Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Užsiėmimo metu mokinai susipažins su stiklo atsiradimo Klaipėdoje istorija. Stiklo dirbinių liekanos pasakoja kaip senovėje žmonės puošėsi, kokius stiklinius dirbinius naudojo vaistininkai.
Praktinės dalis metu mokiniai galės sudėlioti dėlionę su muziejuje saugomais stiklo eksponatų vaizdais, smėlyje suradę spalvotus stiklo karoliukus, galės susiverti apyrankę.
Uždaviniai:
1. Išsiaiškinti stiklo gamybos ir dekoravimo būdus; stiklo gaminių atsiradimo Klaipėdoje ypatumus.
2. Apžiūrėti archeologinius stiklo radinius, eksponuojamus muziejaus ekspozicijoje, bei atskleisti jų pasakojamą istoriją.
3. Įžvelgti sąsajas, o tuo pačiu metu ir pokyčius, tarp praeities ir dabarties.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Archeologijos muziejuje naujas edukacinis užsiėmimas - ,,Vikingų ir kuršių ryšiai". Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje turėsite puikią galimybę iš arčiau susipažinti su vikingų bei kuršių gyvenimo ypatumais, išsiaiškinti ar visi kuršių genties atstovai palaikė gerus santykius su kaimynais vikingais. Taip pat susipažinsite su paslaptingais runų rašmenimis. Jaunesnieji (5-7 kl.) mokiniai žinias įprasmins atpažindami runų rašmenis bei dekoruodami vardinį padėkliuką, o vyresnieji (8-12 kl.) mokiniai kurdami bei vaidindami sceną iš vikingų ir kuršių gyvenimo.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Liaudies muzikos edukacija „Kai aš mažas buvau...“

Klaipėdos miesto savivaldybės etnokultūros centras

Edukacijos „Kai aš mažas buvau...“ metu 1-4 klasių moksleivių grupės supažindinamos su tradiciniais lietuvių liaudies piemenų instrumentais. Renginio metu mokiniai išgirs ir autentiškus įrašus, ir instrumentų atsiradimo istoriją bei patys galės muzikuoti birbyne, ožragiu, molio švilpyne, dambreliu, kanklėmis, skudučiais, skrabalu. Pasitelkiant liaudies pasaką vaikai su piemenų instrumentais sukurs pasaką savaip – įgarsindami veiksmus, veikėjus. Viktorina, kitos kūrybinės užduotys grupelėse padės kitaip pažvelgti į liaudies instrumentus. Edukacija siekiama aktualizuoti etninės kultūros temas taip priartinant prie šiuolaikinių vaikų. Paslauga atliepia "Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės" minėjimo sukaktį.


Edukacinis užsiėmimas „Pabėgimo kambarys SOS“

Modernus edukacinių ir ekstremalių patirčių turinys Pabėgimo kambaryje SOS sukurtas remiantis tikrų situacijų ir veiksmų liudijimais, vykdant minų paieškos, identifikavimo ir sunaikinimo darbus laive M52 Sūduvis.

•	Dalyvių laukia įvaizdinta minų medžioklės operacija, kurios metu reikės gerai įsiklausyti į kapitono komandas, identifikuoti ir atkoduoti gautas paslėptas žinutes, gerai orientuotis aplinkoje, veikti įšvien, būti greitiems, drąsiems, išmaniems priimant sprendimus, išbandant specialiąją laivo įrangą. Netrūks įtampos gaisro akivaizdoje, plaukiant minų nusėtu dugnu ir…
•	Dalyvių laukia kova už laivo gyvybingumą, atliekant išminavimo darbus – detonaciją.
•	Dalyvių laukia nepakartojama patirtis – čia sužinos tikrąją žodžių SAUGOTI ir GINTI vertę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Jaunieji Nacionalinio Kauno dramos teatro aktoriai kviečia 8-12 klasių moksleivius į improvizacijų dirbtuves, kurių metu, pasitelkus teatrinius žaidimus, moksleiviai bus supažindinami su pagrindiniais improvizacijos metodais, taps aktyviais dalyviais ir ugdys savo kūrybiškumą. Pasitelkiamos veiklos moko jaunimą drąsos, geriau pajusti savo kūną ir balsą, pasitikėti savimi ir draugu, lavinti reakcijas, atpalaiduoti vaizduotę ir pasinerti į smagią kūrybos erdvę. Dirbtuvių metu suteikiama erdvė laisvai improvizuojant kurti istorijas, išmėginti jėgas scenoje, vaidinant įvairias situacijas iš mokyklos kasdienybės.
Čia niekas nerašys pažymių. Čia nereikės nieko galvoti, ruoštis ar žinoti. Tik valanda pačių smagiausių žaidimų ir vaizduotės pokštų, kurie atskleis aktoriaus profesijos subtilybes ir improvizacijų galimybes.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Eksperimentai metalo dirbtuvėse: nuo istorinės kalvystės iki modernių technologijų

Eksperimentai metalo dirbtuvėse: nuo istorijos ir praktinių dirbtuvių.
• Kas yra metalai ir kokia jų istorija? Kuo jie skiriasi?
• Kokios naujausios metalų apdirbimo technologijos?
• Kalvystė, meniškasis pjovimas Plazma, įvairūs metalų suvirinimo būdai.
Pažinkime tai praktiškai - pasigamindami po savo asmeninį unikalų dirbinį. Kiekvienas dalyvis šio praktinio renginio metu
pasigamins po asmeninį gaminį/suvenyrą.

Tai renginys, skatinantis mokinių kūrybiškumą ir techninį
požiūrį į aplink esančius metalų gaminius – nuo skulptūrų iki baldų, nuo smulkių detalių – iki pramonės gaminių.

Pasitekdami praktiką susipažinsime su metalų sandara, rūšimis, susidarymo procesu ir panaudojimo galimybėmis. Istorines ir technines žinias dalyviai galės ne tik pritaikyti kasdieniame gyvenime, tačiau kai kuriems galbūt tai bus idėja renkantis profesiją.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Vienas ekspresyviausių Lietuvos kūrėjų, jo koncertuose stebina gebėjimas suderinti gaivališką pirmapradiškumą ir sielos kūrybą. Atlikėjo daugiaplaniškumą padeda atskleisti pasitelkiami skirtingi instrumentai ir nuolatinis ieškojimas – atlieka gyvybingą, optimistišką muziką, taip pat apmąsto mistišką tamsą. Šiame permainų kelyje susipina verksmingas dudukas, dvasinga bansurės fleita, įdomioji kinų hulusi fleita, nuoširdusis lamzdelis ar airiškos fleitos, kuriomis atliekama šokių muzika. Visi Sauliaus Petreikio pasitelkiami instrumentai – tai tik didingo medžio, kurio šaknys tvirtai siejasi su viso pasaulio tautomis, todėl muzika skleidžia vienybę. Kartais tai eksperimentas, o kartais išliekamąją vertę turinti struktūra, nes atlikėjas kuria nuo archajiško folkloro iki modernios World muzikos ir netgi su ekspresyvaus džiazo elementais. Šis koncertas yra kelionė aukštyn mitinio pasaulio medžio šakomis, jos gidas Saulius Petreikis – nuoširdus, ekspresyvus ir visad nenuspėjamas.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


„Žmogaus gyvenimas istorinėje laiko juostoje“ edukacija-pamoka pagal Linos Mickutės istorinių asmenybių biografines knygas vaikams: „Iliustruota Vydūno gyvenimo ir kūrybos istorija“, „Iliustruota Vaižganto gyvenimo ir kūrybos istorija“, „Pasaka apie paskutinį Lietuvos princą“ skirtas trečių-ketvirtų klasių mokiniams.

Edukacijos metu knygų autorė Lina Mickutė pasakodama kaip rašė knygas, apie trijų asmenybių gyvenimus, moko istorinių faktų išdėstymo laiko juostoje. Autorė atskleidžia gudrybę ne tik padėjusią rašyti knygas, bet ir mokintis istoriją mokykloje. Užsiėmimo pabaigoje vaikai pakviečiami patys sudėlioti savo gyvenimo svajones į laiko juostą. Pamokos esmė išmokti mokintis istoriją, lavinant loginį mastymą, žinant pagrindinių įvykių datas.

Lina Mickutė, ne vienos knygos apie Lietuvą suaugusiems redaktorė ir tekstų autorė. L. Mickutė sujungusi dvi savo aistras, nuo mokyklos laikų mėgtą istoriją ir istorijų pasakojimą, rašytojos vaikams kelią pradėjo su 2018 m. pasirodžiusios „Iliustruota Vydūno gyvenimo ir kūrybos istorija“. Knyga buvo puikiai sutikta kritikų ir rekomenduota mokykloms bei bibliotekoms, 2019 m. nominuota gražiausių metų dvispalvių knygų kategorijoje. Norėdama tęsti knygų seriją vaikams apie iškilias, bet primirštas Lietuvos asmenybes, autorė skaitytojams pristatė „lliustruotą Vaižganto gyvenimo ir kūrybos istoriją“, o jaunesniems skaitytojams skirta autorės knyga apie Žygimantą Augustą „Pasaka apie paskutinį Lietuvos princą“. Ši 2022 m. apdovanota gražiausių metų kategorijoje Domicėlės Tarabildienės premija. Knygų vaikams autorė jau sėkmingai debiutavo ir kaip edukatorė, pristačiusi šią „Žmogaus gyvenimas istorinėje laiko juostoje“ edukaciją Kretingos rajono savivaldybės M. Valančiaus viešoje bibliotekoje 2022 ir 2023 metais, taip pat filosofijos pamoką, pagal savo knygą „Iliustruota Vydūno gyvenimo ir kūrybos istorija“ Vaikų knygų saloje 2018 m. ir Vilniaus knygų mugėje 2019 m.


Tikslas – pasitelkiant muziejaus fonduose ir ekspozicijose esančius eksponatus supažindinti mokinius su rašto atsiradimo istorija, knygos ir spausdinto žodžio raida.Uždaviniai: 1. Supažindinti mokinius su rašto atsiradimo istorija pasitelkiant muziejaus fonduose saugomus eksponatus. 2. Skatinti ugdymo įstaigas įvairinti ugdymo procesą, siekiant geresnės ugdymo kokybės. 3. Suteikti mokiniams galimybę mokykloje įgytas žinias pritaikyti praktikoje. 4. Supažindinti mokinius su spaustuvininko profesija. Kalba yra svarbiausia žmonių bendravimo priemonė, be kurios negali būti visuomenės, pažangos, kultūros. Kitas galingas žmogaus įrankis, kultūros ir pažangos laidas yra raštas. Kalba yra gamtos dovana žmogui. Ji atsirado kartu su žmogumi. Raštą sukūrė pats žmogus. Buvo laikai, kai žmonės dar nemokėjo rašyti. Kaip jie išmoko rašto? Juk taip tobulai rašyti, kaip mes dabar rašome, žmonės išmoko ne staiga, bet palengva, per ilgą laiką, per ištisus tūkstantmečius. Raštas – didysis žmogaus laimėjimas, kultūros liudytojas, istorinės atminties saugotojas. Juk per raštą, per knygą ateina į mus liudijimai apie kultūrų, tautų, miestų, žmonių likimus. Edukacinė pamoka „Knygos istorija“ rekomenduojama 3–4 klasių mokiniams. Atsižvelgiant į mokyklų ugdymo programas, muziejaus turimus resursus, edukacinė pamoka sudaryta iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės. Teorinėje dalyje mokiniai bus supažindinami su rašto atsiradimo istorija, pirmuoju raštu – daiktaraščiu (daiktų raštu), vėliau atsiradusiu mazgaraščiu (mazgų raštu), vaizdaraščiu (vaizdų raštu) ir t. t. Taip pat susipažins su įvairiomis rašymo priemonėmis: papirusu, pergamentu, molinėmis, vaškinėmis, grifelinėmis lentelėmis, popieriaus gamybos procesu. Praktinėje užsiėmimo dalyje mokiniai mokysis mazgaraščio, kurio pagalba sudarys savo šeimos genealogiją, patys gamins vaškines ir molines lenteles, ant kurių galės pabandyti rašyti senosiomis rašymo priemonėmis.


Edukacijos metu moksleiviai susipažins su Jurbarko krašto įvairiakultūriniu kulinariniu paveldu, šventiniais bei kasdieniniais patiekalais. Mokysis atpažinti ir išreikšti meilės kalbą per maistą. Išmoks pasigaminti suvalkietišką patiekalą - auseles.


Edukacinio užsiėmimo metu supažindinsime su svajonės samprata pasitelkiant literatūros kūrinių ištraukas. Padėsime sudaryti sėkmingų žingsnelių svajonės įgyvendinimo link kelią. Parodysime tautodailininkų ir profesionalių menininkų tapybos, grafikos, skulptūros darbų pavyzdžius, esančius Angelo muziejaus ekspozicijoje. Pasitelkus dailę, kaip kūrybinės raiškos priemonę, padėsime moksleiviams perteikti savo svajones, lūkesčius piešinio pavidalu ant pateikto medinio angelo.


