, papročius, vertybes - supras jų vertę kiekvienam Lietuviui. Toks kultūrinio paveldo akcentavimas didins patriotiškumą, kultūrinę patirtį, sąmoningumą, skatins tautinį pasididžiavimą ir stiprins jų tapatybę.


Viešoji įstaiga Vilniaus miesto muziejus

Apsidairykime aplink save. Kiek daiktų matome, kiek daiktų turime kišenėje ar kuprinėje? Ar jie galėtų atsidurti muziejuje? Kodėl kai kai kurie daiktai tampa muziejaus objektais? Muziejuje daiktai yra mūsų būdas pažinti aplinką ir pasaulį, jungti praeitį, dabartį ir ateitį. Bet kaip pažinti ir suprasti muziejaus objektus? Kokias ir kieno istorijas jie pasakoja? Ką jie nutyli?

 Šio užsiėmimo metu, jungdami parodos objektus, muziejaus rinkinį ir daiktus kurių net nepastebime aplink mus, moksleiviai ugdys smalsų žvilgsnį į muziejų, mokysis kelti klausimus, diskutuoti su muziejų ekspozicija. Tyrinėdami muziejaus objektus, moksleiviai praktiškai prisilies prie praeities ir mokysisi mąstyti apie paveldą, žmones, kurie objektus kūrė ir jais naudojosi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Užsiėmimo dalyviai sužinos apie Europos parko muziejų, kur visi eksponatai lauke, natūralioje gamtoje, jų kūrėjai – viso pasaulio menininkai, įgis žinių apie šiuolaikinį meną ir išskirtinius jo pavyzdžius. Kūrybinio užsiėmimo metu moksleiviai kurs savo meninę kompoziciją – atviruką, su grafiniais tikrų Europos parko skulptūrų antspaudais. Juos dalyviai turi originaliai įkomponuoti, sukurti savitą kompoziciją naudodami suteiktas priemones. Užsiėmimas vyksta Gintaro Karoso sukurtame Edukaciniame centre, pastate naturalios gamtos rūbu, kur pro didžiulius langus matoma muziejaus aplinka. Užsiėmimo metu plečiamos dalyvių kultūrinės, meninės žinios, skatinama kūrybinė saviraiška, idėjų generavimas ir meninė raiška, lavinama vaizduotė. Dalyviai susipažins su muziejaus ekspozicija, šiuolaikiniu menu ir jo kultūrinės raiškos įvairove, taip pat pačiu kūrybiniu procesu, kurio rezultatas, įkvėptas pasaulinių šiuolaikinio meno kūrėjų pavyzdžių, bus puikus prisiminimas.


“Surask savo džiazą” – tai nuotolinis tradicinio džiazo muzikos koncertas, tiesiogiai transliuojamas iš muzikanto profesionalios studijos, taip pat papildytas edukacinėmis veiklomis bei multiinstrumentalisto Remio Rančio patirties pasidalinimu apie savo kūrybinį kelią. Mokiniai bus supažindinami su džiazo muzikoje populiariais instrumentais: soprano saksofonu, alto saksofonu, baritoniniu saksofonu, pianinu, fleita, melodionu, gitalele bei perkusija. Trumpai pristatoma šių instrumentų kilmė bei išskirtinės jų savybės bei pritaikymas džiazo stiliaus muzikoje. Koncerto repertuare skamba ir originalios R. Rančio kompozicijos ir laiko patikrinti klasikinio džiazo muzikos kūriniai, kuriuos grojo garsiausi JAV bei Lietuvos tarpukario orkestrai. Taip pat edukacijos metu pristatomi garsūs JAV džiazo kūriniai, kuriuos Lietuvos muzikantai savitai interpretuodavo ir atlikdavo lietuvių kalba. Edukacijos tikslas – supažindinti mokinius su džiazo muzikos kilme, raiškos būdais, muzikos instrumentais ir taip pat jiems suteikti galimybę išbandyti įvairias ritmines kompozicijas, improvizuoti, siekiant  lavinti ritmo pojūtį, koordinaciją bei pasitikėjimą savimi.

Edukacijos esminė žinutė, kad kūrybingai panaudojus net ir labai paprastą muzikos instrumentą galima sukurti nekasdienes patirtis ir tapti laisvesniais, improvizuoti gebančiais asmenimis.

