Kūrybinių̨ dirbtuvių̨ metu mokiniai dirbs keliais etapais. Pirmoji kryptis – tekstas, jo kūrimas ir analizė. Kokie pokalbiai įstringa? Kokius dialogus nugirstame gatvėje, autobuse, mokykloje? Kurie dialogai mus prajuokina, o kurie – erzina? Ko reikia pokalbiui, kad jis virstų istorija? Antroji kryptis – filmo ir (ar) spektaklio dramaturgijos ypatumai. Kuo skiriasi romanas ir spektakliui ar kinui sukurtas tekstas? Ar tekstas gali virsti vaizdu ar garsu?

Dramaturgijos dirbtuvių metu moksleiviai mokysis pasakoti istoriją kalba, kuria kalba patys, ir kalbėti apie dalykus, kurie rūpi jiems. Dialogo forma ne tik padės papasakoti istorijas mums visiems atpažįstama forma, bet ir leis paaugliams pasižiūrėti į savo patirtis iš̌ kito kampo. Mokiniai bus supažindinami su pagrindiniais dramos principais, kūrybinio rašymo technikomis, atliks savęs pažinimo užduotis, mokysis konstruoti scenas ir pasakoti trumpas, bet paveikias istorijas.


Audiovizualinis spektaklis „Altorių šešėly“

Audiovizualinis spektaklis "Altorių šešėliai" - tai interaktyvus teatralizuotas skaitymas, kuriame publika, pasitelkiant šiuolaikines technologijas, kuria naują, individualią romano istorijos versiją.Per įvietinto teatro principą žiūrovai ne tik susitiks su romano herojais per vizualinį konstruktą, bet ir realiai galės prisiliesti prie romano autoriui priklausiusios aplinkos ir autentiškų daiktų, kvapo ir kitų atmosferą papildančių jutimų.
Kūrinio pagrindas -Vinco Mykolaičio-Putino romano "Altorių šešėly" III-čiosios dalies inscenizacija. Antra dalis diskusija paremta dilemos teatro principais.
Audiovizualinis spektaklis "Altorių šešėliai"bus interaktyvus. Tiek  tekstus, tiek  visų rūšių papildinius - filmuotas scenas, nuotraukas, skaitomas eiles,  žiūrovas - skaitytojas galės komentuoti.  Skaitytojų - žiūrovų iniciatyva vyks diskusijos kūrinio temomis, bus dalinamasi įspūdžiais, pastebėjimais, pamąstymais, bus keliami dileminiai klausimai ir ieškomi atsakymai į juos.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kauno miesto savivaldybės Vinco Kudirkos viešoji biblioteka

Paslaugos „Protų mūšis „Manoji Lietuva“ tikslas – pažinti Lietuvos istoriją, interaktyvia forma įtvirtinti turimas ir suteikti naujų žinių apie Lietuvos kultūros paveldą, akcentuojant 2022-2025 metais minimas svarbias valstybės datas, sukaktis ir žymias asmenybes. Protų mūšis – tai smagi komandinio žaidimo forma, ugdanti moksleivių tautinę ir pilietinę savimonę. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ ir „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės“ minėjimo sukaktis. Protų mūšyje moksleiviai burtų keliu suskirstomi į 4 – 6 dalyvių komandas – vėliavas, kurių kiekviena išsirenka savo kapitoną – vėliavnešį, kūrybiškai sugalvoja pavadinimą. Žaidimą sudaro penki turai po 5 klausimus ir superturas. Po superturo vyksta refleksija, paskelbiami ir apdovanojami nugalėtojai. Žaisdami dalyviai sužinos daug naujų ir įdomių faktų apie Lietuvos istoriją, jos kultūros paveldo objektus ir žymias asmenybes, garsinusias Lietuvos vardą Europoje ir pasaulyje. Moksleiviai turės galimybę išbandyti save ir patikrinti savo mokykloje gautas žinias, interpretuoti ir kūrybiškai bendradarbiauti kartu su komanda atlikdami užduotis bei siekdami bendro tikslo. Užduotys protų mūšiui parengtos taip, kad įsitrauktų kiekvienas – pristato įvairių laikotarpių Lietuvos istorinio paveldo objektus bei žymius žmones kartu paliečiant architektūros, skulptūros, tautiškumo temas ir pateikiamos įvairia forma – tekstais, vaizdais, garsais ir kt. Užduotys pareikalaus ne tik žinių, bet ir kūrybinių gebėjimų, išmanumo, mokėjimo ieškoti ir naudotis informacija bibliotekoje, skatins darniai dirbti komandoje ir kūrybingai perimti tautos patirtį bei demokratines vertybes.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Klaipėdos miesto savivaldybės etnokultūros centras

Edukacijos „Nepažintas Pamario krašto skambesys“ metu moksleiviai kviečiami susipažinti ir iš naujo atrasti Pamario kraštą. Renginyje vaikai trumpai supažindinami su šio krašto istorija, kultūriniu paveldu, folkloro puoselėtojais bei instrumentais, dainomis, šokiais. Kūrybinės užduotys grupėse padės dar labiau identifikuoti šio krašto ypatumus. Pažintis su instrumentais, dainavimas ir rateliai grupėje mokiniams padeda labiau pažinti vieni kitus, skatina kūrybiškumą ir suteikia progą neįprastai, smagiai praleisti laiką. Paslauga atliepia "Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės" minėjimo sukaktį.


Kalendoriaus reikšmę civilizacijos istorijoje sunku pervertinti: jis perteikia žmonių bendruomenės santykį su gamta. Kalendorinių švenčių papročiuose atsispindi ne tik krašto klimato sąlygos, ūkinės veiklos pobūdis, bet ir socialiniai žmonių santykiai bei dvasinės kultūros dalykai. Edukacinis užsiėmimas vyks tam pritaikytoje etnografinėje aplinkoje. Užsiėmimo metu, atsižvelgiant į tuo metu aktualią kalendorinę šventę - Kalėdas, Šv. Velykas, Užgavėnes, Vėlines - pristatysime jos raidą, papročius, darbus bei žodinį paveldą. Dalyviai pasigamins šventės tematiką atspindintį darbelį. Kviečiame į didžiųjų metinių švenčių pasiruošimą!


Vilniaus tarptautinis kino festivalis „Kino pavasaris“ kviečia 1-12 klasių moksleivius kino teatre organizuoti teminius kokybiško autorinio kino seansus, praturtintus papildomomis interaktyviomis veiklomis, diskusijomis ir susitikimais. „Augu su Kino pavasariu“ – tai tikra atradimų ir kūrybos sesija, kurios metu bendradarbiaus mokiniai, mokytojai, edukatoriai ir įvairių sričių specialistai, panaudojamos įvairios apklausų platformos bei jaunimui patrauklios virtualios, interaktyvios priemonės, o visų veiklų įkvėpėjas – jo didenybė Filmas! Siūlome iš nuolat pildomo profesionalių „Kino pavasario“ festivalio programos sudarytojų vaikams ir jaunimui parinktų filmų sąrašo išsirinkti aktualų pagal amžių, temą, žanrą filmą ir kartu su edukatoriais, įdomiais svečiais ir pašnekovais suorganizuoti interaktyvią meninę pamoką kino teatre, kur galėsite sudalyvauti kokybiško, alternatyvaus, meninio filmo seanse, nenuobodžioje, įtraukiančioje diskusijoje bei gausite interaktyvių kūrybinių užduočių, lavinančių kritinį mąstymą, kūrybiškumą, praplečiančių akiratį visomis pasaulio kryptimis ir dimensijomis. Užaukite atviri pasaulio kinui kartu su „Kino pavasariu“.


Kultūros pažinimas per gamtą: Vaistai gamtoje

Edukacinį užsiėmimą ves žinomas gamtininkas Andrejus Gaidamavičius, kuris moksleivius su vaistiniais augalais supažindina jau daug metų. Šį kartą pažintis su vaistiniais augalais bus pateikiama netradiciškai – per kultūrą: daug lengviau įsiminti naujus augalų vardus, jei žinai tų augalų istorijas. Be to, mokiniai bus supažindinti su senoviniais vaistinių augalų vardais, kuriuos prisimena tik mūsų seneliai. Vaikai mokysis atpažinti augalus naudojant du būdus – tradicinį (knygas, augalų apibūdinimo raktus) ir specialias identifikavimo programėles išmaniuosiuose įrenginiuose. Taip pat vakai susipažins su pagrindinių vaistinių augalų savybėmis, mokysis atsakingo vaistinių augalų naudojimo. Užsiėmimas vyks artimiausioje mokyklai gamtinėje aplinkoje (pievoje, miške, prie vandens telkinio ar pelkėje), kur nesunku nueiti pėsčiomis, naudojantis miesto viešuoju arba mokyklos transportu. Pastaba: paslauga teikiama šiltuoju metų laiku, Vilniaus ir Utenos apskrityse. Norint paslaugą gauti kitose apskrityse, mokykla turi savo lėšomis kompensuoti lektoriaus atvykimo išlaidas (15 eur/100 km, skaičiuojant nuo Labanoro miestelio, Švenčionių rajone).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nepamirštama kelionė į savo vidinio pasaulio gelmes su edukacija „Asmeninė jėgos mandala“. Atsikratykite abejonių ir atraskite savyje vidinę jėgą ir kūrybinį potencialą, kuris slypi kiekviename iš mūsų!

Edukacijos metu sukursite unikalią žodžių mandalą, atspindinčią jūsų individualumą, stipriąsias puses, troškimus ir svajones. Tai tarsi žemėlapis, vedantis į vidinę harmoniją ir gilesnį savęs pažinimą bei išsireiškimą.
•	Nerkite į nepamirštamą kūrybinį nuotykį: Pasinersite į žodžių magiją ir sukursite savo unikalią mandalą, atspindinčią jūsų vidinį pasaulį.
•	Pažinkite save iš naujo: Atlikdami įvairias kūrybines užduotis, atrasite paslėptus talentus, sustiprinsite pasitikėjimą savimi ir išlaisvinsite savo vaizduotę.
•	Sukurkite savo sėkmės planą: Naudodami „Mano sėkmės knygos“ klausimus, prisiminkite savo norus, suformuluosite aiškius tikslus ir atraskite motyvacijos juos įgyvendinti.
•	Pagauk įkvėpimą ir naujas idėjas: Atverkite savo protą kūrybiniam srautui ir atraskite netikėtų įžvalgų problemų sprendimui.
•	Išsineškite su savimi unikalią žodžių mandalą: Sukursite savo „Asmeninę jėgos mandalą“, kuri taps jūsų stiprybės ir įkvėpimo šaltiniu.

Atsiverkite kūrybiškumo srautui ir atraskite savyje neišsenkančias jėgas su edukacija „Asmeninė jėgos mandala“! Pradėkite savo kelionę į savęs pažinimą ir kūrybinį išsipildymą!

Susisiekite su mumis ir sužinokite daugiau!
Nepraleiskite progos atrasti savyje kūrybinį potencialą ir sukurkite savo unikalią žodžių mandalą!

Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Žemaitijos ir Mažosios Lietuvos tradiciniai kostiumai – tai edukacinis užsiėmimas, pristatantis du etnografinius regionus: Žemaitiją ir Mažąją Lietuvą bei jų tradicinius kostiumus. Edukacijos metu moksleiviai sužino, kas būdinga Žemaitijos ir Mažosios Lietuvos regionams? Kuo skiriasi ir kuo panaši šių etnografinių regionų kultūra? Didelis dėmesys skiriamas tradiciniams kostiumams: kokios spalvos, raštai, detalės būdingos? Kas lėmė, kad Mažosios Lietuvos valstiečių drabužiai turėjo tokių savitumų, kurių nebuvo randama kitų Lietuvos regionų gyventojų aprangoje? Kodėl, norint apibūdinti Žemaitijos krašto gyventojų aprangą, šis regionas kartais padalijamas į rytus ir vakarus?

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinė programa „Dailieji Jonavos krašto amatai“ (5-8 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradiciniais Jonavos krašto amatais bei jų interpretacijomis šiuolaikiniame mene ir madoje. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti, populiarinti tradicinius Jonavos krašto amatus, verslus, išryškinti jų vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Pristatyti ir garsinti Jonavos krašto tradicinio meno kūrėjus. 3. Skatinti tautinio paveldo produktų gamybos technologijų perimamumą. 4. Skatinti kartų vienybę, suteikiant
galimybę amatininkams pasidalinti sukaupta patirtimi. 5. Sudominti mokinius nauja etnografine ekspozicija. 6. Skatinti mokinių verslumą. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas apskritojo stalo diskusija, rankų darbo kūriniai. Užsiėmimo metu didesnis dėmesys skiriamas Jonavos krašto drožybos amato puoselėtojams. Virtualiai aplankomos Jonavos krašto sertifikuotų amatininkų kūrybinės dirbtuvės -  demonstruojama video siužetų/ pasakojimų ištraukos. Išryškinama kryždirbystės ir liaudies skulptūros vertė. Lankydami etnografinę ekspoziciją mokiniai turi galimybę tyrinėti Jonavos krašto medžio audėjų, mezgėjų, šiaudinių sodų, verbų pynėjų, margučių margintojų, kalvių darbus. Rengiama viktorina, kuriai klausimus virtualiai pateikia Jonavos krašto amatininkai. Demonstruodami tradicinio meno dirbinius bei senuosius namų apyvokos rykus amatininkai yra parengę interaktyvias užduotis, skatinančias plėsti etninės kultūros žinias, sužadinti domėjimąsi liaudies menu. Siekiamas poveikis: mokiniai suvoks tradicinių amatų vertę šiuolaikinei kultūrai, susidomės muziejaus etnografine ekspozicija,  susipažins su įvairiomis senųjų amatų rūšimis, vietos amatininkų darbais, gebės įvardinti senuosius rykus bei žinos jų paskirtį. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Moksleiviams pristatomi ekslibrisai – knygos ženklai, ir jų atsiradimo istorija, papasakojama apie tarptautinius šiems ženklas keliamus reikalavimus. Vėliau moksleiviai supažindinami su monotipija –spaudos technologija, kurią taikant yra sukuriamas tik vienas atspaudas. Ši kūrybos forma yra lengvai įvaldoma bet kurio amžiaus kūrėjui ir suteikia daug galimybių eksperimentuoti. Tuo dalyviai įsitikina kurdami savo unikalų knygos ženklą – ekslibrisą.