Edukacijos metu vaikai susipažins su abstrakcija kaip meno rūšimi. Edukacijos tikslas : sukurti paveikslą - abstrakciją ant drobės.
Edukacijos pradžioje vaikai išklauso informaciją apie tai, kas yra abstrakcija. Vaikams parodomi ant popieriaus atspausdinti įvairių dailininkų darbų pavyzdžiai.
Ant drobės su porėmiu akriliniais dažais pasiūloma sukurti abstraktų paveikslėlį, kurį galės parsinešti namo. Paveikslo kūrimas - nuostabus, įtraukiantis procesas, kuriame kiekvienas vaikas tampa unikalus su savo individualiu piešimo, tapymo stiliumi.
Kūrybinio proceso pabaigoje vaikai skatinami pasidalinti savo mintimis apie abstrakcijos kūrimą.
Abstrakcijos kūrimas išlaisvina vaiko fantaziją, leidžia jam kūrybiškai tobulėti, laisvai derinti spalvas ir ieškoti savito raiškos būdo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Praktinių užsiėmimų metu 1–4 klasių mokiniai susipažins su keramikos amatu. Edukacija vyks Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centre, kuris įsikūręs Kuršėnų dvaro sodybos oficinos patalpose. Mokiniai užsiėmimo metu kurs savo gaminį iš molio, sužinos apie molio gavybą, savybes, panaudojimą ir keramikos degimo procesą. Gamindami savo kūrinį ugdys pasitikėjimą savimi, kritinį mąstymą, saviraiškos poreikį. Išsiaiškins koks procesas vyksta kelyje nuo molio gavybos iki buityje naudojamo indo. Keramikos meistras mokiniams suteiks pagrindines žinias apie keramikos lipdymą ir žiedimą, suformuos gebėjimus ir minimalius praktinius įgūdžius.


Telšių rajono savivaldybės Karolinos Praniauskaitės viešoji biblioteka

Edukacijos tikslas:
Ugdyti kūrybinę bei pažintinę kompetencijas, padedančias jaunam žmogui atrasti savo gebėjimus bei geriau orientuotis kūrybinės raiškos įvairovėje.
Edukacijos metu mokiniai:
1. Išbandys minkštos pastelės technikos galimybes.
2. Ieškos sąsajų tarp savo kūrybinio bandymo ir pasirinktų poezijos žodžių.
3. Sukurs unikalų skirtuką knygai.
4. Taps kūrėjais, gebančiais lengvai įsitraukti į kūrybinę veiklą, galinčiais lanksčiai, geranoriškai ir be išankstinės nuomonės priimti savo bei kitų kūrybinius ieškojimus, reflektuoti savo patirtį.
Edukacijos turinys nukreiptas į tarpdalykinę integraciją, dailės raiškos ir literatūros, vaizdo ir žodžio sintezę.
Edukacijos metu suteikiama galimybė ne tik pagilinti dailės dalyko žinias, atrasti smagią, kūrybinę saviraišką išlaisvinančią, terapinį poveikį turinčią minkštos pastelės techniką, bet ir naujai pažvelgti į žodžio meną – poeziją.
Užsisakydami paslaugą, pedagogai gali pasitelkti edukaciją, siekdami pagilinti mokinių  formaliojo ugdymo žinias – nurodyti poetą ar konkrečius eilėraščius, remdamiesi ugdymo programa.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kvirkato turnyras 7-10 kl. (išvykstamasis Kauno mieste ir rajone)

Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Atvyksime pas jus ir papasakosime apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pamokysime žaisti kvirkatą -  įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre!
Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto negalia, galime pravesti vaikams su judėjimo negalia. Apie poreikį užsiėmimą pravesti vaikams su intelekto ar judėjimo negalia prašome informuoti užsakymo metu.
Išvykstamasis užsiėmimas vedamas Kaune ir Kauno r., kai grupė ne mažesnė nei 18 vaikų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Lankantis parodoje leisimės į nepaprastą kelionę laiku ir atrasime kontrastų pilną vaikystės pasaulį vėlyvuoju sovietmečiu, gyvenimą – nuo kasdienybės ir kultūros iki politinių realijų ir žmogaus teisių kovų. Edukacinė programa siūlo interaktyvų parodos pažinimą, įsitraukiant į
diskusijas, analizuojant kas tiesa, o kas melas taip gilinantis į šio intriguojančio laikotarpio istoriją.


Edukacinė programa skirta ugdyti pažinimo ir menines kompetencijas per vilnos vėlimo amatą, atskleisti mūsų krašto išskirtinumą, neišsenkantį kūrybiškumą. Edukacinio užsiėmimo metu mokoma tradicinio vilnos vėlimo šiltu vandeniu ir muilu bei veltinio vėlimo specialia adata, taip pat demonstruojama tiek šiuolaikinių veltinio darbų, tiek senųjų dirbinių pavyzdžiai. Užsiėmimų metu kalbama apie avių ir vilnos reikšmę tradicinėje kultūroje, rodomas Lazdijų krašto muziejaus parengtas video įrašas „Veltinių vėlimas”. Užsiėmimų dalyvius supažindiname su naminiu vilnos apdirbimu Lietuvoje XIX a.–XX a. pradžioje, kurį iliustruojame muziejinių eksponatų pavyzdžiais: avikirpėmis žirklėmis, verpimo rateliu, audimo staklėmis. Užsiėmimų metu pasakojama, kaip ir kodėl vilna veliasi, paaiškinama daugelis paslapčių, kurias pradedantis velti privalo žinoti: kokia būna vilna, ar visi pluoštai veliasi, kokie yra vėlimo būdai, kada ir kuris yra naudojamas, kokios yra vėlimo priemonės ir įrankiai. Praktinės dalies metu mokomės sudėlioti vilną, maišyti spalvas, naudotis vėlimo adatomis, velti šlapiuoju būdu. Gaminame smulkius vilnos gaminius, aksesuarus, papuošalus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Bohemiškasis Vilnius (Nuotolinė paslauga)

„(...) ir tarp tų tūkstančių, dešimčių tūkstančių miestų yra vienui vienas, vienintelis miestas, kuris yra tavo, kurį susirasti – tai susirasti save.“ Valdas Papievis. Kas bendra tarp bažnyčios, bravoro ir Dalai Lamos; prezidentūros, beprotnamio ir šunų; pagonių, bordelių ir Puškino senelio? Į šiuos ir panašius klausimus atsakoma „Bohemiškojo Vilniaus“ virtualių pasivaikščiojimų metu – miesto paveikslas čia piešiamas neįprastais rakursais – per čia gyvenusių ir veikusių bohemiečių vardus ir istorijas. Maršrutai vinguriuoja nuo siauriausių gatvelių iki giliausių požemių; nuo apgriuvusių celių iki modernių interjerų ir kas kartą būna vis kitokie, keičiami priklausomai nuo susirinkusių moksleivių amžiaus ir spontaniškų improvizacijų. Organizuojamas virtualus-interaktyvus turas su žaidimais ir viktorinomis. Edukacijas parengė poetas ir tarpdisciplininių menų kūrėjas Julius Žėkas; baigęs skulptūros, fizikos, lietuvių filologijos, literatūrologijos, kultūros vadybos ir politikos studijas; kuriantis, organizuojantis ir kuruojantis įvairius kultūros ir meno bei neformaliojo švietimo projektus; jau per 20 metų vedžiojantis žmones Vilniaus gatvelėmis ir skiepijantis jiems poetišką miesto dvasią.


Programos tikslas - supažindinti su Mažosios Lietuvos regiono etniniu simboliu - medine Kuršmarių laivų vėtrunge. Edukacija vedama istorinių vėtrungių ekspozicijoje, kurioje galite pamatyti originalaus dydžio atkurtas istorines vėtrunges. Pamokos metu dalyviai vaizdinėmis priemonėmis supažindinami su vėtrungių atsiradimo istorija ir raida. Kalbėsime apie Kuršių mariose plaukiojusius didžiuosius medinius laivus Kurėnus ir mažesnius Venterius. Sužinosite šių laivų skirtumus ir kodėl jie taip vadinami. Kokia yra vėtrungių atsiradimo legenda, kas ir kodėl jas vadino Vėliukais, ir kurio Kuršių marių kranto vėtrungės buvo puošniausios, ką reiškė išpjaustyta Vėjų rožė, kokios dominavo spalvos ir ką reiškė skirtingi geometriniai ženklai . Atsakymus ir dar daugiau sužinosite dalyvaudami edukacinėje programoje, o pamokos metu gavę paruoštą, išpjaustytą vėtrungės – magnetuko šabloną, jį galėsite, kaip tikri pamario meistrai, nudažyti norimais spalvų deriniais ir parsivežti prisiminimui apie Pamario kraštą.


Kontaktinė improvizacija – tai viena iš šokio improvizacijos meno formų, kai spontaniška komunikacija vyksta per judesį ryšyje su kitu. Ši edukacija skirta supažindinti  5-6  klasių moksleivius su šia alternatyvia šokio forma. Per judesio žaidybinius pratimus mokiniai bus skatinami dėmesiu grįžti į savo kūno pajautimą ir per tai stiprinti ryšį su savimi, klasės draugais bei juos supančia aplinka. Kontaktinės improvizacijos šokis pakviesti mokinius išgyventi bendros kūrybos džiaugsmą šokant kartu bei įkvėps būti atviresniems ir tikresniems bendraujant vienas su kitu per judesį. Taip pat šis šokis leis pajusti bendruomeniškumo jausmą, kuris itin svarbus šiuo metu vykstančių įvykių kontekste.

Edukaciją ves Aistė Jančiūtė, kuri turi daugiau nei dešimt metų patirties vedant kontaktinės improvizacijos pamokas, meno edukacines ir kūno kūrybiškumo dirbtuves įvairaus amžiaus ir poreikių grupėms. Šiais metais baigė integruoto kūno judesio terapijos institutą (UK).


Kurorte, garsėjančiame gausiais miškų masyvais, samanotomis kalvomis ir mineralinių vandenų bei gydomojo purvo gėrybėmis, vyrauja tik šiam kraštui būdinga savita rekreacinė (daugiausia medinė) architektūra. Tokio tipo pastatai - vilos, gydyklos, kolonados, viešbučiai, sanatorijos ir kt. - Druskininkuose pradėjo formuotis aplink mineralinių šaltinių rezervuarus, dabartinėje senamiesčio teritorijoje, dar XVIII a. pab., kai specialiuoju dekretu kurortas buvo paskelbtas gydomąja vietove. Tačiau šiandieninė Druskininkų architektūra ir urbanistinė plėtra orientuojama į stambaus tūrio šiuolaikinės architektūros pastatus, nederančius su vis dar išlikusia istorine aplinka. O autentiški pastatai dėl lėšų stygiaus, žinių apie medinę architektūrą ir jos priežiūrą stokos ar ekonominių interesų ne visada tinkamai prižiūrimi, griaunami arba juos nustelbia nauji statiniai. Šio edukacinio užsiėmimo Druskininkų vilos metu moksleiviai susipažins su Druskininkų miesto medinių vilų architektūros paveldu. Žinioms įtvirtinti bus atliekamos užduotys išmaniajame monitoriuje, susijusios su architektūros paveldu, o kūrybinio užsiėmimo metu bus naudojami planšetiniai kompiuteriai.
Tikslas:
Skatinti domėjimąsi kultūros vertybių paveldu, jo verte bei išlikimu, supažindinant edukacijų dalyvius su Druskininkų miesto mediniu architektūriniu paveldu, jo svarba ir vieta miesto istorijoje bei urbanistikoje. Ugdyti bendrąsias kompetencijas.
Uždaviniai:
 1. Supažindinti dalyvius su Druskininkų miesto mediniu architektūros paveldu.
2. Padėti suvokti šio paveldo svarbą ir vietą miesto istorijoje ir urbanistikoje.
3. Skatinti kritinį mąstymą ir kelti diskusiją apie medinio paveldo svarbą ir išsaugojimą ateities kartoms.
4. Pravesti kūrybinį užsiėmimą, ugdant kūrybiškumą ir skatinant tarpusavio bendradarbiavimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Šiandien vis labiau populiarėja medžiaginiai žaislai, jie yra minkšti, malonūs liesti, laikyti, prisiglausti ir, svarbiausia, pagaminti iš natūralių medžiagų. Daugelis vaikučių su tokiais medžiaginiais žaislais mėgsta žaisti ir miegoti. Kūrybinėse dirbtuvėlėse sukursime sau mielus žaidimų draugus iš audinio, siūlų, kamšalo ir kt. medžiagų. Tai praktiškas ir smagus būdas ugdyti vaikų kūrybiškumą, rankdarbių įgūdžius bei supratimą apie tvarią kūrybą. Naudojami bus audinio likučiai, senų drabužių dalys ir kitos nesudėtingos medžiagos, todėl kiekvienas vaikas galės susikurti unikalų žaislą.