Remis Rančys – Lietuvos ir tarptautinėje muzikos scenoje puikiai žinomas muzikantas,  multiinstrumentalistas, džiazo kūrėjas bei edukatorius. Jis taip pat užsiima edukacine veikla – per daugiau nei penkerius metus Lietuvoje bei užsienyje R. Rančys surengė apie 200 muzikos edukacinių užsiėmimų vaikams ir suaugusiesiems.


Edukacinis užsiėmimas „Būk personažu“ ketvirtų, penktų ir šeštų klasių mokinius interaktyviai supažindina su Vaikų
literatūros muziejaus - Pasakų namo – ekspozicija, įtraukia juos į žaismingą veiklą. Persirengę geriausių lietuvių literatūrinių
pasakų personažų kostiumais, vaikai skaito ištraukas, sužino įdomių faktų iš rašytojų biografijų,  atkreipia dėmesį į knygų iliustracijas, dalinasi savo skaitymo patirtimi. Persirengimo žaidimas edukacijos dalyviams leidžia išradingai mėgautis pasaka.


Viešoji įstaiga "Kultūrinių projektų centras"

Ši, mokykloje vykstanti, kino edukacijos programa- tai 1-12 kl. moksleiviams skirtos įkvepiančios, praturtinančios filmų peržiūros su aptarimais ir diskusijomsi po filmų, kurias veda žinomi kino režisieriai ir edukatoriai Andrius Bleževičius, Marat Sargsyan ir kiti. Turėdami daugiau nei 15 m. patirtį kino edukacijos srityje, mokykloms siūlome rinktis filmus iš kino edukacijai pritaikytos Lietuvos ir užsienio kūrėjų filmų programos, kuri yra nuolat atnaujinama, papildoma naujais filmais. Filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios ir įdomios temos apie draugystę, meilę, santykius, pritapimą ir išskirtinumą, šeimą, savo tapatybės paieškas ir pasirinkimus, ir t.t. Mokiniai susipažįsta su įvairiomis kultūrinėmis, istorinėmis, socialinėmis patirtimis, mokosi jas suprasti, analizuoti ir vertinti. Filmų programa yra suskirstyta pagal amžiaus grupes. Ją galima rasti internetinėje svetainėje www.cuma.lt, pasirinkus skiltį Kultūros pasas. Filmų aprašus lydi siūlomos temos diskusijoms po filmo. Išsirinkti aktualią temą atitinkantį filmą padės jo aprašymas, informacija apie filmo turinį, kokiai amžiaus grupei jis skirtas, trukmė ir pritaikymas mokomiesiems dalykams. Šios programos edukacinių užsiėmimų tikslas – pasitelkiant kiną kaip priemonę, ugdyti moksleivių kultūrinį sąmoningumą, vertybių sistemą, kritinį mąstymą, plėsti jų akiratį, skatinti kūrybiškumą, vystyti bendrąsias kompetencijas. Gilesniam filmo suvokimui, iš kart po peržiūrų mokiniai gali dalyvauti moderuojamose diskusijose ir aptarimuose, kuriuos veda pripažinti kino profesionalai. Jų metu mokiniai turi galimybę įsigilinti į matytą filmą, mokytis jį analizuoti, interpretuoti, gilintis į kino kalbos subtilybes. Ugdomi mokinių gebėjimai atskirti faktus ir nuomones, analizuoti bei interpretuoti problemas ir dviprasmybes, kritiškai kvestionuoti socialinius reiškinius ir jų prielaidas, vertinti kitokį požiūrį ir matymą.


Kur anksčiau tekėjo Vilnelė? Iš kur atsirado siaurų senamiesčio gatvelių pavadinimai? O kaip pastatyti gotikinį pastatą? Ekskursija vaikus supažindins su įdomiausiais istorinio Vilniaus akcentais. Maršrutas driekiasi senamiesčio aikštėmis ir gatvelėmis apžiūrint svarbius istorinius pastatus (Valdovų rūmus, Katedrą, Universitetą…) bei užsukant į jaukius senojo Vilniaus kiemelius. Pasivaikščiojimas kupinas įtraukiančių veiklų ir patirčių: tyrinėtojo lupa priartina mažiausias pasislėpusias architektūros detales, technologijų pagalba prabyla skulptūros, o kąsnelis žydų duonelės papasakoja apie daugiakultūrį miestą. Po ekskursijos taip pat laukia specialios senamiesčio tyrinėjimams skirtos iliustruotos užduotys, kurias atlikdami vaikai galės įtvirtinti ir papildyti pasivaikščiojimo metu įgytas žinias. Ekskursija gali vykti lietuvių, rusų ir anglų kalbomis.


