Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija "Barokinis Antakalnis -Sapiegų rūmai ir parkas"

Sapiegų rūmai ir parkas Antakalnyje yra vienintelis Lietuvoje išlikęs barokinis rūmų ir parko ansamblis. Jį statė Kazimieras Jonas Sapiega, svajojęs tapti karaliumi... Antakalnyje pastatyti rūmai turėjo skelbti Sapiegų giminės galią ir šlovę, tačiau ne visoms svajonėms buvo lemta išsipildyti... Kultūrinės edukacinės programos -ekskursijos metu eidami senaisiais parko takais, pamatysite seniausią liepą Vilniuje, parko vartus ir sodininko namelį, įsivaizduosite, kaip galėjo šis ansamblis atrodyti klestėjimo laikais. Apžiūrėsite rekonstruojamus rūmus, išlikusias sienų tapybos ir lipdinių detales, sukurtas italų meistrų. Lankysitės ansambliui priklausančiame buv. Trinitorių vienuolyne ir Išganytojo bažnyčioje, susipažinsite su čia esančiais meno paminklais. Tyrinėsite detales, iš kurių šiais laikais galime pajusti buvusios epochos dvasią. Programos metu mokiniai turės galimybę plačiau susipažinti su baroko epochos žmonių pasaulėjauta, gyvenimo būdu, mąstymu ir pasiekimais. Išmoks vertinti kultūros palikimą. Pasitelkiant vizualinę medžiagą (nuotraukas, žemėlapius, atvirukus), edukacinius ir teminius žaidimus, gyvai tyrinėsite sodo aplinką ir atrasite jame įvykusius landšafto ir architektūros pokyčius. Mokiniams suteikiama galimybė tyrinėti ir interpretuoti, matyti detales, vertinti ir saugoti gamtos, kultūros ir architektūros paveldą.


ANDERSENO SAPNAS (Alavinis kareivėlis) (Nuotolinė paslauga)

“Anderseno sapnas“. Tai legendinio Danų pasakų kūrėjo H. K. Anderseno istorija apie dvidešimt penkis alavinius kareivėlius, kuriuos nulipdė iš alavinio šaukšto. Alavo užteko tik dvidešimt keturiems tvirtiems kareiviams, paskutinysis iš jų turėjo tik vieną koją, tačiau tai jam nesutrukdė būti ne mažiau narsesniu, kitokiu nei jo ginklo broliai. Istorija apie kareivėlį - kupiną tikėjimo savimi, drąsos bei ryžto. Apie tai, kaip įsimylėjęs įstabaus grožio, į save panašią, ant vienos kojos šokančią baleriną, jie kartu ištveria daugybę negandų ir kliūčių. H. K. Andersenas, vertinęs gyvenimą vaiko, poeto, filosofo žvilgsniu, kūrė pasakas, kuriose atsispindi daugybė vaiko psichologijos dėsningumų. Jo kūryboje daiktai, gyvūnai, augalai yra sužmoginti, o už jų visai nevaikiškų ydų slypi gyvenimo ir žmonių santykių esmė, gailestingumas ir liūdesys dėl gyvenimo netobulumo. Spektaklio „Anderseno sapnas“ režisierė Oksana Dmitrijeva – žymi Ukrainos kultūros veikėja, Charkovo miesto Valstybinio akademinio lėlių teatro vyriausia režisierė, docentė, kuri pastatė 45 spektaklius. Spektaklio „Anderseno sapnas“ dailininkė Natalija Denisova – Charkovo miesto Valstybinio akademinio lėlių teatro vyriausia dailininkė, dėstytoja, puikiai žinoma ne tik Ukrainoje, bet ir už jos ribų. Spektaklis skatins mokinių kritinį mąstymas, ugdys kūrybiškumą, dvasingumą. Skatins iš naujo pažinti ir įvertinti meilės jausmo prasmę.


Edukacijos su šviežiomis gėlėmis, puokščių rišimo, vainiku pynimo

Floristinės edukacijos metu ne tik galima sužinoti kokia kūrybos esmė bei išliekamoji vertė, bet ir per terapija susipažinti su savo kūrybos ypatumais, gebėjimu atlikti užduotis ir išmokti kaip tai pritaikyti tolimesniame gyvenime.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Proceso drama - interaktyvi veikla grupėse, kuomet kurdami dalyviai įsisavina informaciją. Bendrai kurdami situacijas, veikdami savo sukurtose istorijose išgyvens personažų emocijas ir jausmus. Lavins viešo kalbėjimo įgūdžius. Įsisavins žinias veikdami praktiškai (būdami procese).Visa informacija yra gauta ir surinkta bendradarbiaujant su Lietuvos Caritas, Nacionaline asociacija prieš prekybą žmonėmis ir Šventosios Mortos Grupe.


Lietuvos fotomenininkų sąjungos Kauno skyrius

Plati ir įvairiapusiška Kauno fotografijos galerijos parodų programa suteikia galimybę susipažinti tiek su Lietuvos, tiek su užsienio autorių kūryba. Apsilankymas galerijoje prisidės prie fotografijos, kaip svarbaus Lietuvos ir pasaulio kultūros dėmens suvokimo įtvirtinimo. Užsiėmimą papildantis momentinės fotografijos proceso analizavimas ir eksperimentai su juo leidžia gyvai pamatyti fotografinių procesų veikimo principus, raidą ir galimybes. Šis užsiėmimas neapsiribos tik ekspozicijos pristatymu – mokiniai bus plačiau supažindinami su momentinės fotografijos istorija. Momentinė fotografija (instant photography) ir jos estetika padarė didžiulę įtaką vizualiajai istorijai ir šiandienos vizualinei kultūrai – „Instagram“ estetikai, skaitmeninės fotografijos filtrams ir pan. Moksleiviai bus supažindinami su momentinės fotografijos pagrindais ir veikimo principu, o vėliau galės išbandyti eksperimentus su šia technika. Bus siekiama skatinti dialogą su edukacijos dalyviais, taip juos įtraukiant ir sukuriant priežastį įsigilinti į parodos vaizdus, idėją ir momentinės fotografijos veikimo principus. Fotografija yra medija, kuria gali būti pasakojamos įvairiausios vaizdinės istorijos todėl priklausomai nuo parodos turinio, įgautos žinios gali liesti ne tik fotografiją, bet ir kitas temas.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Saulės sušildyti, rankų nuglostyti (šiaudelių pynimas ir rišimas)

Edukacijos metu dalyviai bus supažindinami su žemaitiškojo regiono etnokultūriniu palikimu. Edukacinė programa orientuota ne tik kaip informacijos sklaida, supažindinanti su pynimo iš šiaudelių tradicija ir jų panaudojimo papročiais, bet ir išmokanti paruošti šiaudus vėrimui ir rišimui. Renginio metu supažindinama kada šiaudus nupjauti, kaip išdžiovinti, sulyginti. Praktinio užsiėmimo metu moksleiviai išmoks pasigaminti paprastesnius ir sudėtingesnius šiaudinius suvenyrus. Mažiausieji (1-4 kl. ) užsiėmimo dalyviai išmoks surišti šiaudinę gėlytę, angelėlį, ežiuką, vyresni (5-8 kl.) bus pamokomi sudėtingesnių darbelių - pinti saulutę, paukštelį, suverti reketuką. Tikimasi, kad šių edukacinių užsiėmimų metu įgyti įgūdžiai ir žinios ne vienam mokiniui taps laisvalaikio užimtumo įdomia veikla, kuriant renginio scenografiją, puošiant klasę Kalėdoms, ruošiantis Velykoms ar klaidžiojant po laukus ir renkant šiaudus. Ši veikla prisidės prie etninės kultūros paveldo išsaugojimo bei gyvosios tradicijos tęstinumo.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Pasislėpusios miesto detalės“ Vilnius saugo daug pasislėpusių, dažnai nepastebimų detalių, pasakojančių ilgaamžę miesto istoriją. Programos metu atrasime architektūros ir dekoro elementus, paminklines lenteles, giminių herbus ir namų pastatymo datas, įmantrias skulptūras, arklių tempiamo tramvajaus bėgių liekanas, prieškarį menantį reklaminį stulpą. Edukacinės programos tikslas ugdyti pastabumą ir gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką, atrasti dažnai nepastebimas miesto detales, puošybos elementus, „antram“ gyvenimui pritaikytus objektus ir jų fragmentus. Mokinius siekiama įtraukti į gyvą miesto tyrinėjimą, skatinti susieti dabarties sąsajas su praeitimi, plėsti intelektines mokinio galias, ugdyti aktyvų, kūrybingą, atsakingą ir paveldą saugantį pilietį. Supažindinti su istorinius įvykius žyminčiomis vietomis, architektūros ir kultūros vertybėmis, meniniais elementais, istoriniais reliktais, jų išsaugojimu galimybėmis ir pritaikymu dabartyje. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, istorinis pasakojimas papildomas vizualine medžiaga. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Tėvynės DNR.  Pilietinis edukacinis koncertas su Aiste ir Roku

Dainų autoriai ir atlikėjai Aistė Smilgevičiūtė ir Rokas Razdevičius kviečia į edukacinį koncertą – pokalbį Lietuvos laisvės kovų tema.
Aistė ir Rokas gyvai pritardami gitara atliks dainas iš Lietuvos partizanams skirto albumo „Broliai“,  taip pat pakvies moksleivius dainuoti kartu, patirti bendro dainavimo jėgą. Muzikuojantys moksleiviai (grojantys gitara, fortepijonu ar kitu instrumentu, dainuojantys solo ir chore ar pan.) bus kviečiami iš anksto pasiruošti ir kartu atlikti dainų.  Pagrindinis koncerto - edukacijos tikslas - stiprinti mokinių pilietiškumą, tvirtinti tapatybės suvokimą, neformaliu būdu pagilinti jų istorines žinias, paskatinti apgalvoti savo asmeninį santykį su šiuo Lietuvos tarpsniu. Šis koncertas itin aktualus švenčiant valstybės Nepriklausomybės sukaktis, ar pagal programą nagrinėjant laisvės kovų temas. Atlikėjai taip pat papasakos apie patį dainos kūrimo procesą, įkvėpimo šaltinius, pakvies susidomėjusius sukurti dainą ir ją prieinamomis priemonėmis įrašyti.
Tikimės, kad mokiniai bus paskatinti giliau domėtis tautos istorija, suvokti, kad jos praeitis gali būti įkvėpimo šaltiniu šiandien, bus sužadintas jų kūrybiškumas ir sukurs dainą patys.
Atlikėja Aistė Smilgevičiūtė ir kompozitorius Rokas Radzevičius – bene ilgiausiai gyvuojančios Lietuvos roko grupės „Skylė“ vedliai, daugybės muzikinių albumų ir programų autoriai, didžiulę koncertinę patirtį turintys atlikėjai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė ekskursija „Viduramžių Kauno pirklio istorijos“

Kokia yra Kauno miesto įsikūrimo istorija? Ar žinot, kad Kaunas – vienintelis Hanza miestas Lietuvoje, o viduramžiais čia virė prekyba ir plušo amatininkai? Kokios prekės buvo parduodamos? Kuo pasižymi gotikos architektūros stilius? Kokie likę šio stiliaus pastatai Kaune? Ar yra Kaune valdovų rūmai? Atsakymus į šiuos ir kitus klausimus išgirsite ekskursijos „Viduramžių Kauno pirklio istorijos“ metu. Pagrindinis edukacinės ekskursijos tikslas – interaktyviais metodais supažindinti moksleivius su Kauno istorija viduramžiais. Edukacinės ekskursijos uždaviniai: pateikti įdomių faktų apie Kauno miesto susikūrimą; sudominti mokinius gotikinės architektūros elementais; perteikti viduramžių Kauno miestiečių kasdieninio gyvenimo ypatumus; pasitelkiant mokinių pastabumą, įtraukti juos į miesto ir istorijos tyrinėjimą bei ieškoti teisingų atsakymų į pateikiamus klausimus. Ekskursijose naudojami metodai: gyvas pasakojimas istorinėje aplinkoje (Kauno senamiestyje), papildomas temine vizualine medžiaga (architektūros pavyzdžiai, archyvinės nuotraukos), garsiniais elementais (išgirstama viduramžiais grota muzika) ir interaktyviomis užduotimis, klausimų atsakymų žaidimais, žemėlapio pažinimu. Siekiama, jog po ekskursijos mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie Kauno miesto įsikūrimą ir jo istoriją viduramžiais, gebėtų atpažinti įvairius istorijos ir kultūros elementus, suvoktų išlikusias vertybes, būtų motyvuoti toliau tyrinėti tiek Kauno, tiek savo gyvenamosios vietovės aplinką.


Kiek pavadinimų turi smuikas? Iš ko pagaminti instrumentai? Kokiais instrumentais galima išmatuoti autobusą? Kaip skamba styginiai, pučiamieji, mušamieji instrumentai? Edukacinio užsiėmimo metu ne tik susipažinsite su instrumentų rūšimis, istorija, ypatumais, bet ir turėsite unikalią galimybę patys jais pagroti. Po užsiėmimo mokiniai mokės atpažinti instrumentus ir juos klasifikuoti (styginiai, pučiamieji ir t.t.), įgis muzikos istorijos žinių, išmoks keletą naujų sąvokas, susijusių su simfoniniu orkestru, susipažins su grojimo instrumentais pagrindais ir patys pamėgins groti (mokantys groti mokiniai pademonstruos instrumento skambesį ir galimybes). Priemonės: muzikos instrumentai, muzikos įrašai. Užsiėmimo pradžioje edukatorė trumpai papasakoja apie simfoninį orkestrą, jo sudedamąsias dalis, pristato pagrindines sąvokas (simfoninis orkestras, dirigentas, partija, partitūra, batuta), taip pat supažindina su instrumentų grupėmis. Moksleivius supažindinant su klasikiniais instrumentais ir jų paskirtimi simfoniniame orkestre, per muzikinio akiračio plėtimą keliamas užsiėmimo dalyvių kultūrinis sąmoningumas. Vėliau edukatorė pristato po keletą instrumentų iš kiekvienos grupės (atsiradimo istorija, raida), parodo, kaip jie surenkami, laikomi, kaip jais grojama, kiekvienas mokinys gali pabandyti jais groti. Taip mokomasi pažinti ir įvertinti jų skambesį, palyginti tos pačios grupės instrumentus (pvz. trimitą ir tromboną) ir aptarti jų panašumus ir skirtumus – lavinami analitiniai mokinių gebėjimai. Užsiėmimą galima pritaikyti vaikams su judėjimo negalia - grupė iki 5 asmenų, neįskaitant lydinčių asmenų. Taip pat užsiėmimas gali būti pritaikytas vaikams su proto negalia, raidos sutrikimais, regos negalia. Esant poreikiui pravesti užsiėmimą vaikams su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti užsakymo formoje.