Cianotipijos dirbtuvės MĖLYNOJO ANGELO PASLAPTIS

Užsiėmimo metu dalyviai susipažins su vienu iš pirmųjų fotografinio vaizdo gavimo būdų – cianotipija, dar kitaip vadinamu saulės atspaudu, mėlynuoju atspaudu. Šis edukacinis užsiėmimas dalyviams padeda suvokti fotografijos procesą, supažindina su cianotipijos atsiradimo istorija ir leidžia atrasti šio proceso panaudojimo galimybes, paliečiamos botanikos ir angelų temos. Tai saugus, kūrybiškas ir įdomus procesas, vykstantis šviesioje patalpoje, naudojant geležies druskas, akvarelinį popierių, ultravioletinių spindulių šaltinį, vandenį, kitas priemones. Užsiėmimo metu specialiu tirpalu įjautrinę popierių ant jo kursime originalias kompozicijas – mėlynuosius angelus – ir stebėsime, kaip dienos šviesoje arba ultravioletinio spektro šviestuvo pagalba jos virsta mėlynos spalvos fotografiniais atspaudais. Atvaizdą gauname kurdami objektų šešėlius įjautrintame paviršiuje – tam naudojame džiovintus augalus, karpinius, smulkius plokščius daiktus, konfeti, visa, kas sukuria tankų šešėlį. Procesas įdomus tuo, kad yra kelių pakopų, kuriame yra ir atsitiktinumo bei laukimo momentai. Belaukiant užsiėmimo dalyviai susipažįsta su saulės poveikiu – pasirodo UV spinduliai veikia viską aplinkui – ir kas gyva, ir kas negyva. Rezultatas – įvairaus tamsumo mėlynas atspaudas – fotograma. Fotografija be aparato yra įtraukiantis užsiėmimas, lavinantis vaizduotę, leidžiantis improvizuoti ir skleistis kūrybiškumui. Procesas nesudėtingas, įdomus smalsiems bet kokio amžiaus žmonėms. Kol jūsų sukurti mėlyni saulės paveikslėliai džius, turėsite galimybę apžiūrėti Angelų muziejaus-Sakralinio meno centro ekspozicijas.


Stasys Girėnas - tylusis Atlanto sakalas

Stasys Girėnas - žinomiausias Lietuvos lakūnas, kuris iki šiol laikomas tautiškumo ir patriotinės dvasios puoselėtoju.  Jo skrydis per Atlantą tapo vienu ryškiausių Nepriklausomos Lietuvos pasiekimu. Tiek S.Girėnas, tiek skrydis per Atlantą nusipelno gyvosios atminties palaikymo siekiant puoselėti tautišką dvasią ir pasidžiavimą Lietuva.  Kviečiame atvykti į S. Girėno gimtinę-muziejų ir patirti interaktyviai pažadintą istoriją.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Sugrįšime šimtmečiu atgal, kai pirkti  žaisliukų nebūdavo ir žmonės juos gamindavosi namuose iš paprastų priemonių. Pajusti tų laikų žaislų gamybos proceso subtilybes šiandien kviečiame į edukacinę programą „Šiaudinių sodų papuošimas“.
 Edukacijos metu pristatysime A. ir J. Juškų muziejuje sukauptą žaislų ir šiaudinių sodų kolekciją,
 supažindinti su Lietuvos ir kitų šalių Kalėdų eglutės puošimo liaudiškomis tradicijomis ir papročiais, jų sukūrimo aplinkybėmis, tipais. Šio užsiėmimo metu iš pasiruoštų medžiagų pasigaminsite sau norimos formos, dydžio šiaudinį žaisliuką.
Edukacinis užsiėmimas vyksta visus metus.


Jurbarko V. Grybo memorialinio muziejaus dailės dirbtuvėse mokysitės stiklo sulydimo technikos iš juvelyrinio spalvoto stiklo gabalėlių gamindami papuošalus. Užsiėmimą sudarys dvi dalys. Pažintinės dalies metu  apžiūrėsite dailės dirbtuves, darbui su stiklu naudojamą įrangą, įrankius, medžiagas, stiklo papuošalų pavyzdžius. Išklausę trumpo pasakojimo apie įvairų stiklo  panaudojimą ir fizines jo savybes, būsite supažindinti su saugaus darbo reikalavimais. Praktinės dalies metu, naudodami spalvotus ir skaidrius įvairių formų stikliukus, kursite vienetinius papuošalus (auskarus, sagę, pakabukus). Stiklo spalvų gausa ir kūrybinė laisvė suteiks sparnus jūsų fantazijai, o edukatorės patarimai padės sėkmingai atlikti užduotį. Įdėtos pastangos tikrai pateisins jūsų lūkesčius!  Dalyviai bus aprūpinti visomis reikalingomis medžiagomis, įrankiais, priemonėmis. Po užsiėmimo visi sukurti papuošalai bus sudėti į stiklo kepimo krosnį, kurioje bus apie 20 val. Individualiai su dalyviais susitarsime kaip sukurti papuošalai bus perduoti autoriams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Pasigamink marškinėlius ,,Nepamiršk, kas esi"

Tikslas:  atpažinti ir surasti Mažosios Lietuvos regioną, bei kitus etnografinius regionus ir sostines.
Uždaviniai:
stebės vaizdinę medžiagą susipažins su Lietuvos etnografiniais regionais , jų sostinėmis;
išklausys Mažosios Lietuvos etnografinio regiono tarmę, bei kitų etnografinių regionų tarmes;
nurodys žemėlapyje Mažosios Lietuvos regioną ir savo gyvenamąją vietą (etnografinį regioną);
 įvardins regioną, kuriame gimė ir gyveno rašytoja Ieva Simonaitytė;
nuspalvins ant marškinėlių  pasirinktomis spalvomis Lietuvos etnografinius regionus, pažymės sostines;
 atliks žemėlapiuose praktines užduotis.
Edukacija (aprašymas)
Pasigamink marškinėlius ,,Nepamiršk kas esi“
Skirta 1-12 klasių moksleiviams.
Trukmė 45 min.
Pažintis su  Mažąja Lietuva, vienu iš Lietuvos etnografinių regionų ir žymiausia šio krašto rašytoja I. Simonaityte. Mokiniai turės unikalią galimybę išgirsti šišioniškių (lietuvininkų) tarme garso įrašų, susipažins su šiuo unikaliu kraštu jo tradicijomis. Aptarsime kuo ypatingas šis kraštas ir koks jo likimas.
Dabartiniame Lietuvos žemėlapyje suras Mažąją Lietuvą ir kitame žemėlapyje, kai Mažoji Lietuva priklausė Prūsijai suras Mažosios Lietuvos regioną ir jį pažymės, aptardami Mažosios Lietuvos gamtinį išskirtinumą, kultūrinį paveldą, savitas tradicijas, gaminsime marškinėlius kiekvienas sau. Marškinėliai bus su iš anksto atspaustu Lietuvos kontūru su etnografinių regionų ribomis. Marškinėlius puoš užrašas “Nepamiršk kas esi“. Specialių priemonių ir dažų tekstilei pagalba žymėsime etninių regionų centrus . Akcentuosime iš kokio regiono esame kilę, priskirsime regionams spalvas arba specialius raštus. Edukacijos sudėtingumas kas kartą bus pritaikomas prie mokinių amžiaus.
Siekiamas poveikis
Susipažįsta su skirtingomis tradicijomis, skatina jų išsaugojimą. Puoselėja prigimtinę kultūrą. Veiklos metu leidžia patirti teigiamas emocijas. Suteikiama naujų žinių, įgyjama naujų patirčių. Ugdomas pasitikėjimas savimi.


Ornamentai – istorijos iš praeities (Nuotolinė paslauga)

Visų tautų tautosaka grįsta simboliais – ženklais, turinčiais tam tikrą reikšmę. Senosios lietuvių dainos, mitai, pasakos, audinių raštai – tai ne mūsų protėvių vaizduotės vaisius, o žinia apie praeitį, mūsų senolių pasaulėvaizdį. Ilgainiui senųjų simbolių reikšmes užmirštame. Edukacinio užsiėmimo metu supažindinsime moksleivius su lietuvių liaudies mene naudojamais ornamentais ir jų simbolika. Kadangi simbolis visada talpina daug prasmių ir gali turėti keletą reikšmių, todėl skirtingo amžiaus moksleivių grupėms pristatysime skirtingo sudėtingumo tautinių raštų simboliką. Moksleiviai sužinos ką reiškia apskritimas ir kryžius, trikampis ir rombas, žvaigždės ir pasaulio medis. Jie sužinos, kad ornamentas –tai komunikacinė priemonė – iš kartos į kartą perduodama ir perimama informacija. Ornamentai, kuriais būdavo išpuošti gyvenami trobesiai, medžio, geležies dirbiniai, baldai, moliniai indai, audiniai, drabužiai, juostos, kryžiai – tai simbolinė forma, kurioje užkoduota žmonijos istorija. Lietuvių liaudyje ornamentai dažnai vadinami tiesiog žodžiu “raštas”, o jį sudaro geometrinės, augalinės ar kitos vaizdinės figūros. Gavę paruoštukus el.paštu, moksleiviai turės galimybę sukurti savo šimtaraštės juostos ornamentą.


Edukacinė programa „Etninio tapatumo ženklai kasdienybėje" (11 - 12 kl.)

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradicine ir šiuolaikine tekstile. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti naminės tekstilės dirbinius, pritaikant juos šiuolaikinėms mokinio reikmėms. 2. Supažindinti moksleivius su tradicinės tekstilės pluoštais (linų, vilnų, kanapių, dilgėlių)  ir jų naudojimu tradicinėje kultūroje. 3. Analizuoti kraitinių baldų evoliuciją. 4. Akcentuoti spalvinius Aukštaitijos regiono audinių derinius, tradicinio meno komponavimo principus. 5. Išryškinti audinių raštų simboliką. 6. Ugdyti ekologinę savimonę, skatinant daryti tvarius pasirinkimus. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas apskritojo stalo diskusija. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės bei šiuolaikinės tekstilės dirbiniais. Demonstruojama tekstilės ekspozicija. Akcentuojama lininio audinio vertė tradicinėje kultūroje. Tyrinėjami linų, vilnų, kanapių, dilgėlių pluoštai.  Didesnis dėmesys skiriamas spalviniams Aukštaitijos regiono deriniams, tradicinio komponavimo principams. Demonstruojama mokomojo filmo ištrauka. Analizuojama kraitinių baldų evoliucija. Pasitelkus štampavimo metodą, šilkografijos dažais dekoruojamas lininis maišelis. Siekiamas poveikis: edukacijos dalyviai įvardija ir pagrindžia savo požiūrį į tradicinio meno reiškinius, svarsto, kaip nauja patirtis ir supratimas juos keičia ir praturtina. Remdamiesi savo patirtimi ir vaizduote, mokiniai kuria meninę kompoziciją, akcentuodami Aukštaitijos regiono spalvinius derinius. Geba pristatyti savo kūrybos rezultatą, į(si)vertina įgytą patirtį, suvokdami liaudies meno vertę asmens pasaulėvaizdžiui ir tapatybei formuotis. Veiklos įgyvendintojas: Jonavos r. savivaldybės kultūros centro Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Viešoji įstaiga Lazdijų kultūros centras

Gėlėtas knygos skirtukas – tai daugiau nei priemonė, padedanti rasti skaitomą knygos puslapį, tai ir knygos aksesuaras, lydintis skaitytoją puslapis po puslapio.
Teorinėje dalyje dalyviai bus supažindinti su gėlėmis, kurios tinkamos darbo eigoje. Jų paruošimo būdais.
Praktinėje dalyje dalyviams siūloma kurti metų laiką atspindintį skirtuką, naudojant iš vietoje auginamų gėlių: Skirtukas „Pavasario dvelksmas“, kuriamas naudojant tik pavasarį žydinčius augalus. Skirtukas „Spalvota vasara“ kuriamas iš pievose surinktų augalų . Skirtukas „Atpažink rudenį“ kuriamas rudens lapų arba rudeniui būdingų augalų. Skirtukas „Žiemos pasaka“ kuriamas naudojant jau sudžiovintus augalus.
Išeidami iš edukacijos kiekvienas parsineš namo po išskirtinį vienetinį savo mini meno objektėlį, kuriuo galės ilgai džiaugtis skaitydami knygas.


Edukacinė programa "Lakūnų Liorentų pėdomis"

Šakių rajono savivaldybės viešoji biblioteka

XXI a. lėktuvai kaip susisiekimo priemonė jau nieko nebestebina, panorėję galime pasiekti bet kurį pasaulio kampelį. Tačiau taip buvo ne visada, nors žmogaus svajonė skristi yra labai sena. Skraidymo idėja kilo dar senovės Graikijoje, tačiau pirmasis pakilimas į orą įvyko XIX a. oro balionu. Pasaulio civilinė aviacija skaičiuoja kiek daugiau nei 100 metų: 1919 m. pirmą kartą sėkmingai perskristas Atlanto vandenynas, o 1933 m. – apskrietas visas pasaulis. O ką žinote apie Lietuvos aviaciją? Kas buvo jos kūrėjai ir pirmieji lakūnai? Iš kur jie kilę? Dauguma žinome garsųjį 1933 m. liepos 15 d. Stepono Dariaus ir Stasio Girėno skrydį per Atlantą lėktuvu „Lituanica“, kuris pasaulio aviacijos istorijoje laikomas vienu tiksliausių. Norėdami daugiau sužinoti apie Lietuvos aviaciją, piloto specialybę ir pabuvoti vietovėse, kurios užaugino Lietuvos aviacijos istorijos kūrėjus – brolį ir seserį Joną ir Antaniną Liorentus, atvykite į Žvirgždaičius Šakių rajone. Dar ir dabar ne daug kas žino, kad A.Liorentaitė yra pirmoji Lietuvoje moteris lakūnė ir parašiutininkė. Savo drąsa ir ryžtu ji aplenkė vyrus (pirmoji iššoko su parašiutu), taip pelnydama tuometės visuomenės pagarbą ir palaikymą. J.Liorentas – Lietuvos kariuomenės pulkininkas leitenantas, per visą tarnybą aviacijoje atlikęs 2585 skrydžius,1934 m. apskridęs aplink Europą. Kviečiame į pažintinį-mokomąjį užsiėmimą 1-4 klasių mokiniams. Jo metu mokiniai išgirs įdomybių apie lakūnų Liorentų gyvenimą ir veiklą, skaitys ištraukas iš knygų „Vakaro istorijos Lietuvos mergaitėms“ apie A.Liorentaitę ir „Aviacijos plk. ltn. Jonas Liorentas“ apie J.Liorentą, vyks į lakūnų Liorentų sodybvietę, kurioje išlikęs šimtametis ąžuolas, pastatyta atminimo lenta. Dalyvaus edukaciniuose žaidimuose, kurių metu praplės žinias apie minėtus lakūnus, išmoks susilankstyti lėktuvėlį rekordininką ir jį išbandys. Jūsų lauks ne tik įdomios užduotys, bet ir piloto licencija su asmenine nuotrauka!