Edukacijos metu kiekvienas jos dalyvis bus supažindintas su fotografijos atsiradimo istorija ir vienu iš fotografijos gavimo būdų. Cianotipija — spausdinimo procesas, atrastas 1842 m. Jo rezultatas — šviesiai arba tamsiai mėlynas atspaudas. Šviesai jautri medžiaga yra užtepama ant popierinio paviršiaus. Kai popierius išdžiūsta ant viršaus dedamas negatyvas su pasirinktu Tauragės miesto atvaizdu. Eksponavimas vyksta po UV spindulių lempa. Po kelių minučių gautas atvaizdas turi būti skalaujamas vandenyje, ko1 tampa šviesiai mėlynas. Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje mokiniai lygins du vaizdo tonavimo būdus su originaliu, netonuotu vaizdu, taip nuspręsdami, kokios spalvos vaizdas jiems priimtinesnis. Kiekvienas edukacijos dalyvis galės atsispausdinti po atvaizdą su Tauragės miesto istoriniais objektais. Po praktinės užsiėmimo dalies mokiniai galės aptarti gautus rezultatus ir pasidalinti įspūdžiais su draugais.


Laivadirbio Jono Gižo dirbtuvėse tapsime pameistriais. Mūsų darbo diena atrodys taip: • Susipažinsime su Kuršių marių plokščiadugnėmis valtimis, pažinsime jų tipus; • Mokysimės pjauti dvitraukiu pjūklu bei obliuoti lentas obliu; • Iš faneros ruošinių kiekvienas statysime savo burinę valtį, kuri plauks vandenyje; • Jei vėjas bus palankus surengsime burvalčių regatą (šiltuoju sezonu). Savo pastatytą burvaltę vešitės namo.


Smėlis yra naudingoji iškasena naudojama įvairiose srityse. Smėlis naudojamas  stiklo, keramikos, porceliano, metalo  gamyboje bei statybose.  Šioms sritims labiausiai tinka kvarcinis smėlis, kuris turi daugiau nei 90 procentų kvarco mineralų.  Kvarcinis smėlis turi daugybę panaudojimo būdų ir mene. Nuo seniausių laikų smėlis naudojamas smėlio tapybai, smėlio skulptūroms, mozaikai, smėlio laikrodžiams, dekoratyviniuose dirbiniuose, keramikos ir stiklo gamyboje. Edukacijos metų ištyrinėsime iš smėlio pagamintus meno kūrinius, apžiūrėsime smėlio mėginius, ištirsime smėlio savybes ir pasigaminsime stiklo sagę.
Išklausę teorinę dalį mokiniai susiskirstys į komandas. Į komandas susiskirstys žaisdami žaidimą "Kur naudojamas smėlis?". Žaidimo tikslas įtvirtinti teorinėje dalyje išgirstą informaciją. Komandos dirbs klasėje įkurtoje laboratorijoje. Kiekvienai komandai bus paruoštos laboratorinės priemonės (smėlio mėginiai, kolbos, mėgintuvėliai). Tiriamojoje dalyje ištirs smėlio savybes, nustatys jų rūšį, išmoks atpažinti kvarcinį smėlį. Atliks eksperimentą su impregnuotu smėliu. Eksperimentų metu vaikai bus mokomi kelti hipotezes, nusakyti rezultatus, kelti išvadas.
Kūrybinės veiklos dalyje mokiniai dirbs individualiai. Kiekvienas pasigamins stiklo sagę. Vaikai skatinami mąstyti, kodėl mokėmės apie smėlį, o gaminame stiklinę sagę. Kuo stiklas susijęs su smėliu? Edukacijos metu nuolat ieškome sąsajų tarp aplinkoje esančių daiktų ir smėlio.
Metodai: eksperimentas, kortelių žaidimas, diskusija, sagės gamyba, piešimas.
Priemonės: kvarcinis smėlis, impregnuotas kvarcinis smėlis, vanduo, kolba, šaukštelis, stikliniai kristalai (kabišonai), klijai, spalvinimo priemonės, popierius, sagės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ne tik pasaka, bet ir visas teatras gali sutilpti lagamine! Nereikia nei scenos, nei užkulisių – lagaminas prasiveria su jame įtaisyta „scenografija“,  pirštininės lėlės – veikėjai įsitaiso ant vaikų rankų, belieka išsidalinti žodžius ir išsirinkti raiškiausiai skaitantį pasakotoją. Atsivešime kelis lagaminus, kuriuos atvėrę išsitrauksime  pasakų veikėjus, kitą teatrinį rekvizitą ir kursime mini spektakliuką!
Pradžioje edukatorė trumpai pristatys Vaikų literatūros muziejų, užsiėmimo tikslą, eigą, trumpai supažindins su literatūrinės pasakos žanru, svarbiausiais teatro terminais, elgesiu scenoje, persikūnijimu į personažą ir kartu su dalyviais suvaidins vieną kūrinį. Tada dalyviai bus suskirstomi grupelėmis, kiekviena jų išsitrauks „savo“ lagaminą, kurį atvėrus bus pristatomas jo kūrinys, paskirstomi vaidmenys, išdalinami tekstai, leidžiama trumpai pasiruošti ir paeiliui suvaidinti. Po kiekvieno pasakos pristatymo aptarsime pagrindinę mintį ir ko ji mus moko.
Pabaigoje, išsitraukusios senas megztinių rankoves, kojines ir pirštines, medžiagos skiautes, virveles, sagutes ir siūlus, edukatorės (su dalyvių pagalba) pamokys, kaip lengvai, paprastai galima sukurti personažą - seną, nereikalingą daiktą prikelti naujam, pasakiškam gyvenimui, paskatins ieškoti senų lagaminų, juos ištapyti pasakų motyvais ir naudoti kitose pamokose, nešiotis į vaikų šventes ar atverti literatūros pamokų metu.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje”