Pažink pasaulio instrumentus. Instrumentai, įtraukti į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą (5-8 kl.)

Muzikos instrumentai gali būti kartais kaip žmonės: gali augti, populiarėti arba išnykti. Kad ypatingą kultūrinę muziką ir instrumentus puoselėtume ir saugotume, jie yra įtraukiami į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą. Saulius Petreikis, populiarus Lietuvos multiinstrumentininkas, yra sukaupęs senovinių instrumentų kolekciją, išmano skirtingas muzikavimo tradicijas ir net dainavimo technikų ypatybes. Norima mokiniams pristatyti šią muzikinę kultūrinę programą, kad primintų tiek mokiniams, tiek mokytojams, kokie instrumentai yra nykstančios rūšies, kodėl gali išnykti ir kaip juos galime išsaugoti.


“Surask savo džiazą” – tai nuotolinis tradicinio džiazo muzikos koncertas, tiesiogiai transliuojamas  iš muzikanto studijos, taip pat papildytas edukacinėmis veiklomis bei multiinstrumentalisto Remio Rančio pasidalinimu patirtimi apie savo kūrybinį kelią. Mokiniai bus supažindinami su džiazo muzikoje populiariais instrumentais: soprano saksofonu, alto saksofonu, baritoniniu saksofonu, pianinu, fleita, melodionu, gitalele bei perkusija. Trumpai pristatoma šių instrumentų kilmė bei išskirtinės jų savybės bei pritaikymas džiazo stiliaus muzikoje. Koncerto repertuare skamba ir originalios R. Rančio kompozicijos, ir laiko patikrinti klasikinio džiazo muzikos kūriniai, kuriuos grojo garsiausi JAV bei Lietuvos tarpukario orkestrai. Taip pat edukacijos metu pristatomi garsūs JAV džiazo kūriniai, kuriuos Lietuvos muzikantai savitai interpretuodavo ir atlikdavo lietuvių kalba. Edukacijos tikslas – supažindinti mokinius su džiazo muzikos kilme, raiškos būdais, muzikos instrumentais ir taip pat jiems suteikti galimybę išbandyti įvairias ritmines kompozicijas, improvizuoti, siekiant  lavinti ritmo pojūtį, koordinaciją bei pasitikėjimą savimi.

Edukacijos esminė žinutė, kad kūrybingai panaudojus net ir labai paprastą muzikos instrumentą, galima sukurti ne kasdienines patirtis ir tapti laisvesniais, improvizuoti gebančiais individais.

Remis Rančys – Lietuvos ir tarptautinėje muzikos scenoje puikiai žinomas muzikantas,  multiinstrumentalistas, džiazo kūrėjas bei edukatorius. Jis taip pat užsiima edukacine veikla – per daugiau nei penkerius metus Lietuvoje bei užsienyje R. Rančys surengė apie 200 muzikos edukacinių užsiėmimų vaikams ir suaugusiesiems.


Kūrybinės gaminio-žaidimo dirbtuvės, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Kryžiukai-nuliukai". Jo metu pristatomas žaidimas, jo taisyklės ir suteikiama galimybė patiems išbandyti praktiškai, t. y. kiekvienam susikurti savo žaidimą. Pamokoje piešiama, liejami dažai, dekoruojamas medžiaginis maišelis, piešiame žaidimo lenta, sukuriamos medinės savito dizaino "figūrėlės". Gal Jūsų kryžiukai, nuliukai taps augalu ar gyvūnu, ženklu, o gal dar kuo? Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą kelioninį žaidimą, kuris džiugins ne vienerius metus, bus lengvai transportuojamas, detalės nepasimes. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Neturint dizaino ar tapybos pagrindų, galima sukurti labai gražų žaidimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Draugiški pojūčiams. Jūrų pasaulis“

Ką vaikai supras? Edukacijos dalyviai supras, kad jūra yra didelė ir galinga, kad ji gal būti rami, audringa, spalvota, kaip ir mūsų emocijos, vidinė savijauta.
Ką veiks? Edukacinio užsiėmimo metu visų pirma dalyviai išsiaiškins, ką žino apie jūrą. Pasidaliję savo žiniomis ir įspūdžiais leisis į jūros pasaulio pažinimo kelionę. Dalyviai bus nuvesti į ekspozicijos erdvę, kurioje rodomas relaksacinis ir pažintinis edukacinis video siužetas apie jūrą, kaip galingą gamtos reiškinį, stichiją, kuris atskleis jūrų įvairovę vandens spalvų, bangų, pakrančių ir jos gyventojų, vandens gylio, atžvilgiu ir didins suvokimą apie pačią jūrą. Edukacinio vaizdo siužeto stebėjimą papildys vaizdingas edukatiaus pasakojimas, įgarsinimas. Vaizdo siužete esantys bangų garsai padės asmenis su psichine negalia atsipalaiduoti. Pojūčius pastiprins natūralūs garsai ir jūrinės tematikos kvapai – pušų ir kopų lengvi aromatai. Edukacinio siužeto stebėjimo metu edukatoriaus pakomentuoja rodomus vaizdus, padeda suvokti, stebimus vaizdus.
Po edukacinio siužeto edukacijos dalyviai grįš į edukacinę klasę lavinti savo vaizduotės ir pritaikyti įgytas žinias. Dalyviai turės sukurti savo jūrą buteliuke individualiai, arba dirbti grupėse. Ši užduotis lyg sensorinis menas, kurio metu dalyviai ugdosi kūrybiškumo saviraišką ir eksperimentuoja.

Refleksijos metu dalyviai raginami  imituoti vaizdo siužete matytas jūros bangas: rami, banguota ir audringa jūra. Per susikurtą priemonę dalyviai išreikš, kaip jie jaučiasi, kai pyksta, kai yra ramūs, kai yra laimingi.  Jūros vaizdų stebėjimas ir meditacinės dėmesingumo užduotys, tikėtina, kad dalyviams padės mažinti streso lygį, palengvins nerimą, depresiją, pagerins protinį susikaupimą, paskatins kūrybiškumą. Edukacijos dalyviai per patyrimą ir pojūčius padidins supratimą, kad jūrų pasaulis yra didelis ir įvairus pakrančių, spalvų, bangų, gyvūnų atžvilgiu, kuri kartais gali atspindėti mus pačius.


Stebūklų laboratorija - tai tikras atradimų džiaugsmas vaikams. Edukacijos metu vaikai eksperimentų pagalba kurs ir atras įvairius neatrastus dalykus. Biochemija - tai ateities mokslų sritis, su kuria vaikai privalo susipažinti kuo anksčiau. Mūsų edukacija leis vaikams susipažinti su šia sritimi ir patirti atradimų džiaugsmą. Kartu su vaikais, įvairių cheminių (visiškai nepavojingų naudojimui vaikams) medžiagų pagalba kursime netikrą sniegą. Sužinosime iš kur jis atsiranda, susipažinsime su įvairiais cheminiais junginiais ir jų savybėmis. Taip pat sauso ledo pagalba kursime debesis. Vaikams idėjus į indelius su sauso ledo gabaleliais specialias muilo juosteles, sausas ledas plesis ir augs, virs į didžiulius debesis, kuriuos vaikai galės paliesti rankomis, o smarkiau masę suspaudus, vaikų rankuose debesys virs dūmais ir išnyks ore. Tai galimybė vaikams pasijusti tikrais biochemikais, kūrėjais, prisiliesti prie stebūklo ir jį sukurti. Trečioji edukacijos dalis - augantis stebūklas. Vaikai gaus popieriaus ant kurio bus įvairios figūros. Iškirpus, vaikai jas talpins į nedidelius indelius į kuriuos iš kolbelių pilsime tam tikrus (saugius naudoti) cheminius junginius ir stebėsime kaip po truputi vyksta stebūklas. 24 valandų bėgyje vaikai galės stebėti ne tik kaip keičiasi figūros spalvos, tačiau ir kaip priklausomai nuo pasirinktos figūros (žmogaus galva, eglė, namas)palaipsniui užauga žmogui plaukai, namo stogas pasidengia sniegu ar eglutės pasidengia šerkšna. Vaikai galės šį procesą stebėti klasėje kartu su klasės draugais arba parsinešti namo ir savo kūrybiniais atradimais pasidalinti su šeima. Leiskime vaikams pasijusti išradėjais!


Edukacija, skirta poetei Juditai Vaičiūnaitei ir jos kūrybai, kviečianti giliau ir plačiau pažinti poetės pasaulį, kūrybą ir ją įkvėpusias Vilniaus vietas bei istorines Lietuvos asmenybes. Moksleiviai susipažins su poetės biografija, šeimos nariais, kūrybos raida ir plėtra. J. Vaičiūnaitės kūrybos pažinimui bus pasitelktas jos eilių skaitymas prie būtent tų objektų, kurie minimi eilėse. Eilėraščiai skambės prie senamiesčio sienų, Vilniaus universiteto ansamblio, prie barokinių Vilniaus bažnyčių, skvereliuose ir parkeliuose, kuriuose prieš kelias dešimtis metų buvo galima sutikti ir pačią poetę.
Edukacija skirta 11-12 klasės moksleiviams, jos trukmė apie 2 val. Vieta: Vilniaus senamiesčio viešos erdvės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Jums patinka puoštis? O ar žinote, kad kai kurie papuošalai turi ne tik estetinę paskirtį, bet ir apsauginę? Nuo seno žmonės tikėjo, kad esama daiktų, nešančių sėkmę – amuletų. Seniau jie buvo gaminami iš gintaro, molio ar kaulo ir puošiami įvairiais simboliais ir ornamentais. Kiekvienas simbolis turėjo savo reikšmę – vieni reiškė saulę, kiti – gyvybę ar ugnį. Ateikite ir sužinokite senovės baltų simbolių reikšmes ir susikurkite sėkmę nešantį amuletą!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Plungės išmanusis parkas: gamta ir kultūra

Plungės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Klasė, atėjusi į edukaciją, padalijama į dvi grupes. Joms užsiėmimus veda skirtingi edukatoriai. Kiekviena grupė pavedžiojama po Plungės išmanųjį parką, supažindinant vaikus su kultūros objektais, parko augalais ir gyvūnais. Antrajame etape grupės gauna po sąrašą su augalų pavadinimais ir piešiniais. Varžydamosi tarpusavyje turi surinkti nurodytus augalus ir kitus gamtos daiktus. Užsiėmimo pabaigoje vyksta refleksija-viktorina, kurioje komandoms užduodami klausimai apie Plungės parko kultūrinius objektus ir parko gyvūnus bei augalus. Galiausiai vyksta komandų apdovanojimas.


Edukacinė programa "Lituanicos" skrydis per amžius atminty"

Visi žinome, kas tokie buvo Steponas Darius ir Stasys Girėnas. O ką galime pasakyti apie šių lakūnų gyvenimo vingius ir jų legendinio skrydžio detales? Kiek kainavo lėktuvas? Kaip sekėsi ruoštis skrydžiui? Kas vis dėlto nulėmė katastrofišką skrydžio baigtį? Į šiuos ir daugybę kitų klausimų atsakys interaktyvus žaidimas „Skrydis per Atlantą“. Kiekvienas galėsime į rankas imti planšetinį kompiuterį ir stebėti pilotų dialogus, krautis daiktus į lėktuvą, užvėsti „Lituanicos“ variklį ir skristi per vandenyną. To per maža? Ne bėda! Geriau skrydį suprasti padės autentiškos „Lituanicos“ nuolaužos ir išlikę asmeniniai lakūnų daiktai, kuriuos galėsime apžiūrėti sužaidę žaidimą.


Užsiėmimų metu susipažinsite su vienu iš seniausių pynimo iš vytelių amatu. Pamatysite dirbinius pintus įvairiais būdais. Sužinosite  kaip paruošti vyteles pynimui, kad jos būtu lanksčios ir nelūžtų. Pabandysite paprastuoju pynimo būdu nusipinti po mažą suvenyrą, paukštelį ar žuvytę. Užsiėmimą ves tradicinių amatų meistrė, puoselėjant vytelių pynimo amatą Birutė Šinkūnienė.


Grokim, šokim! 1-4 kl. išvykstamasis (Kauno m. ir Kauno raj.)

Kviečiame į nuotaikingą ir įspūdžių kupiną edukacinį užsiėmimą, kuriame įsisuksite į siautulingą šokio sūkurį! Užsiėmimo metu sužinosite, kuo šokių tradicija Lietuvoje buvo tokia svarbi kultūros raidai, išmoksite tradicinių šokių bei ratelių pagrindus, sužinosite, kuo skiriasi tautiniai ir stilizuoti šokiai. Taip pat, užsiėmimo dalyviai išmėgins tradicinius muzikos instrumentus ir sukurs nenustygstančią kapelą, o visas žinias užtvirtinsime interaktyvioje viktorinoje.
Edukatorius turi patirties vedant užsiėmimus asmenims su regos, proto negalia. Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.
Išvykstamoji paslauga teikiama tik tokiu atveju, jei grupė ne mažesnė nei 18 vaikų.
Sudomino? Kviečiame užsisakyti ir išmėginti!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Sveiki gyvi atvykę į šimtmečių istoriją skaičiuojantį Raudondvario dvarą. Aš, grafienė Klara Elžbieta, pristatysiu jums vieną ryškiausių dvaro valdytojų-Benediktą Henriką Tiškevičių, ambicingą, dosnų, azartišką grafą, turėjusį subtilų humoro jausmą ir puikų meninį skonį.
Viena didžiausių aistrų jo gyvenime buvo kelionės po pasaulį ir fotografija. Grafas Benediktas Henrikas šiandien kviečia ir jus leistis į įspūdžių kupiną kelionę. Jos metu pažinsite ne tik Raudondvario dvaro istoriją, bet ir pakeliausite po tolimiausius pasaulio kraštus. Kraustydamasis į vieną iš savo dvarų Prancūzijoje, kažkur Raudondvario pilies prieigose grafas paliko savo kelionės lagaminą.
Kalbama, kad viduje daug vertingų daiktų, tačiau dar niekam nepavyko jo aptikti. Smalsu, kas gi slepiasi lagamine?