ŠVIESOS ISTORIJA - edukacinis užsiėmimas, kviečiantis keliauti per skirtingus praeities laikotarpius ir ieškoti šviesos, šilumos šaltinių, praktiškai išbandyti jų efektyvumą, pažinti ugnies ir dangaus šviesulių reikšmę mūsų kultūrai ir mitologijai.
Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsite su apšvietimo istorija ir lietuvių mitologinėmis sakmėmis, susijusiomis su dangaus kūnų atsiradimu bei išvysite praktinį apšvietimo priemonių ir prietaisų panaudojimą.  Taip pat spalvinsime šviesos istorijų iliustracijas dovanų gautose knygelėse bei piešime ant šviesos ir smėlio stalo.


Gyveno senelis ir bobutė: vaikams apie tremtį

Pasvalio Mariaus Katiliškio viešoji biblioteka

Režisierės Giedrės Beinoriūtės animacinis – dokumentinis filmas „Gyveno senelis ir bobutė“ (autorės leidimas naudoti kūrinį edukaciniams tikslams yra duotas), patrauklia, vaikams suprantama ir įdomia forma supažindina programos dalyvius su vienu iš skaudžiausių Lietuvos istorijos laikotarpių – lietuvių trėmimu į Sibirą. Istorija įgarsinta mažos mergaitės balsu, papildyta senomis fotografijomis, animaciniais intarpais, vaikui suprantamais faktais iš tremtinių gyvenimo, buities. Po filmo peržiūros vaikai dalyvauja mini protmūšyje, kuriame pateikiami įdomūs faktografiniai klausimai iš matyto siužeto. Tokiu būdu užsiėmimo dalyviai įtvirtina gautas žinias, įgyja bendrą supratimą apie tai, kas buvo tremtiniai, kodėl vyko trėmimai, kaip tremtiniai gyveno tremties vietose, kaip likę gyvi grįžo į gimtinę. Edukacijos pabaigoje dalyviams pasiūloma namų užduotis – namuose paklausinėti savo senelių/prosenelių, giminaičių, artimų kaimynų apie tremtį, sužinoti, kas iš jų buvo išvežti, kaip gyveno tremtyje. Paprašyti parodyti fotografijas, laiškus, kitus dokumentus ar daiktus iš gyvenimo tremtyje. Vaikai gali atsinešti šiuos daiktus į integruotą pamoką arba į kitą pamoką/klasės valandėlę, juos išeksponuoti ir papasakoti apie juos tai, ką išgirdo iš savo artimųjų. Vėliau mokytojai gali pasiūlyti kam nors pasikviesti į valandėlę savo giminaitį tremtinį, kuris galėtų pasidalinti prisiminimais. Tokiu būdu edukacinis užsiėmimas būtų pratęstas ne tik mokykloje, bet ir namuose, įtrauktų į šią temą šeimos narius.


Pirmasis Lietuvoje ir Latvijoje baltų kultūros pažinimo centras „Baltų kelias“ kviečia pamatyti, pažinti, patiems prisiliesti prie baltų kultūros. Edukacinio užsiėmimo  metu mokiniai ne tik aplankys „Baltų kelio“ ekspoziciją, bet  susipažins su baltų istorija, kultūra, baltiškaisiais simboliais ir jų reikšme.
Edukacinio užsiėmimo metu pasinersime į paslaptingą senųjų baltiškų simbolių pasaulį. Nuo senų laikų tam tikras simbolis ar ornamentas turi ne tik estetinę funkciją, bet ir atspindi, parodo žmonių požiūrį į juos supantį pasaulį, aplinką, gamtą ir jos reiškinius.
Tai lyg mūsų protėvių palikti ženklai, kuriuos galime perskaityti ir pabandyti suprasti.
Susipažinsime su įvairiausiais stiklo dekoravimo būdais, galimybėmis bei priemonėmis nuo seniausių laikų iki dabar.
Praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami pasirinktus baltiškus simbolius ar raštus, mokiniai sukurs savo kompoziciją, piešinį, kurį vėliau perkels ant savo atsinešto, galbūt jau nebenaudojamo  stiklinio indelio.
Mokiniams bus suteikiama  galimybė prikelti jį antram gyvenimui, sukuriant iš jo žvakidę, taip skatinant tvarumą.  Tai bus tikrai nuostabi patirtis, būdas iliustruoti savo norimą idėją ne tradiciškai popieriuje, bet ant pasirinkto stiklinio gaminio.
Savo  dekoruotas stiklines žvakides po užsiėmimo mokiniai parsineš į namus.


Gorskių kartono fabriko popieriaus gamyba Biržuvėnų dvare

Viešoji įstaiga Žemaitijos turizmo informacijos centras

Kviečiame aplankyti autentišką, unikalios architektūros Biržuvėnų dvaro sodybą, į kurią atvykus, gamtos peizažai bei unikalios dvaro istorijos pažinimas praturtins ne tik jūsų akis, bet ir orivers širdis smarkiau plakti. Juo labiau, kad edukacijos metu jūsų palydovėmis bus pačios tikriausios dvaro damos su savomis istorijomis, paskalomis, arbatėlėmis ir šypsenomis, sužinoti ir patiems išmokti pasidaminti tikrų tikriausią popieriaus lapą.


Edukacija „Tautų pasakos” sukurta pasitelkiant knygą „Užburtas miestas”, kurioje yra pateiktos įvairių kultūrų pasakos, kaip pvz. armėnų, lenkų, rumunų, sirų, žydų ir kt.
90 min. trunkančioje edukacijoje pasitelkus dramos pratimus, muziką ir vizualinė raišką (paišymą ant skaidrių), moksleiviai turės galimybę išsirinkę  pasaką perteikti ją vizualiai su grafo projektoriaus pagalba (išdidinant dalyvių piešinius ant sienos) ir suvaidinti.  Tokiu būdu siekiama, kad paslaugos metu moksleiviai įgitų žinių apie skirtingas pasaulio kultūras, kurios  praplėstų mokinių kultūrinį suvokimą ir paskatintų atvirumą daugiakultūriškumui.
Be to, „Tautų pasakos” edukacija pasižymi pasižymi raiškos, smalsumo, vaizduotės, kūrybiškumo ir vaikų improvizacijos skatinimu. Taip pat vaikų piešiniai, kurie bus naudojami edukacinėse dirbtuvėse ir gyvas darbų projektavimas ant sienos, veiksmas ir pasakojimas leidžia susipažinti su kitos kultūros giliausiais sluoksniais, o jos interaktyvi forma suteikia edukacijai žaidybiškumo. Taip pat edukacijos metu naudojami teatro pratimai ir priemonės, padeda lavinti dalyvių vaizduotę, gerina komunikacinius įgūdžius, sudaromos sąlygos eksperimentuoti ir prisidedama prie naujų žinių įgijimo apie tautines mažumas Lietuvoje, kurios – reikšmingos ugdant demokratišką visuomenę.
LORETA VASKOVA - teatro režisierė, baigė studijas Klaipėdos universitete, magistro studijas tęsė V. Mejerholdo centre. Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje įgijo meno daktaro laipsnį ir nuo 2014 m. eina lektorės pareigas ir dėsto dokumentinio teatro dalyką. Kaip režisierė yra sukūrusi 12 dramos spektaklių, 5 šiuolaikines operas ir net apie 15 įvairių pjesių skaitymų netradicinės teatro formos projektų. Šalia spektaklių kūrimo užsiima pedagogine ir edukacine veikla. Ji yra sukūrusi spektaklių paaugliams ir pradinukams, paskutinis  „Miško internetas”, dirba „Artscape” agentūroje.  Taip pat nuolatos kelia kvalifikaciją įvairiose stažuotėse ir seminaruose skirtingose šalyse.


Mėlyni šviesos paveikslai. Cianotipijos kūrybinės dirbtuvės

Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Šios edukacijos dalyviai susipažins su analoginės fotografijos istorija, sukurs meniškas kompozicijas iš augalų, kurias pavers mėlynais „paveikslais“, patys atlikdami kiekvieną cianotipijos etapą. Cianotipija yra neįprastas vaizdų kūrimo būdas, iliustruojantis fotografijos ištakas ir leidžiantis paprastai gauti unikalias, estetiškas fotogramas. Dalyvavimas užsiėmime ragina domėtis fotografija, mokslu, tvarumu (naudojamos natūralios medžiagos). Teorinėje edukacijos dalyje dalyviai yra įtraukiami į interaktyvią diskusiją apie analoginės fotografijos vystymąsi. Praktinėje dalyje dalyviai kiekvieną cianotipijos proceso etapą atlieka patys pagal pateiktas instrukcijas. Kiekvienas sudėlioja unikalią kompoziciją iš augalų ar kitų objektų, taip lavinamas kūrybiškumas, saviraiška.


Menas išgelbės pasaulį arba kaip suprasti meną

Keista, bet dar ir šiandien į modernų meną (XIX a. pab. – XX a. pr.) daugelis žiūri nepatikliai. Neretai nuostabą ar net juoką sukelia 1915 m. sukurtas K. Malevičiaus paveikslas „Juodas kvadratas“. Vis dar nesuvokiama, kad menininko dvasinė tikrovė gali būti išreikšta įvairiomis meninėmis priemonėmis. Dažnas pamatęs įvairių XIX a. pab. – XX a. pr. modernizmo meno srovių kūrinius pamano, ar net garsiai replikuoja: „ir aš taip galėčiau“. Nenumanydami, kad spalvinė klausa, novatoriškumas, koncepcija nėra lengvai suvokiami ir kopijuojami dalykai. Daugeliui sunku suprasti modernizmo meną, jis atbaido neįgudusį vartotoją, dėl nežinojimo bei kelia daug klausimų: kas yra modernistinis menas, kodėl jis atsirado, ką menininkai norėjo savo menu pasakyti? Kokia viso to esmė? Kodėl jis jiems atrodo nesuprantamas, nepriimtinas, svetimas ar net brutalus. Todėl pagrindinis šio užsiėimo tikslas ir yra atsakyti moksleiviams į paminėtus klausimus supažindinant juos su XIX a. pab. – XX a. pr. išaugusiais įvairiais meniniais sąjūdžiais, kurie dabar vadinami modernizmo menu. Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje moksleiviai sužinos, kodėl XIX a. pab. – XX a. pr. menininkai ėmė laužyti akademines taisykles, kodėl ėmė studijuoti pirmykščių genčių meną, ieškojo naujų išraiškos priemonių ir daug eksperimentavo. Sužinos kokios modernaus meno srovės bei judėjimai iškilo, kuo jie ypatingi, kokios meninės išraiškos priemonės buvo naudojamos, kokie menininkai buvo įvairių modernizmo meno srovių pradininkai, kokie žymiausi jų darbai. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai dirbs grupėse. Kiekviena grupė atliks meninę užduotį susijusią su skirtinga modernistinio meno srove (pvz. kubizmu, puantilizmu, fovizmu, futurizmu, siurrealizmu). Atlikdami užduotis grupėse moksleiviai pajus komandinio darbo privalumus, tarsis dėl būsimo kūrinio idėjos, meninio sprendimo, pasiskirstys darbais. Smagios meninės užduotys įtrauks moksleivius į kūrybinį procesą, padės pažintis modernistinio meno pasaulį.


Panevėžio rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Programa vyksta G.Petkevičaitės-Bitės muziejuje. Čia pristatoma krašto istorija, susijusi su to laikmečio veikėjų – Lauryno Ivinskio. G.Petkevičaitės-Bitės, Mato Grigonio veikla ir kūryba. Programoje naudojami loginiai, kūrybiniai žaidimai, menant mįsles, sekant pasakas, mokantis liaudies dainų, spėjant augalų ir senovinių reiškinių pavadinimus. Į veiklas įtraukiami visi dalyviai - atliekant grupines užduotis jie skatinami bendradarbiauti, ugdyti kūrybiškumą, kultūrinį pažinimą.


Joniškio rajono savivaldybės Jono Avyžiaus viešoji biblioteka

Edukacijos metu kviečiame susipažinti su tradiciniu japonų popieriaus lankstymo menu - origami. Dalyviai sužinos šio meno atsiradimo istoriją ir tradicijas, išbandys nesudėtingas popieriaus lankstymo technikas. Kūrybinis procesas skatins jaunuosius dalyvius pažvelgti į origami iš loginės perspektyvos, tačiau kartu ugdys kūrybiškumą, koncentraciją ir dėmesingumą.
Dirbtuvių pabaigoje kiekvienas dalyvis sukurs savo asmeninį origamį.


Kauno moksleivių techninės kūrybos centras

Šioje interaktyvių veiklų kupinoje edukacijoje dalyviai susipažins su garso kilme ir būgnų istorija bei panaudojimu pasaulyje ir Lietuvoje. Dalyviai ne tik praturtins savo supratimą apie būgnus, bet ir patys susikurs savo būgno modeliuką - su būgno kuokelėmis (lazdelėmis), ir net keliomis stygomis! Viskas iš kasdienių priemonių, kurios dalyvių dėka pavirs šauniu mažu muzikiniu instrumentu. Maži būgnai - maži garsai..? Ateikite ir pamatysite, kokį įspūdingą būgnų akompanimentą galime sukurti kartu!