Vilnius – tai daugybės kultūrų
atspindžių miestas, jo sąsajos su kitomis tautomis ir kultūromis leidžia ieškoti europinio tapatumo, formuoja ne tik Vilniaus
išskirtinumą, bet ir tautų bendrumą. Tai labai svarbu pajusti šiuolaikiniam jaunimui. Programos tikslas supažindinti mokinius
su Vilniaus, kaip daugiakultūrio miesto pačiais įdomiausiais ir mažiau žinomais faktais, istorijomis ir daugiataučio paveldo
vietomis. Juk dar 1323 m. sausio 25 d. Didysis kunigaikštis Gediminas pakvietė į Vilnių atvykti kitataučius, tad jau beveik
prieš 700 metų miestas tapo atviras ir draugiškas įvairių tautų žmonėms. Rusai, lenkai, žydai, prancūzai, vokiečiai ir kitos
tautos laiko tėkmėje paliko savo kultūros pėdsakus Vilniuje. Programos metu, kaip tikri pėdsekiai, praeidami pro skritingą kultūrą ir asmenybes menančias vietas, susipažinsite su asmenybių veiklos, kūrybos ir gyvenimo
istorijomis... Prisiliesite prie kultūrinio paveldo, sujungsite istorijos faktus ir kultūros ženklus į vieną visumą, tyrinėsite
gyvenamąją aplinką, pažinsite kitų tautų menininkų kūrybą susijusia su Vilniumi. Pagilinsite ir praplėsite kultūrinį akiratį.
Gautas žinias pritaikysite ugdymosi procese. Programos metu bus naudojama vaizdinė medžiaga, nuotraukos, cituojamos
atsiminimų apie Vilnių ištraukos. Programa informatyvi ir nuotaikinga, užduotys kūrybingos ir inovatyvios.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Senovinio amato karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija,
žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai
kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros
programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta
edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų
pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas
sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir
populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis.
Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys
formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.


Mažosios Lietuvos darželiai sustingę paveikslėliuose

Kviečiame atvykti į Pagėgius-Mažosios Lietuvos dalelę, kur Pagėgių kultūros centre, nuostabiais, gamtos vaizdais ir baltiškais simboliais, vietinio  jaunimo ištapytoje edukacijų klasėje, tyrinėsime Mažosios Lietuvos darželiuose augintus augalus. Jus pasitiks paukštelių čiulbėjimas ir vėjo ošimas. O susėdus už stalo, pasiklausysime dainos, skambančios šišioniškių tarme ir paspėliosime apie ką dainuoja folkloro ansamblis.
Vaikai sužinos apie Mažojoje Lietuvoje, lietuvininkių augintas darželių gėles, koks, mums gerai žinomas augalas buvo vadinamas sniego kamuoliais ar sniego kulkomis,  ką gydė rūtomis ar medetkomis, kokio augalo šakelę segdavo nuotakoms į nuometą ir kitus įdomius faktus. Po pasakojimo, vaikai žais augalų viktoriną. Reikės atspėti ar logiškai sumąstyti, kaip lietuvininkai vadino augalus įvairius augalus. Po viktorinos, vis gaus po kartoninį rėmelį  kuriame sukurs savo paveikslėlį, panaudodami įvairius Pagėgių krašte surinktus ir išdžiovintus augalus. Edukacijos pabaigoje, gerdami arbatą iš aplink Pagėgius surinktų ir paruoštų vaistinių augalų, aptars veiklų rezultatus, pasidalins savo įspūdžiais ir pamąstymais. Visi su savimi išsineš ne tik žinias ir naują patirtį, bet ir po paveikslėlį.