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Pastatų dekoravimas įvairiomis technikomis ne tik estetiškai juos puošia, bet kartu atskleidžia ir kultūrinius ryšius, padeda suprasti Lietuvos vietą Europos kultūros ir istorijos dėlionėje. Pastatų dekoravimas sgrafito technika rodo Lietuvos ir kitų Europos kraštų saitus Renesanso epochoje. Renesansinė išorinių Panemunės pilies fasadų apdaila – tai pilkas tinkas, kuriam spalvą suteikia smulkinta anglis, o dekoratyvūs ornamentai išgauti sgrafito technika. Itališkai sgraffito reiškia raižytas, nes kuriant šia technika gruntuotas sienos paviršius dengiamas keliais (dažniausiai 2–3, bet gali būti ir 7) skirtingos spalvos tinko sluoksniais. Paskui viršutinis sluoksnis dalimis nupjaunamas aštriu instrumentu. Atidengiant apatinį tinką, kuriama kelių spalvų ornamentinė, kartais figūrinė kompozicija. Sgrafitas, labiausiai plėtotas XV–XVI a. Italijoje, Renesanso laikotarpiu paplito ir Lietuvoje. Pirmoje edukacijos dalyje vyksta apžvalginė ekskursija po pilies kompleksą, kurios metu lankytojai supažindinami su pilies statyba, atkreipiamas dėmesys į išorinę fasadų apdailą. Antra dalis – meninė veikla. Jaunieji restauratoriai sužinos apie renesanso stiliaus architektūrą ir puošybą sgrafito technika, ant plokštelių patys atkurs žinomų Lietuvos ir Italijos kultūros paminklų ornamentus. Mokiniai, susipažindami su Panemunės pilimi kaip kultūros paveldo objektu, supras paveldo išsaugojimo, restauratoriaus darbo svarbą, lavins socialines, pažinimo, iniciatyvumo bei kūrybingumo kompetencijas, puoselės bendravimo ir bendradarbiavimo įgūdžius, patirs atradimo, kūrybos džiaugsmą.


Ko gero vienintelis gyvūnas šioje planetoje, kuris yra taip plačiai paplitęs ir taip plačiai gali būti naudojamas- tai yra avis. Tai ir gyva žoliapjovė sodyboje, maisto šaltinis, o jau avies vilna tai yra ekologiškas bei atsinaujinantis žaliavos šaltinis kuris yra panaudojamas labai plačiai. Iš jos gaminami siūlai mezgimui, audimui, techniniai veltiniai bei audiniai. Taip pat nuo seno pastebėtos vilnos velimosi savybes. Veliama gali būti viskas: apavas, apranga, rankinės, kepurės, aksesuarai. Taip pat veltinis yra naudojamas ir interjere. Gaminami paveikslai, kilimai. Vilna netgi yra naudojama statybose-dedama tarp rąstų, statomi net patys namai -jurtos. Įterpus vilną į žemę, ji panaudojama kaip trąša augalams. Iš avies kailių siuvami kailiniai, kepures. O ar žinojote, kad avys yra tikrai ne vienintelis gyvūnas žemėje nuo kurio yra kerpama vilna? Ar kada matėte gyvai kaip yra kerpama avis? O gal smalsu būtų tai išmėginti patiems? Norite pamatyti kaip nukirpta vilna yra perdirbama? Norėtumėte patys išmėginti senovinį autentišką vilnos karštuvą? O gal norėtumėte patys pasigaminti autentišką suvenyrą iš vilnos? Norite pasisemti gerų emocijų bei turiningai praleisti laiką tarp alpakų ir kitų vilną auginančių gyvūnų? Visą tai ir dar kai ką daugiau pamatysite ir patirsite atvykę į edukacinę programą “Vilnos Kelias“. Edukacijos metu dalinamės su Jumis žiniomis bei sukaupta patirtimi apie vilnos apdirbimo amatą. Susipažinsime su vilna ir iš jos patys savo rankomis pasigaminsite mielą suvenyrą. Pamatysite bei išmėginsite Lietuvoje pagamintas senovines vilnos karšimo stakles, kitus naudojamus vilnos apdirbimo įrenginius. Mūsų ūkyje pamatysite vilną auginančius gyvūnus (avis, alpakas, triušius ir pan.) bei kartu išmėginsime visus vilnos perdirbimo etapus nuo avies kailio kirpimo iki kol gaunamas išbaigtas gaminys. Atvykite pas mus, smagiai ir naudingai praleisime laiką!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Paslaugos dalyviai supažindinami su veltinio istorija, su etnine kultūra ir jos tradicijomis, su Akmenės krašto etninės kultūros būdingais bruožais, gyvai apžiūri eksponatus etnografinėje ekspozicijoje, išrenka mūsų kraštui būdingas spalvas tautodailininkų kūrybiniuose darbuose, susipažįsta su vilna ir kitomis kūrybiniam darbui reikalingomis priemonėmis, stebi demonstravimo procesą, imasi kūrybinio proceso, diskutuoja kurdami apie medžiagiškumą ir galimybes, surengia parodą, ją aptaria ir fiksuoja, galvoja apie tęstinumo galimybes ir kas paliko didžiausią įspūdį paslaugos metu.


Edukacinis užsiėmimas ,,Užgavėnių špuosa"

Atvykusieji į Žemaitijos nacionalinį parką Platelių dvaro sodybos arklidę galės susipažinti su Užgavėnių šventės šventimu,
kaukėmis, tradicijomis, papročiais ir kulinariniu paveldu šventės metu. Dalyvaujantys edukaciniame užsiėmime turės
galimybę pajusti šios šventės ypatumus ir linksmybes. Susipažins su tradicinėmis Užgavėnių kaukėmis, jų autentiškumu,
gamyba, reikšmėmis ir jų paskirtimi. Edukacinės programos metu bus atliekamos įvairios viena už kitą įdomesnės praktinės
užduotys. Sužinos, kaip prasidėdavo ir kaip baigdavosi šventė. Išmoks dainų ir šokių, pagal Užgavėnių tradicijas aprengs ,,
Morę", patys sudalyvaus Užgavėnių šventės vaidinime užsidėję tradicines kaukes, sužinos kodėl buvo svarbu suptis supyne ir
patys galės pasisupti, save įsivertins socialinių tinklų emocijomis ,,šypsenėlėmis", bus galimybę nusifotografuoti, susipažins su kulinariniu paveldu skirtu šventei ir padegustuos Užgavėnių mielinių blynų su arbata.


Nuo seno šiaudiniai sodai buvo svarbi tautos kultūros dalis, o šiaudas lydėjo žmogų nuo pat gimimo iki jo mirties. Šio edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su senuoju šiaudinių sodo rišimo amatu, šiaudinių sodų pynimo papročiais, jų paskirtimi ir simbolika, sužinos, kaip tinkamai paruošti šiaudus. Įgytas žinias dalyviai panaudos savo rankomis rišdami šiaudinio sodo elementą, kurį galės parsinešti į namus. Kruopštus sodo rišimo darbas skatins dalyvių kūrybiškumą ir saviraišką, ugdys kantrybę bei kritinį mąstymą.


Edukacija skirta susipažinti su XI – XIII amžiaus baltiškais ginklais ir šarvuote. Užsiėmimo metu vaikai bus supažindinti su Lietuviams būdingų ginklų, šarvų ir aprangos kopijomis.Sužinos apie Lietuvių karybos ypatumus, ginklų naudojimą, jų paskirtį kovos lauke, bus naudojama vaizdo prezentacija ekrane bei ginklų, šarvų ir drabužių kopijos atkurtos pagal archeologinius radinius. Mokiniai galės paimti ginklus ir matuotis šarvus.


„Ch. Frenkelio odos dirbtuvės. Apyrankė“

Edukacija vyksta muziejaus edukacinėje erdvėje „Odos dirbtuvės“. Praverkite paslapties širmą apsilankę muziejuje. Pamatykite, užuoskite ir prisilieskite prie išdirbtos natūralios odos. Žmogaus reikmėms ji naudojama nuo neatmenamų laikų. Apavas, rūbai, žirgo reikmenys, buitiniai indai ir krepšiai – tai tik nedidelė odos panaudojimo galimybių dalis. Kviečiame pas mus, į Ch. Frenkelio odos dirbtuvėles, pasigaminti vienetinį ir praktišką daiktą – apyrankę, dekoruoti ją įvairiais odos dekoravimo būdais. Edukacijos metu vaikai susipažins su nauja sritimi – dailiaisiais odos darbais, sužinos naujų sąvokų, terminų, išbandys naujus įrankius, pritaikys praktiniame darbe.


Moksleiviai bus supažindinti su kūrybiškumo galia mūsų visuomenėje. Pažiūrės trumpą filmuką. Po to bus pakviesti apžiūrėti įvairia technika skirtingų žmonių sukurtų darbelių. Tai ir paveikslai iš senų žurnalų, odos atraižų, gamtinių medžiagų. Suvenyrai, įvairios dekoracijos, stalo žaidimai. Tai ir ištaiginga pasakų pilis iš bulvių traškučių indelių ar net linksmas žaidimas iš senos popierinės dėžės. Po susipažinimo su kūrybiniais darbeliais, moksleiviams bus pasiūlyta patiems, pasitelkus fantaziją, pasigaminti taikios planetos žvaigždę iš popieriaus ritinėlių. Savo kūrybinį darbą jie galės parsinešti namo.


Spektaklis „Kupriukas muzikantas“ pagal Aldonos Liobytės pjesę, tarsi pasaka pasakoje. Čia žiūrovas ne tik supažindinamas
su etnine kultūra, bet ir įtraukiamas kartu ją pajusti su aktoriais.Edukacinė programa prieš spektaklį bus tarsi kelias,
užburiantis ir vedantis žiūrovą į salę bei paliečiantis įvairius jo pojūčius: regą, lytėjimą, klausą, uoslę skonį. Stebėdamas
vaikas paklius į stebuklingą sniego krioklį, kuriame galės paragauti „sniego varveklių", išgirsti žiemos muziką, lietuviškas,
įtrauktas į nematerialųjį Europos kultūros paveldą, sutartines, užuosti medaus, cinamono, gvazdikėlių, žolelių arbatos kvapą,
paridenti sniego kamuolius, pasisupti laumių žirgais - mediniais arkliukais. Šis spektaklis leis būti ne tik stebėtojais, bet ir
veiksmo dalyviais. Spektaklyje bus naudojami stilizuoti vestuvių papročių elementai apipinti liaudies žaidimų ir šokių
„pynėmis“, iliustruoti dzūkų kraštui būdingomis sutartinėmis, daugybe patarlių, priežodžių ir pasakiškai daininga šnekta.
Girdimi dialogai primins dainų tekstus su daugybe palyginimų, grožybinių meilių žodelių, frazeologizmų. Spektaklyje gyvuos
dzūkiška dvasia ir kultūra.


Tvarumo laboratorija: popieriaus transformacijos

Klaipėdos apskrities Ievos Simonaitytės viešoji biblioteka

Popieriaus laboratorijoje ne tik sužinosite, kaip keitėsi popieriaus gamybos technologijos nuo seniausių laikų iki šių dienų, tačiau ir patys išbandysite rankų darbo popieriaus gamybos techniką. Edukacijos metu kritiškai įvertinsime popieriaus gamybos sąnaudas nustatydami poveikį gamtai ir žmogui. Naudodami dizaino mąstymo principą kursime popieriaus panaudojimo vizijas. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis pasigamins po popieriaus lapą naudodamas popieriaus plaušo sėmimo sietelį ir sužinos, jog popieriaus gamyba – nelengvas ir atsakingas darbas, kuriam reikalingas susikaupimas ir klasės draugų pagalba. Popieriaus gamybos dirbtuvės – tai nuotaikingas užsiėmimas suteikiantis galimybę popieriaus gamybos procesą pažinti praktiškai.


Edukacinis užsiėmimas „MISIJA: jūrinė valstybė“

Edukacinio užsiėmimo „MISIJA: jūrinė valstybė“ metu priešmininį laivą M52 ,,Sūduvis“ siekiama atskleisti ne tik kaip karinį jūrinį paveldą, bet ir pažvelgti į jį kaip į jūrinės valstybės raidos bei jūrinės kultūros institutą. Karinio jūrų laivyno reikšmė valstybei įvairiais valstybės raidos etapais kito. Nors Lietuvos karinių jūrų pajėgų kūrimosi pradžia laikomas XX a. tarpukaris, jų istorinės gijos veda į daug senesnius laikus. Edukacinio užsiėmimo ,,MISIJA: jūrinė valstybė” metu aptariami istoriniai faktai padeda suvokti, kaip „Sūduvio“ kontekstas prisideda prie jūrinės tapatybės suvokimo. Turinys sukurtas remiantis įtraukaus pažinimo pagrindais, remiantis vizualinio mąstymo strategija: dalyviai skatinami ieškoti priežastinių ryšių dėl jūros svarbos valstybės raidoje, bei nagrinėjant istorinius įvykius kuria Lietuvos jūrinių įvykių chronologijos liniją. Ypatingas dėmesys skiriamas į kritinį mąstymą orientuotoms priemonėms, kurių pagalba dalyviai pažįsta Lietuvos karines jūrų pajėgas, bei pirmąjį Lietuvos priešmininį laivą M52 ,,Sūduvis”. Tyrinėdami laivą M52 ,,Sūduvis” kaip jūrinės kultūros paveldo objektą, pažindami laivo dalis dalyviai kuria 3D laivo modelį, plečia jūrinės valstybės piliečių tapatybę ir savo jūrinę pasaulėžiūrą.


Aprašymas: Kviečiame mokinius dalyvauti unikalioje edukacijoje, kuri skatins tyrinėti Lietuvos istoriją ir kultūrinį paveldą per interaktyvų edukacinį žaidimą apie knygnešius! Naudodami MakeCode Arcade platformą, mokiniai turės galimybę kurti savo žaidimus, analizuodami svarbius istorinius įvykius ir jų poveikį mūsų kultūrinei tapatybei.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacijos metu, mokiniai susipažins su senoviniais žaislais, kurie buvo gaminami Lietuvoje iš šiaudų, medžio ir kitų liaudiškų priemonių. Edukacinių STEAM veiklų metu mokiniai kurs inovatyvius žaislus integruodami Led technologijas, origami ir kitas dailės šakas. Per STEAM veiklas bus atskleista meno, dizaino ir technologijų sintezė, ugdomas mokinių kūrybiškumas, remiamasi kultūrine, etnografine  patirtimi. Mokinių kuriami žaislai bus skirti laikmetį atliepiančioms šventėms. Pasitelkiant istorijos, tradicinių amatų, dizaino, meno ir šiuolaikinių technologijų žinias mokiniai sukurs inovatyvius šviečiančius žaislus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Kvapai mus lydi nuo pat pirmojo oro gurkšnio. O kaip gimsta kvapai, iš ko jie sudaryti ir kam reikalingi? Pasinersime į nuostabų eterinių aliejų pasaulį, kur mokiniai sužinos eterinių aliejų išgavimo budus, jų panaudojimo galimynes. Kiekvienas mokinys derindamas kvapų natas susikurs savo asmeninius kvepalus, o dailų kvepalų buteliuką papuoš savo pačio sukurta etikete. Ši edukacija - tai nepakartojama kelionė po gyliausius savo širdies kampelius.