Edukacinis užsiėmimas „Džiazo pamoką visiems” – tai muzikos pamoka plus gyvo garso koncertas, atliekamas profesionalių džiazo muzikantų. Užsiėmimo metu moksleiviai išgirs intriguojančią džiazo istoriją supintą su gyvai atliekamais džiazo standartais. Moksleiviai nukeliausite į 19 a. pabaigos Naująjį Orleaną kur formavosi visiškai nauja meno rūšis – džiazas. Jie paklausys regtime'o, juodaodžių bažnytinių dainų ir bliuzo. Po to jų lauks Čikaga ir Niujorkas. Kartu su džiazo genijumi Armstrongu jie aplankys Harlemo džiazo klubus, pasidairys po Brodvėjaus teatrus, su Whitmen'o džiazoorkestu pakeliausite po Ameriką. Keliaudami iš vieno dešimtmečio į kitą dalyviai girdės kiekvienam laikmečiui būdingą muziką, atras jos ypatumus, susipažins su legendomis tapusiais muzikantais. Muzikiniai kūriniai bus derinami su muzininėmis užduotimis ir pratimais. Moksleiviai sužinos kas yra svingas, išmoks paploti džiazo ritmą, sužinos kuo ypatinga improvizacija. Užsiėmimas suteiks naujų muzikinių patirčių, prisidės lavinant moksleivių muzikinį skonį. Užsiėmimo metu moksleiviai išgirs fortepionu, saksofonu ir klarnetu atliekamus džiazo standartus, klausysis vokalinių kūrinių. Edukacinė programa parengta taip, kad sukurtų įtraukiančią aplinką, kuri skatins mokinių fantaziją ir stiprins jutimines patirtis. Aktyvus mokinių įsitraukimas ir dalyvavimas skatins pažinimo procesą. Užsiėmimo metu bus atkreiptas dėmesys ir į socialinį ir visuomeninį džiazo aspektą. Šios idėjos paskatins moksleivių kritinį mąstymą ir priežastinių ryšių paiešką.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Edukacinė programa "Metų laikai: pavasaris" (Nuotolinė paslauga)

Virtualioje edukacijoje, kuri patalpinta „Avilio“ teatro YouTube Private platformoje, du dideli kodėlčiai UCH ir ACH ( „Avilio“ teatro aktoriai Rita ir Arūnas), papasakos ir parodys moksleiviams, kokie yra pavasario mėnesiai, kada ir kokie paukščiai parskrenda, kokias šventes švenčiame pavasarį ir ką būtina turėti, kai išgirsti gegutę kukuojant... Edukacijoje vaikai susitiks prabudusį Ežiuką, paklausys Gandro dainos, pažiūrės Šalpusnių Pievos TV žinių laidą su laidos vedėja - Ramune Kvakse, prisimins Kovo 11-ąją, Kaziuko šventę, pasveikins žemę su Žemės diena ir dar sužinos gausybę kitų įdomių dalykų...


SUĖJUS PRIE ŽEMĖS RIBOS: lietuvių poetų žemininkų kūryba

Programa liudija vienos originaliausių lietuvių poetų kartos – žemininkų kūrybos novatoriškumą lietuvių poezijos lauke ir kviečia ja domėtis skirtingas literatūra besidominčias kartas.

Literatūrinėje – muzikinėje programoje „Suėjus prie žemės ribos” skaitovas, Laimono Noreikos premijos laureatas Paulius Šironas skaito penkių žemininkų kartos poetų Juozo Kėkšto, Kazio Bradūno, Alfonso Nykos-Niliūno, Henriko Nagio, Vytauto Mačernio poeziją. Jaunatviškai šių poetų kūrybą muzikine kalba interpretuoja jaunosios kartos bardas, gitaristas Kristupas Černiauskas.

Dalyvauja:
skaitovas PAULIUS ŠIRONAS,
bardas, dainų autorius ir atlikėjas KRISTUPAS ČERNIAUSKAS

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „Kas Baltijoje gyvena?“

Išvažiuojamsis edukacinis užsiėmimas „Kas Baltijoje gyvena?“ yra skirtas pažinti Baltijos jūrą. Dalyviai tyrinėdami Baltijos jūros vystymosi periodus, ieškodami faktų apie jūroje esančią gyvybę, domėdamiesi Baltijos jūros geografine padėtimi, tyrinėdami ekologinius pokyčius ieškos asmeninio santykio su Baltijos jūra. Tačiau Baltijos jūra – tai tik priemonė ugdyti vaikuose sąmoningumą ir atsakomybę už juos supančią aplinką. Baltijos jūros kontekste dalyviai nagrinėja savo asmeninį santykį su juos supančia aplinka, lygindami ją kitų valstybių kontekste, bei ieškodami būdų kaip asmeniškai prisidėti prie Baltijos jūros išsaugojimo ir ekologinės žinutės skleidimo.


Edukacinė programa „Atstatyk jėzuitų bažnyčią“

Kražių Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus kultūros centras

Vienuoliai jėzuitai Kražiuose įsikūrė 1608 m. J. K. Chodkevičiui 1614 m. skyrus vienuoliams fundaciją, 1616 m. atidaryta kolegija, kuri fundatoriaus garbei buvo vadinama Collegium Chodkievicianum. Maždaug 4 ha plote ilgainiui buvo pastatyti net 22 įvairios paskirties pastatai. Šalia kolegijos, gavus fundaciją iš J. K. Chodkevičiaus, 1621 m. buvo pradėta statyti ir jėzuitų Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia – puošniausia to meto Žemaitijos šventovė, kurios dabar išlikę tik pamatų akmenys... Edukacinis užsiėmimas „Atstatyk jėzuitų bažnyčią“ vyksta išskirtiniame istoriniame paminkle – vieninteliame iš XVII a. pradžios išlikusiame buvusios Kražių jėzuitų kolegijos komplekso pastate. Čia įsikūrusiame Kražių M. K. Sarbievijaus kultūros centro muziejuje sužinosite Kražių miestelio bei jėzuitų įkurtos kolegijos istoriją, susipažinsite su J. K. Chodkevičiaus asmenybe ir jo svarba Kražių istorijai. Kad istorinės žinios būtų įdomios, įtraukiančios, o laikas praleistas turiningai, turėsite galimybę „atstatyti“ buvusią Kražių jėzuitų bažnyčią. Bažnyčios „pastatyti“ bet kaip nepavyks – sudėlioti medinę 3D dėlionę reikia pasitelkus komandinį darbą ir nuosekliai sekant instrukciją! Instrukcija – taip pat ne bet kokia. Bažnyčia „statoma“ pagal garsiojo XVII a. Europos poeto – Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus kūrinį „Akmens pašventinimas“ (Sacra Lithothesis), kurį autorius 1621 m. ir skyrė būtent šios bažnyčios statybų pradžiai. Tai aktyvus, įtraukiantis ir sumanumo bei komandinės veiklos reikalaujantis žaidimas, kurio tikslas – susipažinti su jėzuitų istorija, „atstačius“ šiandien nebeišlikusią bažnyčią, gilinti žinias apie buvusį ir esamą kultūros paveldą Kražiuose.


Klounados spektaklis Kalėdų giesmė ( 1 kl.- 2kl.)

Spektaklis sukurtas pagal garsaus anglų rašytojo Charleso Dickenso to paties pavadinimo apysaką, kurioje pasakojama apie šykštuolį Ebenzerį Skrudžą, kuris nemato prasmės džiaugtis Kalėdomis, kol Kūčių vakarą jo neaplanko trys Dvasios. Šiandien ši apysaka pati yra tapusi Kalėdų tradicija, ji jaudina seną ir jauną, vargšą ir turtingą tiek pat, kiek ir 1843 m., kai pasirodė pirmą kartą. Tai viena iš geriausių visų laikų kalėdinių istorijų ir... pati pirmoji. Svarbiausia scennio žaidimo terpe virto laikas ir jo skaičiavimo, matavimo, fiksavimo mechanizmai. Scenoje matome keistą objektą, tarsi didelį laikrodį, tarsi paslaptingą grimo kambarį, kur spektakliui besiruošiantys aktoriai skaičiuoja iki pasirodymo likusias minutes ir taip garsiai primena mums apie nuolatinę laiko tėkmę... Pagrindinį istorijos personažą Skrudžą ir jo velionį draugą Marlį vaidinantys aktoriai scenoje žaidžia naudodami šiuolaikinės klounados principus, o tai jiems suteikia daug erdvės ir galios įtaigiai, netikėtai ir įdomiai papasakoti šią viktorijos laikų istoriją šiuolaikiškai. Spektaklyje naudojamos skirtingų laikmečių medijos ir jose transliuojami vaizdai žadina praeities prisiminimus, leidžia tarsi iš šalies stebėti dabarties Kalėdų vaizdus ir sufantazuoti, kokių Kalėdų laukiame!!! Režisierė - Kamilė Kondrotaitė Scenografė, kostiumų dailininkė – Liuda Liaudanskaitė Video projekcijų autorius- Tomas Jurginas Fotografas - Remigijus Treigys Kompozitorius - Mantas Joneikis Grimo autorė- Giedrė Jarockaitė. Aktoriai - Liudas Vyšniauskas, Mantvydas Poškus. Autoriaus balsas- Šarūnas Juškevičius.


Užsiėmimo metu mokiniai susipažins su stiklo dekoravimu, sukurdami savo pačių įvairiaspalves vitražo stiklines. Mokiniai  išmoks perteikti kilusias kūrybines idėjas, įgis spalvų derinimo pagrindinių žinių. Stiklines dekoruosime specialiai stiklui skirtais dažais ir markeriais. Tai nuostabus būdas iliustruoti norimą idėją, viziją, temą ne ant popieriaus lapo, bet ant stiklinio gaminio. Išdekoruotus kūrinius po užsiėmimo mokiniai pasiima su savimi. Paslauga teikiama švietimo įstaigoje. Užsiėmimai vyksta atskirai kiekvienai klasei esant po 15-30 vaikų grupėje.


Ornamentai – istorijos iš praeities (išvažiuojamoji paslauga)

Visų tautų tautosaka grįsta simboliais – ženklais, turinčiais tam tikrą reikšmę. Senosios lietuvių dainos, mitai, pasakos, audinių raštai – tai ne mūsų protėvių vaizduotės vaisius, o žinia apie praeitį, mūsų senolių pasaulėvaizdį. Ilgainiui senųjų simbolių reikšmes užmirštame. Edukacinio užsiėmimo metu supažindinsime moksleivius su lietuvių liaudies mene naudojamais ornamentais ir jų simbolika. Kadangi simbolis visada talpina daug prasmių ir gali turėti keletą reikšmių, todėl skirtingo amžiaus moksleivių grupėms pristatysime skirtingo sudėtingumo tautinių raštų simboliką. Moksleiviai sužinos ką reiškia apskritimas ir kryžius, trikampis ir rombas, žvaigždės ir pasaulio medis. Jie sužinos, kad ornamentas –tai komunikacinė priemonė – iš kartos į kartą perduodama ir perimama informacija. Ornamentai, kuriais būdavo išpuošti gyvenami trobesiai, medžio, geležies dirbiniai, baldai, moliniai indai, audiniai, drabužiai, juostos, kryžiai – tai simbolinė forma, kurioje užkoduota žmonijos istorija. Lietuvių liaudyje ornamentai dažnai vadinami tiesiog žodžiu “raštas”, o jį sudaro geometrinės, augalinės ar kitos vaizdinės figūros. Todėl praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami specialiai paruoštas priemones –antspaudus ir akrilinius dažus moksleiviai sukurs savo ornamentą. Su vyresnių 6–8 klasių moksleiviais dar aptarsime galimybę senuosius ornamentus naudoti šiuolaikiniame dizaine.


Spektaklis „Siaubo pasakos“, pastatytas pagal vieno žymiausių senosios lietuvių kultūros tyrėjų Norberto Vėliaus surinktų lietuvių liaudies sakmių knygą „Sužeistas vėjas“. Kas naktį prie kapinių vaidenasi, kokios pasiklydę švieselės vienišus keleivius lydi, kaip atrodo vilkolakiai, žiburiniai ir kodėl Perkūnas velnių nemėgsta – daug siaubingai baisių, bet įdomių dalykų šiame spektaklyje galima bus sužinoti, patiems patirti, o patyrus ir kitiems vėlų vakarą papasakoti. Kad baisiau būtų. Nes kuo baisiau – tuo įdomiau! Senosios lietuvių liaudies sakmės spektaklyje „Siaubo pasakos“ pateikiamos labai vizualiai, išradingai, šiuolaikiškai ir palieka nepamirštamą įspūdį. Inscezacijos autorė ir režisierė – Agnė Sunklodaitė. Kompozitorius – Deividas Gnedinas. Scenografės: Silvija Puodžiūnaitė ir Roberta Poškaitė. Video projekcijų autorius – KornelijusJaroševičius.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Galaunių namuose – nauja edukacija! Lediniai lageriai, melsvas dangus ir į jį nukreiptas moters  - Kazimieros Kairiūkštytės - Galaunienės veidas. Kiek paslapčių ir šviesos slepia tremtinės gauti ir rašyti laiškai? Ką veikė skautai sovietmečiu, ir kodėl grįžusi iš tremties, prie jų jungiasi ir ši asmenybė? Tačiau viskas – edukacijos metu, kur sužinosite apie nepaprastą Kazimieros, muziejaus įkūrėjos istoriją bei Sibiro tremties patirtis.  O štai praktinėje dalyje, integruodami gamtos mokslą su istorijos išmanymu, kursite įslaptintus laiškus bei atsišaukimus nematomu rašalu, apeidami bet kokias lagerio cenzūros pinkles, taip mokydamiesi iš tremtinių nepasiduoti net tamsiausiomis aplinkybėmis. Šios edukacijos metu mokiniai lavins savo kritinį mąstymą, komandiškumą, kūrybiškumą ir empatiją.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė programa „Kalėdiniai burtai Kelmės dvaro rūsių prietemoje“ (1-4 kl.)

Kalėdos, arba šventos Kalėdos – senas šaknis turinti žiemos saulėgrįžos, saulės sugrįžimo šventė. Europoje, paplitus krikščionybei, senosios tradicijos susipynė su naujomis, Kalėdas imta minėti kaip Jėzaus gimimo šventę. Katalikiškos Kalėdos švenčiamos gruodžio 25 dieną. Šv. Kalėdų naktis – stebuklų, svajonių ir troškimų išsipildymo metas. Pagal tradiciją Kūčių vakarą mus aplanko magiškos jėgos, įvairios dvasios ir vaiduokliai, pasirengę užmegzti su mumis kontaktą. Tai žinojo dar mūsų protėviai, todėl būtent tuo laikotarpiu burdamiesi ir stengėsi sužinoti savo ateitį, ar išsipildys svajonės, norai ir kiti dalykai. Gyvuoja įvairūs būrimai Kūčių vakarą, per šv. Kalėdas ir visą pokalėdinį laikotarpį. Edukacinės programos dalyviams pasakojama apie Kūčių ir kalėdinius būrimus, diskutuojama apie priežastis, lemiančias žmonių mąstysenos ir gyvensenos keitimąsi. Praktinėje užsiėmimo dalyje mokomasi tradicinių Šv. Kūčių vakaro ir kalėdinių burtų. Dalyviai išbando spėjimus: iš žirnių skaičiavimo, šiaudų traukimo, iš pėdavimo, batų metimo, pagal paukščių lesinimą (būrimą atlieka tikras gaidys), su veidrodžiu, šešėlių stebėjimo, spėja lėkštučių pagalba ir kt. Vėliau einama į kitą rūsio patalpą ir žibalinių lempų šviesoje sėdama prie stalo ragauti kalėdinio žemaitiško torto.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lietuvių rankdarbių tradicijoje yra svarbi kūryba iš šiaudų. Šiaudas – gyvybės simbolis, kuris kūrėjo rankose virsta ne tik sudėtingomis konstrukcijomis- trimačiais meno objektais – šiaudiniais sodais, bet ir šiaudiniais žaisliukais (Šiaudinukais) Kalėdų eglutei papuošti ar šiuolaikiškais interjero papuošimais. Lietuva 2022 metais pateikė šiaudinių sodų tradicijos nominacinę paraišką UNESCO Reprezentatyviajam žmonijos nematerialaus kultūros paveldo sąrašui. Lietuva, pateikusi paraišką, įsipareigojo saugoti, skatinti ir plėtoti šiaudinių sodų tradiciją. Todėl labai svarbu skatinti mokinių domėjimąsi šiaudinių dirbinių pynimo tradicijomis ir jų interpretacijomis mene. Supažindinti mokinius su šiaudinių dirbinių rišimo technologijomis. Užsiėmimo dalyviai supažins su lietuvių paprotinės dailės kūriniais – šiaudiniais sodais, kitais dekoratyviniais dirbiniais iš šiaudų, su darbui naudojama žaliava bei priemonėmis. Dirbami grupelėse naudojant tradicinę rišimo/pynimo technologiją sukurs šiaudinukus - šiaudinius žaisliukus eglutei, sodelius, saulutes ir kitas dekoracijas. Savo gaminiais mokiniai pasipuoš eglutę arba medžio šaką savo klasėje.


Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Mokiniams kone kasdien tenka kalbėti, atsakinėti girdint klasės draugams, mokytojams. Tiesa, ne kiekvienam tai kelia malonumą. Kodėl vienas mokinys, nors ir nelabai gerai išmoko pamoką, bet visai drąsiai išrėžia, ko išmoko, kam nepritaria, o štai kitas, nors viską puikiai išmoko, bet atsistojęs suakmenėjo ir negalėjo ištarti nė žodžio. Ar žinote, kad dauguma žmonių labiau nei mirties bijo kalbėti viešai? Kaip įveikti ar bent susidraugauti su šia baime ir gebėti sužavėti visus savo kalba?
Edukacijos metu mokiniai išbandys įvairius pratimus: liežuvio mankštą, kvėpavimo treniruotę, greitakalbes, kurios tik iš pirmo žvilgsnio atrodo kiek kvailokai ir juokingai, tačiau yra naudingos, reikalingos, tam kad liežuvis ir visi kiti kalbos padargai nudirbtų savo darbą tinkamai. Ne veltui senovės lietuviai turėjo sugalvoję tiek daug greitakalbių ir kitokių smulkiosios tautosakos žanrų. Išmokime pritaikyti šį žodinį palikimą ir šiais laikais.
Edukacijos praktinėje dalyje mokiniai užsiims kūrybiniu rašymu ir kurs savo originalų vaizdo prisistatymą. Grupė diskutuos, dalinsis pastebėjimais, mintimis, mokysis etiškai, kritiškai, argumentuotai išsakyti savo nuomonę.


Edukacinė programa „Veltinio fenomenas: tradicija ir dabartis" (2 - 5 kl.)

Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas šiuolaikinių tekstilės menininkių video projektų fragmentais. Didesnis dėmesys skiriamas ekologinės tekstilės sampratai, akcentuojamas sąmoningas žmogaus siekis harmonizuoti santykį su jį supančiu gamtos pasauliu. Demonstruojami šiuolaikinio meno veltinio darbų pavyzdžiai (rankinės, kilimėliai, paveikslai, įvairūs aksesuarai) bei senieji vilnos dirbinių pavyzdžiai (milas, vilnonės kojinės, pirštinės, megztiniai, veltiniai). Išryškinama avių vilnos reikšmė tradicinėje kultūroje. Demonstruojant video siužetą ”Vilnos kelias”, pristatomos tradicinio vėlimo technologijos. Mokiniai praktiškai išbando vilnos kedenimo ir karšimo darbus. Pasakojimai iliustruojami muziejinių eksponatų pavyzdžiais. Kūrybinių dirbtuvių metu pagal menininkių grupės "Baltos kandys" vėlimo technologiją veliamas veltinio sviedinukas.


Užfiksuota šviesa – chemija ir fotografija (Nuotolinė paslauga)

Fotografija neskaičiuoja dar nė 200 metų, o technologiškai ši viena iš naujausių vaizduojamojo meno šakų pakito nenusakomai: nuo pirmųjų fotografijų iki šiuolaikinės skaitmeninės technologijos. Pakito ne tik fotoprocesų technologijos, bet ir fotografijos samprata, pritaikymas, filosofija. Apie tai kalbėsime edukacinio užsiėmimo teorinėje dalyje. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai pamatys kaip vyksta cianotipijos procesas ir kaip gimsta analoginė fotografija. Cianotipija – tai vienas iš pirmųjų fotografinio vaizdo gavimo būdų, atrastas 1842 m. Jo rezultatas – šviesiai arba tamsiai mėlynas atspaudas. Su vyresnių klasių moksleiviais (10 - 12 klasių) išsiaiškinsime ir vaizdo atsiradimo bei fiksavimo cheminį mechanizmą. Edukatorius supažindins moksleivius su proceso eiga. Užsiėmimas padės moksleiviams suprasti mokslo ir meno sąsajas, o tai padės moksleiviams atsikratyti klaidingo požiūrio, kad gamtos mokslai su menais neturi nieko bendro. Jie taip pat sužinos, kad eksperimentavimas būdingas visoms mokslo ir meno sritims. Cyanotipijos procese jungiasi fotografija, tapyba ir chemija. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su trumpa fotografijos istorija ir pagrindiniais fotografijos išraiškos būdais.


Eilėraščių dirbtuvės su rašytoja Indre Pliuškyte-Zalieckiene (nuotolinė paslauga)

Virtualus susitikimas, kurį veda skaitytojų ir vaikų literatūros profesionalų įvertinta poetė Indrė Pliuškytė Zalieckienė, vyksta per „Zoom“ platformą. Prieš susitikimą autorė PDF formatu išsiųs klasės mokytojui eilėraščio paruoštuką, kurį popierine arba skaitmenine forma (mokytojas parinks savo nuožiūra) dirbtuvių metu naudos kiekvienas dalyvis.
Dirbtuvių pagrindas – knyga „Kaip sutramdyti žvėryną?“. Pagrindinė jos mintis – vaikui kasdienybės iššūkius įveikti smagiau ir lengviau, kai įsivaizduojame juos kaip neįprastus gyvūnus, jaukiančius tvarką kambaryje/vonioje/virtuvėje/spintoje/kuprinėje.
Autorė interaktyviai supažindins veikėjais, įtrauks vaikus į diskusiją apie jų kasdienybės iššūkius, papasakos, kaip apie tai parašė eilėraščius. Vyks bendras idėjų generavimas, o specialių paruoštukų dėka kiekvienas mokinys greitai ir lengvai sukurs po individualų eilėraštį apie naujus veikėjus. Po edukacijos mokytojas galės paskirti vieną lietuvių kalbos pamoką visų kūriniams išklausyti bei dar vieną – dailės – pamoką eilėraščio iliustracijoms nupiešti.
Tikslas – skatinti vaikų domėjimąsi poezija ir kūryba, įtraukiant į sužaidybintą eilėraščio kūrybos procesą. Uždaviniai: patraukliai perteikti poezijos skaitymo, rašymo prasmę bei malonumą, lavinti komandinio bei savarankiško darbo, oratorinius įgūdžius. Poveikis: vaikai labiau pasitikės savo kūrybinėmis galiomis, pažins poeziją kaip patrauklią ir šiuolaikiniam vaikui aktualią literatūros formą.
Indrė Pliuškytė Zalieckienė 2020 m. pelnė A.Liobytės premiją už reikšmingiausą debiutą vaikų literatūroje. Knyga „Kapt kapt kapt“ dovanojama kiekvienam Lietuvos naujagimiui (projektas „Knygų startas“). Eilėraščių rinkinys „Kaip sutramdyti žvėryną?“ išrinktas geriausia knyga vaikams „Metų knygos rinkimuose 2021“.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija

Lietuvos valdovai gana ilgai valdė Lietuvą „iš vežimo“. Krėsle sėdinčio ir į šalis pavedimus dalinančio valdovo, matyt, niekas nebuvo linkęs labai klausyti. Tik keliaujantis valdovas galėjo parodyti savo jėgą. Nuolatinio keliavimo po savo valdas tikslas buvo ne tik jas aplankyti, bet ir pasirodyti, kad toks valdovas egzistuoja, išklausyti savo pavaldinių skundus, gauti jų palankumą ar vykdyti teisingumą. Vilnius sostine, kaip ją suprantame šiandien, t.y. rezidencija, iš kurios dirba šalies valdovas, tapo po 1492 m., kai į didžiojo kunigaikščio sostą įžengė Aleksandras Jogailaitis. Po pusę šimtmečio trukusio jo tėvo Kazimiero, kuris derino Lenkijos karaliaus ir Lietuvos didžiojo kunigaikščio pareigas, valdymo, Lietuvoje vėl atsirado atskiras valdovas. Kartu su savo aplinka jis praktiškai nuolat reziduodavo šalies sostine galutinai virtusiame Vilniuje, o jo dvaro personalą galėjo sudaryti apie 1 000 asmenų. Koks buvo valdovo dvaras? Kokios pilys stovėjo Vilniuje? Kokios bažnyčios stuksojo? Kokie valdovai rezidavo Vilniaus pilyse? Orientacinis žaidimas VILNIAUS PILYS IR VALDOVAI apie tai ir pasakos.


Juvelyrikos dirbtuvės. Susikurk autentišką papuošalą!

Edukacijos metu siekiame supažindinti su baltų kultūra per juvelyrikos amatą.  Edukacijos metu kviesime susipažinti su baltų kultūros simbolių įvairove ir reikšmėmis, to meto naudojamų metalų rūšimis ir jų skirtumais. Taip pat susipažinti su juvelyrikos įrankiais ir amato technikomis ir susikurti baltišką papuošalą. Pirmiausia teorinės dalies metu, svarbiausiais akcentais susipažįstame su baltų kultūros istorija, apžvelgsime tuo metu gyvenusias gentis, naudotų metalo dirbinių įvairove ir skirtumus, naudotas papuošalų paskirtis. Apžiūrinėjant tautodailininko pagal archeologinius radinius atkurtus papuošalus, analizuosime, kokius simbolius, baltiškus ženklus jie atspindi. Susipažinsime, kaip per laiką kito iš metalo gaminamų dirbinių paskirtis.
Susipažinę su protėvių kultūra ir jų kurtais papuošalais, dalyviai gali sukurti savo papuošalo interpretaciją.
Kiekvienas dalyvis gauna žalvario ar vario vielą ir įrankių komplektą.
Edukacijos metu dalyviai gamina spiralės formos (simbolizuojančios gyvybės/gyvenimo ratą) pakabuką/žiedą ar įvijinį žiedą.
Po šios praktinės užduoties, norintiems išmėginti kalinėjimo techniką skiriama papildoma, sudėtingesnė užduotis. Duodama žalvario/vario juostelė, kurioje kaltukų pagalba galima iškalti įvairius baltų ženklus.
Pagaminus papuošalus yra aptariami kiekvieno darbai, taip dar labiau pagilinti įgautas teorines žinias.
Edukaciją veda 30 metų patirtį juvelyrikoje turintis tautodailininkas-meistras ir edukatorė, kultūros vadybos išsilavinimą ir renginių organizavimo, vedimo patirtį turinti juvelyro dukra - pameistrė.
Atvykstame į bet kurį Lietuvos miestą, edukaciją vedame pas jus (mokykloje ar pan.). Jeigu edukacija vyksta Kaune, turėtų būti suformuotos bent dvi pilnos grupės (po 20 dalyvių). Jeigu edukacija vyksta kitame mieste, turėtų būti suformuotos bent trys pilnos grupės (po 20 dalyvių).
Mokytojai ir mokiniai turi galimybę atsisiųsti nemokamą metodinę medžiagą, kurioje pateikti baltų simboliai ir išsamūs jų aprašymai.

Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Saldu kartu - istorinė kulinarinė edukacinė programa apie saldumynų istoriją Lietuvoje ir Panevėžyje.
Edukacinės programos metu leisimės į saldumynų pažinimo kelionę. Ieškosime saldžių pėdsakų Panevėžio miesto ir Lietuvos istorijoje. Suksime galvas, kaip saldumynus paversti sveikais ir skaniais. Gaminsime ragausime ir lavinsime skonio ir uoslės receptorius.


Radviliškio rajono savivaldybės etninės kultūros ir amatų centras

Ši edukacinė programa skirta mokiniams, siekiant ugdyti jų praktinių gebėjimų, kritinio mąstymo, kūrybiškumo ir ekologinės sąmonės kompetencijas per inkilų gamybos ir kėlimo veiklas.

Programos metu mokiniai:

Teorinė dalis:
Susipažįsta su inkilų vaidmeniu ir svarba gamtosaugoje.
Mokosi apie įvairių paukščių rūšių buveinių poreikius ir inkilų pritaikymą.
Supažindinami su tradicinėmis inkilų konstrukcijomis ir medžiagomis.
Analizuoja pagrindinius inkilų projektavimo ir gamybos principus.

Praktinė dalis:
Patys gamina ir surenka inkilus pagal paruoštus šablonus.
Eksperimentuoja su alternatyviais konstrukciniais sprendimais.
Kuria ir dekoruoja savo unikalius inkilų projektus.
Išmoksta tinkamų inkilų kėlimo ir tvirtinimo metodų.

Grupinės užduotys:
Dirba komandose, spręsdamos praktines problemas, susijusias su inkilų gamyba.
Pristatinėja savo sukurtus inkilų projektus ir argumentuoja jų privalumus.
Ugdo komandinio darbo, kritinio mąstymo ir kūrybiškumo kompetencijas.

Edukacinės ekskursijos:
Organizuojamos ekskursijos, kad mokiniai galėtų stebėti inkilų kėlimą ir paukščių rūšių įvairovę.
Mokiniai gilina žinias apie inkilų svarbą, paukščių apsaugą ir tvarumo principus.
Ši programa suteikia mokiniams unikalią galimybę praktiškai kurti ir įgyvendinti savo idėjas, prisidedant prie gamtos apsaugos ir tvaraus vystymosi.

Ugdomos bendrosios kompetencijos – pažinimo ir asmeninė.  Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.


M. ir K. Petrauskų skyrius kviečia išbandyti linksmą edukacinį žaidimą ,,Palapinė, kelionė ir muzika”, kurio metu leisimės į pažintinę kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį. Žaidimo dalyviai susipažins su svarbiausiomis asmenybėmis, įvykiais ir datomis, lavins savo pastabumą, ieškodami paveikslėlių, pasislėpusių tarp margaspalvių palapinių, gros įvairiais muzikos instrumentais. Tikslas - edukacinio žaidimo būdu supažindinti lankytojus su svarbiausiomis Lietuvos profesionaliosios muzikos istorijos asmenybėmis, įvykiais bei sąvokomis. Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu. Priimama ne daugiau 5 asmenų, turinčių judėjimo negalią, neįskaičiuojant lydinčių asmenų.