Filmo kūrimo dirbtuvės „Dėmesio, filmuojam!“ (7–8 klasėms)

Kadangi, gyvename vaizdo kultūros laikais, todėl pasirinkta meno sritis - kinas - puikiai tinkanti priemonė kritiškai ir kartu savarankiškai vertinti aplinką, kasdienybę ir aktualijas Lietuvoje ir pasaulyje. Dirbtuvėms vadovauja ilgametę edukacinių kino dirbtuvių patirtį turintis režisierius Antanas Gluskinas. Visa edukacijos veikla bus suskirstyta į tris dalis, kurių kiekviena atitiks filmo kūrimo etapą -pasiruošimą, filmavimą ir postprodukciją. Pirmajame filmo kūrimo etape - pasiruošime - dirbtuvių vadovas trumpos teorinės paskaitos metu pristatys pagrindinius scenarijaus rašymo taisykles bei kūrybnės grupės profesijų (režisierius, operatorius, garso režisierius, montažo, aktorius) funkcijas. Po paskaitos, moksleiviai pasiskirstys grupėmis (8-10 žmonės), kurios per nustatytą laiką kurs savo scenarijus pasirinkta tema ir pasirinkto žanro bei pasirinks kino profesijas, kurias norės išbandyti edukacijos metu. Pabaigę scenarijus, moksleiviai persikels į antrąjį filmo kūrimo etapą -filmavimą. Šio etapo pradžioje, vadovas trumpai papasakos apie vaizdo ir garso svarbą filme -supažindins su pagrindiniais kino gramatikos pagrindais: kameros pozicija ar filmavimo kampais, kadro dydžiais, garso takelio svarba, filmavimo aikštelėje esama tvarka.. Išklausę trumpą teorinį įvadą, moksleiviai savo išmaniaisiais įrenginiais (telefonai, planšetės) filmuos sukurtą scenarijų. Dirbtuvių vadovas po truputi pabūdamas su kiekviena grupe, padės filmavime savo pastebėjimais. Po filmavimo, bus trečiasis filmo kūrimo etapas -postprodukcija. Šio etapo pradžioje vadovas supažindins su montažo programomis bei pagrindais. Po to moksleiviai, padedami vadovo arba patys savo turimais įrenginiais, montuos savo filmą, ieškos jam tinkamos muzikos ar garsų, tinkamos spalvinės gamos. Kai montažas bus baigtas, edukacijos dalyviai peržiūrės sukurtus filmus bei juos aptars tarpusavyje - kas pavyko, o kas nelabai. Moksleiviai savo filmus kurs mokyklos teritorijoje - viduje ir/ ar lauke.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Primatai: kas bendro tarp žmogaus ir beždžionės?

Ši edukacija skirta 5-12 kl. mokiniams, kurie jau lankėsi Vilniaus zoologijos sode anksčiau. Edukaciją sudarys teorinė ir praktinė dalis, tad prieš renkantis šią edukaciją, kviečiame pirmiau išklausyti ekskursiją "Keliaujame į Dykumą, Madagaskarą, Kaimą ir Džiungles!"


Edukacinė programa „Mokymosi kaita“ skirta 5-10 klasių moksleiviams ir supažindina su Lietuvos mokyklos istorija nuo XIV a. pab. iki XX a. pab. Ekskursijos metu moksleiviai aplanko tris ekspozicijas, kuriose pristatomos skirtingos mokymo programos, naudojamos rašymo priemonės, taikyti mokymo metodai ir bausmės. Programa skatina kritinį mąstymą, kūrybiškumą ir kultūrinę sąmoningumą per interaktyvius elementus ir istorinių situacijų peržaidimus.