Puiki galimybė susipažinti ir išmokti naudotis  nauja technologijos priemone - 3D rašikliu. 3D rašiklis tai didesnė nei įprasto rašiklio versija, vietoj rašalo yra naudojamas plastikinis siūlas ( PLA ). 3D rašiklis veikia išspaudžiant įkaitintą plastiką. Po kelių sekundžių plastikas sukietėja ir išlaiko bet kokią formą. Plastikas atvėsta į vientisą ir stabilią struktūrą, leidžiančią sukurti trimatį daiktą, kurį galima paliesti, palaikyti, pastatyti. Pieštukams naudojamas PLA plastikas yra visiškai saugus ir ekologiškas, neskleidžia nuodingų dūmų. 3D rašiklis tai tinkama mokymosi priemonė, tokiose srityse kaip matematika (geometrinėms figūroms piešti), architektūra (modeliavimui), istorija ( valstybinėms šventėms pažymėti) geografija ( augalų, žemynų, vandenynų atvaizdavimas) ir vaizduojamasis menas. Trumpos teorinės dalies metu supažindinsime su 3D rašiklio veikimo principais ir darbo metodais, išmokysime jais naudotis.  Praktikos metu siekiame, kad kiekvienas mokinys savo darbą padarytų kruopščiai, kūrybingai ir atsakingai. Atvykstame į jūsų mokyklą arba kviečiame atvykti pas mus į Panevėžį. Savo kūrinį kiekvienas parsineša namo prisiminimui. Praktinį darbą pritaikome pagal moksleivių amžių.


Užmiršta XV a. Vilniaus gyventojų kasdienybė.
Buvo laikas, kai lietuvių kariai ir didikai girdė savo arklius Juodojoje jūroje. Lietuvos didysis kunigaikštis Vytautas Didysis XV a. pavertė LDK viena didžiausių valstybių pasaulyje.
Tačiau ne tik garsios pergalės mūšiuose padėjo išlaikyti tokias milžiniškas teritorijas. LDK sėkmingos plėtros priežastis buvo tolerancija kitų tautų religijoms ir vietos papročiams.
-	Kaip tai pakeitė sostinę Vilnių? Ką šiuo laikotarpiu veikė miestiečiai?
-	Kuo buvo kūrenama pirmoji Lietuvoje veikusi mokykla?
-	Kokias monetas kaldino Aleksandro laikų kalykla?
-	„Pasimatuokite“ viduramžių darbus bei profesijas – kuo norėtumėte būti XV a.?
-	Kai kurių tų laikų profesijų šiandien nebeliko, pastatai pakeitė savininkus ar išnyko iš žemėlapio, tačiau išsaugotos įdomios istorijos ir autentiškos vietos liko.
XV a. Vilniuje gyvenimas virė kaip ir šiandien: iš užsienio keliavo prekės, vyko statybos, miestas klestėjo ir augo. Tad pasivaikščiokime po senąjį Vilnių ir pagalvokime, ar mums būtų patikę gyventi čia prieš 600 metų?


Muzikinė pasaka „Kaip ežiukas chorą būrė“

Koncertinė įstaiga Šiaulių valstybinis kamerinis choras "Polifonija"

Tai muzikinė pasaka apie vienišą ežiuką, išėjusį į mišką ieškoti linksmumo. Pagrindinis herojus sutinka  daug dainuojančių žvėrelių. Susidraugavęs
ir supratęs, kas tai yra choras ir kaip smagu visiems kartu dainuoti, ežiukas pats užsinori tokį suburti. Jis sukviečia draugėn miško gyventojus ir po visą pavasarį trukusių repeticijų uždainuoja...
Edukacijos metu linksmas daineles atliekantys miško žvėreliai kviečia vaikučius drauge keliauti per visus keturis metų laikus. Žaisminga forma pateiktame spektaklyje – edukacijoje vaikai sužino, kas yra choras, solistas, akompaniatorius, dirigentas, aktorius, choras „Polifonija“, pamato, kaip iš tiesų vyksta užkulisinis choro darbas.
Renginį veda Valstybinio Šiaulių dramos teatro aktorius Vladas Baranauskas.
Dainelių atlikėjas – Šiaulių valstybinis kamerinis choras ,,Polifonija".
TIKSLAS: Nuo mažens puoselėti chorinį meną, jo sklaidą, rūpintis chorinio meno tradicijų Lietuvoje išsaugojimu, pristatyti vaikams jų amžiaus grupei keliamus reikalavimus atitinkančius, profesionaliai atliekamus kūrinėlius, kūrybiškai ir žaismingai perteikti muzikines ir teatrinės kultūros ir kūrybos vertybes. Skatinti mokinių norą pažinti muzikinę kultūrą ir domėtis skirtingais kultūriniais reiškiniais, didinti kultūrinį sąmoningumą, plėsti supratimą apie kultūrinės raiškos ir komunikavimo formas, skatinti pajusti, suvokti bei vertinti meną.
UŽDAVINIAI: Supažindinti priešmokyklinukus ir pradinukus su profesionaliu soliniu ir choriniu dainavimu, instrumentiniu grojimu, dirigavimu, sceniniu judesiu, teatro menu, praturtinti mažuosius žiniomis ir nauja patirtimi.
Lavinti moksleivių meninės saviraiškos gebėjimus ir vaizduotę.
Suteikti vaikams galimybę patirti daug teigiamų emocijų ir įgyti naujų patirčių.
Per menines ir kultūrines veiklas ugdyti moksleivio savivertę ir motyvaciją, pasitikėjimą savimi.
Žaidimų pagalba įtraukti vaikus į edukacijos veiklą, ugdyti socialinius įgūdžius: gebėjimą bendrauti ir bendradarbiauti.


Edukacinė programa "Metų laikai: žiema" (Nuotolinė paslauga)

Virtualioje edukacijoje, kuri patalpinta „Avilio“ teatro YouTube Private platformoje, du dideli kodėlčiai UCH ir ACH ( „Avilio“ teatro aktoriai Rita ir Arūnas), papasakos ir išmoningai parodys moksleiviams, kokie yra žiemos mėnesiai, kokios jų pavadinimų reikšmės, kokias ir kaip šventes švenčiame žiemą (Adventas, Elnio devyniaragio - žiemos saulėgrįža, Kūčios, Kalėdos, Trys karaliai, Sausio 13-oji, Vasario 16-oji ir kt.), vaikai sužinos ir vizualiai pamatys, kokie gamtos reiškiniai vyksta žiemą, per profesionalias teatrines lėles ir filmuotoje medžiagoje susitiks su gyvąja gamta ir sužinos, kaip padėti paukščiams ir žvėreliams, prisimins žiemos pramogas, gausybę kitų įdomių dalykų ir net pamatys patį Kalėdų Senelį...


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Nuo žaidimo prie pažinimo – tokiu smagiu būdu šiame kultūrinės edukacijos užsiėmime 5–6 kl. mokiniai susipažins su gana sudėtinga XIX a. ir XX a. Lietuvos ir pasaulio istorija. Nors mokykloje šių istorijų mokomasi atskirai, tačiau naujoje Istorinės Prezidentūros ekspozicijoje mokiniai patirs, kad viskas susiję ir kad daugybės pasaulio istorinių figūrų pėdsakus galima apčiuopti čia, Lietuvoje: nuo carų, kaizerių, iškilių karvedžių iki žymių dailininkų ar net Popiežiaus! Užsiėmimo dalyviai mokysis savarankiškai ieškoti ir suprasti informaciją, skaityti nuorodas, analizuoti garso ir vaizdo medžiagą. Ekspozicija „Rūmų istorijos“ ir interaktyvus žaidimas „Lydekai paliepus“ leis patirti komandinio darbo džiaugsmus, išbandyti dar daugiau pojūčių (lytėjimo), suprasti, kaip jaučiasi nematantis žmogus ir kaip vienų pojūčių nebuvimą galima pakeisti kitais. Daug naujų patirčių pavers mokymo(si) procesą maloniu potyriu.


Edukacija „Teleskopai“ (5-8 kl. mokiniams)

Edukacijos „Teleskopai“ tikslas yra suteikti dalyviams teorinių ir praktinių žinių apie fizikų nagrinėjamą optiką ir jos reiškinius.

Uždaviniai:
susipažinti su teleskopų atsiradimo priešistore;
įgyti praktinių įgūdžių, reikalingų savarankiškai sukurti ir surinkti savo teleskopą.

Ši edukacija skirta visiems, kurie nori išmokti suprasti optinius reiškinius, kurti teleskopus ir su jais dirbti ateityje.


Viešoji įstaiga Vilniaus senamiesčio atnaujinimo agentūra

Ar norėtumėte sužinoti daugiau apie Vilniaus architektūros stilius? Kaip nesudėtingai atskirti gotiką, baroką nuo klasicizmo? O koks ryškiausiais skiriamasis renesanso stiliaus bruožas? Tu vis dar galvoji, jog tai nuobodu? Užsuk pas mus, pasikrauk telefoną ir nusiteik atradimams, o po ekskursijos jau galėsi mokytojams priminti kokio stiliaus pastatai turi daug įmantrios puošybos detalių, skulptūrų, lipdinių ir pasižymi lenktomis formomis. Veiksmas vyksta tavo Vilniaus gatvelėse.


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Ekskursijos metu dalyviai sužinos, kas yra iliuzijos, kaip jos susidaro, kas yra miražas, pareidolija ar dirbtinės perspektyvos. Dalyviai susipažins su judančiais paveikslėliais, gėrėsis 3D anaglifais ir interaktyvių eksponatų pagalba atras stulbinančių optinių apgaulių.


Edukacinė programa „Medžio drožybos paslaptys“  9-12 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Lietuvoje medžio drožinėjimas turi gilias tradicijas ir yra laikomas nacionaliniu šalies paveldu. Mūsų šalyje šis amatas laikomas liaudies kultūros ir meno sudėtine dalimi.  Lietuvių liaudies medžio dirbiniai drožti rankomis buvo plačiai naudojami kasdienėje veikloje kaip ūkio ar buities reikmenys. Šiandien medžio apdirbamas vis labiau modernėja ir retas, kuris išmano medienos savybes, apdirbimą, panaudojimą. Taip pat, nedaug medinių dirbinių rasime kiekvieno iš mūsų namuose, kurie būtų naudojami ūkio ar buities reikmėms. Edukacija „Medžio drožybos paslaptys“ skirta 9-12 kl. mokiniams norintiems pažinti senąjį drožybos amatą. Programos tikslas yra skatinti mokinių domėjimąsi lietuvių senuoju amatu – medžio drožyba, siekiant jį išsaugoti bei perduoti patirtį ir žinias jaunajai kartai. Šios edukacijos metu dalyviai bus supažindinti su lietuviškomis medžio drožybos tradicijomis, jų formavimosi aplinkybėmis, mediena, įrankiais aplankant medžio drožybos dirbtuves. Edukacija vyks tautodailininko dirbtuvėje, kur bus galima  apžiūrėti meistro išdrožtus gaminius, surinktus ir eksponuojamus senuosius medinius buities įrankius, žaislus. Tautodailininkas gyvai demonstruos medžio drožybos procesą, dekoravimą (t.y. droš šaukštą, skulptūrėlę, medinį žaislą ). Tokiu būdu dalyviai iš arčiau susipažins su šio amato subtilybėmis. Praktinio užsiėmimo metu, dalyviai patys išmėgins drožybos įrankius - droš šaukštą ar kitą dirbinį jį ornamentuos. Dirbinį bus galima pasiimti su savimi namo.


Spektaklis „Sibiro haiku'' pagal Jurgos Vilės to paties pavadinimo knygą

Spektaklis ,,Sibiro haiku'' pagal Jurgos Vilės knygą | trukmė 60 min. | šeimai ir vaikams nuo 10 m. režisierė, scenografė: Saulė Degutytė | kompozitorius: Mantvydas Leonas Pranulis | kostiumų ir šviesų dailininkė: Renata Valčik | vaidina: Balys Ivanauskas | dainuoja ir groja: choras „Obuoliai“ Visatos gylis iš trijų ryžių grūdelių – tai „Sibiro haiku“ kūrėjų kredo. Spektaklis sukurtas pagal Jurgos Vilės tekstus to paties pavadinimo knygoje. Čia dešimtmečio berniuko lūpomis perpasakota rašytojos tėvo Algimanto Stakėno tremties istorija, o per ją atskleidžiamas daugelio lietuvių likimas. Svarbiausia sceninio žaidimo terpe virto žemė. Iš jos iškyla visi pasakojimo veikėjai, ja lakoniškai perteikiami ir istoriniai karo veiksmai bei pasekmės. Kaip įprasta Stalo teatre, svarbiausius veikėjus – Algiuką, jo sesę, mamą, tėtį, žąsiną Martyną, tetą Petronėlę, kareivius Bulvinį ir Duoninį bei kitus – aktorius Balys Ivanauskas perteikia panaudodamas įvairius buityje sutinkamus daiktus. Kartu su aktoriumi spektaklio atmosferą kuria trijų dainininkių choras „Obuoliai“. Jaunosios kartos kompozitorius Mantvydas Leonas Pranulis pasirinko tremties skurdumą atitinkančias muzikines priemones, mėgstamiausius Algiuko instrumentus – kibirus ir žmonių balsus. Išradingai panaudojant, priverčiant netikėtai veikti įvairius objektus, spektaklyje „Sibiro haiku“ daug dėmesio skiriama žmogaus dvasinės laisvės ir kūrybiškumo temai, nes sunkiais momentais būtent tai suteikia jėgų net ir patiems mažiausiems. Nors kūrinys pasakoja apie skaudžius dalykus, graudenimų vietą čia užima žaismė, šviesa ir haiku – japoniškas eilėraštis, keletu žodžių „nutapantis“ gamtos peizažą, simbolizuojantį vidinius žmogaus išgyvenimus.


Atėję pas mus sužinosite, kokios grėsmės kildavo mūsų istorinei sostinei, ir kaip vilniečiai gynė savo miestą nuo priešų. Jūsų laukia išsami pažintis su gynybinės sienos bastėja ir Vilniaus mieste išlikusių gynybinių sistemų pėdsakais. Apie viską aiškinsimes aktyviais, tyrinėti savo aplinką, kviečiančiais metodais ir priemonėmis. Turėsite progą apžiūrėti daugybę ginklų bei šarvų, kurie prieš kelis šimtmečius kariams padėjo saugoti Vilniaus gyventojų ramybę, o kai kuriuos iš jų galėsite ir patys pasimatuoti.