Tai pramoginė, interaktyvi viktorina, lavinanti loginį mąstymą, skatinanti pažinti Lietuvos miestus, kultūrą, gamtą, istoriją ir praplėsti akiratį. Edukacijos metu pateikiami klausimai, kurių atsakymus vaikai, suradę tinkamas koordinates, žymės iš anksto paruoštose lentelėse. Teisingai atsakinėję į klausimus edukacijos gale pastebės, kad lentelėse nupiešė paveiksliuką. Klausimai pateikiami drauge su atitinkama vaizdine ar žodine informacija, kuri yra ne tik informatyvi ir aktuali vaikams pagal jų amžiaus grupę, bet ir pasufleruoja atsakymus. Edukacija sukurta naudojant dronais filmuotus vaizdus ir iš nuotraukų sumontuotus filmukus, legendas, patarles ir kitus smulkiosios tautosakos žanrus, o klausimai pateikiami pagal amžiaus grupes.


Susipažinkime: Vasario 16-osios simboliai (nuotolinė edukacija)

Kodėl ir kaip švenčiame Vasario 16-ąją? Ką reiškia sąvokos VALSTYBĖ, LAISVĖ, NEPRIKLAUSOMYBĖ ir SIGNATARAS? Virtualiai keliaudami Signatarų namų ekspoziciją ne tik geriau susipažinsime su šiomis sąvokomis, bet ir trumpam įsijausime į muziejininko vaidmenį: ekspozicijoje ieškosime valstybės simbolių ir bandysime atskleisti jų istorijas. Virtualiai aplankysime ir Nepriklausomybės akto pasirašymo kambarį bei patys tapsime signatarais: skelbsime laisvę ir dėsime parašus ant dokumento. O kad virtuali kelionė neprailgtų, turėsime ir smagaus pajudėjimo minučių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Įžanginis pristatymas:
Supažindinimas su tradicinių šiaudinių dirbinių istorija ir reikšme kultūroje.
Diskusija apie nematerialųjį kultūros paveldą ir jo svarbą ateities kartoms.

Praktinis šiaudinių sodų- reketukų rišimas:
Mokiniai susipažįsta su tradicinėmis rišimo technikomis ir motyvais.
Jie praktikuojasi rišant įvairias šiaudines detales, kuriant kompozicijas.
Akcentuojami smulkiosios motorikos, koordinacijos ir tikslumo įgūdžiai.

Kūrybinės užduotys:
Mokiniai kuria originalius šiaudinius sodus- reketukus, panaudodami įgytas žinias..
Skatinama jų kūrybiškumas, kritinis mąstymas ir saviraiška.
Diskutuojama, kaip šiaudiniai dirbiniai atspindi kultūros paveldą.

Pristatymas ir refleksija:
Mokiniai pristato savo sukurtus šiaudinius sodus- reketukus ir paaiškina jas.
Aptariama, kaip šie darbai atspindi tradicinį šiaudinių dirbinių meną.
Mokiniai dalijasi įžvalgomis apie kultūros paveldo svarbą ir jo išsaugojimą.

Šios veiklos ne tik ugdo praktinius įgūdžius, bet ir gilina mokinių suvokimą apie nematerialųjį kultūros paveldą, jo raiškos formas ir svarbą. Tai padeda jiems tapti aktyviais šio paveldo išsaugotojais ir perėmėjais.


Kada paskutinį kartą rašėte laišką? Ar esate jį rašę plunksna? Edukacinio užsiėmimo metu pasikalbėsime apie būdus, kuriais buvo perduodama žinia dar prieš atsirandant laiškams. Sužinosite, kaip atrodė pirmieji laiškai, kokio paukščio plunksna juos rašydavo ir kitas rašto istorijos detales.

Praktinės užsiėmimo dalies metu išmoksite parašyti visus reikalavimus atitinkantį laišką, kurį iškart galėsite išsiųsti savo artimam bičiuliui.


,, Teatriuko „Šakar Makar“  knygos skirtukas “

Lazdijų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Trumpėjančios dienos ir ilgėjantys vakarai kviečia vis dažniau atsiversti knygą. Knygelių skaitymas lavina vaizduotę, papildo žinių krepšelį, skaitydami knygas jūs visada turėsite temų, kurias galėtumėte aptarti su kitais, todėl knygas skaityti labai svarbu. Smagu, kad daugybė mažųjų skaitytojų susidraugauja su skaitomų knygų personažais. Mes teatriukas ,,Šakar Makar“ norime tapti Jūsų draugais ir kartu su Jumis pasigaminti knygos skirtuką. Vaikai išlaisvina savo vaizduotę kurdami knygų skirtukus origami technika. Užsiėmimo pradžioje vaikams paaiškinama, kas tai yra origami technika. Tada vaikų vaizduotė išjudinama skaitant garsinius skaitymus: bibliotekininkai persirengę knygų personažais skaito vaikams pasirinktas ištraukas iš pasakų. Tada jie gauna po popieriaus lapą ir gaminasi sau knygų skirtuką. Guašo, flomasterių ar spalvotų pieštukų pagalba  apipavidalina skirtuką, piešdami ant jo tai, ką nori ar galbūt išvydo vaizduotėje bibliotekininkams skaitant pasakas.
Šį skirtuką  gali pasigaminti ir patys mažiausi vaikučiai. Neabejojame, kad  vaikai  įdėję į knygą nuostabų skirtuką ir ją  atvertę  pirmiausia ką padarys, tai nusišypsos, prisimins skaitytas knygeles, emocijas ir bus labai laimingi.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


H. K. Anderseno pasakos motyvais "Sniego karalienė" (Teatre)

Panevėžio lėlių vežimo teatro spektaklis H. K. Anderseno pasakos motyvais „SNIEGO KARALIENĖ“, rež. V. Mazūras. Tai visiems žinoma pasaka, praturtinta meile bei gyvenimo išmintimi. Mažų vaikų draugystė, padėjusi nugalėti sunkumus, išauga į meilę. Spektaklyje aukštinamas tarpusavio ryšys, tačiau režisierius – teatro scenos maestro Vitalijus Mazūras nesileidžia į sentimentalumus, akcentuoja, jog ryšys tvirtėja kartu išgyvenus sunkumų. H. K. Andersenas, vertinęs gyvenimą vaiko, poeto, filosofo žvilgsniu, kūrė pasakas, kuriose atsispindi daugybę vaiko psichologijos dėsningumų. Jo kūryboje daiktai, gyvūnai, augalai yra sužmoginti, o už jų visai nevaikiškų ydų slypi gyvenimo ir žmonių santykių esmė, gailestingumas ir liūdesys dėl gyvenimo netobulumo. Režisierius ir dailininkas: Lietuvos nacionalinės kultūros ir meno premijos laureatas - Vitalijus Mazūras; Vaidina teatro aktoriai: Rima Lapinskienė, Danutė Rukšienė, Margarita Kisiliova, Marija Patokova, Igoris Ignatenko, Aleksandras Železnovas, Stanislavas Alochinas; Muzika: Faustas Latėnas; Garso inžinierius: Andrius Gaigalas; Šviesos inžinierė: Ina Jackūnienė; Spektaklį kūriant dalyvavo: Vida Auksutytė, Lina Jakubonytė, Vidmantas Kevinas, Jolanta Liaudginienė, Reda Matuzevičienė; Teatro direktorius – meno vadovas Antanas Markuckis


„Virtuali ekskursija – kelionė laiku“ (Nuotolinė paslauga)

XXI a. žmogus gyvena nuolat skubančiame pasaulyje, kuriame skaičiuoja kiekvieną valandą, minutę ir net sekundę. Ar teko susimastyti kaip laiką suvokė žmogus gyvenęs prieš 100 ar net 1000 metų? Kokia pirma laiko matavimo priemonė? Kyla klausimas, kokius laikrodžius naudojo laikui matuoti? Visus atsakymus sužinosite virtualiai keliaudami laiku po Laikrodžių muziejaus ekspoziciją. Keliaudami virtualiai po Laikrodžių muziejų atrasime eksponatus, kurie atskleis ne tik savo sukūrimo istoriją bet ir paaiškins, kaip tobulėjant laikrodžiams keitėsi žmogaus gyvenimo būdas.


MANO JAUSMŲ PASAULIS PER M. K. ČIURLIONIO KŪRYBOS ATSPINDĮ (PANAUDOJANT MENO TERAPIJOS EDUKACIJOS METODUS) 5-8 kl.

VšĮ Vaikų ir jaunimo visapusiško lavinimo centras

Kūrybinė edukacija „Mano jausmų pasaulis per M.K. Čiurlionio kūrybos atspindį“ leidžia kiek kitaip prisiliesti prie įžymiojo Lietuvos menininko M.K. Čiurlionio kūrybos: apžvelgiant, stebint, tyrinėjant jo paveikslus bei klausant muzikos kūrinius. Edukacijos metu, pasitelkiant dailės, judesio bei muzikos terapijos edukacijos metodus, vaikai kūrybingai interpretuos Čiurlionio meno kūrinius, mokydamiesi asmeniškai atspindėti savo vidinį pasaulį – savo emocijas ir jausmus. Meditatyviai prisiliesdami prie Čiurlionio dailės bei muzikos kūrinių, stebės savo jausmus – „kaip tai veikia mane?“, „ką aš matau ir ką aš jaučiu?“, „kokias mintis ir emocijas man sukelia?“ ir pan. M.K. Čiurlionio kūriniai žadina vaikų vaizduotę ir smalsumą, kelią nuostabą, tad vaikai įkvėpti Čiurlionio kūrybos galės patys pasinerti į kūrybinę saviraišką. Tyrinėdami meną per asmeninę emocinę patirtį ir leisdami savo vidiniam pasauliui atsispindėti taip, kaip patys jį jaučia ir supranta, vaikai mokysis pažinti save bei kitus. Edukacijos metu naudojami dailės terapijos edukacijos metodai ir tam skirtos priemonės – dažai, pastelės, kreidelės ir pan. – pavirs į savitą meno kūrinį. Čia svarbu pastebėti, kad nereikia jokių meninių gebėjimų – kurti ir savo vidinį pasaulį atspindėti gali kiekvienas mokinys! Edukacijos metu taip pat mokomosi įsiklausyti ir savo vidumi išgyventi muzikos kūrinį, meditatyviai jį pajaučiant ir atspindint savo kūryboje. Edukacijoje stebimi ir patyriminiškai interpretuojami šio autoriaus dailės bei muzikos kūriniai įkvėps mokinius kurti bei daugiau pažinti save patį, lavinti save kaip kūrybingą, laisvą, emociškai pažinią bei besididžiuojančią iškiliais Lietuvos kūrėjais asmenybę. Po edukacijos mokinys: - Žinos, atpažins keletą M.K Čiurlionio dailės bei muzikos kūrinių - Supras, kaip galima kūrybingai atspindėti ir išgyventi meno kūrinį per savo emocijas ir jausmus - Patirs kūrybinį džiaugsmą - Atsipalaiduos ir pailsės


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas TRISPALVĖ JŪROJE SAUGO

Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „Trispalvė jūroje saugo“ orientuotas į asmeninę, kultūrinę ir istorinę atmintį, pilietinį ugdymą. Praktinės veiklos kvies susimąstyti apie namus, jausmus, tikėjimą ir pasitikėjimą, apie laisvę ir atsakomybę, apie garbę ir pareigą. Apie viltį būti tokiais, kurie su tikėjimu ir viltim, su malda kėlė Trispalvę jūroje, kuriuos saugojo Trispalvė, kurie išsaugojo Trispalvę. Naujam gyvenimui bus prikelta istorija apie muziejuje saugomą autentišką, iki mūsų dienų išsaugotą, istorinę Lietuvos Karinio Jūrų laivyno vėliavą, puošusią pirmąjį karinio laivyno flagmaną – laivą "Prezidentas Smetona", vėliau II pasaulinio karo metu dingusią ir tik 2018 metais vėl sugrįžusią į laisvą ir nepriklausomą Lietuvą. Užsiėmimo metu dalyvių išjausta specialiai tam kompozitorės Ritos Mačiliūnaitės-Dočkuvienės sukurta meninė garso instaliacija bei žinomo popieriaus architekto Miko Malkovo sukurta šiuolaikinė erdvinė pop-up minties apie trispalvę jūroje interpretacija padės naujai atrasti jūrinę Lietuvą.


Koks buvo žmonių gyvenimas Lietuvos teritorijoje prieš tūkstančius metų? Dalyviai sužinos ir patys aiškinsis kas buvo svarbiausia gyvenime žmogui akmens, bronzos ir geležies amžiais. Užsiėmimo metu keliausime ne tik per archeologinius laikotarpius, mokysimės orientuotis istoriniuose perioduose, bet ir sužinosime kada atsiranda baltai, kada išsiskiria baltų gentys, kokios jos buvo ir kokie buvo svarbiausi mūsų protėvių kasdieniai darbo įrankiai ir ginklai. Aiškinsimės, kodėl svarbu pažinti baltų praetiį ir jų istoriją mums visiems šiandieną. Tyrinėsime kodėl baltų gentis galime vadinti karingomis. Ginkluotės kaita ir raida ne tik atskleidžia žmogaus nuolatinį žengimą į priekį ir tobulėjimą, bet ir pasakoja mums apie to meto gyvenimo iššūkius. Atsižvelgiant į dalyvių amžių, mokiniai dalyvaus įvairiose veiklose, kurių metu ne tik tirs istoriją , įtvirtins atrastas žinias bet ir ugdydamiesi komandinio darbo kompetenciją, atliks įvairias užduotis.


Kūrybinėse dirbtuvėse vaikai sužinos kodėl būtina ne tik turėti, bet ir matomoje vietoje segėti atšvaitą tamsiu paros metu. Aptarsime atšvaitų rūšis, jų tinkamus ir taisyklingus nešiojimo būdus. Dirbtuvėlėse vaikai taps kūrėjais - gaminsis pakabinamus ir priklijuojamus unikalius atšvaitus, kuriuose vyraus patriotiškumo apraiškos – lietuviškasis Vytis, vėliava, Gediminaičių stulpai, ąžuolo bei dobilo lapai, pelėda ir kiti. Unikalius atšvaitus bus galima pritaikyti ant drabužių, kuprinių, dviračių, paspirtukų, skėčių ar kitų priemonių. Svarbu atkreipti dėmesį, jog atšvaitai turi galiojimo terminą, tad vaikai bandymo su žibintuvėliu pagalba sužinos ir mokysis kaip patikrinti ar atšvaitas yra kokybiškas ir atspindi šviesą.