Norint pažinti gamtą, pamatyti jos grožį, pajusti jos didybę nebūtina keliauti į tolimas egzotines šalis, nes įdomių ir paslaptingų vietų bei jose gyvenančių gyvūnų visada yra šalia mūsų.
Edukacijoje gamtininkas ir fotografas Vitalijus dalinsis savo ilgamete darbo patirtimi apie paukščius. Su mokiniais pasinersime į gamtos garsų pasaulį, pasiklausysime paukščių balsų, bandysime atspėti jų giesmių prasmes, atliksime praktines užduotis.
Edukacijoje bus tyrinėjama mus supančios gamtos bioįvairovė, rodomos autoriaus unikalios Lietuvos paukščių nuotraukos. Mokiniai bus skatinami tyrinėti, domėtis paukščiais bandant atpažinti kai kurias jų rūšis. Mikroskopu tyrinės plunksnas ir ugdys suvokimą apie sparnuočių prisitaikymą skraidyti.
Norėdami išmokti paukščius stebėti laukinėje gamtoje ir fotografuoti, turės atlikti praktinę užduotį, kurios metu mokiniai išskleis foto palapinę, apsirengs maskuotės rūbais ir išbandys tariamo fotoaparato objektyvo stebėjimo lauką.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Tikslas - skatinti moksleivių kritinį mąstymą, ugdyti supratimą apie kultūros paveldo svarbą ir skatinti įsipareigojimą jį išsaugoti ir perduoti ateities kartoms.
• Pristatyti Archyvą-(us) ir jo-(ų) veiklą, pabrėžiant archyvo-(ų), kaip kultūros įstaigos-(ų), paskirtį ir vaidmenį mūsų kultūros ir istorijos paveldo išsaugojime bei jo-(ų) saugomų kultūros vertybių –  dokumentų svarbą mūsų kultūriniam ir tautiniam tapatumui bei atminčiai.
• Skatinti moksleivių susidomėjimą Lietuvos ir pasaulio istorija, taip pat ugdyti supratimą apie kultūrinės atminties svarbą.
• Plėsti žinias apie istorinių šaltinių analizės metodus, suteikiant moksleiviams įgūdžių, reikalingų savarankiškam istorinių tyrimų atlikimui.
• Ugdyti pilietiškumą ir atsakomybės jausmą, skatinant moksleivius vertinti istorijos poveikį šiuolaikinei visuomenei ir vaidmenį jos kūrime.
Edukacinė programa sukuria unikalią patirtį, leidžiančią moksleiviams ne tik išsamiai pažinti archyvus ir juose saugomus istorijos šaltinius, bet ir patiems tapti istorijos tyrinėtojais ir archyvarais. Edukacija pristato Archyvą – kultūros ir atminties įstaigą, atliekančią dokumentinio paveldo saugojimo ir sklaidos misiją, ir supažindina su Archyvo veiklomis bei įdomiausiais saugomais dokumentais. Vyresniųjų klasių mokiniai kviečiami pabūti istorikais: nagrinėti originalius pirminius istorijos šaltinius –saugomus dokumentus ir atlikti praktines šaltinio analizės užduotis. Mokiniai atliks kūrybinius projektus, bus skatinami  tyrinėtą archyvinę medžiagą perteikti kūrybiškai, kuriant savo istorinį pasakojimą. Per edukaciją moksleiviai pabus Archyvo darbuotojais: sužinoję, kaip atliekama dokumentų paieška, jų išdavimas iš saugyklų ir grąžinimas į saugyklas, patys leisis į dokumentų paieškas saugyklose, ieškos bylų, jas suradę susipažins su jų turiniu, tyrinės bylų dokumentus.
Edukacinės programos vykdytojas – Lietuvos ypatingasis archyvas.


Ekskursija Anzelmo Matučio memorialiniame muziejuje

Pradinėje mokykloje išmokęs skaityti ir rašyti, su knyga Anzelmas Matutis nesiskyrė visą savo gyvenimą. Rašyti pradėjo paauglystėje ir greitai suprato, kad geriausiai sekasi kurti... vaikams. A. Matutis parašė daugiau nei 30 knygų. Dauguma jų – ypač pamėgtos ir tapusios vaikų poezijos klasika: „Girios televizorius“, „Milžinų šaukštas“, „Genių kalvė“, „Drevinukas“ ir kitos. Poetas parengė literatūros bei istorijos skaitinių knygų ikimokyklinio ir mokyklinio amžiaus vaikams, vertė užsienio poetų eiles, parašė apybraižų, poemų, libretą Jurgio Gaižausko operai „Buratinas“. Anzelmas Matutis buvo gamtos vaikas. Tad ir muziejaus lankytojus pasitinka paties poeto kieme sodintos obelys, alyvos ir prie įėjimo auganti tuja. Nori sužinoti, kokią meškerę Anzelmui Matučiui įtaisė vienas jūreivis? O gal norėtumei pamatyti kėdutę iš briedžio ragų ar stalinę lempą, kurios gaubtas – tikra jūros kriauklė? Kviečiame vidun paklausyti įdomių istorijų apie dar daug čia esančių išskirtinių eksponatų. Ekspozicija atskleidžia įdomiausias ir ryškiausias žinomo vaikų poeto gyvenimo akimirkas. Poetas visą savo gyvenimą skyrė turtinti vaikų pasaulį. Vaikų, kuriuos kaip reta kas puikiai pažinojo ir jautė. Čia kartais užsuka ir Drevinukas, užsuk ir tu.