Ar esi piešęs kojomis? Tapęs alkūne? Atskiri pačiulio kvapą? Jei į bent vieną klausimą atsakei ''ne", tuomet kviečiu susitikti nepaprastoje edukacijoje, kurioje naudojant meno terapijos metodus tyrinėsime įvairius pojūčius, griausime nusistovėjusią tvarką išeidami iš komforto zonos.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Atsiradus pirmoms valstybėms sukurti ir valdovų valdžios ženklai (insignijos). Lietuvos didžiųjų kunigaikščių rūmai Vilniuje nuo XIII a. pabaigos iki XVII a. vidurio buvo valstybės politinio gyvenimo centras. Juose, kaip ir kituose Europos valstybių valdovų rezidenciniuose dvaruose, buvo nustatytos tam tikros elgesio normos ir ceremonialas, jo būdavo mokomasi ir griežtai laikomasi. Per edukacinį užsiėmimą dalyviai susipažins su Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų valdžios ženklais (insignijomis): sostu, kalaviju, karūna, skeptru ir valdžios obuoliu. Sužinos, kokia kiekvieno jų reikšmė ir paskirtis, išgirs, kaip turėjo elgtis diplomatinės delegacijos narys, atvykęs su oficialiu vizitu į Lietuvos didžiųjų kunigaikščių rezidenciją. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo  bendrosios programos turinį ir nuostatas.


Šifras „Laisvė“: įrenk partizanų bunkerį! (išvažiuojamoji edukacija)

Slaptažodžiai, slapyvardžiai skamba kaip burtažodis ar greitakalbė, tačiau jie buvo neatsiejami partizaninio karo dėmenys. Pasak Jurgio Ožeraičio-Mažeikos, „Be slaptumo nėra galima jokia pogrindinė veikla ir užsibrėžto tikslo pasiekimas. Paslaptis, priesaika – svarbiausias pogrindžio pagrindas.“ Vyriausioji partizanų vadovybė, kurios priešakyje stovėjo gen. Jonas Žemaitis-Vytautas, buvo šifruojama raide L arba žodžiu Laisvė.

Šiame edukaciniame užsiėmime 5–8 klasių mokiniai atvers duris į paslaptingą partizaninio karo pasaulį. Gilinantis į jį bus ne tik atskleistos partizaninio karo sąsajos su Vasario 16-ąja, bet ir išryškės jų slaptos kovos bruožai. Mokiniai pažvelgs į slaptą partizanų gyvenimą po žeme ir makete sukurti savo bunkerio „interjerą“

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Animacijos dirbtuvės || Judantys vaizdai (5-8 kl.)

Animacija yra visur. Sustabdytas kadras, judantys vaizdai, keisti judėjimo būdai mus lydi meno kūriniuose, filmuose, socialinėse medijose. Edukacijos metu kviečiame iš arčiau pažinti skirtingus animacijos taikymo būdus, analizuoti judėjimą vaizduojančius meno kūrinius ir išbandyti dvi paprastas animacijos technikas - taumatropą ir sustabdyto kadro animaciją.


Socialinis kūrybinis žaidimas „KARTU SALDU“

Socialinis kūrybinis žaidimas "KARTU SALDU" kviečia moksleivius leistis į patyrimų valandą! Žaidimo metu dalyviai keliaus per tris skirtingus žaidimo etapus, kuriuose jų laukia pačios įvairiausios užduotys - loginės, kūrybinės, smagios komandinės užduotys, kurias sprendžiant svarbiausia yra bendradarbiauti, bei kortelės su klausimais, kviečiančiais nuoširdumo akimirkai. Galiausiai, žaidimo pabaigoje, supranti, kad vis dėlto būti kartu yra saldu!

Edukaciją veda Inga Genutytė – pedagogė, konsultantė, socioemocinių, patyriminių ir kūrybinių veiklų fasilitatorė.


Edukacijos metu supažindinama su devyniais, Samuelio Bako kūryboje dažniausiai pasikartojančiais, simboliais. Jų ieškoma ekspozicinėse erdvėse, atsakoma į klausimą „Kokia prasmė už šio simbolio slypi?“ Veiklos metu tyrinėjami meno kūriniai, lavinamas estetinis suvokimas, erdvinis ir kūrybinis mąstymas. Rašymo, piešimo užduotims atlikti, išlankstomi popieriaus lapai, pavirsta knygelėmis. Jose, atliekant užduotis, reflektuojama apie patirtį, skatinama atlikti individualius pasirinkimus. Jungiant raides, surandami žodžiai, - S. Bako simbolių pavadinimai. Vėliau, susėdus ratu, aptariama veikla ir jos rezultatai.
Edukacijos metu dalyviai pažins S. Bako kūrybą, pastebės joje dailininko vaikystės patirtis, patys atras savo asmeninį santykį su autoriaus kūriniais, jų simbolinėmis prasmėmis. Mokiniai turės galimybę patyrinėti muziejaus erdves ir eksponatus, mokysis elgesio kultūros. Aktyvi, dinamiška veikla įtrauks mokinius į procesą, skatins jų kūrybiškumą, saviraišką. Pasitelkti žaidimo elementai, skatins įsitraukti, diskutuoti, kelti problemas, ieškoti sprendimų. Mokiniai reflektuos, dalinsis savo patirtimis ir veiklos rezultatais.


Edukacinės programos „Šakočio kelias iki mūsų stalo”. Sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite gamybos procesą, lankysitės vieninteliame pasaulyje šakočių muziejuje. Iš ko ir kaip kepamas šakotis? Kuo skiriasi šakotis nuo „baumkūcheno“? Kokį šakotį mūsų protėviai kepė akmens amžiuje? Koks buvo mėgstamiausias legendinės kunigaikštienės Barboros Radvilaitės desertas? Atsakymus į šiuos ir daugiau klausimų sužinosite pas mus apsilankę ir paragavę atviroje židinio liepsnoje ką tik iškepto šakočio. Programos metu ne tik sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite visą gamybos procesą, bet ir patys jame dalyvausite ir, žinoma, ragausite. Po profesionaliai įgarsinto filmo peržiūros, programos dalyviai savo žinias apie šakotį įtvirtins atsakinėdami į edukatorės užduodamus klausimus, o teisingai atsakiusiųjų lauks staigmenos. Degustacijos metu svečiams patiekiama dar dviejų rūšių tradicinių skanėstų. Tai puiki galimybė paskanauti kitokių šakočių ir palyginti jų skonius. Edukacinės programos tikslas ugdyti tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę, puoselėjant etnokultūrą bei išsaugant tradicijas. Ši edukacinė programa vyksta specialioje salėje, talpinančioje iki 60 mokinių. Interjeras primena uolą ir grąžina mus į akmens amžiaus laikus, nuo kurių ir prasidėjo šakočio atsiradimo istorija. Edukacija pradedama šakočio kepimu židinyje, ant atviros ugnies. Kepimo metu rodomas filmukas, pasakojama apie šakočių kilmę, jų rūšis, senuosius ir dabartinius kepimo būdus. Klausantis pasakojimo apie šakočius, dalyviai pakviečiami ragauti kelių rūšių šakočio ir vaišintis arbata. Mokiniai supažindami su pirmosiomis žiniomis apie šakotį rašytiniuose šaltiniuose, kaip senovėje buvo kepami šakočiai, kokie populiariausi kepimo būdai menami, kas dažniausiai kepdavo šakočius ir kodėl jų receptai buvo laikomi paslaptyje, kada į Lietuvą atkeliavo šakotis ir kas pirmieji jį pradėjo mūsų šalyje kepti. Dalyviai supažindami su skirtingų Pasaulio šalių šakočio analogais.


Muzika labiau nei bet kuri kita meno rūšis veikia mūsų emocijas ir iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad su matematika vargu ar surasime daug bendrumų, bet taip nėra. Šio užsiėmimo metu moksleiviai sužinos kur slypi muzikos ir matematikos sąsajos. Moksleiviai sužinos kuo Pitagoras, Euklidas ir Fibonačis nusipelnė muzikai, kodėl oktavoje yra 12 garsų, kuo panaši muzikos ir matematikos logika, kaip suprantamas santykis, proporcija, intervalas ir ritmas muzikoje ir matematikoje. Pasitelkdami geometriją išsiaiškinsime muzikinį ritmą. O ritminiai žaidimai ir gyvai atliekami muzikiniai intarpai moksleivius ne tik prakinksmins, bet ir aiškiai atskleis muzikos matematiškumą. Ir nereikia pamirtši, kad visą laiką mus lydės trupmenos.


Edukacinis spektaklis “Iškyla su muzika“ (išvažiuojamasis)

Spektaklis skirtas prisiminti, pasidžiaugti ir pasididžiuoti geriausiais lietuvių kompozitoriais, kūrusiais ir rašančiais muziką KVLT teatro spektakliams 1968m. – 2008m. periode. Spektaklyje skambanti muzika vaizdžiai atskleidžia ir išryškina skirtingą stilistikos ir muzikos išraiškos priemonių įvairovę. Spektaklyje panaudota archyvinė medžiaga iš spektaklių, kuriems muziką sukūrė kompozitoriai: Eduardas Balsys, Benjaminas Gorbulskis, Mindaugas Urbaitis, Giedrius Kuprevičius, Faustas Latėnas, Algirdas Martinaitis, Vidmantas Bartulis.
Siužetinė spektaklio dalis,
 tai istorija apie du draugus (kolegas), garso operatorius iš Lėlių teatro, kuriems nutinka sėkmė teatro rūsyje atrasti seniai pamirštus, tačiau labai vertingus archyvinius įrašus ir senąją aparatūrą... Juodu leidžiasi į iškylą valtimi, su mintimi gamtos prieglobstyje, ramiai, niekam netrukdant pasimėgauti ir pasiklausyti kokį „lobį“ jie atrado.. Įvykiams vystantis užsimezga „atsitiktinis „ ryšys su ant kranto esančiais „žiūrovais“ ( tikrąja publika ).
Įvairiose vaidybinėse scenose iš senųjų spektaklių, naudojamos originalios, autentiškos lėlės. Taip pat skamba ir „gyvai“, aktorių atliekama muzika.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacinėje programoje „Kaip gyveno mūsų senoliai” mokiniams yra pristatomas XIX a. pab. – XX a. Sūduvos krašto valstiečių kasdieniniai darbai ir buitis. Programa pradedama susipažinimu su darbo įrankiais kurie buvo naudojami žemdirbystėje, javų rūšimis, bei valymo mašinomis. Dalyviai praktiškai dalyvauja paruošdami grūdus maistui – piestoje grūsdami ir rankinėmis girnomis maldami. Buities skyriuje susipažįstame su indais, medžiagomis iš kurių jie pagaminti, apšvietimo priemonėmis, jų veikimo principais. Programos pabaigoje sprendžiamos užduotys, menamos mįslės. Kūrybiškumas ugdomas pritaikant senus daiktus, kuriant ir inscenizuojant pasakojimus, užbaigiant patarles. Edukatorius veda pamoką apsirengęs tautiniu kostiumu.


Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Interaktyvusis edukacinis žaidimas „Sovietinis inkubatorius“ (skirtas 8–12 kl., trukmė 1 val.) Žaidimas atveria mūsų valstybės ir mūsų tautos naujausių laikų istoriją. Kodėl tai naudinga mokytojams? Lengvai pritaikoma prie ugdymo turinio; paprasta; tai galimybė pasisemti įkvėpimo. Kodėl tai naudinga moksleiviams? Įvairus turinys ir forma; interaktyvu; tai galimybė kurti. Temos Sovietų Sąjungos įvykdyta Lietuvos okupacija ir aneksija; sovietų valdžios vykdytos masinės represijos; pastangos išsaugoti tautinę savastį okupuotoje Lietuvoje, kasdienis žmonių gyvenimas totalitarinio režimo, siekusio sukurti naująjį sovietinį žmogų, sąlygomis.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Stebėk | Mąstyk | Veik (Nuotolinė paslauga)

Šiandieninė švietimo sistema išgyvena sudėtingą periodą; pandemijos fone dalis problemų tapo dar gilesnės, pvz., žinių perdavimo procesas nuotoliniu būdu gali būti įvaldytas, išsprendus techninius trikdžius ar įvaldžius būtinas bazines kompetencijas, tačiau kaip su vertybiniais dalykais, žmogiškuoju ryšiu, emociniu intelektu? Emocinis intelektas (EI) - gebėjimas suprasti save ir kitą, aktualus profesinėse ir asmeninėse sferose, aktualus visais lygenimis- asmeniniu, instituciniu, valstybiniu. Empatijos - įsijautimo į kito žmogaus būseną - pamatas yra savivoka. Susivokę savo paties jausmuose, atpažįstame juos ir kituose. Kitais žodžiasi, minkštųjų gebėjimų ugdymas dabar kaip niekad aktualus, ir čia svarbiausią vidmenį atlieka taikomoko meno, o ypač- taikomojo teatro formos. Forumo teatras- viena iš itin paveikių, interaktyvi taikomojo teatro forma, pajėgi ir steikti žinių, ir ugdyti kūrybiškumą, ir didinti socialinį jautrumą, ir skatinti pilietiškumą. Kai kuriose šalyse emocinio raštingumo svarba prilyginama literatūros ar matematikos išmanymui; Lietuvos švietimo sistemoje esminis dėmesys skiriamas akademiniams pasiekimams tikintis, kad emocinis intelektas išsivystys savaime. Akivaizdu, kad šis modelis neveikia. Būtina įgalinti pasirengusius pokyčiams pedagogus, socialinius darbuotojus, o abejojantiems - suteikti patyrimo galimybes. Forumo teatras 4ROOMS šia savo programa skiria maksimalų dėmesį emociniam intelektui, kritinio mąstymo, problemų sprendimo, kūrybiškumo, komunikacijos, bendradarbiavimo ugdymui, suteikiant praktines patirtis vyresniųjų klasių mokiniams, pagal galimybes- jų mokytojams ir tėvams.