Kiekvienas vaikas ar paauglys yra unikali ir nepakartojama asmenybė. Visa veikla, kurioje ji dalyvauja, skirta jo asmenybės tobulėjimui bei plėtotei, yra svarbi savęs atskleidimui ir saviraiškai, todėl ir paslaugos tikslas užtikrinti priemones jauno žmogaus asmeniniam tobulėjimui ir saviraiškai.
Edukacinės dirbtuvės „Lė-kiau-lė-kiau” kviečia jos dalyvius diskusijai, skatina įvertinti tipines kasdienines jauno žmogaus gyvenimiškas situacijas iš savo asmeninės prizmės. Čia taip pat skatinama komunikuoti tarpusavyje, pažinti vieniems kitų problemas,  rasti bendrus problemų spendimo būdus.
Dirbtuvių metu narpliojamos sudėtingos situacijos, idėjos ir jausmai, skatinama veikti, kritiškai mąstyti, diskutuoti ir scenoje rasti pozityvią išeitį, pasitelkiami teatriniai metodai suteikiantys saviraiškos galimybes.
Edukacinių dirbtuvių „Lė-kiau-lė-kiau” kūrėjai, analizuodami paauglių kasdienybę, turi socialinį tikslą ir misiją: pradėti pokalbį – žaidimą tarp pačių paauglių, kuriame kiekvienas yra atsakingas ne tik už save, bet ir kiekvieną savo aplinkoje esantį asmenį. Naudojant kūrybiškas priemones, vaidybines situacijas praktiniuose sprendimuose įdiegti principą:  vienas už visus ir visi už vieną.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Pažink Anykščių regioninio parko gamtos ir kultūros vertybes

Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Vaikų pažintis su Anykščių regioninio parko išskirtinėmis vertybėmis prasidės žiūrint filmą konferencijų salėje. Tuomet gamtos ir kultūros paveldo objektus tyrinėsime audiovizualinės medžiagos gausioje interaktyvioje ekspozicijoje, kurioje vaikai bus ne tik įvairių pasakojimų klausytojai, bet ir patys bus aktyvūs atsakymų ieškotojai. Ieškant atsakymų turės progą gamtos ir kultūros objektus pažinti dar iš arčiau - sužinoti jų prasmę, reikšmę, simboliką, istoriją. Užsiėmimo paskutinėje dalyje dalyviai (pagal amžių) dėlios didžiąsias žaidimus dėliones, spalvins, spręs kryžiažodžius.


Šiaudinukų vėrimo edukacijos tikslas- supažindinti su šiaudinių sodų vėrimo tradicija ir kūrybos pavyzdžiais, ugdyti suvokimą, kad kiekvienas galime būti ir esame tautos kultūros kūrybingas tęsėjas.
Tradiciniai sodai, šiaudiniai dirbiniai sugrįžta į mūsų namus ir šventes. Edukacijos dalyviai  sužinos apie sodų rišimo tradiciją, jų dekoratyvinę bei apeiginę reikšmę. Apžiūrės skirtingų sodų pavyzdžius, pamatys, kiek skirtingų gaminių galima padaryti iš javų šiaudų. Paliesime ekologiškumo, tvarumo temas, juk dirbsime su tokia natūralia, draugiška gamtai medžiaga. Edukacijoje iš  paruoštų gamtinių medžiagų dalyviai gamins pasirinktus šiaudinukus. Pagal sudėtingumo lygį pasirinks ir suvers įvairius reketukus, žvaigždeles. Šiaudinukais galima puošti Kalėdinę eglutę, Velykines kompozicijas, galima juos kabinti kaip dekoracijas. Puikiai tinka puošti erdves kalendorinėms ir valstybinėms šventėms. Edukacijoje ugdysite kruopštumą, kantrybę, raminsite sielą, o savo pagamintą dirbinėlį kiekvienas galės pasiimti.
Užsiėmimus veda tautodailininkė, sertifikuota šiaudinių sodų rišėja Julija Jauniuvienė.


Spalva turi didelę įtaką žmonių gyvenimui, yra viena pagrindinių meninės išraiškos priemonių ir neatsitiktinai laikoma populiariausia estetinio jausmo forma. Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje moksleiviams pateiksime pavyzdžių kaip spalvų mokslas susijęs su kitais mokslais – fizika, chemija, optika, psichologija ir matematika. Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai atliks praktines užduotis, lavinančias ir gilinančias spalvos pojūtį ir spalvos suvokimą. Praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami „paruoštukus“, moksleiviai atliks skirtingas spalvines užduotis. Atlikdami užduotis moksleiviai susipažins su spalvų ratu: sužinos pirmines spalvas, sumaišys antrines, vėliau tretines, įves pagalbinį spalvinį ratą achromatinėms spalvoms. Įvairioms spalvoms parinks kuo daugiau atspalvių, išdėstys atspalvius tamsėjančia tvarka, išgaus erdvę spalvomis išdėstydami spalvas tolstančia ir artėjančia tvarka. Mokysis spalvų maišymo. Praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami „paruoštukus“, moksleiviai atliks skirtingas spalvines užduotis. Atlikdami užduotis moksleiviai susipažins su spalvų ratu: sužinos pirmines spalvas, sumaišys antrines, vėliau tretines, įves pagalbinį spalvinį ratą achromatinėms spalvoms. Įvairioms spalvoms parinks kuo daugiau atspalvių, išdėstys atspalvius tamsėjančia tvarka. Moksleiviai taip pat susipažins su esminėmis spalvų kategorijomis: pagrindinės, achromatinės, chromatinės, šviesios, neutralios, tamsios, ryškios, blankios, vėsios, šaltos, šiltos spalvos. Ir sudarys spalvinę kompoziciją pagal duotą kategoriją. Sužinos kokios spalvos yra kontrastingos, kokie pagrindiniai kontrasto dėsniai, kontrastų rūšys; koks ryšys tarp spalvos ir formos; sužinos kas yra koloritas. Edukacinis užsiėmimas moksleiviams bus ne tik puiki terapija, bet ir puiki proga patirti įvairių mokslų sintezę. Moksleiviai išmoks sudaryti spalvinį ratą ir juo naudotis, supras spalvinio kontrasto principus. Suvoks, kad kiekvienas asmuo yra individualus, jo kūriniai ir spalvų filosofija unikalūs.


Nuotolinė Teatro pamoka - teatro istorija ir interaktyvios užduotys

Nuotolinė teatro pamoka, atliekama atskirais srautais pagal amžių, kurios metu profesionalūs aktoriai žaismingai, pasitelkę muzikos instrumentus, papasakoja teatro istoriją ir šio meno teorinius dalykus atskiromis potėmėmis: kas yra teatras, kuo teatras gali būti naudingas kiekvieno gyvenime, kuo teatras skiriasi nuo kitų menų, iš ko susideda aktoriaus profesija, Lietuvos teatro asmenybės  ir pan. Praktinėje dalyje visi kartu darome kūno mankštą, kalbos aparato mankštą, dėmesio, emocijų žaidimus ir pan. Pabaigoje pateikiami namų darbai.
Veiklas kuria, adaptuoja, įgyvendina profesionalūs teatro „Teatriukas“ aktoriai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Kaip skaito tėtis“ vyksta ekspozicijoje „Senosios vaizdinės gamtos mokslų priemonės“, kur mažieji muziejaus lankytojai žaidžia teatrą. Jame yra aktoriai ir žiūrovai, scenarijus ir režisierius. Edukacinis užsiėmimas pradedamas trumpu įvadu apie teatralizuotą skaitymą. „Aktoriai“ aprengiami, specialiomis priemonėmis nugrimuojami. Vaikams išdalijamos edukacijai išleistos pasakų knygelės su išryškintais skirtingų personažų tekstais. Trumpai paaiškinus vaidmenis, „aktoriai“ skaito tekstą ir atlieka savo personažo vaidmenį. Šiame užsiėmime skaitymas tampa žaidimu. Šio edukacinio užsiėmimo tikslas – skatinti mokinių skaitymo balsu gebėjimą bei gebėjimą sekti kitų skaitomą tekstą, kartu ugdant mokinių kūrybiškumą, gebėjimą koncentruoti dėmesį, pastabumą. Teatralizuoti skaitymai prisideda ugdant mąstančius, emociškai sveikus ir turinčius lakią fantaziją vaikus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Viešoji įstaiga Alytaus kultūros centras

Edukacija paremta interaktyvios ekskursijos principu, kviečia vaikus atvykti į Alytaus kultūros centą ir perskaityti jį kaip
nuotaikingą komiksą, kur kiekviena erdvė turi savo nepakartojamą istoriją ar išskirtinius faktus. Tai unikali galimybė pasijausti renginio organizavimo komandos dalimi, kultūros centro darbuotoju ar meno kolektyvo nariu. Kultūros centras gali didžiuotis, juk pastate puikuojasi į kultūros paveldo sąrašą įtraukta tapybinė freska ,,Audėjos" - vaikai ne tik galės iš arti apžiūrėti šį meno kūrinį, bet ir išgirsti jo sukūrimo istoriją. Neretai tam tikri procesai atrodo paprastesni negu yra iš tiesų ,
tad vaikai turės puikią galimybę pasimatuoti garso ar šviesų operatoriaus atsakomybės jausmą, įlįsti į atlikėjo kailį, stovint
didžiojoje scenoje prie mikrofono. Dažniausiai besilankantieji Alytaus kultūros centre pamato tik mažą jo dalį - šios
ekskursijos metu pamatysite visas jo neatrastas erdves, o cirko studijos ,,Dzūkija'' klounas nustebins tuomet, kai mažiausiai
to tikėsitės!

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Monospektaklis 9-12 kl. mokiniams „Avinai“

Interaktyvus storytelingo monospektaklis ,,Avinai” gimė įkvėptas autobiografinių patirčių. Jis kviečia žiūrovus kartu su aktoriumi tyrinėti jautrias temas, siejančias kiekvieno mūsų vaikystę, paauglystę, suaugusiojo gyvenimą. Spektaklis analizuoja temas, kuriomis paprastai nedrąsu kalbėti bendraamžių, apsiginklavusių šviečiančiais telefonais, tarpe.
Ar tau patinka Tavo vardas? Ar niekad nenorėjai jo pasikeisti? Ar žinai kokia yra Tavo vardo istorija?
Kažkas Tau suteikė vardą, gimimo datą, kitus svarbius dalykus, kurie šiandien apsrendžia tave. Kaip manai, koks jausmas nešioti vardą ir pavardę žmogaus, su kuriuo nebendravai beveik visą savo gyvenimą?
Monospektaklis ,,Avinai" aktoriaus bei dramaturgo Raimondo Klezio ir režisieriaus Justo Tertelio kūrybinio bendradarbiavimo rezultatas. Įnteraktyvus spektaklis jaunimui, gimė įkvėptas autiobiografinių patirčių. Jis kviečia žiūrovus kartu su aktoriumi tyrinėti jautrias temas, siejančias kiekvieno mūsų vaikystę, paauglystę, suagusiojo gyvenimą. Spektaklis kalba apie jauno žmogaus apmaudą, pyktį, liūdesį ir atleidimą.

Režisierius – Justas Tertelis
Aktorius ir dramaturgas – Raimondas Klezys
Scenografė ir kostiumų dailininkė – Indrė Pačėsaitė
Kompozitorius – Matas Saladžius
Spektaklio peržiūra yra papildyta pospektakline diskusija ir kūrybine užduotimi, kurių metu aptariamaos dokumentinio teatro, storytelingo, monospektaklio kūrybos būdai ir kitos inovatyvios šiuolaikinio teatro raiškos galimybės. Kūrybinės užduoties metu mokiniai spektaklio raiškos rėmuose, apraria, analizuoja ir generuoja asmenines idėjas, galimam naujam spektakliui. Tokių veiklų metu gilinamos tiek kultūrinio, tiek meninio, tiek edukacinio poveikio sritys.


Edukacijos metu susipažinsite su vienu žymiausiu XX a. kūrėju ir dailininku Pablu Pikaso, kuris savo kūryba sužavėjo visą pasaulį ir tapo kubizmo pradininku. Kuo kvėpavo, kaip dirbo ir kokius meno kūrinius kūrė įžymusis dailininkas? Sužinokite ir išbandykite kubizmo epochos subtilybes patys! Kultūrinės edukacijos metu mokiniams pateikiamos meninėmis raiškos priemonės, kurios būdingos P. Pikaso ir kubizmo laikotarpiui. Pateikiami ir aptariami darbų pavyzdžiai. Eskizuojamos ir gryninamos darbų idėjos, mokinių sukurti piešiniai perkeliami ant lėkštės specialių dažų pagalba. Kiekvienas paslaugos dalyvis išsineša savo kūrybiško darbo rezultatą - savo rankomis dekoruotą lėkštę!


Ši edukacinė programa yra skirta supažindinti su gintaro ir kitų fosilijų formavimusi. Užsiėmimo metu apžvelgiamas priešistorinis etapas nuo dinozaurų išnykimo (prieš 65 mln. metų), gintaro formavimosi (prieš 40-50 mln. metų) iki pat šių dienų. Tam, jog dalyviai geriau suvoktų inkliuzų unikalumą, juos lyginsime su kitomis iškastinėmis fosilijomis: trilobitais, amonitais ir belemnitais. Aptariant skirtingas fosilijų susiformavimo ir išnykimo teorijas, ugdomas dalyvių kritinis mąstymas. Liesdami ir uostydami skirtingų spalvų, formų, įvairiems laikotarpiams ir vietovėms būdingus gintarinius eksponatus, moksleiviai suvoks šių organinės kilmės mineralų išskirtinumą, supras, kodėl būtent Baltijos gintaras yra vienas iš labiausiai vertinamų pasaulyje. Pasakojimo metu rodomos skaidrės padės atskleisti šių akmenų unikalumą ir grožį šitaip ugdant tautinį pasididžiavimą gimtosios šalies gamtiniu paveldu. Dalyviai tyrinės šio, dar kitaip vadinamo „Šiaurės aukso“ savybes, edukacijos metu bus atliekami eksperimentai su gintaro gabaliukais ir dulkėmis. Moksleiviai mokysis atskirti tikrąjį Baltijos gintarą nuo klastotės. Kūrybinė edukacijos dalis ? draugystės apyrankės gaminimas, iš taip vadinamojo „gydomojo“ gintaro, kuris yra ne tik puiki puošmena, bet ir nuo seno naudojamas kaip natūralus repelentas, skirtas apsisaugoti nuo uodų. Šios programos tikslas – sudominti moksleivius gamtos mokslais, žadinti ir ugdyti tautinę kultūrinę savimonę.