Per aktyvią pažintinę veiklą muziejuje mokiniai susipažins su aviacijos istorija nepriklausomoje Lietuvoje dvejais laikotarpiais: atkūrus valstybę 1918-1940 ir paskelbus nepriklausomybę nuo 1990 m. iki šių dienų. Sužinos, kad aviacija - tai ne tik skraidymas naudojantis orlaiviais, bet veiklos sritis, apimanti tokių priemonių projektavimą, dizainą, konstravimą, gamybą, skraidymą. Edukacinio užsiėmimo dalyviai pamatys orlaivius, kurie tarnavo šalies karinėse oro pajėgose ar kitaip prisidėjo prie valstybingumo palaikymo, pavyzdžiui, lėktuvas An-2, kuris dalyvavo Baltijos kelyje dokumentuojant šį istorinį įvykį. Praktinėje užsiėmimo dalyje laukia staigmena - virtualios realybės technologijų pasitelkimas, kad moksleiviai galėtų suvokti įgytas žinias per praktinį patyrimą. Taip pat moksleiviai turės unikalią galimybę išvysti istorinių dokumentinių skrydžių įrašų, o po peržiūros - juos aptars, analizuos, įvertins jų reikšmingumą valstybės vystymosi raidai.


Edukacinė programa „Miško brolių takais“ (išvažiuojamoji)

Pasikviesk miško brolius į savo mokymosi įstaigą! Atvykę uniformuoti, ginkluoti, su pilna partizaniška manta, trispalve rankoje, miško broliai jums papasakos apie laisvės kovų atminimo svarbą, laisvės kovotojų herojiškumo apraiškas, laisvės ir demokratijos siekį, kartu su mokiniais užtrauks partizanišką dainą bei praves visapusiškai įdomią istorijos pamoką! Negirdėti pasakojimai surinkti iš amžininkų prisiminimų, fotografijų albumai, žibalinė lempa, autentiška ginkluotė, spausdinimo mašinėlė ir kiti buities reikmenys. Edukacinių užsiėmimų metu miško broliai surengs viktoriną ir išrinks išmintingiausius miško brolių bičiulius. Kiekvienas galės išmėgint savo rankų miklumą spausdinimo mašinėle, sužinoti kiek kilogramų mantos turėjo nešti partizanai žygyje, pakilnoti ginkluotę, pažvelgti pro langą su pirmojo pasaulinio karo žiūronais, kuriuos naudojo ir partizanai. Susitikimo metu vyks kūrybinės užduotys, spausdinimo mašinėle bus kuriamas palinkėjimas Lietuvai, pakalbėsime apie partizanų dainų, slapyvardžių tradiciją, skiriamuosius ženklus. Bus bandoma išsiaiškinti ir iššifruoti tekstą (partizanų užkoduotą pranešimą), įminti, kam buvo naudojami kai kurie buities reikmenys, kaip apsisaugoti nuo priešų, kur geriausia išsikasti bunkerį, bus plačiau papasakota apie partizanų slapyvardžių tradiciją. Susitikimo pabaigoje kartu pasiruošę ekipuotę, užsidėję partizaniškas kuprines ant pečių, pasiemę trispalvę į rankas, susigalvoję kiekvienas sau partizaniškus slapyvardžius – sustosime bendrai fotografijai. Jūsų laukia aktyvi, gyvybinga, žaisminga, informatyvi pamoka-kelionė į laisvės kovų istorijos pažinimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė programa „Tautinio kostiumo simboliai“

Edukacinė programa skirta etninės kultūros pažinimui per tautinį kostiumą.
Renginio metu pristatomi etnografinių regionų: Aukštaitijos, Dzūkijos (Dainavos), Mažosios Lietuvos, Suvalkijos (Sūduvos), Žemaitijos tautiniai kostiumai. Aptariamos jų struktūrinės dalys, spalvingumas, puošybai naudomai simboliai.
Pristatomi ir demonstruojai etnografinių regionų kostiumuose naudoti galvos apdangalai, jų paskirtis, puošybos elementai. Moksleiviai parengiami užduočiai – sukurti galvos apdangalą – karūną.
Programoje naudojami tautiniai žaidimai.
Programa skirta pradinių klasių moksleiviams, pritaikant turinį pagal amžiaus grupę.
Programos pravedimui atvykstama į užsakovo pasirinktą vietą, atsivežamos kūrybai visos reikalingos priemonės.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Šilkinis ruduo" metu suteikiama galimybę gilinti ir plėsti tapybos ant šilko žinias, bei patiems išbandyti naujas idėjas praktiškai. Skatinamas klasiokų darbas komandoje ir bendradarbiavimas. Pamokoje liejami dažai bei dekoruojamas bendras, didelis, šilkinis šalis karšto vaško technika. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus.
Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Jus domina paslaptinga viduramžių istorija? Ar žinote, kaip pramogavo anų laikų žmonės? O ar susimąstėte, jog praeitis įtakoja ir dabartinį mūsų gyvenimą? Jei taip – kviečiame atvykti į Pilies muziejų, įsikūrusį viduramžius menančiuose mūruose, bei dalyvauti komandiniame žaidime – protmūšyje ,,Viduramžių pramogos ir žaidimai“.


Skambantis kinas, arba kaip gimsta garsai kine?

Kuriant įvairiausius filmus ne mažiau svarbią vietą užima ir garsai. Tai gali būti personažų dialogai, garso efektai (triukšmai) ir, žinoma, muzika. Garsinė plotmė kine padeda lengviau sekti ir suprasti besivystantį veiksmą, sukurti ir išlaikyti tam tikrą emocinę atmosferą - pasakoti istoriją būtent mūsų ausims sustiprinant vizualinį efektą. Tačiau žiūrint filmą garsai nebūtinai bus iš tų šaltinių, kuriuos matome ekrane, ir tikrai ne visi garsai yra užfiksuojami filmavimo metu - tad ne tik muzika ar kiti efektai yra įrašomi ar kuriami atskirai studijoje. Edukacija atskleis įdomias kino industrijos paslaptis, kur didžiausias dėmesys bus skiriamas būtent kino garsams: jų ypatybėms, kūrimui, įrašymui bei pritaikymui įvairiems filmams.

EDUKACIJOS TIKSLAS:
Atskleisti kino garsinės plotmės kūrybinę, techninę, meninę bei kultūrinę svarbą išskiriant kino garso elementus bei jų kūrimo / panaudojimo metodus.
UŽDAVINIAI:
Atskleisti kino garsų plotmę ne tik kaip integralią kino industrijos dalį, bet kaip ir meno formą, savitą kultūrą bei kūrybinę terpę;
Supažindinti su kino garsinės plotmės pagrindiniais elementais, jų svarba ir reikšmėmis;
Atskleisti esminių kino garsų (dialogo, garso efektų ir muzikos) kūrimo ir panaudojimo bei pritaikymo filmui specifiką;
Supažindinti su galimomis profesijomis / funkcijomis, kurios yra itin svarbios kino industrijoje siekiant sukurti kokybišką (ir efektingą) garsinį patyrimą filmo žiūrovui;
Ugdyti analitinį mąstymą filmų peržiūrų metu;
Skatinti tolimesnį susidomėjimą ir savarankišką žinių gilinimą.


„AŠ LIETUVA“ virtualios realybės kino kelionė po Lietuvą su Donatu Ulvydu KLAIPĖDOJE

„Aš Lietuva“ – pirmasis Lietuvos kino istorijoje filmas, sukurtas naudojant profesionalią 360 laipsnių filmuojančią TITAN kamerą, leidžiančią žiūrovui realistiškai patirti paukščio skrydį atsiduriant rodomoje erdvėje. Keliausime kerinčio grožio giriomis, miškais ir kopomis, jūra, ežerais, upėmis ir upeliais. Kartu skrisime virš pilių ir piliakalnių, dvarų ir vienuolynų, bažnyčių ir miestų senamiesčių bei modernios architektūros objektų. Susitapatinsime su Lietuva.

Aš Lietuva – tai antras, plačiai Lietuvoje pristatytas virtualios realybės projektas, po kompiuterių kurtos VR patirties „M.K. Čiurlionio Angelų takais“

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė ekskursija į „Gyvąjį lėlių muziejų“

Teatro muziejaus ekspozicija jaukiai įkurdinta keliuose nedideliuose kambarėliuose greta Mažosios salės. Čia tvarkingai sudėliota daugybė lėlių, kaukių ir scenografijos elementų iš jau neberodomų spektaklių. Visi šie rekvizitai gaminami tame pačiame pastate esančiose dirbtuvėse. Ekspozicija nuolat atnaujinama, todėl muziejus ir pavadintas „gyvuoju“.

Kokie yra teatrinių lėlių tipai? Kaip atsirado žodžio „marionetė“ pavadinimas? Kokie garsūs režisieriai ir dailininkai kūrė spektaklius Vilniaus teatre „Lėlė“? Kaip namų sąlygomis pasigaminti lėlių teatrą? Kiek ilgai savo pirštus turi treniruoti aktorius, kad sugebėtų valdyti marionetę? Kuo lėlių teatras ypatingas, skiriasi nuo kitų menų? Ekskursijos į Gyvąjį lėlių muziejų metu į šiuos ir daugelį kitų klausimų Jums atsakys lėlių teatro istorijos žinovas, režisierius ir dailininkas Rimas Driežis.


Ką reiškia mąstyti formomis? Išreikšti savo mintis geometrine abstrakcija nėra taip paprasta. Stebėsime kūrinius, kuriuose nėra aplinkos vaizdų, objektų ar figūrų. Kūrybos esme čia tampa elementai – spalva, faktūra, tūris, tonas, linija, – iš kurių įprastai gimsta paveikslai. Tokią išgrynintą kūrybą sudėtinga paaiškinti, žiūrovas pats kuria jos reikšmes. Kviesime pažvelgti į pasaulį kitu kampu, ir tai, ką atrasime, perkelti į savo kruopščiai apskaičiuotą kūrybinį projektą.


Jau sukūrę raides, raštą, žmonės siekė jas dailiai ir aiškiai užrašyti. Žodis kaligrafija reiškia štai ką: gr.callos – grožis + graphō – rašau. Laikui bėgant raidžių formos keitėsi, susiformavo įvairūs jų rašymo stiliai. Mūsų raidyno pagrindas – romėnų didžiųjų raidžių formos, kurios buvo iškaltos akmenyse. Jomis remiasi ir šiuolaikiniai šriftų kūrėjai. Vėliau, siekiant greičiau užrašyti, buvo sukurtos ir mažosios raidės. Kaligrafijos menas ypač suklestėjo viduramžiais, kai vienuolynuose būdavo perrašinėjama gausybė knygų. Tuo metu buvo kuriamos puošnios rankraštinės knygos ant išdirbtos odos – pergamento, o pirmosios, arba inicialinės, teksto raidės dekoruojamos ornamentais, piešiniais, auksinamos. Daug dėmesio kaligrafijai skirta ir XIX a., kai visuomenėje buvo privalu mokėti gražiai rašyti. Iki šiol stebina puikūs to meto rašto pavyzdžiai, išlikę ne tik laiškuose ir albumuose, bet ir rašant sąskaitas. Vėlesnių laikų šriftų kaita atspindi ir tų laikų madą, dailės formų raidą. Tačiau gebėjimas užrašyti, suvokti raidžių estetiką, mokėti parinkti tinkamą šrifto stilių svarbus net ir besinaudojančiam kompiuteriu šiuolaikiniam žmogui. Per edukacinį užsiėmimą jus supažindinsime su istoriniais rašto stiliais, naudotomis rašymo priemonėmis ir kviesime praktiškai išbandyti kaligrafijos meną. V–VII klasių mokiniai daugiau dėmesio skirs pačiam rašymui – kurs viduramžių Lietuvos Gedimino laikų rašto pavyzdį, o VIII–X klasių moksleiviai analizuos istorinę rašto kaitą ir pabandys sukurti pasirinkto stiliaus rašto pavyzdį. Tikslai – susipažinti su rašymo ir raidžių stilių kitimo istorija, išmokti komponuoti raides ir tekstą, lavinti estetinį rašto pojūtį. Uždaviniai – kūrybiškai pritaikyti kaligrafinį stilių, išmokti atskirti istorinius stilius, surasti jų sąsajų su šiuolaikiniais rašymo būdais.


Edukacinis užsiėmimas "Tradicinės grafikos abėcėlė"

Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su tradicinės grafikos technikos galimybėmis.
Sukurs linoraižinio, monotipijos kūrinį, laisvai pasirinkta tema arba pagal kalendorinių švenčių padiktuotą turinį, su atitinkamomis priemonėmis. Išraižytą darbelį bus galimybė atspausti su grafikos presu, padengus specialiais spaudos dažais.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacijnio užsiėmimo tikslas - supažindinti moksleivius su matematikos istorija ir matematikos pritaikymu kasdieniniame gyvenime bei kūryboje. Uždaviniai: 1. Supažindinti moksleivius su senaisiais Lietuvoje naudotais skaičiavimo ir matavimo būdais bei priemonėmis; 2. Atlikti užduotis naudojantis senuoju matavimo metodu – matuojant savo kūno dalimis; 3. Mokyti skaičiuoti mediniais skaičiuotuvais; 4. Taikyti geometrijos ir dailės žinias kūrybiniame procese - lankstyti geometrines figūras, jas dekoruoti ir gauti galutinį produktą - daugialypę geometrinę figūrą fleksagoną.


Muzikinis spektaklis vaikams „Pasaka apie vėžliuką“ (nuotolinė paslauga)

Scenoje atgimsta spektaklis Žanio Gryvos „Pasaką apie vėžliuką Strakaliuką“ knygos motyvais.

1995 m. įvykusi premjera vis dar mėgiama „Lėlės“ žiūrovų ir užauginusi ne vieną vaikų kartą. Kartais į „Pasaką apie vėžliuką“ susirenka vien suaugę žiūrovai.

Ilgą spektaklio amžių lemia išradinga scenografija (lyg pasaulį matytume vėžliuko akimis), netikėtu humoru nuspalvinta personažų traktuotė (pvz. stebuklingomis galiomis, bet menku proteliu apdovanota Laimės paukštė) ir aktorių improvizacijos.

Nuo 1998 m. spektaklyje vaidina Irmantas Jankaitis. Tai buvo šio populiaraus dramos aktoriaus debiutas lėlių teatre, tapęs jam lėlininko profesijos pradžiamoksliu (čia Irmantas vaidina virš dešimties skirtingų personažų!). Šiandien Jankaitis yra vienas ryškiausių „Lėlės“ kūrėjų, todėl jo vaidmuo „Pasakoje apie vėžliuką“ negali nenustebinti.


1923 metų sukilimo sėkmę iliustruoja prasmingi Ievos Simonaitytės žodžiai „Esame viena tauta, viena žemė, viena Lietuva“. Ir šiandien diskutuojama kokia būtų Lietuva jei ne šie lemtingi įvykiai. Po krašto prijungimo atsiverčia naujas istorinis puslapis: Klaipėdos kraštas ir miestas tampa sudėtine Lietuvos dalimi, o Lietuva pradeda savo, kaip jūrinės valstybės, kelią. Užsiėmime mokiniai susipažįsta su istoriniais 1923 metų įvykiais lėmusiais tolimesnę Klaipėdos krašto ir Lietuvos valstybės raidą. Dalyvių laukia įtraukiančios, netradicinės praktinės užduotys, kurių metu veikdami kaip žaidėjai, ieškos problemų sprendimų.