Pasakojimas pagal Ievos Babilaitės tyliąją (bežodę) knygą „(Ne)vienas“

Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Edukacijos dalyviai  kviečiami kartu su edukatoriumi skaityti Ievos Babilaitės tyliąją (bežodę) knygą „(Ne)vienas“ ir atrasti jos teikiamas kūrybinės saviraiškos galimybes.  Šiuo edukaciniu užsiėmimu siekiama  supažindinti priešmokyklinio amžiaus vaikus su bežodžių (tyliųjų) knygų rūšimi ir  jų skaitymo ypatumais bei taip pat dalyvius paskatinti tapti aktyviais pasakojimo  kūrėjais. Edukatoriaus moderuojamas pasakojimo kūrimas skaitant bežodę knygą grindžiamas klausimų-atsakymų principu bei edukacinio rinkinio priemonių panaudojimu. Edukacijos metu kuriant bendrą pasakojimą bus ugdomi dalyvių socialiniai įgūdžiai, vaizduotė, skatinama dalyvių saviraiška, aktyvus minčių dėstymas.  Dalyvaudami šiame edukaciniame užsiėmime dalyviai  taip pat supras, kad kaskart skaitant tą pačią tyliąją (bežodę) knygą, galima ją skaityti vis kitaip, įtraukti skirtingus veikėjų vardus, integruoti skirtingus pasakojimo elementus ir pan.


Valgomas paveikslas tautiniais motyvais "Aukštaitija"

Ar gali būti istorija graži, kvepianti, skani ir šiuolaikiška? Taip, jei tai - valgomas paveikslas tautiniais motyvais "Aukštaitija". Atėję į edukaciją, jūs: 1. Pirmiausia sudalyvausite mini protmūšyje, kuriame sužinosite/prisiminsite, kas yra Aukštaitija ir kaip ją atskirti nuo kitų Lietuvos regionų. 2. Tada su nuotraukų ir jose esančios istorijos pagalba persikelsime į menininko dirbtuves, kur sužinosite, kaip gimė valgomo paveikslo idėja ir pats paveikslas. Čia peržiūrėsim ir eskizus, kūrybinio etapo nuotraukas, išgirsite priežastis, kodėl buvo būtent taip sukurtas darbas. 3. Ir, kai jau būsite viską pasikartoję ir išgirdę, mano padedami, susikonstruosite pirmąjį savo valgomą paveikslą tautiniais motyvais „Aukštaitija“. Žinoma, padarytą paveikslą įdėsime į apsauginį maišelį nuo purvo, ir supakuosim į specialiai jam padarytą aplanką, kurį gražiai perrišim.. 4. O pabaigoje jūsų lauks maloni staigmenėlė. Po edukacijos, jūs namo parsinešite savo padarytus paveikslus, mokėsite atpažinti aukštaičius tarp kitų regionų, žinosite kiek gali trukti kūrybiniai procesai ir turėsite žinių, kaip namuose patiems pasidaryti tokį (ir kitokį) paveikslą. ***Pilnas paveikslo - atviruko "Aukštaitija" ir jo pakuotės dizaino išpildymas, 2021 metų gruodį, tarptautiniame konkurse "Latgalos ir Utenos pasienio regionų vietinis produktas", iškovojo geriausio vietinio produkto dizaino vardą.