Kultūringo bendravimo įgūdžių dirbtuvės „Plepėti ar patylėti?“

Tai edukacinis kultūringo bendravimo ir aktyvaus klausymosi įgūdžių ugdymo užsiėmimas. Apie ką mes kalbame susitikę su bičiuliais? Ar pokalbis gali mus praturtinti? Plepėti ar verčiau patylėti? Mes sakome, kad iš tiesų galimas lengvas, malonus, kultūringas ir intelektualus pokalbis, kai tavęs iš tiesų klausosi. Tačiau, jei nori būti išgirstas, išmok ir pats išklausyti! Edukacijos tikslas – lavinti mokinių kultūringo bendravimo ir intelektualaus pokalbio gebėjimus bei aktyvaus klausymosi įgūdžius. Kaip vyksta šios smagios „plepėjimo“ dirbtuvės? Mokiniai yra aktyvūs edukacijos dalyviai. Porose jie gauna skirtingas užduočių instrukcijas, tačiau vienas kitam to neatskleidžia. Kiekvienas turi galimybę pabūti kalbėtojo ir klausytojo vaidmenyse, kuriais nuolat keičiasi. Skiriamos pokalbių temos (mėgstama muzika, kinas, literatūra ir kt.) ir užduotys, mokančios kultūringo bendravimo. Po kiekvieno pokalbio vyksta aptarimas ir refleksija. Taip dalyviai po truputį suvokia, kokie bendravimo, ir aktyvaus klausymosi įgūdžiai yra tinkami, padedantys palaikyti kultūringą pokalbį, o kurie netinkami. Edukacinio užsiėmimo metu taip pat skiriama kūrybinė užduotis, kurią turi atlikti nematydami vienas kito, o tik girdėdami, žaidžiami patyriminiai žaidimai, kurie atskleidžia kultūringo bendravimo kliūtis ir netinkamas nuostatas. Edukacijos nauda paaugliams ir jaunimui: • leidžia pastebėti kultūringo bendravimo kliūtis; • padeda suprasti, kokius įgūdžius turi ir ką reikia tobulinti, • leidžia įgyti intelektualaus, kultūringo pokalbio patirties; • lavina bendravimo įgūdžius, kūrybiškumą ir sąmoningumą.


Žalia gyva – senas vaikų žaidimas. Jį Vilniuje ir apylinkėse žaidė pokario vaikai – bet kuriuo momentu vaikas galėjo ištarti „žalia gyva“ ir draugas turėjo parodyti prie savo kūno glaudžiamą žalią, gyvą lapą, gėlės žiedą ar pan. Žiemą tai buvo nelengva užduotis! Profesionali kūrybinė grupė, pasitelkusi nuotraukas, literatūrinę medžiagą, gyvus prisiminimus, kūrybiškai ir jautriai sudėliojo originalų spektaklio „Žalia gyva“ scenarijų, kurio veikėjai – įvairių tautybių, įvairių laikotarpių mažieji Vilniaus gyventojai. O istorijos – pačios įvairiausios – ir labai linksmos, ir liūdnos, ir sukrečiančios – tokios, kokia Vilniaus ir visos Lietuvos istorija ( Gedimino laiškai, gaisrai, karai, iš Vokietijos bėgiais keliaujančio ir ieškančio tėvų berniuko istorija, mergaitės su ožkele, gyvenančios Aušros vartų palėpėje, žydų berniuko Romeno meilės istorija, traukiniai į Sibirą, Baltijos kelias ir kt. – iki šios dienos). Tai – tarsi gyva istorijos pamoka. Pamoka, skatinanti prisiminti, telktis ir didžiuotis savo tautos istorija, vystanti kritinį mąstymą, kūrybiškumą. Edukacinis spektaklis „Žalia gyva“ mobilus, pritaikytas vaidinimui mokykų salėse. Spektaklis „Žalia gyva“ D. Tamulevičiūtės profesionalių teatrų festivalyje Varėnoje pripažintas geriausiu 2016 m. spektakliu vaikams. Spektaklio sukūrimą iš dalies finansavo Lietuvos kultūros taryba.


Literatūrinė edukacija su Igne Zarambaite „Voveriuko Muko nuotykiai"

Edukacijoje remiamasi Ignės Zarambaitės ir
Živilės Kalasauskaitės knygelėmis „Voveriukas Mukas ir pamestas raktas“ bei „Voveriukas Mukas ir Žaliamiškio lobis“ (leidykla „Šviesa“). Šių leidinių tikslas - priartinti vaikus prie knygos, skaitymą paverčiant prasmingu užsiėmimu ir žaisminga pramoga, kuria galima užsiimti pavieniui arba kolektyviai. Pasiūlėme mažiesiems įtraukiančius, nuotaikingus pasakojimus apie voveriuką ir kitus miško žvėrelius, taip pat greta pasitelkėme smagias užduotis, eksperimentus, padedančias geriau suvokti tekstą, pastebėti vaizdines detales, susieti literatūrinį tekstą su supančiu pasauliu. Knygelėse aprašomos kasdienės situacijos, kuriose vaikai gali atpažinti save, taip pat įpintos aktualios kitoniškumo, draugystės, savęs ir aplinkos pažinimo, gamtosaugos temos.

Susitikimo metu pasitelkus informacines technologijas, vaizdines priemones bus aptartos minėtos knygelės. Autorė Ignė Zarambaitė supažindins vaikus su linksmuoliu voveriuku Muku ir jo draugais, pakvies leistis į nuotykių pilną literatūrinį žygį po Žaliamiškį. Dalyviai, gilindamiesi į siužeto vingius, atliks žaismingas užduotis, už išradingumą ir išmonę rinks taškus. O patiems smalsiausiems galbūt net pavyks surasti lobį! Voveriukui juk pavyko, tad beliko sekti jų pėdomis...


Kaip buvo tada, kai nebuvo nei metro, nei kilogramo? Kaip ir kuo žmonės matavo, svėrė? Ar tai buvo seniai? Edukacinė programa „Sveriu, matuoju, pirštais skaičiuoju“ Panevėžio gamtos
mokykloje supažindins su senoviniais ir dabartiniais ilgio, svorio, tūrio matais. Primins, kad šiuolaikine matavimų sistema naudojamės visai neseniai, tik apie 100 metų. Atliekant praktines užduotis, teks  pamatuoti ir pasverti šiuolaikinėmis priemonėmis ir prietaisais bei senoviniais metodais pvz., panaudojant delno plotį, ištiestų rankų ilgį, pėdos ilgį; sudėti pyrago tešlai skirtus ingredientus rieškučiomis, saujomis, žiupsniais ir žiupsneliais. Grupinės, kūrybinės užduoties metu mokiniai konstruos ilgio matavimui skirtą metrą ir balansines svarstykles. Spręs problemas, kai šiuolaikiniame gyvenime kartais tenka prisiminti senovinius matavimo metodus, kai po ranka nėra šiuolaikinių.


Lietuvių tremties istorijos literatūroje ir teatre (Nuotolinė paslauga)

Tai nuotolinė kultūrinio ugdymo pamoka, kurios metu jos autorė ir vedančioji, aktorė, režisierė ir rašytoja Birutė Mar pristato ir skaito ištraukas iš autentiškais tėvų prisiminimais paremtos istorinės pjesės teatrui “Ledo vaikai”, kurioje panaudoti ir vienos iškiliausių lietuvių tremties laikotarpį įamžinusių rašytojų D.Grinkevičiūtės knygos “Lietuviai prie Laptevų jūros”, taip pat E.Gudonytės knygos “Karta nuo Sibiro” motyvai. Skaitomos istorinės pjesės ištraukos, dramaturgės pasakojimas iliustruojamas filmuota medžiaga - autorės tėvų prisiminimų apie tremtį fragmentais, to laikmečio archyvinėmis nuotraukomis. (Pagal pjesę „Ledo vaikai“ pačios autorės ir režisierės Lietuvos nacionaliniame dramos teatre sukurtas spektaklis buvo nominuotas kaip geriausias Nacionalinės dramaturgijos pastatymas Lietuvoje 2016 metais - “Auksinio scenos kryžiaus“ apdovanojimai). Antrojoje pamokos dalyje vyks interaktyvus rašytojos ir režisierės pokalbis-diskusija su moksleiviais apie XX a. Lietuvos istoriją (nepriklausomybės laikotarpį iki 1940-jų bei sovietų okupaciją), nelengvą XXa. antros pusės Lietuvos kelią į laisvę, istorijos ryšį su šiandiena, akcentuojant svarbiausių žmogaus vertybių - Tėvynės meilės bei vidinės laisvės (kaip sąlygos išlikti sunkiausiose gyvenimo aplinkybėse) svarbą. Taip pat, bus diskutuojama apie istoriniais faktais kuriamos literatūros bei teatro aktualumą ir emocinį paveikumą, taip skatinant vaikų savarankišką mąstymą ir neabejingą požiūrį į istorinius įvykius.


Garsų terapijos edukacijos pagrindinis tikslas yra skatinti gilų atsipalaidavimą, harmonijos jausmą ir bendrą gerovę, siekiant pasiekti vidinę ramybę, sąmoningumą ir emocinį balansą.
Uždaviniai:
1. Padėti atsipalaiduoti ir mažinti stresą;
2. Padėti susidoroti su emociniais iššūkiais ir permainomis gyvenime.
3. Didinti sąmoningumą apie kūną ir psichiką.
4. Skatinti kūrybiškumą ir naujų idėjų generavimą.
5. Skatinti savirefleksiją.
Šie uždaviniai orientuoti į asmens gerovę, vidinį augimą ir pažinimą. Garsų terapija yra ne tik priemonė atsipalaiduoti, bet ir kelias į gilesnį savęs suvokimą bei harmoniją.
Kas yra garsas? Garsas yra vibracija ir ta vibracija paliečia kiekvieną mūsų fizinio kūno dalį. Todėl garsą galime girdėti ne tik ausimis, bet ir kiekviena kūno ląstele.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinio užsiėmimo tikslas – ugdant asmenines, kūrybiškumo, komunikavimo, pažinimo, žinių ir supratimo, gebėjimų ir vertybinių nuostatų kompetencijas, ugdyti pilietišką, sąmoningą ir laisvą asmenybę, gebančią vertinti svarbiausius Lietuvos istorijos momentus, reikšmingiausius įvykius. Atvykę į edukaciją sužinosite apie Lietuvos valstybės ir Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo dienų įvykius, taip pat susipažinsite su pagrindiniais valstybės simboliais – Vyčiu, vėliava ir tautiška giesme. Mokiniai išklausę pasakojimą dalyvaus diskusijoje „Laisvė tai...“. Naudodami trispalvės vėliavos spalvas mokiniai „išpins“ knygos skirtuką.


“Kūno ekspresija: išmok skaityti kitų mintis!”

Kelias kalbas mokate? Lietuvių, anglų, rusų, vokiečių, prancūzų....? Dvi, o gal visas penkias ar net daugiau? Kaip manote, kiek laiko užtrunka išmokti vieną kalbą? Mėnesį, du mėnesius, metus? O ar žinote, kad yra kalba, kuria galite bendrauti visame pasaulyje ir kurios nereikia mokytis metų metus? Kalba, kuri yra seniausia iš visų kalbų ir kurios gramatika yra suprantama visiems šio pasaulio žmonėms? Kūno kalba sudaro 55% informacijos, kurią mes perduodame vieni kitiems kūno signalais, gestais, mimika. Didžiausią dalį informacijos mes gauname stebėdami ir bendravimą analizuodami vizualiai. Kūno kalba nemeluoja. Jei yra nesutapimas tarp žodžių ir kūno signalų, žmonės paprastai pasitiki pastaraisiais. Edukacijos metu mokiniai lavins kūno ekspresijos ir neverbalinės komunikacijos gebėjimus. Sužinos ir praktiškai išbandys svarbiausius pirmojo įspūdžio, empatiško bendravimo, streso įveikos per kūno kalbą aspektus. Įgaus daugiau pasitikėjimo savimi, ugdys kūrybingumą ir kritinį mąstymą. Mokysis tolerancijos, lygybės ir pagarbos bendravime.


Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Ar norėtumėte išvysti bibliotekoje esančią storiausią, didžiausią, o gal interaktyvią knygą? Ar norėtumėte pasigalynėti proto mūšyje su draugais? O gal norėtumėte savo turimą knygą pažymėti jūsų sukurtu ekslibrisu? Jei taip, jūsų laukia edukacinė pamoka ,,Knygos paslaptys“. Ši edukacija yra skiriama 1-8 klasių mokiniams: 1-4 klasėms ir 5-8 klasėms. Priklausomai nuo mokinių amžiaus edukacijos metu mokiniai dalyvauja įvairaus sudėtingumo protmūšiuose, susipažįsta su įdomiausiomis bibliotekos knygomis, jaunesnieji mokiniai gamina nuotaikingus skirtukus su pasakų personažais, o vyresnieji mokiniai - kuria ekslibrisus ir juos paverčia ženkliukais/magnetukais.


Orientacinis pažinimo žaidimas DINGUSI KLAIPĖDA

Interaktyvi ekskursija, kurios lankomus objektus turėsite rasti patys, vedami mūsų virtualaus gido Braino. Lyg detektyvinę bylą narpliosite DINGUSIOS KLAIPĖDOS istoriją, kol ištyrinėsite pagrindinius esamus ir dingusius Klaipėdos objektus.  Aiškinsitės kur dingo Reformatų bažnyčia, ką mena varpas nusileidęs iš bažnyčios bokšto, ką Simonas Dachas aprašė savose eilėse arba kur dingo balandžio sparnai puošę seniausio pašto įėjimą? Žingsnis po žingsnio versite istorijos knygos puslapius, kol praeisite 2 km. ilgio maršrutą po Klaipėdos senamiestį. Įdomu? Susitikime ant Biržos tilto!

Pasidalinę į nedideles grupeles, į savo telefonus komandiškai gausite suktas užuominas, kurias išnarpliojus - rasite vietą, kurią jums gidas nori parodyti - gal tai bus tiltas, o gal paminklas, kartais tiesiog tuščias žemės plotelis, nors vos prieš kelis dešimtmečius buvo didingiausias Mėmelio statinys. Tik suradę tai ką reikia ir išklausę trumpą ir įdomią informaciją apie rastą "lobį" galėsite tęsti žaidimą, keliaudami prie sekančios užduoties, kol išspręsite DINGUSIOS KLAIPĖDOS detektyvą.
Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - nepaklaidinome dar nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.
Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet kviečiame į Klaipėdą!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Kas yra herbai? Kur ir kodėl jie buvo naudojami? Kokie asmenys ar institucijos juos turėdavo? Ką reiškė herbas senovėje ir ką - šiandien? Per edukacinį užsiėmimą dalyviai sužinos kaip herbai atsirado, kokios jų sudarymo taisyklės, ką reiškia heraldikoje naudojamos spalvos, kokios figūros naudojamos komponuojant herbą, ką jos simbolizuoja. Valdovų rūmų muziejaus ekspozicijose dalyviai ieškos herbinių ženklų, puošiančių gobelenus, monetas, koklius, taures. Įgytas žinias pritaikys gamindami savo herbą (5 ir 6 kl. mokiniai) ir kurdami apie jį pasakojimą (7 ir 8 klasių mokiniai).