Kultūrinės edukacijos veikla „Au‘Ginu skaitymą“ (išvažiuojamasis)

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Kūrybinė edukacinė programa „Au‘Ginu skaitymą“ – tai kūrybinio ir kritinio mąstymo bei pažinimo kompetencijos ugdymo metodais paremtas būdas skatinti vaikus puoselėti draugystę su biblioteka ir knyga bei domėtis tvarumo idėja, dekoruojant tvarų skaitymo skatinimo simboliu puoštą tekstilinį knygų krepšį. Užsiėmimo metu pateiktas pagrindinis idėjos akcentas –  skaitymo skatinimo simbolis supažindins dalyvius su biblioteka, jos misija, istorija, veikla bei skaitymo svarba ir įtaka žmogaus gyvenime. Pasiūlyta kūrybinės edukacijos priemonė – tekstilinis knygų krepšys skatins domėtis vartotojiškumo kultūra, žadins dalyvių smalsumą bei norą tyrinėti  ir ieškoti naujų alternatyvų tausojant, saugojant ir puoselėjant gamtą, skatins pažinti skaitymo džiaugsmą ir vartojimo kultūrą, jos reiškinius. Dalyviai bus kviečiami panirti į kūrybinį procesą, kurio metu kiekvienas nusispalvins ir papuoš savo tekstilinį knygų krepšį, jį parsineš namo ir galės naudoti ne tik lankantis bibliotekoje, bet ir kasdieniams poreikiams, skleidžiant žinią apie biblioteką ir tvarumo idėją.  Išvažiuojamoji paslauga bus teikiama: Šilutės rajono savivaldybėje, Klaipėdos ir Tauragės apskrityse.


Parodų salėje edukacinio užsiėmimo dalyvius kviesime atkreipti dėmesį, kurios spalvos vienos su kitomis gražiai „draugauja“ ir dera tarpusavyje, o kurios kontrastuoja. Gilinsimės, kaip spalvas ir atspalvius savo kūriniuose naudoja dailininkai, kokias emocijas jomis galime perteikti. Žinias praktinėje dalyje moksleiviai pritaikys susipažinę su populiaria tekstilės technika – veltiniu. Vilną dažai nudažo itin ryškiai. Tad derindami ryškiaspalvius vilnos pluoštus moksleiviai kurs savo spalvų kompozicijas. Veltinio technika smagi dar ir tuo, kad ja sukurti darbai gali būti puiki dovana arba graži šventinė dekoracija. Sausuoju vėlimo adata būdu velsime kalėdinę arba velykinę dekoraciją (eglutės burbulą, paukštelį, margutį).


Istorinis spektaklis „Šimtmečio moterys“

Istorinis, vaidybinis spektaklis apie garsiausias Lietuvos tarpukario moteris, jų likimus,  kūrybą ir veiklą, prisidedant prie valstybės atstatymo darbų. Tai spektaklis, padedantis geriau suprasti ir įsiminti mūsų valstybės istoriją, skatinantis didžiuotis mūsų valstybe. Parodyti, kad istoriją galima pateikti lengvai ir šmaikščiai, iliustruojant ją ne tik archyviniais kadrais, bet ir to meto rengimosi mada, pasitelkiant animaciją bei nebylaus kino raišką. Atgaivinti scenoje garsių moterų paveikslus ( Žemaitė, G. Petkevičaitė - Bitė, Sofija Smetonienė, Jadvyga Tūbelienė ir kitos), remtis to laikmečio šūkiu - "kokia moteris - tokia ir valstybė". Spektaklio metu žiūrovai tampa jo pagalbininkais ir turi dalyvauti, kuriant jo atmosferą. Po spektaklio visada rengiama diskusija - kas buvo atrasta ar jau žinotina, dalinantis kūrimo ar esamos butaforijos klausimais.
Lietuvos nacionalinio dramos teatro aktorės N. Bulotaitė ir J. Kalvaitytė, pateikdamos ištisą plejadą subtiliai sukurtų vaidmenų, išradingai keliauja šių moterų gyvenimo istorijomis, atskleidžia jų sudėtingų likimų peripetijas, perteikia ne tik jų vidinį, bet ir išorinį grožį, atkurdamos to laikotarpio moterų kostiumų madas, jų kalbėjimo manierą.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Kipras Petrauskas prašo su juomi nejuokauti!..“ ir nedelsiant dalyvauti ekskursijoje „Kai ponų nėra namie…“. Ekskursijoje susipažinsite su memorialine skyriaus ekspozicija – Petrauskų namu: statybomis, gyventojais, namo pritaikymu muziejaus reikmėms, kuriame saugomi autentiški namo šeimininko ir jo šeimos daiktai. Išgirsite linksmas, pikantiškas istorijas iš žymių šio namo gyventojų kasdienybės, susipažinsite su E. Žalinkevičaitės-Petrauskienės eilėmis, K. Petrausko įdainavimais ir M. Petrausko švietėjiška veikla bei kompozicijomis. Parsisiuntę iš "Google play" programėlę „Petrauskas the RemARkable”, nuskenavę nurodytą ženklą, nusikelsite į papildytąją realybę, kurioje galėsite išgirsti bei pamatyti šiek tiek daugiau įdomybių.
Ekskursija gali būti pritaikyta mokiniams su judėjimo negalia, sudarant ne didesnę kaip 5 asmenų grupę neįskaitant lydinčių asmenų - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.


Etno pamoka apie lietuviškus sodus (Išvažiuojamoji)

Kiekviena šalis turi savitas tradicijas, skirtingą etnokultūros raišką, kitokius tradicinius amatus, verslus. Todėl etninė kultūra – nacionalinės kultūros pamatas. Deja, globalizacijos poveikis šiandien neaplenkia ir bendrojo lavinimo mokyklų; neužtenka ir pilietinio ugdymo pamokų parodyti, kaip nacionalinėje valstybėje pilietiškumas išauga iš tautiškumo. Tautiškumo kategorijos nuvertėjimas greičiausiai ir tapo viena iš priežasčių, salygojančių nepageidautinus procesus: masinę emigraciją, patyčių mokykloje plitimą, susipriešinimą, nepakantumą, apolitiškumą.Todėl yra būtina skatinti moksleivių tautinę jauseną, jų domėjimąsi etnine kultūra, jų dalyvavimą etninės kutūros raiškoje. Tai brandina pilietiškumą, kuris nusakomas kaip sąmoningas žmogaus asmeninių pareigų tautai ir jos sukurtai valstybei suvokimas. Taigi, siekiant ugdyti moksleivių pagarbą ir meilę kultūros paveldui, atveriant jiems daug naujų, įdomių galimybių susipažinti su etninės kultūros reiškiniais sukurtas edukacinis užsiėmimas “Etno pamoka apie lietuviškus sodus”. Užsiėmimo metu pristatysime moksleiviams lietuvių etninės kultūros ypatumus – supažindinsime su  šiaudinių sodų tradicija Lietuvoje; jų prasmėmis ir geometrijos sakralumu. Aptarsime sodų rišimo reiškinius; jų simboliką ir naudojamų simbolių reikšmes, paskirtį. Vizuali teorinė medžiaga bei video įrašai pristatys pačius unikaliausius, muziejų fonduose saugomus  sodų rišimo pavyzdžius. Praktinės užsiėmimo dalies metu moksleiviai iš šiaudų gabaliukų suriš "reketuką" – vieną iš sodų segmentų; taip pat sužinos, kad sodas seniau ne gamintas, – jį “augindavo” – rankomis ir širdimi. Todėl labai svarbu, kad tapatybės ir tęstinumo pojūtį teikianti šiaudinių sodų tradicija jau UNESCO nematerialaus kultūros paveldo vertybių sąraše.


Užsiėmimo "Pasakiškas vaško teatras" metu vaikai pirmiausia išvys mažą spektakliuką pagal pamokančią pasaką. Po spektaklio su vaikais bus aptariamos spektaklio sudedamosios dalys. Pasaka, veikėjai ir scena. Toliau vaikai imsis darbo: iš vaško plokštelių metalinių formų pagalba pasigamins pasakos personažus. Dirbdami su natūraliu, kvapniu vašku vaikai lavins ne tik pirštų miklumą ir smulkiąją motoriką, bet ir kūrybingumą. Vaškas leidžia lengvai improvizuoti ir keisti personažo pavidalą. Galiausiai kiekvienas iš panaudoto kartono dėžutės pasigamins sceną. Ją dekoruos pasirinktais motyvais. Dar pasigamins plakatą ir bilietus. Baigta! Pamokanti pasaka paruošta rodyti namiškiams! Įrodyta, kad pasakos teigiamai veikia vaiko psichikos raidą. Klausantis pasakų lavinama vaizduotė, saviraiška, loginis mąstymas ir kalba. Pasakos diegia svarbias vertybes: drąsą, užuojautą, pagarbą. Jos praplečia vaiko sampratą apie supantį pasaulį, parodydamos, kad jis yra gyvas. Ši idėja svarbi formuojant empatijos, globos bei atsakomybės jausmą viskam, kas mus supa: žmonėms, gyvūnams, augalams ir pačiai gamtai. Edukacija yra paveiki, nes įtraukia visus pojūčius: pasaka - klausą, lėlių gaminimas - lytėjimą, vaškas uoslę o pats spektaklis - regą.


Edukacinė programa „Senoviniai vardinių sausainiai“

Žaliūkių malūnininko sodyba – etnokultūros, tradicinių papročių, edukacinės veiklos ir pramogų erdvė, supama šiuolaikinio miesto. Čia stovinčioje malūnininko troboje kepama ne tik duona kasdieninė, bet ir šventėms skirti tradiciniai kepiniai, kurių receptai iki šių dienų ėjo iš kartos į kartą. Svarbiausios žmogaus gyvenime yra dvi dienos – vardadienis ir gimtadienis. Vardinės ar gimimo diena neįsivaizduojamos be šventinių vaišių. Tokioms progoms skirtų kepinių kvapas sklinda edukacijos „Senoviniai vardinių sausainiai“ metu, ir susirinkę malūnininko sodyboje galite kepti ir ragauti ką tik iš krosnies ištrauktus senoviškus naminius sausainius, kurie dažniausiai būdavo kepami vardinių proga. Šios edukacinės programos metu pasakojama apie asmeninių švenčių papročius Lietuvoje ir kitose šalyse, taip pat ir apie tradicinių kepinių receptūrą ir paruošimo ypatumus. Edukacinės programos kuratorius pademonstruoja darbo eigą ir organizuoja praktinę veiklą: paruošiama krosnis, iš paruoštos tešlos dalyviai formuoja kepinius, jie dedami į skardas, kepami. Kol sausainiai kepa, organizuojami ir žaidžiami liaudiški anksčiau žmonių mėgti kambario žaidimai („Žiedo dalinimas“, „Naujiena“, „Atspėk“, „Katinas ant pečiaus“, „Žydi radasta“ ir pan.). Vasarą galima žaisti lauke. Kai iš krosnies ištraukti kepiniai šiek tiek pravėsta, siūloma sėsti prie stalo ir ragauti. Prie dar šiltų šventinių senoviškų sausainių labai tinka moliniuose ąsočiuose šviežiai užplikyta žolelių arbata. Apibendrinant dar kartą akcentuojamos svarbiausios vardinių ir gimtadienių tradicijos, kviečiama pasidalinti savo šeimos ir giminės šventimo tradicijomis. Gera ne tik susėsti prie didelio medinio stalo ir vaišintis, bet ir patiems patirti lietuviškas vardinių ar gimimo dienos šventimo tradicijas ir papročius, o taip pat sužinoti ar prisiminti, kaip dalinamas žiedas ir ką veikė tas katinas, ant pečiaus tupėdamas.


Orientacinis žaidimas „Senojo kurorto istorijos“ Druskininkuose

Gilioje senovėje kunigaikštis medžiojo su dvariškiais ir atsitiktinai atsidūrė šioje vietoje. Medžioklė sekėsi, tad kunigaikštis privalėjo nušauti sakalą. Taiklios šaulio strėlės pervertas sakalas krito į Nemuną, o kunigaikštis puolė į vandenį jo išgriebti. Kunigaikštienė ant kranto labai gailiai pravirko ir bėgiojo upes pakrante, liedama sūrias ašaras bei šaukdama savo vyrą. Po kiek laiko su sakalu rankose iš vandens išniro kunigaikštis – sveikas ir gyvas. Pasak legendos, tose vietose, kur nukrito kunigaikštienės ašaros, iš žemės ištryško sūrūs šaltiniai. Raskitei tą šaltinį.

Tai tik viena užuomina iš daugybės užduočių, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.

Esant poreikiui, paslaugą galime suteikti ir kitu metu, susisiekite: info@isbandyktai.lt arba +370 699 98947


Mažeikių vaikų ir jaunimo daugiafunkcis centras

Visiems – nuo mažiausio iki didžiausio -  daiktams  sukurti ir pagaminti buvo pasitelktas dizainas. Kultūrinė edukacija „Medinukas – robotukas“ kviečia kartu nueiti visą gaminio kelią nuo idėjos iki funkcionalaus daikto - pakabuko.
Įdomioje „Pasidaryk pats“ dirbtuvių aplinkoje mokiniai iš medienos ir jungiamųjų detalių galės kurti savo originalų pakabuką. Dalyviai ugdysis medienos apdirbimo, konstravimo  įgūdžius, kūrybiškumą, lavins estetinį skonį bei praplės tvarumo sampratą. Geros emocijos garantuotos!