Kvirkato turnyras 11-12 kl. išvykstamasis Kaune ir Kauno r.

Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Kviečiame dalyvauti išvykstamajame užsiėmime apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pasimokyti žaisti kvirkatą - įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su intelekto sutrikimu - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu. Užsiėmimas tinkamas mokiniams su judėjimo negalia.
Paslauga teikiama paslaugos gavėjo patalpose Kauno mieste ir rajone. Išvykstamoji paslauga teikiama, jei surenkama ne mažiau nei 18 vaikų grupė.


Edukacija „Paauglystė tavo akimis“ buvo vykdoma nuo 2020 rugsėjo mėn. , tačiau dėl Covid - 19 situacijos pirmieji metai buvo negausūs edukacijomis, o 2021- 2022 m. edukacija buvo mėgstama ir gausiai lankoma. "Tėvai manęs nesupranta, nekenčiu mokyklos, man patinka iki paryčių žaisti kompiuteriu, palikit mane ramybėje, manęs niekas nemyli, - begalė prieštaringų minčių, jausmų. Neramius jausmus lydi bręstančio kūno pokyčiai. Jauną protą atakuoja gausi informacinių technologijų pasiūla. Kaip subalansuoti virtualų ir tikrąjį gyvenimą? Kas gali padėti nepasimesti informacijos, potyrių, įvykių gausoje? Šiame amžiuje labai svarbūs draugai, bendraamžiai, todėl pozityvus bendraamžių žodis yra aukso vertės. Paauglys gali padėti paaugliui, ypač jei šalia yra lydintis suaugęs asmuo. "Paauglystė tavo akimis" - tai aktyvus, įtraukiantis užsiėmimas, kurio metu dalyviai proceso dramos metodo pagalba sukurs išgalvoto paauglio istoriją šiandienos kontekste. Remdamiesi savo gyvenimiška patirtimi paaugliai taps kūrėjais. Čia aktyvus žaidimas jungiamas su vaidybos elementais, situacijų modeliavimas leidžia tapti režisieriais, personažo dienoraščio rašymas suteikia galimybę pabūti rašytoju, o svarbiausia, dirbdami grupėse jaunuoliai ras atsakymus, problemų sprendimo būdus jiems aktualiomis temoms. Tai puiki galimybė pamatyti paauglio gyvenimą savo ir draugų akimis, išgirsti bendraamžių patarimus, mokytis kritiškai mąstyti, analizuoti ir reflektuoti.


Edukacija „Žaislai iš popieriaus – Origami“

Tikriausiai nė vieno vaikystė neapsiėjo be popierinių lėktuvėlių ir laivelių leidimo. Tačiau vargu, ar daugeliui šis pomėgis išsivystė į sudėtingų ir detalių figūrų iš popieriaus lankstymą. Kviečiame į edukaciją „Žaislai iš popieriaus - Origami", kurioje susipažinsite su japonišku menu, kai lankstoma žingsnis po žingsnio pagal tam tikras schemas, kai nematai visumos ir neįsivaizduoji, kas iš to išeis. Tiesiog stengiesi kuo tiksliau atlikti kiekvieną judesį, kol prieš akis netikėtai išvysti trokštamą figūrą.
Pirmoje edukacijos „Žaislai iš popieriaus - Origami" dalyje, dalyviai video filmo pagalba susipažins su origamio meistrų darbais, sužinos origamio atsiradimo istoriją, išmoks skaityti origamio shemas. Antroje dalyje, mokiniai bei mokytojai patys išbandys save tradicinio origamio lankstymo procese, atliks daug funkcijų: žaidimo, dekoravimo bei kūrybiškumo, mokysis kantrybės ir nuoseklumo. Originali išlankstyta figūrėlė galės tapti puikiu eglutės, stalo papuošalu, dovanėle tėveliams ir panašiai. Iš popieriaus išlankstytas figūrėles galima efektyviai panaudoti teatro arba klasės žaidimų veikloje.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacijos "Šiurpuliai su prieskoniais" tikslas  - supažindinti mokinius su skirtingais siaubo žanro elementų turinčiais kūriniais, sutinkamais tiek literatūroje, tiek mene, tiek folklore ir virtualioje realybėje.
Uždaviniai: 1. Išmokyti atpažinti skirtingus siaubo žanro elementų turinčius kūrinius. 2. Išmokyti atskirti siaubo elementų turinčius literatūros kūrinius nuo tokių pat elementų turinčių folkloro kūrinių. 3. Asociatyvių daiktų pagalba padėti mokiniams sukurti vaidybinį siužetą, turintį siaubo žanro kūrybai būdingų elementų.
Po siaubo žanro skraiste telpa labai daug ir įvairių formų kūrybos. Mokysimės atskirti šiuos skirtingus kūrinius ir į(si)vardinti svarbiausius skirtingų siužetų (mitologinių sakmių, šiurpių, sakmiškųjų pasakojimų, literatūros kūrinių, vaizdo pasakojimų) elementus.
Užsiėmime naudojamos priemonės: multimedija, kompiuteris, garso įrašai, asociatyvus daiktai, rankdarbiams skirtos priemonės (žirklės, siūlai, skiautės, veriami karoliukai).
Metodai: pasakojimas, analizė, improvizacija, refleksija.
Susipažinę su teorija, pereisime prie praktinės dalies – įvairių žaidimų, estafečių ir galiausiai improvizuoto šiurpės ar kito žanro vaidybinio siužeto kūrimo. Pasitelkiant įvairias rankdarbiams reikalingas priemones (karoliukus, siūlus, medžiagos skiautes), edukacijos dalyviams siūlysime su(si)kurti unikalų ir originalų pakabuką – Siaubuoklę. Užsiėmimo metu netruks šiurpių istorijų, praktinių užduočių ir, žinoma, sveikos dozės siaubo...
Šia edukacija ugdomas kritinis mokinių mąstymas, keliami klausimai, kam reikalingi įvairūs siaubo žanro kūriniai, pasirodantys kine, literatūroje, folklore ir kodėl žmonės sąmoningai ieško siaubą sukeliančios ir baimės emociją žadinančios kūrybos, kokios problemos (ar jų nebuvimas) už to slypi?
Edukaciją veda etnologė, pasakojimų apie antgamtines patirtis tyrinėtoja Ingrida Stundžė.


Viešoji įstaiga Vilniaus senamiesčio atnaujinimo agentūra

Pažintinėje ekskursijoje nagrinėjama sakralioji miesto architektūra, ekskursijos metu edukatorė supažindina dalyvius su buvusia Didžiosios Vilniaus sinagogos istorija ir vieta bei stačiatikių (ortodoksų) bažnyčia, Vilniaus evangelikų liuteronų bažnyčia, taip parodant įvairias religines praktikas Vilniaus senamiesčio širdyje.

Pirma susitikimo stotelė yra Vilniaus senamiesčio atnaujinimo agentūra (Stiklių g. 4), kur dalyviams pristatomos Vilniaus senamiesčio kaip UNESCO pasaulio paveldo vietovės vertės, ekskursijos maršrutas, išdalinami užduočių lapai.

Ekskursijos metu aiškinasi tradicinės aprangos šventovėse sąsajos su papročiais ir tradicinės etikos nuostatomis (talitai, galvos apdangalai ir kt.). Supažindinama su ritualuose naudojamais daiktais (originalūs daiktai, naudojami ritualuose prieinami ir neregintiems, nes visi yra saugūs liesti).

Aiškinamasi kokias roles dievogarboje užima rabinas, kunigas ar kantorius. Dalyviai ne tik kviečiami išgirsti pastatų pastatymo istoriją, bet ir suprasti funkcines maldos namų dalis: kas yra mikva, bima, geniza, altorius, sakykla, ikonostasas ar aron kodešas.


Edukacinis užsiėmimas skirtas supažindinti su svarbiausiu aukščiausiosvaldžios monarchinėje valstybėje simboliu – karūna. Užsiėmimodalyviai sužinos, ką šis simbolis reiškė, kaip kito keičiantis istorinėmsepochoms, kodėl vienoje epochoje buvo vienos, kitoje kitos formos, iškokių metalų buvo gaminama, kuo puošiama. Vaikams dažnai kyla irkiti klausimai, pavyzdžiui: kas karūną valdovui uždėdavo, ar jis jąnešiodavo ant galvos visą dieną, ar visi mūsų valdovai turėjo skirtingaskarūnas? Per edukacinį užsiėmimą į visus šiuos klausimus atsakysime.Be to, apžiūrėsime valdovų atvaizdus ir juose ieškosime karūnų. O vėliauiš modelino gaminsime pakabučius su karūnos atvaizdu. Užsiėmimasparengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimoprogramą, orientuotas į kultūrinio akiračio plėtimą ir kūrybingumougdymą.


Edukacija skirta  5 – 9 klasių vaikams.
    Edukacijos metu vaikai, atvykę į Labirintų parką sužinos kas yra Labirintas, kokios yra jo rūšys ir paskirtys įvairiose kultūros ir istorijos laikotarpiuose. Išklausę teorinę dalį edukacijos dalyviai bus suskirstyti komandomis, tuomet, gavę po Labirintų parko žemėlapį pasiners į klaidžią kelionę, kurios metu turės atlikti užduotis ir rasti išėjimus iš pagrindinių parke esančių labirintų. Visus juos įveikus pasidalinsime patirtimi ir įspūdžiais, kokius pojūčius patyrė kiekvienas dalyvis įveikiant kiekvieną labirintą.
  Komandoms, įveikusioms visus parke esančius labirintus bus įteikiami pažymėjimai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Interaktyvus edukacinis spektaklis ,,Sesutė Gerutė ir broliukas Nevaliukas''

Tai interaktyvus situacijų spektaklis skatinantis sąžiningumą (prie ko gali privesti melas), sveiką gyvenimo būdą (sveika mityba, sporto nauda, kasdieninė higiena), aplinkos tausojimą (atliekų rūšiavimas, antrinių žaliavų panaudojimas). Spektaklis skatina moksleivių kūrybiškumą ir savimonę, moksleiviai kartu su aktoriais/ personažais ieško ir randa situacijų sprendimus, moksleiviai kartu dalyvauja spektaklyje. Žiūrovai tampa spektaklio dalyviais jau per pirmąsias spektaklio minutes- jų klausiama kaip pasielgti vienoje ar kitoje situacijoje, keletas žiūrovų kviečiami į sceną, jog patys dalyvautų situacijoje ir atliktų personažų jiems pavestą užduotį. Spektaklyje akcentuojama draugystės ir empatijos tema, jog draugai, broliai ar sesės nepaliktų vienas kito nesėkmėje ar nežinojime kaip pasielgti, bet visad padėtų, patartų ar paprašytų suaugusiųjų pagalbos, mokoma džiaugtis vienas kito pasiekimais. Tai linksmas, nuotaikingas ir spalvingas spektaklis skirtas smalsiems 1- 4 kl. moksleiviams.


Ši edukacija – tai maždaug valandos trukmės teatralizuotų skaitymų-kūrybinių užsiėmimų ciklas, gimęs iš būtinybės vaikus sudominti kultūra, praplėsti jų žinias apie Baltijos jūrą supančių valstybių kultūrą, labiausiai orientuojamasi į kritikų vertinamus, bet ,,neprograminius“ ar Lietuvos vaikams mažiau pažįstamus kūrėjus. Projekto metu pristatomas Baltijos jūros regiono valstybių stilizuotas žemėlapis. Mokiniai tyrinėja ir "keliauja" po Baltijos regioną. Vyksmo bėgyje susipažįsta su išsirinktos šalies nacionalinėmis tradicijomis bei literatūros, muzikos kūriniais, juos interpretuoja ir pagal iš anksto parengto scenarijaus diktuojamas žaidimo taisykles susikuria vaizdinę istoriją. Šis projektas - tai kūrybiškos pamokos pavyzdys, jungiantis pasaulio pažinimą, literatūrą ir muziką. Pagrindinis projekto tikslas – plėsti vaikų kultūrinį akiratį, ugdyti juose pagarbą savo ir kaimyninių šalių žmonėms, ugdant kūrybiškumą, lavinant meno suvokimo įgūdžius, kontekstualizuojant vartojamą kultūrą platesniame – istorinio, kultūrinio, politinio – gyvenimo kontekste. Edukacinis užsiėmimas „Kultūros švyturiai prie Baltijos“ – tai priemonė, pagrįsta teatriniais santykiais bei interaktyvumu (aktoriai -edukatoriai pristato kūrėjus ir skaito literatūrinius tekstus), tai susitikimai su literatūra, muzika. Ši edukacija puiki priemonė, išsauganti žaidimo dvasią ir puoselėjanti pagarbą Baltijos jūros šalių kultūrai.