VIEŠOJI ĮSTAIGA "AUKŠTAITIJOS SIAURASIS GELEŽINKELIS"

Edukatorius - palydovas pasitiks moksleivius Anykščių geležinkelio stotyje. Pasisveikinsime, pažaisime susipažinimo žaidimą. Palydovė dalyvius ves apžiūrėti Anykščių geležinkelio stotį, viktorinos pagalba bus pristatyta siauruko istorija. Nuvesime į šimtamečio siauruko stoties antrąjį aukštą, kuriame ilgus metus gyveno stoties viršininkas. Vaikai susipažins su stoties viršininko gyvenimo būdu. Supažindinsime su geležinkelio inžineriniais statiniais (vandens bokštu, kolonėle ir kt.), išsiaiškinsime jų paskirtį, darbuotojais: traukinio mašinistais, palydove, supažindinsime su antros klasės vagonu ir važiuosime per Šventosios tiltą grožėtis nuostabiu Anykščių kraštovaizdžiu. Keliaujant siauruku 6 skrybėlių metodo pagalba vaikus skatinsime įsitraukti į kultūros paveldo išsaugijimą bei plėtrą ir aptarsime, kam ir kodėl siaurukas turėtų gyvuoti ir kaip jį pritaikyti vaikams bei suaugusiems. Programos trukmė – 1 val.


Edukacinės programos metu mokiniai susipažins su keramikos amatu, jo raida pasaulyje nuo seniausių laikų iki šių dienų, suvoks ryšį tarp keramikos ir civilizacijos atsiradimo, pažins skirtingų kultūrų keramikos technikas, aiškinsis keramikos ištakas ir tolesnę jos raidą Lietuvoje, didelį dėmesį skiriant lietuvių liaudies keramikos paveldui. Užsiėmimo metu bus ugdomas suvokimas, kad keramika yra viena seniausių meno rūšių, turinti įvairias apipavidalino formas ir technikas. Antroje užsiėmimo dalyje mokiniai praktiškai išbandys šį amatą – gamins suvenyrus iš keramikos: pakabukus, medalius, puodelius, dekoruos juos lietuvių liaudies raštais. Pagamintus darbelius mokiniai išsineš su savimi.


Edukacinė programa "Lietuva NATO gretose"

Lietuva NATO gretose – tai žinių ir gebėjimų viktorina.  Čia ne tik sužinosi aibę dalykų apie Lietuvos kariuomenę, NATO aliansą, bet ir galėsi panaudoti snaiperinį ginklą, bendrauti neverbaliniu būdu ar tinkamai naudoti fonetinę ir Morzės abėcėlę, surinkti ar išardyti NATO standarto ginklus bei atlikti daug kitų kariškų veiklų. Visa tai – Lietuvos karių duona, kurios paragauti teks visiems dalyviams. Juk kariai pasiryžę ne tik ginti Lietuvą, bet ir kitas NATO nares, kurių partneriais esame jau 15 metų.


Ko gero vienintelis gyvūnas šioje planetoje,  kuris yra taip plačiai paplitęs ir taip plačiai gali būti naudojamas- tai yra avis. Tai ir gyva žoliapjovė sodyboje, maisto šaltinis, o jau avies vilna tai yra ekologiškas bei atsinaujinantis žaliavos šaltinis kuris yra panaudojamas labai plačiai. Iš jos gaminami  siūlai mezgimui, audimui, techniniai veltiniai bei audiniai. Taip pat nuo seno  pastebėtos vilnos velimosi savybes. Veliama gali būti viskas: apavas, apranga, rankinės, kepurės, aksesuarai. Taip pat veltinis yra naudojamas ir interjere. Gaminami paveikslai, kilimai. Vilna netgi yra naudojama statybose-dedama tarp rąstų, statomi net patys namai -jurtos. Įterpus vilną į žemę, ji panaudojama kaip trąša augalams. Iš avies kailių siuvami kailiniai, kepures. O ar žinojote, kad avys yra tikrai ne vienintelis gyvūnas žemėje nuo kurio yra kerpama vilna? Ar kada matėte gyvai kaip yra kerpama avis? O gal smalsu būtų tai išmėginti patiems? Norite pamatyti kaip nukirpta vilna yra perdirbama? Norėtumėte patys išmėginti senovinį autentišką vilnos karštuvą? O gal norėtumėte patys pasigaminti autentišką suvenyrą iš vilnos?  Norite  pasisemti gerų emocijų bei turiningai praleisti laiką tarp alpakų ir kitų vilną auginančių gyvūnų?
Visą tai ir dar kai ką daugiau pamatysite ir patirsite atvykę į edukacinę programą “Vilnos Kelias“. Edukacijos metu dalinamės su Jumis  žiniomis bei sukaupta patirtimi apie vilnos apdirbimo amatą. Susipažinsime su vilna ir iš jos patys savo rankomis pasigaminsite mielą suvenyrą. Pamatysite bei išmėginsite Lietuvoje pagamintas senovines vilnos karšimo stakles, kitus naudojamus vilnos apdirbimo įrenginius.  Mūsų ūkyje pamatysite vilną auginančius gyvūnus (avis, alpakas, triušius ir pan.) bei kartu išmėginsime visus vilnos perdirbimo etapus nuo avies kailio kirpimo iki kol gaunamas išbaigtas gaminys. Atvykite pas mus, smagiai ir naudingai praleisime laiką!


Edukacinis užsiėmimas „PAŽINKIME NEREGIMĄ PASAULĮ“ skirtas suartinti skirtingus vaikus bei ugdyti gebėjimą suprasti ką jaučia kitas žmogus, o susitikimas su neregiu padės pažinti kitaip pasaulį matančius žmones. Vaikai susipažins su unikaliomis knygomis, kurios skaitomos skirtingais pojūčiais: rega, lytėjimu, klausa ir net uosle. Pasitelkdami skirtingus pojūčius jie atliks interaktyvias užduotis, susipažins su Brailio raštu ir ir mėgins suvokti iškiliąsias iliustracijas taip, kaip tai daro neregiai. O pažintis su neregiu suteiks bendravimo patirties ir paliks nepamirštamą įspūdį. Ugdomas vaiko sąmoningumas, tolerancija ir gebėjimas priimti skirtingus – „kitokius“ žmones. Užsiėmime dalyvavo daugiau nei 5000 vaikų. Atliktas tyrimas parodė, kad po šio užsiėmimo vaikams sužadinamas empatiškumo, atjautos jausmas ir noras padėti kitiems bei prisidėti prie gerų darbų. Padėkime vaikams pažinti akimis nematomą pasaulio grožį! Užsiėmimą vedą du skaitovai: regintys ir neregys. Eglė Jokužytė (VšĮ „Verslas ar menas“ vadovė, knygų leidėja, rašytoja). Knygos “Marsiečio abėcėlė” autorė. Ilgametė neformaliojo vaikų švietimo patirtis. Įgyvendina socialinius projektus su reginčiais ir neregiais. Jos leidžiamos knygos reginčiųjų ir Brailio raštu turi socialinį edukacinį poveikį vaikams bei įvertintos nacionaliniu ir tarptautiniu mastu. Edukacinės programos iniciatorė: • 2016 m. Nacionalinės lygybės ir įvairovės „Metų proveržio“ apdovanojimas už regos negalią turinčių ir matančių žmonių suartinimą jaučiant knygas • 2019 m. „Geriausias vaiko draugas“, NVO ir kt.;


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo pradžioje edukatorius pristato Ebru meną – tapymą ant vandens, papasakoja apie jo ištakas, piešimo principus. Tapyba ant vandens yra atliekama tam skirtoje vonelėje – inde. Ebru teptuku ant sutirštinto vandens, naudojant ebru gamtinius dažus, ištaškomas norimų spalvų fonas, kuris išeina panašus į marmuro raštą. Specialiomis lazdelėmis ir šukomis formuojami įvairiausi raštai ir ornamentai, o gautas piešinys nuo vandens perkeliamas ant ebru popieriaus ar kitų natūralių gaminių. Tapyba ant vandens ramina mintis, išlaisvina jausmus, skatina kūrybiškumą, gerina emocinę ir fizinę sveikatą, veikia atpalaiduojančiai. Piešimas ant vandens lavina susitelkimą ir ugdo pasitikėjimą savimi. Ebru meno techniką lengvai įvaldo dauguma įvairaus amžiaus žmonių (patartina nuo 3 metų), o greitai gaunamas rezultatas ir teigiamas tapybos ant vandens poveikis džiugina dažno širdį.


Orientacinis žaidimas „Pažink senąjį Šilutės dvarą“

Šiuolaikinėje visuomenėje dvarai palaipsniui tampa ne tik kraštovaizdį formuojančiais monumentais, bet ir istorinės atminties atspindžiais, regioninio identiteto formuotojais. Todėl pažintis su kultūros paveldu turi prasidėti kuo anksčiau, t.y. mokykloje, taip ugdant pilietiškas, savo šaknis žinančias ir vertinančias asmenybes. Atsižvelgdami į tai, Šilutės Hugo Šojaus muziejuje parengėme edukacinę pamoką: „Orientacinis žaidimas: pažink senojo Šilutės dvaro istoriją“. Ši edukacija atliepia prioritetines 2023 m. valstybės minimas svarbias datas ir sukaktis - Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-asias metines, kadangi šios pamokos metu dalyviai susipažins su Šilutės dvaro istorija, tačiau tai nebus fragmentiškas teorijos dėstymas, bet aktyvus istorinių faktų pažinimas, atliekant įvairių formų užduotis komandose. Numatyti du edukacinio užsiėmimo variantai: esant geram orui žaidimas vyks lauke, dvaro komplekso teritorijoje, esant prastoms oro sąlygoms – muziejaus ekspozicijose, kurios veikia centriniuose dvaro rūmuose. Šios edukacijos dalyviai bus suskirstyti į komandas. Užsiėmimo pradžioje kiekvienai komandai bus įteiktas žaidimo planas (žemėlapis), juo vadovaudamiesi dalyviai turės surasti punktus, kuriuose turės atlikti užduotis. Kiekvienas užduočių atlikimo punktas žymės istorinį faktą, susijusį su dvaro raida (išlikusių pastatų paskirtį senovėje, kokia ūkinė ir kultūrinė veikla buvo vykdoma dvare, atkreips dėmesį į dvarą supančią aplinką, sužinos, kuo svarbi Hugo Šojaus asmenybė ir kokiu pavyzdžiu ji gali būti jaunajai kartai, susipažins su krašto specifika (tarme, lokacijos ypatybėmis ir kt.)). Užsiėmimo dalyviai žaidimo metu atliks įvairių formų užduotis: matematines, logines (dėlios dėliones, spręs kryžiažodžius, kalbines) ir kt. Kuomet dalyviai atliks visas užduotis ir susipažins su dvaro istoriją jų lauks kūrybinė užduotis – dvaro maketo – magneto gamyba. Šios edukacijos metu dalyviai ne tik įgis naujas, bet ir pritaikys jau turimas dalykines žinias.


Edukacinė programa „Tautodailės rekordai“ (1 - 4 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas klausimais: „Kodėl siekiama rekordų?“, „Kodėl 2009 m. ir 2018 m. užfiksuota daugiausia Tautodailės rekordų?“ Demonstruojamas video siužetas / pasakojimas „Artūro Narkevičiaus Tautodailės rekordai“, kuriame sertifikuotų tautinio paveldo produktų tradicinis amatininkas, dvylikos Lietuvos tautodailės rekordų autorius pristato realizuotas kūrybines idėjas ir rekordinius pasiekimus. Mokiniai supažindinami ir su kitų Lietuvos regionų tautodailininkais, sertifikuotais amatininkais bei jų pasiektais rekordais: Adolfo Teresiaus, Edmundo Gaubo, Arvydo Baranausko, Odetos Bražėniėnės, Virgilijaus Vaičiūno, Augenijos Ruželienės, Vlado Kuzino ir kt. Demonstruojama skaidrių prezentacija, pristatomi 4 video siužetai/pasakojimai. Užsiėmimo dalyviai vertina tautodailininkų kūrinius pasiekimus, generuoja asmeninių rekordų idėjas, svarsto, kokie jų pasiekimai, įdėjus maksimalias pastangas, galėtų tapti rekordais.


Dabartinis sparčiai modernėjantis ir kompiuterizuotas pasaulis tolsta nuo gamtos ir realios aplinkos, kurioje gyvename. Šiandien daugelis vaikų, net ir kaime, nebepažįsta ne tik naminių gyvūnų, auginamų natūraliai, bet ir nebepastebi jų aplinkoje gyvenančių dažniausiai matomų gyvūnų - paukščių, nes šiandien paprasčiau juos ,,atrasti" plačiajame internete.
Programos dalyvių laukia smagi pažintinė-kūrybinė kelionė po paukščių pasaulį. Programos metu naudojami metodai, kurie padėtų dalyviams patiems pasijusti gamtininkais. Edukacinė programa vyksta kūrybinėse dirbtuvėse, kuriose gausu įvairiaspalvių skirtingų dydžių ir formų įdomių, neįprastų paukščių. Programos pradžioje dalyvius pasitinka įvairūs skirtingų paukščių balsai. Taip sukuriama temą atitinkanti kūrybinė aplinka, skatinanti mokinius generuoti idėjas, kelti klausimus, lavinti vaizduotę, kaupti informaciją, žinias ir jas kūrybiškai panaudoti. Įvadinėje edukacijos dalyje programos vadovas įtraukia vaikus į pokalbį, diskusiją apie jų aplinkoje gyvenančius  paukščius, stengdamas išsiaiškinti, kokius paukščius vaikai dažniausiai mato, pažįsta, kokius paukščius pastebėjo atvykę į pamario kraštą. Keliami klausimai: ,,Ar ilgauodegė zylė tikrai turi ilgą uodegą?, ,,Ar gali būti mėlynoji zylė? O  juodoji?", ,,Ar yra paukštis - liepsnelė? Edukatorius ragina vaikus pabūti gamtininkais-tyrėjais ir patiems surasti informaciją apie pamario paukščius, pasinaudojant mobiliaisiais telefonais. Atliekant kai kurias užduotis, mokiniai skirstomi grupėmis, kad galėtų aptarti, prieiti vieningos išvados, priimti sprendimą ir pateikti tinkamą atsakymą. Užduotis stengiamasi pateikti kūrybiškai, žaismingai, pvz., paukščių pamėgdžiojimų tekstų korteles ,,paukščių ansamblio vadovas" nusiima nuo paukščio sparno ar nusikabina nuo paukščio snapo, o paukštelių ruošinius kūrybinei užduočiai nusikabina nuo ,,medžio". Programos dalyviai išsineša naujų žinių bagažą, gerų emocijų ir pačių dekoruotus  medinius pakabinamus pamario paukštelius.


Lietuvių kalboje žodis „groti“ turi ir žaidimo, ir laimės mėginimo reikšmes. Norėdamas groti, žmogus kūrė muzikos instrumentus iš paprasčiausio šiaudo, plunksnos, kelmo ar lentos. Garsais norėjo ne tik pamėgdžioti gamtą, bet ir perduoti žinią, susisiekti su anapusiniu protėvių pasauliu, išreikšti liūdesį, džiaugsmą, linksmintis ir kitus palinksminti. Edukacinėje programoje susipažinsime su lietuvių liaudies instrumentais, patirsime, kaip gimsta garsas. Kursime, žaisime, improvizuosime.