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kūrybinės dirbtuvės su filmo peržiūra kino teatre "Minija"

Pasitelkiant kiną ir dirbtuves atliepti regiono kultūrinius poreikius, supažindinti su autoriniu kinu, jo istorija, plėsti kultūrinį akiratį, ugdyti kritinį ir kūrybinį mąstymą. Šiam tikslui pasiekti sudaroma speciali edukacinių filmų programa, skirta atliepti skirtingo amžiaus mokinių poreikius ir edukacinės dirbtuvės, kurių metu kuriami optiniai žaislai – taumatropai. Dirbtuvių metu dalyviai susipažins su kino priešistore ir išmoks pasidaryti judantį piešinuką - „popierinį gifą” bei taumaptropą. „Popierinis gifas“ - tai dviejų kadrų nesudėtingo judesio piešimas. Primena animacijos fragmentą. Greitai besikeičiantys kadrai sukuria tikro judesio iliuziją. Taumatropas - senovinis optinis žaisliukas - arba besisukantis stebuklas buvo populiarus 19 a. Tai kartoninis besisukantis diskas su piešiniu. Kiekvienoje disko pusėje yra dalis piešinio. Greitai besisukantys diskai optiškai sujungia abu piešinius į vieną. Tai smagus užsiėmimas, suteikiantis daug džiaugsmo ir autoriui, ir žiūrovui. Po dirbtuvių dalyviai kviečiami į kino salę, kurioje matys išskirtinę filmų programą. Programa sudaryta pagal temų aktualumą, kino kalbos išskirtinumą bei meninę vertę. Edukacinių filmų programa 1-6 klasėms: „Mano mama gorilla”, „Jokūbas, Mimi ir kalbantys šunys” , „Net ir pelės keliauja į dangų”, „Bintė”, „Romi salonas”, “Nepaprasta Maronos kelionė”. Filmų programa nuolat atnaujinama. Filmų aprašymai: www.mokausiiskino.lt


Savarankiška pažintis su įstabiomis šimtametėmis technologijomis Liubavo dvare

Muziejaus lankytojai susipažįsta su Liubavo dvaro malūnu - muziejumi, Liubavo dvaro aplinka ir ekspozicija. Jie daug sužino apie savo šalies istoriją, architektūrą, senąsias technologijas, atsinaujinančius energijos šaltinius. Liubavo dvaro malūne nusikeliame į laikmetį prieš šimtą metų, senovinį akmeninį malūno pastatą, kuriame esančios įvairios technologijos veikia net ir dabar. Didelę ir stebinančią malūno funkcijų įvairovę atskleidžia susipažinimas su senosiomis vandens malūno technologijomis. Naudojantis muziejaus terminalu, galima interaktyviai pažinti muziejų ir jo ekspoziciją, peržiūrėti muziejaus technologijas atskleidžiančią medžiagą virtualioje erdvėje. Taip plečiamos žinios apie savo šalį, jos istoriją, stiprinamas kultūrinis identitetas, daug sužinoma apie senąsias technologijas ir atsinaujinančių energijos šaltinių panaudojimą, apie nuo seno ypatingą svarbą turėjusius gamybinius procesus. Vieno seniausių Lietuvoje Liubavo dvaro, kurio pavadinimas siejamas su žodžiu „meilė“, istorija suteiks žinių ir apie čia gyvenusius valstybei svarbius asmenis.


Kūrybinio mąstymo laboratorija dailės galerijoje

Svarbiausias kūrybinio mąstymo laboratorijos dailės galerijoje tikslas – pasitelkus įvairias tradicines ir netradicines priemones skatinti vaikų kūrybiškumą ir gebėjimą improvizuoti. Užsiėmimo metu vaikai žaidimo forma tyrinės klasikinius ir šiuolaikinius meno kūrinius, atliks įvairias kūrybines užduotis, aktyvinančias vaizduotę, gebėjimą ieškoti sąsajų bei asociacijų, mokys rasti kūrinio reikšminius kodus ir juos interpretuoti. Dalyviai visų pirma yra supažindinami su galerijoje eksponuojamais kūriniais, patraukliais ir įtraukiančiais būdais pasakojama apie meno pasaulio procesus, autorius, parodas, taip įvedant juos į platesnį meno lauko kontekstą. Po įvadinės dalies 7-9 kl. moksleiviai atlieka kūrybinio mąstymo užduotis specialiai sukurtame galerijos gide. Įvairios užduotys yra siejamos su kūrinių analize, interpretacija ir vaizduotės aktyvinimu. 10-12 klasių moksleiviams taikoma vizualinio mąstymo strategija. Šią mokykloms ir meno įstaigoms skirtą meno pažinimo ir matymo būdą (angl. visual thinking strategy) sukūrė Niujorko Modernaus meno muziejuje (MoMA) edukatorius Philippe’as Yenawine’as ir psichologė, kognityvinių mokslų specialistė Abigail Housen. Vizualinio mąstymo strategija siūlo nukreipti mintis į galerijoje eksponuojamus meno kūrinius ir žiūrėti į juos kartu su kitais. Vizualinio mąstymo strategijos praktika susideda iš trijų klausimų, į kuriuos atsakant mokomasi suprasti ir kalbėti apie meno kūrinį, neturint jokio išankstinio pasiruošimo.


Unikalių geologinių radinių stebėjimas, gyvas jų tyrinėjimas, prieš tai susipažinus su Akmenės krašto geologinio paveldo istorija ir radiniais, apžiūrint fosilijų kolekciją, kurios siekia juros periodo laikotarpį, kai žemėje gyveno dinozaurai. Tai puiki galimybė praplėsti geografijos, istorijos žinias, apie gamtos paliktą informaciją mums. Ji palikta tokiu pavidalu - suakmenėjusi. O kokią informaciją paliksime žemėje mes? Ar tik viską ir toliau naikinsime? Žmogui duota savybė kurti. Tik kūryba verčia mus mąstyti. Kviečiame pas mus. Per geologinio paveldo prizmę kurti išliekančią meninio pavidalo informaciją ateinančioms kartoms.


Kumštis prieš pirštą: sambūrio anatomija

Ar sutinki, kad kompanijoje smagiau? Tačiau ar susimąstei, kad būti tarp panašių į save – esminė žmogaus egzistavimo sąlyga? Kartu mes dalinamės patirtimi, siekiame tikslų, išbandome idėjas, mėgaujamės emociniu kontaktu, įgyjame daugiau drąsos ir galių. Tautos žadintojas Jonas Šliūpas šiandien mus patikintų, kad ir Lietuvos valstybė gimė dėl to, kad susitelkėme ir veikėme išvien. Jis, vienas pirmųjų lietuviškų visuomeninių organizacijų steigėjų, vadovavosi nuostata, kad susibūrę tampame lyg kumštis. Bet galbūt kumštis negali to, ką gali pirštas? Išbandykime kartu!

Edukacinis užsiėmimas leis jo dalyviams patirti net keletą eksperimentų. Pirmasis kvies susimąstyti, kaip jaučiasi į kone beviltišką situaciją pakliuvęs žmogus, kuris, norėdamas įveikti jam kilusias kliūtis, yra priverstas be išlygų pasitikėti  bičiulių pagalba. Antrasis kvies sužaisti simuliacinį sambūrio kūrimo žaidimą, kurio kulminacija taps kūrybiškas gimusios draugijos pristatymas. Tuo tarpu refleksijos metu sužinosite apie  neišvengiamai jus ištikusį paradoksą, priversiantį kitu žvilgsniu pamatyti kasdienį bendravimą.

Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


„Ebru menas – magiškas piešinys ant vandens“

Jonavos rajono savivaldybės Grigorijaus Kanovičiaus viešoji biblioteka

Ar norėtumėte sukurti magiškų spalvų ir formų piešinį? Jeigu taip, Ebru – tapyba ant vandens, kaip tik Jums. Tai išskirtinė tapybos rūšis, kai piešinys kuriamas ant vandens, o rezultatas perkeliamas ant popieriaus lapo. Neįmanoma nutapyti identišką piešinį antrą kartą, tad tai – tikrai unikali veikla, kurios rezultatą sunku nuspėti. Ebru technika gali tapyti kiekvienas ir pajusti kūrybos proceso džiaugsmą.
      Kaip viskas vyks? Iš pradžių edukacijos metu bus pristatyta apie Ebru meną, jo ištakas, piešimo principus, supažindinta su priemonėmis. Piešimas bus atliekamas specialiame inde ant sutirštinto vandens. Dažų teptuku panaudojant specialius augalinius dažus ištaškomas fonas, kuris tampa panašus į marmuro raštą. Vėliau specialiomis lazdelėmis ir šukomis formuojami įvairiausi raštai ir ornamentai. Pabaigoje kūrinys nuo vandens paviršiaus perkeliamas ant specialaus popieriaus lapo.
      Kokia nauda? Meditacija, terapija, kūrybiškumo lavinimas, puikios emocijos. O sukurtas kūrinys tampa gražia dovana sau ar artimam žmogui.


Spektaklis "Mažasis Princas" (pagal A. de Sent - Egziuperi)

„ Vaikystė – tai didelė žemė, iš kurios mes visi kilę...” ( Antuanas de Sent – Egziuperi apie „ Mažąjį princą “). Spektaklis taip ir prasideda - nuo pirmojo piešinio, kuriame pavaizduotas smauglys, prarijęs dramblį... Tik suaugusieji jame mato skrybėlę ir nieko daugiau. Jie beria pamokymus, nurodymus, moko gyventi pagal taisykles. Tačiau, jei ieškai tiesos – tenka nukristi dykumoje ir joje susitikti save vaike - Mažajame Prince... Mažojo Princo planetoje auga graži, tačiau labai įnoringa rožė. Negalėdamas su ja sutarti, Mažasis Princas palieka namus. Bekeliaudamas po planetas, jis susiduria su vienišu karaliumi, garbėtroška, girtuokliu, verslininku, žibintininku, geografu, tačiau nė vienas iš jų netampa princo bičiuliu. Suaugusiųjų ribotumas, silpnybės jam juokingos ir keistos. Naivus ir išmintingas, atviras ir paslaptingas, vis klausinėjantis ir neduodantis atsakymų Mažasis Princas, kaip ir mažieji žmonės - vaikai, veda mus prie esminio suvokimo - „matyti galima tik širdimi. Tai, kas svarbiausia - nematoma akimis..." Spektaklyje plėtojamos ir analizuojamos tikrojo pasaulio grožio sampratos, draugiškumo ir atsakomybės temos - „Pasidarai amžinai atsakingas už tą, su kuo susibičiuliauji." Šio spektaklio metu, žiūrovai kartu su Mažuoju Princu keliauja į fantastikos, kosmoso, paslapčių bei svajonių pasaulį. Tai gali suprasti tik vaikai. Nors kiekviename iš mūsų - mažų ir suaugusių - gyvena Mažasis Princas. Spektaklyje naudojamos video projekcijos kelia vaikų susidomėjimą, personažų lėlės - simboliai, ugdo vaikų interpretacinį suvokimą, asociatyvų mąstymą ir lavina vaizduotę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa „Ryto teatras“– tai 2017 m. startavusi programa vaikams, kuri sudomino ne vieną mokyklą. Ši programa sukurta pakviesti 1–4 klasių vaikus į kultūros įstaigą pamokų metu, pažiūrėti spektaklio ir po jo dalyvauti pokalbyjeedukacijoje su aktoriais. Šios programos metu yra parodomas vienas iš Klaipėdos jaunimo teatro spektaklių vaikams („Grybų karas“, „Voro vestuvės“, „Knygų personažai atgyja“, „OPA! (Operacija: perdirbtas aš!, "Karalius nuogas")“ ir nuo 2021 m. gruodžio naujas spektaklis „Vieno kiemo istorija“). Kiekvieną mėnesį parodomas vis kitas spektaklis – tam, kad žiūrovai galėtų kelis kartus apsilankyti šioje programoje. Šiais spektakliais Klaipėdos jaunimo teatras neapsiriboja, nes kiekvienais metais išleidžiama po vieną du naujus vaikiškus spektaklius. Po spektaklio vyksta aktorių pokalbis ir užsiėmimai su žiūrovais. Pokalbio tema priklauso nuo rodomo spektaklio, o užsiėmimai parenkami pagal tų dienų aktualijas. Šios edukacinės programos tikslas – palaikyti glaudų kūrėjų ir žiūrovų ryšį, padėti jauniesiems žiūrovams geriau suprasti spektaklių žinutes. Visa edukacine veikla Klaipėdos jaunimo teatras siekia sudaryti sąlygas vaikams atskleisti ir ugdyti savo kūrybinį potencialą, susipažinti su teatru, sukurti jiems galimybę aktyviai ir prasmingai dalyvauti kultūrinėje veikloje.


Apsilankysime parodoje ,,Protesto menas: sovietmečio nepaklusnieji“, susipažinsime su menininkų, kūrusių ideologinio diktato, cenzūros ir judėjimo laisvės ribojimo sąlygomis septintojo–devintojo dešimtmečio Sovietų Sąjungoje, kūryba. Pristatomus garsiuosius Maskvos konceptualistus ir žinomus lietuvių ,,tyliuosius modernistus“ vienija nepaklusnumas savojo laikmečio nuostatoms. Diskutuosime apie menininkų meninį ir idėjinį gyvenimą, draudimus ir cenzūrą, kūrybinės laisvės siekį. Protesto meno teritorijoje ieškosime menininkų ,,paslėptų“ minčių, kursime savo ,,Laisvės manifestą“.


Kiekvienas gyvas organizmas turi savo unikalų kodą, kuris lemia organizmo ypatybes, esminę informaciją. Šis genetinis kodas vadinamas DNR. Paprastai apie DNR kodą kalbama biologijos
pamokoje, tačiau parodoje ieškosime metaforinio parodos DNR kodo - parodos esmės. Darbas vyksta grupėse ir pagal pasiūlytas temas - DNR kodo grandis: istorija, muzika, žmonės ir
miestas arba gamta, vaikai konstruoja savitą parodos DNR vaizdą.
Kiekviena grupė atsitiktine tvarka išsitraukia vieną temą ir šios temos atspindžių ieško meno kūriniuose eidami per parodą.
Kiekviena grupė analizuoja skirtingą parodos DNR grandį-temą. Siekdami kuo geriau šią temą atskleisti, moksleiviai klauso edukatoriaus pasakojimo, o po to savarankiškai parenka vaizdinius, garsinius įrodymus (meno kūrinius) bei raštu žymisi savo įžvalgas, atsakydami į užduočių lape pateiktus klausimus.
Taip pat, savo temai iliustruoti moksleiviai savarankiškai parenka meno kūrinius juos fotografuodami.
Edukacijos pabaigoje visos grupės pristato savo DNR grandies temai sukauptą informaciją ir nufotografuotus meno kūrinius. Vaikai sudeda telefonus/planšetes su nuotrauka ant žemės, kad matytųsi jų parinkta fotografija. Telefonų/ planšečių ekranuose esančios nuotraukos iliustruoja DNR temos vaizdą. Sudėję viskas nuotraukas kartu, pamatome visuminį vaizdinį parodos DNR kodą. Kiekviena grupė žodžiu pristato savo atsakymus į edukacijos
teminius klausimus - taip išgirstame kiekvienos grupės argumentuotą DNR grandies apibūdinimą. Kiekvienos moksleivių grupės parodos DNR kodas išeina unikalus.

Užsiėmimas pabaigiamas refleksija.

Edukacijos tikslas - analizuoti meno parodą per skirtingas formalaus ugdymo programas: istorija, biologija, muzika, pilietinis ugdymas, etika.