Edukacinis užsiėmimas „MISIJA: snaudžiančių monstrų medžioklė“

Edukacinio užsiėmimo „MISIJA: snaudžiančių monstrų medžioklė“ tikslas – per jūrinės kultūros paveldo objektą – priešmininį laivą M52 ,,Sūduvis“ siekiama laivą atskleisti ne tik kaip karinį jūrinį paveldą, atskleidžiant pagrindinę laivo misiją – kovoti su I ir II Pasaulinių karų pėdsakais Baltijos jūroje. Analizuojant ir interpretuojant Lietuvos, Europos ir pasaulio jūrinį paveldą, istorinį kontekstą, kuriame atsiskleidžia mitologines būtybes ir mūsų asmeninės patirtys bei pasirinkimai. Edukacinio užsiėmimo ,,Misija: Snaudžiančių monstrų medžioklė” - tai kelionė, kurioje pažinsime graikų mitines būtybes ir išlaisvinę vaizduotę kursime savo jūrų monstrą. Ieškodami atsakymo, kokia snaudžiančių monstrų medžioklė vyksta Baltijos jūroje, ugdysime aplinkos apsaugos jausmą.


Edukacinės programos metu pamirštama, kas yra kilogramai, metrai, litrai, į programos dalyvių gyvenimą, kad ir trumpam, grįžta pėdos, sieksniai, pūdai ir kiti matavimo vienetai, kurie Lietuvoje buvo naudojami iki XX a. vidurio. Tai aktyvi, linksma ir veiksmo kupina edukacinė programa, kurios metu dalyviai svers, matuos, skaičiuos ir net patys taps matavimo prietaisais.


Edukacinis užsiėmimas Lietuvos nacionalinėje filharmonijoje

Koncertinė įstaiga Lietuvos nacionalinė filharmonija

Per edukacinį užsiėmimą, ilgametė Filharmonijos koncertų vedėja Janina Pranaitytė papasakos apie pastato praeitį ir nūdieną, architektūrą ir jos virsmus bėgant amžiams, čia vykusius žymių pasaulio muzikų pasirodymus ir Lietuvos nacionalinės kultūros raidai reikšmingus įvykius, o baigiantis ekskursijai pakvies į šiandien čia rengiamų muzikos programų atviras repeticijas. Pasitikusi prie centrinio įėjimo į Filharmonijos salę, mūsų gidė jus vedžios stebinamai turiningais šeštą šimtmetį skaičiuojančio pastato istorijos keliais – nuo šioje vietoje išlikusių XVI amžiaus Rusų pirklių namų liekanų iki Filharmonijos koncertų lankytojams ligi šiol atvirų Miesto salės erdvių, kurias XIX a. pabaigoje – XX a. pradžioje suprojektavo rusų architektas Konstantinas Korojedovas. Kaskart vis kitokio maršruto pabaigoje galėsite žvilgtelėti ir į Filharmonijos muzikinę „virtuvę“, kur nuolat gludinamos bei tobulinamos gimsta nepakartojamos muzikos kūrinių interpretacijos.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacijos tikslas yra supažindinti mokinius su Tauragės krašto archeologija. Moderniai įrengtame muziejaus archeologijos bokšte edukacijos dalyviai susipažins su baltų gentimis, Tauragės regione gyvenusių skalvių ir žemaičių archeologiniais radiniais. Žiūrės animacinį filmuką apie skalvius, archeologo darbą, stebės tik tamsoje šviečiančius baltų simbolius bokšto skliaute bei sužinos jų reikšmę. Išvys archeologinių kasinėjimų metu atrastus darbo ir buities įrankius, ginklus, papuošalus, išgirs ir pamatys jų raidą bėgant šimtmečiais. Piliakalnių įrengimas demonstruojamas naudojant papildytos realybės interaktyvią smėlio dėžę. Vaikai patys išbandys piliakalnių statybą kinetiniu smėliu, kas gynybinius apkasus, kanalus ir įtvirtinimus. Edukacijos metu bus atskleista, ką veikia tas paslaptingas žmogus įmantriu profesijos pavadinimu – archeologu. Edukacijos dalyviai turės galimybę, ne tik sužinoti sąvokos reikšmę, bet ir patys vienai dienai tapti tikrais archeologais! Praktinėje užsiėmimo dalyje mokiniai mokysis, kaip taisyklingai išmatuoti būsimų archeologinių tyrimų perkasą, kokius įrankius naudoti ir stebės kaip vyksta kasinėjimų eiga pagal visas archeologijos mokslo taisykles. Ir, žinoma, patys smėlyje ieškos radinių! Nukeliaukime kartu laiko ratu į kupiną paslapčių ir įdomybių Tauragės krašto priešistorę bei patirkime neišdildomų įspūdžių ieškant skalvių lobio, kurį surasti nebus taip lengva – kaip ir realiame archeologo gyvenime.