„Susikurk sau draugą iš siūlų!“ Kūrybinė edukacija su rašytoja Alvile Rimaite

Literatūrinė-kūrybinė edukacija, paremta Alvilės Rimaitės knygomis „Kukū iš pašto dėžutės“ bei „Kukū iš pašto dėžutės ir pusseserė Matilda“. Kas tas Kukū? Tai slaptas vaikų draugas. Žaisminga kūrybiškumo kibirkštis, taip reikalinga kiekvienam iš mūsų. Su Kukū vaikų gyvenimas tampa kur kas įdomesnis. Jis padeda įveikti piktojo kaimyno rūstybę ir mažosios sesės baimes, susidraugauti su kitokiais ir patirti įdomių nuotykių.
Autorė skaitys knygos „Kukū iš pašto dėžutės“ ištrauką, kurią aptarusi su vaikais, įtrauks juos į diskusiją apie kūrybiškumo svarbą bei naudą. Apie tai, kaip aptikti geriausias išeitis iš keblumų, kaip nuobodybes paversti įdomybėmis, kaip rasti bendrą kalbą su kitais ir kitokiais nei mes patys. Po diskusijos vaikų laukia smagios kūrybinės dirbtuvės, kurių metu bus kuriami stebuklingi, kiek pašėlę, o gal ir susivėlę bičiuliai iš siūlų. Kiekvienas dalyvis susikurs sau po mielą draugą. Po Kukū – kūrybiškumo simbolį. Susikurtais pūkuotukais vaikai galės papuošti namus ar klasę, naudoti kaip knygų skirtukus, ar knygų skaitymo draugus.
Užsiėmimo tikslas – skatinti moksleivių domėjimąsi literatūra, ugdyti kūrybiškumą, kultūrinį sąmoningumą, dėmesį bendrabūviui.
Knyga „Kukū iš pašto dėžutės“ yra įtraukta į mokiniams rekomenduojamų knygų sąrašą, kurį parengė ir išleido Tarptautinės vaikų ir jaunimo literatūros asociacijos (IBBY) Lietuvos skyrius kartu su Lietuvos nacionaline Martyno Mažvydo biblioteka (2023).


Aš - rašytojas! Mini knygelės dirbtuvės su rašytoja Eugenija Marks - Tavo mokykloje (Gyvas susitikimas)

Dirbtuvių tikslas - skatinti mokinių kūrybiškumą rašant ir iliustruojant šešių puslapių knygelę. Istorijų kūrimas lavina vaizduotę, leidžia išreikšti jausmus, teikia pramogą ir moko.

Seminarą sudaro trys dalys. Pirmiausia vaikams suprantama kalba edukatorė paaiškins literatūros elementus ir pateiks supaprastintą siužeto pavyzdį. Tada mokiniai mėgins atpažinti ir įvardinti  elementus savo mėgstamiausiose knygose. Antroje dalyje mokiniai kurs savo šešių puslapių knygeles, pasirinkdami lengvai nupiešiamus veikėjus arba kitus norimus personažus. Mokiniai kurs istoriją, apgalvodami jos pradžią, įvykius ir pabaigą. Seminare atsižvelgiama į regos ar intelekto sutrikimų turinčius mokinius, pasakojimams kurti pagal poreikį gali būti pateikiama alternatyvios priemonės, pavyzdžiui, veikėjų šablonai įvairiomis tekstūromis ar pliušiniai žaislai. Galiausiai mokiniai perskaitys savo istorijas bendraklasiams, taip skatinant komunikavimą ir įsitraukimą. Dirbutvėlės baigiamos trumpu aptarimu, pasidžiaugimu pasiektais rezultatais.

Rašytoja Eugenija Marks yra universiteto dėstytoja, skautų vadovė. Autorės debiutinė knyga „Liepa ir Rokis nepasiduoda“ tapo Nacionalinio konkurso finalininke. Rašytojai yra artima mokyti ir vesti užsiėmimus ne tik akademinėje aplinkoje, bet ir neformalaus švietimo kontekste.

Šis gyvas susitikimas-dirbtuvėlės puikiai tinkamas lietuvių kalbos, etikos pamokoms (iki 30 mokinių).


Mažosios Lietuvos saugomų teritorijų direkcija

Edukacinę programą „Pažink meškučio Grobliuko kraštą“ sudaro dvi dalys: pirmojoje – mokiniai yra stebėtojai ir klausytojai (30 min.), o antroje dalyje jų laukia azartiškas žaidimas, kuriame gilins žinias apie Pagramančio regioninį parką (45 min.). Edukacinė kelionė po Pagramančio regioninį parką prasideda Lankytojų centre, kuriame yra įrengta moderni ir įdomi ekspozicija. Ekspozicijoje yra įvairiausių žaidimų („Atspėk kas gieda“, „Kas tai padarė“, „Koks būsiu užaugęs“ ir kt.), taip pat yra įrengti kompiuteriniai terminalai su liečiamais ekranais, kuriuose galima susipažinti su gamtos ir kultūros paveldo vertybėmis, krašto istorija, tradiciniais amatais, išgirsti partizanų priesaiką, šautuvų garsus bei partizanų sunkų ėjimą per sniegą. Po teorinės dalies mokiniai dalyvauja „Grobliuko žinių mūšyje“. Meškutis yra atklydęs iš Groblinės miško ir teisėjauja šiame žinių mūšyje. Jis dalyvius suskirsto į komandas, suderina jų pavadinimus ir išrenka komandų kapitonus. Komandos yra supažindinamos su žaidimo eiga, taisyklėmis ir priemonėmis (kortelės su ant jų parašytomis užduotimis, stalo kauliukas, kortelės numeris). Komandos sėkmė priklauso nuo kauliuko sėkmingo išmetimo, greitos reakcijos, komandinės partnerystės, loginio mąstymo, žinių. Žaidimo pabaigoje Grobliukas skelbia nugalėtojus ir šauniausią komandą apdovanoja atminimo suvenyrais. Baigiamoji užsiėmimų dalis – bendra nuotrauka su puikia nuotaika!


Tautinio paveldo karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija, žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis. Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejuje knibžda įvairiausių įdomybių, užkoduotų paslapčių veikiančiose parodose, kurios kas pusmetį kinta. Moksleiviai šio užsiėmimo metu, turės galimybė susipažinti su tuo metu ekponuojamais kūriniais interaktyviai - orentacinio žaidimo metu, naudojant išmaniasias technologijas. Bendradarbiaudami grupėse dalyviai aktyviai ieškos atsakymų į jiems duotas užduotis, spręs probleminius klausimus susijusius su parodoje pateikiama medžiaga. O sėkmingai įveikus visas užduotis gaus mažą surprizą, kuris pradžiugins kiekvieną.
Po užsiėmimo vyks refleksija, kurios metu aptarsime kokių naujų žinių įgavome, bei kaip sekėsi dirbti komandose.


Obelynės parkas yra Kamšos botaninio – zoologinio draustinio teritorijoje, Akademijos miestelio pakraštyje, ribojasi su
giliomis Varžupio ir Obelynės upelių griovomis. Tai gamtininko prof. Tado Ivanausko įkurtas parkas jo sodyboje. Parkas
paskelbtas respublikinės reikšmės istoriniu, kraštovaizdžio, architektūros paminklu.
Tikslas-supažindinti su Tado Ivanausko Obelynės sodyba-memorialiniu muziejumi, Senojo paveldo sodu, dendrologiniu parku.
Uždviniai:
1. Aplankant Tado Ivanausko muziejų, pristatyti gamtininko darbus, susijusius su paukščių tyrinėjimu.
2. Aplankant Senojo paveldo sodą, pristatyti čia augančius sodinukus ir inkilų įvairovę.
3. Demonstruojant inkilus ir paukččių lizdus, supažindinti su paukščių perėjimo įpatumais.
4. Klausantis paukščių balsų, atliks praktinę užduotį.
5. Dirbdami grupėse ar individualiai, iš edukacijos metu surinktų  gamtinių medžiagų suka paukščių lizdus.
 Edukacijos metu vaikščiojant po parką,
pasakojama Obelynės dendrologinio parko atsiradimo istorija, rodomi čia augantys medžiai. Gamtininko profesoriaus T.
Ivanausko sodintas parkas gausus įvairių paukščių, kurie čia suka lizdus ir peri. Edukacijoje pasakojama apie čia gyvenančius
sparnuočius, kartu su ekskursijos dalyviais skaičiuojami inkilai, apžiūrimos drevės, genių ir meletų maisto ieškojimo
kelmuose vietovės. Lauko klasėje, demonstruojant inkilus ir lizdus, pasakojama apie paukščių perėjimo vietas, lizdų sukimo
ypatybes. Dirbant grupėse, naudojant natūralias ir dirbtines medžiagas, susipažįstama iš kokių esamų medžiagų paukščiai
nesuka lizdų.
 Edukacijos metu aplankoma Tado Ivanausko sodyba – muziejus, kurioje jis gyveno nuo 1927 iki 1970 metų.
Edukacija baigiama paukščių balsų klausymo ir piešimo terapija.


Eksperimentinės dirbtuvės „Oro teptukas“

Oro teptukais vadiname aerografus, kuriais graffiti meistrai piešia ant sienų ir kitose viešose miestų erdvėse, dažnai neturėdami tam leidimo. Piešiniai ant sienų yra žinomi nuo Antikos laikų, senovės Egipto ir Romos imperijos. O moderniais laikais ši kontroversiška meno rūšis atsirado Niujorko metro 8-ojo dešimtmečio pradžioje, iš kur pasklido ne tik po JAV, bet ir po Europą bei kitus pasaulio kraštus. Ši banga kilo kaip protestas prieš komercializuotą ir aiškiai apibrėžtą viešąją erdvę. Kartu daugelyje šalių piešti be savininkų leidimo ant sienų laikoma vandalizmu. Tačiau čia pat egzistuoja ir visuotinai paplitęs gatvės menas, kuriuo puošia pastatus piešimo meistrai. Edukacinio užsiėmimo metu 5-8 klasių mokiniai bus kviečiami išbandyti šią kiek laukinę dailės šaką ir pažvelgti į graffiti per estetinę prizmę.


Šakių rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Tikslas – supažindinti su knygnešių ir daraktorių mokyklų veikla ir įtaka lietuvių kalbos ir valstybingumo išlikimui, skatinti pilietiškumą, formuoti vaikų darbo komandoje, bendravimo įgūdžius, dalykines ir bendrąsias kompetencijas.
Uždaviniai:
1. Supažindinti su kunigo Martyno Sederevičiaus asmenybe, aplankyti jo kapą Sudargo kapinėse;
2. Pristatyti knygnešių veiklą ir nuopelnus lietuvių kalbos ir lietuvybės išsaugojimui;
3. Supažindinti su daraktorių mokyklų veikla spaudos draudimo laikotarpiu (1865-1904 m.);
4. Supažindinti su knygrišystės amatu, senoviniu būdu pasigaminti (įsirišti) knygeles;
5. Pasivaikščioti ir susipažinti su Sudargo 5 piliakalnių kompleksu.
Lietuviškos spaudos draudimo laikotarpiu, kovoje už lietuvybės išsaugojimą ypač aktyvus ir uolus buvo Motiejaus Valančiaus pasekėjas kunigas Martynas Sederevičius (1829-1907), gimęs Plėgų kaime, netoli Lukšių, Šakių rajone. Nuo 1873 m. pradėjo eiti kunigo pareigas Sudarge ir greitai subūrė knygnešių tinklą, kuris labai sparčiai plėtėsi visoje Suvalkijoje, taip pat už jos ribų ir net peržengė Lietuvos sienas. Sudarge buvo įkurtos dvi knygrišyklos: brolių Juozo ir Jurgio Angrabaičių ir Juozo Dagilaičio.
Sudargo bibliotekoje įkurtoje klasėje jus pasitiks daraktorė, kuri papasakos apie kunigo M. Sederevičiaus veiklą, knygnešių nuveiktus darbus, reikšmę lietuvių kalbos ir valstybingumo išlikimui, knygų platinimo kelius, pavojus ir nuotykius. Taip pat bus pasakojama apie daraktorių mokyklų steigimą, veiklą ir persekiojimą spaudos draudimo laikotarpiu. Edukacijos metu kiekvienas dalyvis rankiniu būdu išmoks įrišti 1-3 spaudos lankų knygeles. Naudodami senovines priemones – ylas, adatas, siūlus, popierių – moksleiviai sukurs savo knygeles, susipažins su knygrišystės amatu, knygų gamybos procesu. Vėliau aplankysime kunigo Martyno Sederevičiaus kapą Sudargo kapinėse, pažvelgsime į Nemuno tolius ir Karaliaučiaus kraštą nuo Sudargo piliakalnių, pasivaikščiosime jų takais, kuriais kadais vaikščiojo knygnešiai.