Uždaviniai:
- ugdyti gebėjimą meno parodą naudoti kaip mokymosi priemonę
- supažindinti su meno parodos turiniu, mokėti jį analizuoti meniniu, istoriniu, kultūriniu kontekstu
- kritinio ir argumentuoto mąstymo ugdymas


edukacija vyksta Vinco Krėvės -Mickevičiaus memorialiniame muziejuje. Mokinius sutinka persirengusi bobulė, kuri ieško savo anūkėlio. Koks anūkėlio vardas turi atsakyti mokiniai, mindami mįsles ir sudėliodami vardą ANTANUKAS. Vienas iš mokinių pasisiūlo pabūti anūkėliu Antanuku ir padėti bobulei. Mokiniai parodo kaip moka šokti. Tada anūkėlis Antanukas išdalija muzikos instrumentus: akmenukus, dūdeles, lazdyno pagaliukus ir kartu su bobule muzikuoja. Po to vaikai susipažįsta su piemenukų vadu Skerdžiumi. Pasakojama koks jis buvo juokdarys, paskaitoma ištrauka. Skerdžius rinkdavo žoleles ir parnešdavo kaimo moterims, todėl mokiniai išmoks pasidaryti arbatos krepšelius ir susidės arbatą iš trijų žolelių. Kam padovanos nuspręs patys. Kas yra kiškio pyragas prie arbatos sužino paskaitę ištrauką iš ,,Antanuko ryto''. Visi ieško kiškio pyrago, kuris paslėptas krosnyje. Dar pakalbam apie Antanuko baimes ir prisimenam dabartines knygeles apie monstriukus iš Kakės Makės. Tada atsisveikinam.


Edukacija „Drąsa klysti: iš naujoko į klaidų čempioną“ – tai unikali galimybė mokiniams išmokti drąsiai priimti nesėkmes ir paversti jas savo stiprybe. Mokiniai nuolat susiduria su spaudimu siekti aukštų rezultatų, o klaidų baimė gali slopinti jų kūrybiškumą ir norą išbandyti naujus dalykus. Ši edukacija padės jiems suvokti, kad klaidos – tai ne pralaimėjimai, o galimybė augti. Nesėkmės yra nugalėtojų duona, o baimė, kurią skatina mūsų kultūra, riboja asmeninius pasiekimus ir ateities galimybes. Klysti yra žmogiška, o klysdami mes tobulėjame ir įgyjame patirties, padedančios įveikti bet kokias kliūtis.
Ką gausite?
Kritinis mąstymas: mokiniai išmoks analizuoti savo klaidas ir spręsti problemas kūrybiškai.
Drąsa bandyti: ugdysime savarankiškumą, pasitikėjimą savimi ir norą rizikuoti, nes tik taip įgyjama vertingos patirties.
Socialiniai įgūdžiai: komandinės užduotys padės bendradarbiauti, išreikšti mintis ir drąsiai dalintis idėjomis.
Kultūrinė įžvalga: nagrinėsime skirtingų kultūrų požiūrį į klaidas, ugdysime toleranciją ir pagarbą kitoms nuomonėms.
Kaip vyksta?
Mokiniai dalyvaus diskusijose, grupinėse užduotyse, improvizacijose ir vaidmenų žaidimuose. Jų metu mokysimės suvokti klaidas ne kaip nesėkmes, o kaip būdus tobulėti. Edukacija vyksta draugiškoje, kūrybiškumą skatinančioje atmosferoje, kurioje kiekvienas gali išreikšti savo mintis be baimės būti nesuprastas.
Nebijokite klysti – tai pirmasis žingsnis į sėkmę!
Edukaciją veda „Mokymų kodas“ vadovė, profesionali koučingo specialistė, mokymų trenerė ir lektorė Diana Žiurlytė.


Pikseliai + matrica + optika = geras vaizdas

Susitikimo metu mokiniai susipažins su matricomis, jų tobulėjimu per 10 metų, kamerų ir fotoaparatų pikselių kiekiu ir jų įtaka šiandieninėje fotografijoje bei vaizde.  Turės galimybę palyginti fotografijų kokybės bei ryškumo pokyčius. Dalyviai susipažins su optinių objektyvų raida ir galimybėmis, jų pritaikymu naujiems fotoaparatams.
Praktinėje dalyje - įvairių modelių fotoaparatų paruošimas darbui, nustatomi pageidaujami parametrai, pageidaujamos optikos keitimas bei rankinis ir automatinis fokusavimas. Praktinėje dalyje suteikiama galimybė išbandyti įvairią optiką – nuo portretinės iki tolimo spektro vaizdo.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija „Menas iš popieriaus - Origami"

Tikriausiai nė vieno vaikystė neapsiėjo be popierinių lėktuvėlių ir laivelių leidimo. Tačiau vargu, ar daugeliui šis pomėgis išsivystė į sudėtingų ir detalių figūrų iš popieriaus lankstymą. Kviečiame į edukaciją „Menas iš popieriaus - Origami", kurioje susipažinsite su japonišku menu, kai lankstoma žingsnis po žingsnio pagal tam tikras schemas, kai nematai visumos ir neįsivaizduoji, kas iš to išeis. Tiesiog stengiesi kuo tiksliau atlikti kiekvieną judesį, kol prieš akis netikėtai išvysti trokštamą figūrą. Edukacijos „Menas iš popieriaus - Origami" metu, dalyviai video filmo pagalba susipažins su Japonų ir Lietuvių origamio meistrų darbais, sužinos origamio atsiradimo istoriją. Antroje dalyje, skambant Japoniškos muzikos garsams, mokiniai bei mokytojai patys išbandys save tradicinio origamio lankstymo procese, atliks daug funkcijų


Programa skirta pradinio ugdymo mokiniams. Senovėje, kol dar nebuvo abėcėlės, žmonės perduoti žiniai naudojo ženklų kalbą... Ypač daug ženklų yra tautinio kostiumo aprangos dalyje – juostoje. Programos dalyviai turi unikalią galimybę susipažinti su Lietuvos etnokultūriniu tekstilės paveldu. Praktinio užsiėmimo metu vaikai nusipina 50 cm ilgio, 1-3 juosteles, sukuria skirtingus spalvinius derinius, patiria ritminio pynimo žavesį. Tokios juostelės pritaikomos šiuolaikiniame, kasdieniame gyvenime – naudojamos apyrankėms, įvairiems pakabučiams, plaukų raišteliams, kuprinių, krepšių ar dovanų papuošimams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


MĖLYNIEJI SAULĖS ATSPAUDAI: fotografijos – cianotipijos dirbtuvės

Cianotipija – intriguojantis, įdomus ir įtraukiantis fotografinis procesas. Kiti naudojami pavadinimai: mėlynasis atspaudas (blueprint) – taip vadinant dėl išgaunamo Berlyno mėlio pigmento, saulės atspaudas (sunprint) – dėl to, kad ekspozicija vyksta saulės šviesoje, UV spinduliuose. Fotogramos (šviesūs objektų siluetai tamsiame fone) gaunamos ant akvarelinio įjautrinto šviesai popieriaus, dėliojant piešinį iš gyvų ar džiovintų augalų, smulkių daiktų, medžiagų. Galima naudoti skirtingus pagrindus (akmuo, audinys). Be to, darbo kraštų užtepimą galima derinti atsižvelgiant į planuojamo kūrinio siužetą. Procesas saugus ir susilaukiantis gausaus būrio mažųjų ir suaugusių dalyvių. Pabandžiusieji dažnai užsidega noru pasidaryti daugiau ir daugiau atspaudų. Iš paprastų paveikslėlių prasideda atvirukų komponavimas. Edukacijų metu moksleiviai išmoks pagrindinių cianotipijos technikos žingsnių, trumpai bus supažindinti su jos istorija ir panaudojimo galimybėmis. Cianotipijos technika labai patraukli savo paprastumu ir intymumu. Atrodo, įsiklausai į savo mintis, sulauki patekančios saulės, pasikvieti gamtą pagalbon ir atsispaudi stebuklą. Jei ant popieriaus dedamas negatyvas – taip pat kelia įspūdį piešinio gilumas, perspektyvos atsiradimas. Tiek vaikams, tiek suaugusiems nupiešti taisyklingą perspektyvą sunkoka. O cianotipija sudaro įspūdį, kad tu štai ėmei ir, pavyzdžiui, nupiešei gatvę, išnykstančią horizonte.Cianotipija padeda visus meninius talentus sujungti į vieną ir padaryti kažką įdomesnio, nei tai, ką siūlo modernioji visuomenė. Čia visuomet yra vietos improvizacijai ir leisti kūrybai tiesiog skleistis. Ši technika be galo įvairi, su ja gali labai daug eksperimentuoti ir savo darbus paversti šedevrais.


Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas

Tekstilės dekoravimas, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime. Jo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su dizainu ir tekstilės dekoravimu, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis piešti ant audinio, sukuriamas vienetinis, dekoruotas krepšelis. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima sukurti labai gražų darbelį, kuris bus ir daugkartinio panaudojimo, taip prisidedant prie gamtos saugojimo.


Gintaras – Baltijos auksas (3 ir 4 klasės) IŠVAŽIUOJAMOJI

Šioje edukacijoje sužinosite apie gintaro kilmę, jo spalvas, rinkimo būdus ir kultūrinę reikšmę. Sužinosite, kodėl gintaras laikomas Lietuvos istorijos ir kultūros simboliu, išgirsite apie unikalų Juodkrantės lobį – Klebso kolekciją. Praktinėje dalyje mokysitės atskirti tikrą gintarą nuo imitacijos, šlifuosite jį ir tyrinėsite inkliuzus. Edukaciją vainikuos gintarinio suvenyro kūrimas.


„Diena elektrinėje“ - interaktyvus užsiėmimas, skirtas supažindinti dalyvius su elektrinės įrenginiais ir elektros gamybos procesu. Atvykę į elektrinę, vaikai trumpam tampa jos „darbuotojais“: gauna darbininkų šalmus, susipažįsta su „darboviete“ ir joje vykstančiais procesais. Panaudojant interaktyvias priemones ir žaidimo formatą, vaikai supažindinami su elektros reiškiniu ir veikimo principu, supažindinami su saugaus elektros prietaisų naudojimo taisyklėmis. Vaikštant po muziejaus ekspoziciją, vaikams suprantama kalba pasakojama pirmosios Vilniaus miesto centrinės elektrinės istorija ir aptariami elektrinės įrenginiai (katilai, turbinos, valdymo pultas ir kt.). Panaudojant lengvai buityje prieinamas medžiagas, vykdomas nedidelis mokslinis bandymas – eksperimentas, paaiškinantis statinės elektros reiškinį (medžiagose susikaupiančius krūvius). Taip pat aptariami muziejuje eksponuojami temiškai aktualūs eksponatai (Edisono lemputė, elektros prietaisai Vilniaus pramonės ekspozicijoje), susipažįstama su jų istoriniu kontekstu. Galiausiai išbandomi garso ir elektromagnetinių bangų reiškinius, baterijos veikimą ir elektros panaudojimą technikoje demonstruojantys interaktyvūs muziejaus eksponatai.


Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Edukacinėje programoje pakviesime žengti žingsnį į autentišką aplinką, kurioje 1906–1915 m. gyveno diplomatas, karininkas, politinis kalinys, vertėjas, paskutinis tarpukario Lietuvos užsienio reikalų ministras Juozas Urbšys (1896–1991). Jo tėviškės sodyboje leisitės į orientacinę-pažintinę kelionę ir susipažinsite su iškilia Panevėžio krašto asmenybe, dalyvavusia lemtinguose Lietuvai įvykiuose. Užsiėmime pajudėsite, pamąstysite, išbandysite savo kūrybines galias. Kviečiame dalyvauti šiame patirtiniame-edukaciniame žaidime ir kokybiškai praleisti laiką viename iš Panevėžio rajono lankytinų objektų.


Edukacinio užsiėmimo metu demonstruojamas trumpas animacinis filmukas „Margučio rytas“. Mokiniai sužino apie senovinių margučių marginimo raštų atsiradimą, jų simboliką ir reikšmę, spalvas. Sužino apie paprotį marginti margučius, kada jis pirmąkart užfiksuotas, kada pradėta dekoruoti margučius ir kokią maginę reikšmę turėjo jų simboliai.Sužino, kodėl reikia dovanoti ir mušinėti margučius. Supažindinama su senųjų margučių raštų vardais (pvz., žiedeliai,žalčiukai, saulutės, „paukščio pėdutės"), aptariama, iš ko susideda raštas, ką jis simbolizuoja. Mokiniams išdalinami lapai tradicinių raštų pavyzdžiais ir jie gauna užduotį – sukurti naują raštą. Savo sukurtą raštą mokiniai perkelia ant virto kiaušinio margindami jį vašku. Praktinės užduoties metu vašku numargintus margučius mokiniai išsineša su savimi.


Priklausomybė daugelio sąmonėje siejasi su asocialiais, žlugusiais ir iš normalaus socialinio ir kultūrinio gyvenimo iškritusiais žmonėmis. Tačiau retas kuris susimąsto apie tai, kad mūsų garbinama televizijos žvaigždė jau daug metų kovoja su priklausomybe ar nekaltas kompiuterinis žaidimas mobiliajame telefone gali būti puikus pamatas priklausomybės vystymuisi. Laikais, kai piketuoti prie seimo siekiant legalizuoti „žolę“ yra žmogaus laisvės išraiška, o alkoholio vartojimas tiek įaugęs į mūsų sąmonę, kad net žodis „gerti“ įgavo girtavimo reikšmę, sunku susigaudyti net tiems, kurie jau turi savąsias tiesas. Jaunam žmogui gausybėje dviprasmiškų nuomonių, mitų ir begalybėje internetinės informacijos atrasti tiesą dar sunkiau. Tokiame kontekste tampa būtina ugdyti jaunų žmonių sąmoningumą, atsakomybę bei toleranciją, priklausomybes bei psichoaktyvių medžiagų vartojimo sukeliamas problemas pristatant ne tik kaip galimą sveikatos problemą, bet kartu ir kaip kultūrinį bei socialinį reiškinį. Edukacijoje, skatinant bendravimą, siekiama problematiką pamatyti per asmenines patirtis. Vaizdingi pavyzdžiai: nuo moksliniams tyrimams panaudotos sultis pamėgusios bezdžionėlės iki kokanui priklausomybę besigydančio nusikaltėlio, padės suvokti priklausomybės, kaip reiškinio atsiradimo ir vystymosi principus. Žaidimais ir vaizdais susipažinsime su naujausiomis mokslinėmis išvadomis, kad priklausomybė mėgsta draugiją, o nikotinas, dažniausiai tampa „raktu“ atveriančiu duris į priklausomybių pasaulį. Edukacijos forma skatina pačius klausytojus ieškoti atsakymų, išsakyti savo nuomonę, klausti ir prieštarauti. Edukacijos dalyviams nemalonų apsvaigimo pojūtį siūloma pajusti užsidėjus „girtumo akinius“, atliekamos koordinacinės užduotys. Edukaciją parengė daugiau kaip 10 metų su priklausomybėmis dirbanti klinikinės toksikologijos gydytoja Laima Gruzdytė, kuri nuolat tobulinasi Lietuvoje bei užsienyje rengiamuose seminaruose, mokslinėse konferencijose, kvalifikacijos kėlimo kursuose.