Piešimo ant tekstilės dirbtuvės „Aš myliu LIETUVĄ!“

Kūrybinių dirbtuvių metu nuotaikingai piešime tekstiliniais dažais, dalinsimės žiniomis apie Lietuvą, mūsų kultūrą, kalbą, tradicijas, žmones, papročius, bandydami atsakyti į klausimą – kodėl aš myliu Lietuvą? Dekoravimui naudosime 2 tipų nenusiplaunančius, ilgaamžius tekstilinius dažus: 1. pagamintus vandens pagrindu; 2) markerius. Visų dirbtuvių metu dalyviams padeda ir su jais bendrauja 2 asmenys. Parūpiname visas kūrybinėms dirbtuvėms reikalingas priemones. Kūrybinių dirbtuvių tikslas – inicijuoti diskusiją „Kodėl aš myliu Lietuvą?“, įtraukiant dalyvius į praktinę kūrybinę veiklą ir išbandant skirtingas piešimo ant tekstilės technikas. Kūrybinių dirbtuvių uždaviniai: 1) Dalyviams suteikti žinių apie tekstilės piešimo technikas. 2) Ugdyti dalyvių saviraiškos gebėjimus. 3) Skatinti kūrybiškumą. 4) Įgyti gebėjimą generuoti ir realizuoti idėjas. 5) Skatinti dalyvius dalintis turimomis žiniomis apie Lietuvą ir diskutuoti apie meilę tėvynei. Kūrybinių dirbtuvių rezultatas – vienetiniai, pačių dalyvių sukurti marškinėliai, medvilninis maišelis arba pagalvėlė, su piešiniu, vaizduojačiu meilę Lietuvai. Dirbdami grupėje ir kiekvienas individualiai, dalyviai pamatys, kokius skirtingus rezultatus galima gauti piešiant ta pačia technika ir už kokius skirtingus dalykus, mes galime mylėti tėvynę. Dirbtuvių etapai: 1. Užduočių suformulavimas ir techninių galimybių pristatymas. 2. Atsakymo „Už ką aš myliu Lietuvą?“ piešimas ant pasirinkto tekstilinio gamiio (įrankiai - nusiplaunantys tekstiliniai markeriai, skirti pažymėti kontūrus, prieš piešiant ilgalaikį piešinį; tekstilinis gaminys (kiekvienas dalyvis pasirenka vieną): balti medvilniniai marškinėliai; įvairių spalvų, storas medvilnis A3 dydžio maišelis; įvairių spalvų 50x50 cm dydžio pagalvėlė). 3. Piešinio spalvinimas, naudojant pasirinktus dažus. 4. Piešinio išdžionimas ir fiksavimas (įrankiai – fenas, lygintuvas, kepimo popierius ir kitos priemonės). 5. Kūrinių pristatymas ir rezultatų aptarimas.


Renesansas – menas, mokslas ir humanizmas (Išvažiuojamoji)

Renesanso epocha pasižymėjo Europoje iki tol neregėtu minties ir kultūros formų išlaisvinimu, filosofinių tendencijų įvairove ir žmogaus minties bei jo kūrybinių galių išaukštinimu. Šio užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su Renesanso echochos ypatumais ir jos kultūriniais idealais. Humanizmas, antikinės graikų ir romėnų kultūros atgimimas, reformacija, Gutenbergo presas, geografiniai atradimai ir visuomeninio gyvenimo formų tobulėjimas pakeitė Europos veidą. Moksleiviai susipažins su genialiais renesanso kūrėjais: Mikelandželu, Rafaeliu, Dante, Šekspyru, Ticianu, Petrarka ir jų darbais. Renesanso epochoje labiau nei bet kada mene karaliavo matematika ir geometrija. Matematikos naudojimas iš esmės transformavo meną. Užsiėmiimo metu moksleiviai sužinos kaip renesanso menininkai matematikos dėka išmoko plokščiame paviršiuje sukurti trimatę erdvę ir formų iliuziją. Pasitelkiant renesanso epochos meno kūrinius ir atliekant praktinias užduotis moksleiviai susipažins su linijine perspektyva, panoramine, sferine ir oro perspektyva. Moksleiviai analizuos Carlo Crivelli paveikslą „Apreiškimas su šventuoju Emidijumi“, Ticiano paveiklsą „Diana ir Ateonas” ir kt. Moksleiviai sužinos, kaip dailininkai sutrumpindami žmogaus galūnes arba objektus išgaudavo perspektyvos pojūtį.


Mokiniai, kartu su edukatoriumi apžiūrėję memorialinį Maironio butą, išklausę skaitomą poemą „Jūratė ir Kastytis“, persivelka jos veikėjų kostiumais ir bando interpretuoti kūrinį: pagal galimybes atkuria siužetą arba papildo ir praplečia jį, interpretuodami poemą savaip. Priklausomai nuo dalyvaujančiųjų skaičiaus, mokiniai gali būti suskirstyti į 2, 3 ar daugiau grupių, kad kiekviena grupė gautų suvaidinti savo variantą. Vėliau komandos aptaria matytus vaidinimus, Maironio kūrybą – kiek jos atsiskleidžia šioje poemoje.


Fotografijos meno veiklos skirtos ugdyti mokinių kūrybiškumą pasitelkiant fotografijos meno sritį, supažindinant su fotografijos istorija Lietuvoje, parodant skirtingas fotografijos technikas ir priemones, sužadinant mokinių prigimtinį poreikį skleistis kūrybiškumui. Šiais laikais, kuomet visame pasaulyje, o tame tarpe ir Lietuvoje informacinės technologijos yra labai stipriai pažengusios, mokiniams yra labai svarbu atskleisti fotografiją kaip meninę raiškos priemonę, žengiant pirmus fotografijos kelyje dar mokykloje. Šiuo metu beveik kiekvienas mokinys turi mobilųjį įrenginį, kuriuo gali fotografuoti, tačiau didžioji dauguma vaikų net nesuvokia ką gali įamžinti jų mobilusis telefonas, įskaitant tiek meninę, tiek techninę puses. Per šiuos edukacinius renginius bus ugdomas mokinių bendras kultūrinis, meninis išprusimas, atskleista informacinių technologijų taikymo patirtis, plėtojamos meninės ir estetinės kompetencijos. Fotografija bus atskleista kaip moderni ir universali vaizdinė komunikacijos priemonė parodant ypatingą fotografo santykį su pasauliu formą. Edukaciniai užsiėmimai bus pritaikyti pagal vaikų amžiaus ypatumus.


Muzikinė-edukacinė programa "Nemunėlio Lietuva"

Per žalias pievas, pasisveikinęs su Baltąja Ančia, Nemunas įteka į Lietuvą. Jis sustingęs ir tylus, senovėje gyvenę žmonės upę pavadino Nemunu, nes žodis "nėmas" reiškia nebylus. Tačiau ne toks jis ir nebylus, nes tekėdamas per Lietuvą papasakos daug istorijų... Taip prasideda edukacinė programa "Nemunėlio Lietuva". Muzikos ir pasakojimų pagalba plaukiame skirtingais Lietuvos regionais -nuo Dzūkijos iki Mažosios Lietuvos. O istorjių, padavimų, vietovardžių, keistų augalų ir gyvūnų žuvų rūšių begalės. Tikras informacijos srautas užpildo galveles ir nuteikia įdomiai kelionei per Lietuvą. Gyvai skambanti muzika, nuotaikinga vaidyba, muzikinės išraiškos priemonės bei interaktyvus bendravimas- tai puikūs elementai šiuolaikiniam klausytojui. Šiuo projektu norime paskatinti jaunuosius klausytojus domėtis Lietuvos praeitimi ir istorija, pažinti Lietuvos geografiją, puoselėti kultūrą ir tradicijas, tapti puikiais savo tėvynės partiotais.


Orientacinis žaidimas KLAIPĖDOS LEGENDOS

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Lankomus objektus turėsite rasti patys, pagal mūsų virtualaus gido Braino siunčiamas užuominas ir užduotis. Gidas visos kelionės metu Jums neleis pasiklysti, o susidūrus su rimtu iššūkiu - visada bus pasiruošęs padėti.
Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis.
2 km. maršruto po Kaipėdą metu sužinosite, kur dingo prašmatniausi Klaipėdos statiniai, ką pasakoja legendos apie šį jaukų uostamiestį, išgirsite pačių įdomiausių istorijų.

Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Klaipėdoje!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas yra tikras žmogus, tačiau fiziškai su jumis nedalyvauja: jis realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale.
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.


Edukacijos „ Būk Tigras“ tikslas - parodyti kaip per vaidmeninius žaidimus, žaidybinius elementus gimsta teatras - lėlių, vaidybos, muzikos, judesio, imitacijos, instrumentų ir kitų įvairių kūrybinių priemonių pagalba.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Gintaro istorijos keliu arba ko reikia laimei?

Trakų krašto kultūros ir amatų asociacija

Trakų krašto tradicinių amatų centre edukacinio užsiėmimo veikla skatina vaikų kritinį mąstymą, ugdo mokinio kultūrinę savimonę, stiprina kūrybiškumą, ugdo pilietiškumo ir pažinimo kompetencijas. bus sudarytos sąlygos mokiniams pajusti vietos tapatybę, pilietiškumą, leisti kelti ir įgyvendinti savo idėjas; veiklos pritaikytos prie kiekvienos amžiaus grupės poreikių, žinių, galimybių priimti ir suvokti informaciją, formuoti mokinių kultūrinius įpročius; bus užtikrinti veiklų nuoseklumas, detalumas ir tarpusavio dermė; papildytos bendrosios ir specialiosios žinios, skatinant kūrybišką mokinių veiklą. Vaikai sužinos apie skirtingų laikmečių gintaro vertę, gaminimo būdus ir gaminių skirtumus, kaip žmonės naudojo turimą gintaro žaliavą. Prieš daugelį metų gintaras buvo labai brangus ir kiekvienas bet kokia kaina siekė turėti jo gabalėlį - laimei. Šis pigių brangiųjų mineralų kategorijai priklausantis akmuo turi daug naudingų savybių, tad tai ne tik gintaro kelias ir Romos imperija, tai ne tik gintaro karoliai ant močiučių kaklų. Edukacinio užsiėmimo metu supažindinama su gintaro susidarymo sąlygomis ir susidarymo procesu, panaudojimo galimybėmis; pristatomi rekonstruoti gintaro gręžimo ir tekinimo įrenginiai bei įvairūs apdirbimo būdai. Kiekvienas mokinys senosiomis technologijomis pasigaminamas gintarinį amuletą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Tikslas – skatinti mokinių domėjimąsi tradicinėmis margučių marginimo technikomis. Uždaviniai: (1) supažindinti mokinius su Velykų šventės kilme ir ritualais; (2) supažindinti su tradiciniu simbolių ir ornamentų komponavimu, spalvų ir raštų simbolika; (3) pristatyti tradicines margučių marginimo technikas, demonstruojant rajono tautodailininkų išrašytų bei skutinėtų margučių pavyzdžius. Priemonės: vaško lydymo įrenginiai, dažai, smeigtukai. Metodai: interaktyvios kortelės, minčių lietus, diskusija, kūrybinis darbas, pokalbis, pasakojimas, demonstravimas, stebėjimas. Veiklos: užsiėmimo dalyviai supažindinami su Velykų šventės kilme. Pristatomos trys tradicinės simbolių ir ornamentų komponavimo schemos. Mokiniai supažindinami su margučių kolekcija esančia Prienų krašto muziejuje. Rezultatai: mokiniai susipažins su margučių raštų simbolika, tradicinėmis marginimo technikomis, mokysis derinti spalvas, žinos jų reikšmes, gebės sukurti tradiciniam menui būdingą kompoziciją. Mokiniai mokysis marginti margučius tradicine marginimo technika - vašku.


SAPNŲ GAUDYKLĖS RIŠIMAS „PAGAUK BLOGĄ SAPNĄ“

Viešoji įstaiga Lazdijų kultūros centras

Šios edukacinės programos metu vaikai bus supažindinti su sapnų gaudyklių kilmės legenda, istorija, taip pat kokiu tikslu jos buvo gaminamos. Vaikams pristatoma sapnų gaudyklių gaminimo technika, tinklo pynimo būdai bei dekoravimo galimybės. Per praktinę dalį vaikai pasigamina kūrybinį darbą- sapnų gaudyklę. Išmoksta ne tik pinti dailų tinklą, bet ir derinti spalvas, dekoruoti plunksnomis bei įvairiais karoliukais. Šios edukacinės programos metu yra lavinamas vaikų kūrybiškumas bei saviraiška.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Edukacija "Sielis - kas, kur ir kodėl?" skirta pažinti jau išnykusį amatą - sielininkystę. Edukacijos metu dalyviai lankytojų centre susipažįsta, kas yra sieliai, kam jie buvo skirti, išbando tradicinius sielininkų naudotus įrankius. Vėliau edukacijos dalyviai dirba grupelėse po kelis ir išbando šį jau išnykusį amatą - patys riša ir plukdo sielius, pritaiko ekspozicijoje išgirstas žinias ir taip pasimatuoja "sielininko batus". Edukacijos pabaigoje vyksta veiklos aptarimas, pasidaliname patirtimi ir kilusiais iššūkiais.


Prano Domšaičio galerijos ekspozicijose tyrinėsime tapybos, skulptūros ir grafikos kūrinius, ieškodami orientyrų, padedančių įsisavinti žinias, gautas per dailės pamokas. Nuo XIX a. realizmo iki impresionistų ir ekspresionistų „mūšių“ Nidos dailininkų kolonijoje, nuo idealizuotų gamtos vaizdų iki dekoratyvių spalvinių sąskambių – stilistinė galerijoje eksponuojamų kūrinių įvairovė atveria plačias dailės pažinimo, analizavimo ir diskusijų apie meną galimybes. Pasitelkę regėjimo, klausos, lytėjimo pojūčius, bandysime ne tik žiūrėti į kūrinius, bet ir juos matyti, mokysimės perteikti savo įspūdžius, diskutuodami apie dailę, o kūrybinėms užduotims atlikti pasitelksime planšetinius kompiuterius, interaktyvią lentą ir tradicines dailės priemones.


Kuo šiandien galėtų dirbti XX amžiaus pradžios vežikas?

Viešoji įstaiga Vilniaus miesto muziejus

Per paskutinį šimtmetį vilniečių gyvenimas labai stipriai pasikeitė. Šiandien mums įprasta, kad paspaudus jungiklį kambaryje įsižiebia šviesa, o atsukus čiaupą iš krano bėga vanduo, kuris paskui magiškai pradingsta kanalizacijos vamzdžių raizgalynėje. XX amžiaus pradžios vilniečiai namuose taip pat turėjo vandenį ir tikrai nesėdėjo tamsoje, tačiau tam reikėjo žymiai daugiau darbo, kurį nudirbdavo mums jau nebežinomų profesijų atstovai.
Kokios buvo šios jau išnykusios arba labai stipriai pasikeitusios profesijos? Ar šiandien rastų darbo XX amžiaus pradžios vežikas, vandens nešėjas, asenizatorius, kiemsargis arba žibintininkas?

Šio užsiėmimo metu sužinosite, kaip besikeičiančios, nykstančios ar naujai atsirandančios profesijos gali mums padėti suprasti tokių naujovių, kaip vandentiekis, kanalizacija ir elektra įtaką miestiečių gyvenimui.


Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Kviečiame atvykti ir išgirsti apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pasimokyti žaisti kvirkatą - įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre!
Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su intelekto sutrikimu - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.


Senovėje ornamentai vaidino svarbų vaidmenį žmonių gyvenime. Iš kartos į kartą buvo perimamos nusistovėjusios ir tobulinamos meninės formos, spalvų deriniai, ornamentika. Šio edukacinio užsiėmimo metu siūlome prisiminti senąsias tradicijas.
Edukacijos tikslas – ugdyti kūrybišką, kritiškai mąstančią, pilietišką asmenybę, supažindinti mokinius su baltų simboliais, jų reikšmėmis, susikurti prasmingą, unikalų puodelio dizainą.
Šio edukacinio užsiėmimo metu, skambant Šeduvos kultūros ir amatų centro meno vadovės Evelinos Stalgienės liaudies dainoms, akompanuojant kanklėms, mokiniai bus supažindinti su puodelių dekoravimo galimybėmis: raštais, spalvomis ir simbolika. Dalyviai turės galimybę susikurti unikalų ir vienetinį puodelio dizainą.


Edukacija „Vaškuolė gražuolė“ išvažiuojamoji

Visos seniausios pasaulio civilizacijos žinojo apie bites, jas gerbė ir brangino, netgi tapatino su dievais. Pats seniausias pėdsakas, kuris liudija apie žmogaus ir bičių draugystę yra rastas Ispanijos uoloje, neolitinio žmogaus pieštas piešinys „Bikorpo žmogus“ įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą. Lietuvių liaudies dainose ir patarlėse nemažai palyginimų apie žmogų ir bitę. Be vaško ir žvakių nebuvo įsivaizduojamas senovės žmonių gyvenimas. Edukacijos metu moksleiviai, gamins natūralaus bičių vaško žvakę ir ją dekoruos įvairiais puošybos elementais. Taip pat drąsiai galės tyrinėti bičių avilį pasitelkiant virtualios realybės akinius ir sužinoti, kaip atsiranda vaškas.Taip pat nupieš neolitinio žmogaus piešinį "Bikorpo žmogus".


VšĮ Teisinių ir socialinių paslaugų centras

Edukaciniuose užsiėmimuose/dirbtuvėse „Ginčo kultūra: nuo retorikos iki meno“ skatins moksleivius prasmingai leisti laiką, jų kūrybiškumą nuomonės reiškimo kultūroje, smalsumą, ugdys darbo komandoje gebėjimus, tobulins praktinius įgūdžius, mokys juos originalaus mąstymo. Projektu skatinama emocinė ir kultūrinė moksleivių raiška, vaizdžiai ir įtaigiai pateikiant taikaus ginčų sprendimo būdo – mediacijos principus, jos taikymą įvairiose gyvenimiškose situacijose, emocijų atpažinimą, valdymą ir tinkamą jų išreiškimą. Vyks žaidybinė – kūrybinė veikla iškilusių ginčų taikaus sprendimo įgūdžių pritaikymui.
Praktinių užsiėmimų/simuliacijų metu, padėsime vaikams suvokti sugyvenimo bendruomenėje pagrindus, pritaikyti juos įvairiose gyvenimiškose situacijose, išryškinsime taikaus konfliktų sprendimo būdo – mediacijos, svarbą tiek santykiuose su kitais mokiniais, tiek santykiuose su suaugusiais (tėvais, mokytojais ir pan.). Praktiškai aptarsime ir analizuosime video siužetus, taikių ginčų simuliacijas, pasitelkiant vaidybinius žaidimus mokysime kūrybiškai ieškoti įvairių konfliktų sprendimų būdų.
Refleksija: vaidmenų žaidimai, protmūšiai, emocijų atpažinimo ir įvardijimo praktinė veikla, mediacijos simuliacijos (imituojama tam tikra ginčo situacija, ieškant abiems pusėms tinkamiausio sprendimo).


Paslauga vykdoma naujoje Odetos galerijoje, kurioje gausu eksponatų: margučių, karpinių ir medžio bei lino raižinių. Šiame užsiėmime daugiausiai dėmesio skiriama būtent karpiniams. Pademonstruoju labai daug originalių karpinių ir lietuvių autorių, ir karpytojų iš viso pasaulio. Iš demonstruojamų pavyzdžių išmokstame skirti simetriškus karpinius nuo asimetriškų.
Susipažinę su tradiciniais karpiniais, mes mokysimės kurti simetrišką karpinį paveikslą. Tik išgirdus žodį „karpinys“, mums prieš akis iškyla būtent simetriškas paveikslas. Lietuviškų autorinių karpinių bene svarbiausias bruožas – taisyklinga simetrija. Ji suteikia kūriniui ritmiškumo. Simetriškų raštų kūrinys suteikia darnos ir harmonijos pojūtį. Simetriškus raštus randame išpieštus ant kraičio skrynių ir medinių langinių, sutinkame prieverpsčių, geležinių saulučių ornamentikoje ir kituose mūsų tautodailės kūriniuose.
O kodėl planuojame kirpti būtent Gyvybės medį? Nes jis yra dažnas ne tik lietuvių tradiciniame mene, bet ir mūsų pasaulėjautoje. Gyvybės medis – tai pasaulio centras, visatos ašis, apie kurį vyksta visas žmogaus gyvenimas.
Per užsiėmimą kiekvienas mokinys išmoksta išsipiešti ir iškirpti originalų , savo sugalvotą simetrišką medį. Išmoksta taisyklingai klijuoti karpinį ant pasirinkto fono su skystais klijais. Vėliau pristato savo užbaigtą kūrinį visiems klasėje, papasakoja, ką norėjo pavaizduoti, ar pavyko savo užmanymą perteikti karpinių technika. Užsiėmimo pabaigoje suorganizuojama visų dalyvių darbų parodėlė.
Užsiėmimo metu vaikai ne tik gauna daug žinių apie vieną iš tradicinių technikų – karpinius, bet ir patys sukuria savo Gyvybės medį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Trakų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Herbas – valstybės, miesto, organizacijos, giminės, asmens skiriamasis ženklas, kuriamas įvairia technika pagal griežtas heraldikos taisykles. Nuo viduramžių iki šių dienų visame pasaulyje herbai naudojami žymėti nuosavybę ar priklausomybę. Jie vaizduojami vėliavose, monetose, antspauduose, knygose, korespondencijoje, ant pastatų, įvairių buities objektų (pvz., stalo įrankių, indų, aprangos, juvelyrikos dirbinių). Užsiėmimo metu suteikiama galimybė susipažinti su herbų istorija bei įvairove. Edukacijos metu išmokstama heraldikos pagrindų ir susipažįstama su herbo pritaikymo galimybėmis. Užsiėmimo metu sukuriamas unikalus, autorinis šeimos herbas, kurį galima naudoti asmeninėms ar šeimos, giminės reikmėms. Siektinas edukacijos rezultatas – vadovaujantis pagrindiniais heraldikos principais sukurti unikalų ženklą su savita simbolika, spalvų reikšmėmis. Taip pat siekiama skatinti dalyvių domėjimąsi savo kilme, genealogija bei stiprinti toleranciją skirtingoms kultūroms bei tautybėms.


Pjesės „Gyvuliai“ siužetas vystosi aplink moksleivių tarpusavio santykius bei santykius su tėvais ir mokytojais. Keliamos aktualios patyčių, reakcijos į bendraamžių elgesį temos. Dažnai paaugliai nori patys išspręsti savo problemas, nesikreipia pagalbos į suaugusiuosius: mokytojus ar tėvus. Bet ką daryti, jeigu tavimi manipuliuoja ir tau grasina mokytojas? Kas tuomet turėtų apginti nepilnametį? Kur jam kreiptis? Pjesėje analizuojama, kodėl taip sudėtinga jaunam žmogui išspręsti problemas ar paprašyti pagalbos. Taip pat siekiama su paaugliais kelti klausimus kiek jie yra savarankiški? Kada problemas sprendžia patys, o kada laukia kitų iniciatyvos? Pavadinimas „Gyvuliai“ siejamas su auklėjimo žodžių žaismu „nesielk kaip gyvulys“, „ne gyvuliai esat“, tačiau kas yra gyvuliška, o kas jau ne? Kodėl vieni gali peržengti ribas, o kitiems tai neleidžiama? Mokykloje vaikai ugdomi techniškai: matematika, chemija, gramatika, bet jie nėra praktiškai mokomi kaip nebūtų „gyvuliu“ – kaip spręsti problemas, išmokti prisiimti atsakomybę, apsiginti, iškomunikuoti savo jausmus. Moksleiviai kviečiami žiūrėti "Gyvulius", o po spektaklio, skatiname diskutuoti jame nagrinėjamomis temomis.


Kontrabanda, nešusi šviesą (įdomiai apie spaudos draudimo metus)

Užsiėmimas vyksta ekspozicinėse salėse, kurios atliepia Lietuvos istorijos laikmetį, kai priklausė mūsų šalis carinės Rusijos imperijai. Imituojamas muitinės punkto praėjimas, dokumentų patikra, "graždanka" rašyti raštai, dokumentai. Pasakojimas tęsiamas prie žemėlapio, kuriame matyti tuokart buvusios dvi Lietuvos - Mažoji ir Didžioji. Akivaizdi ir įtakinga Mažosios Lietuvos reikšmė gabenant lietuviškas knygas, leidinius Didžiosios Lietuvos žmonių kultūrai, išsilavinimui saugoti, plėsti, neapleisti. Spaudos draudimo laikas truko keturiasdešimt metų, tačiau baigėsi lietuvių tautinio atgimimo pergalės diena, kai 1904 m. laimėta kova dėl tradicinio lietuviško rašto grąžinimo. Pristatomos asmenybės - knygnešys Jurgis Bielinis, inžinierius, vertėjas, visuomenės veikėjas Antanas Macijauskas bei kiti žmonės, kurie dirbo valstybės ir tautos labui. O kitoje užsiėmimo dalyje pristatomas ir kitas įdomus aspektas, kuris nėra labai žinomas, tai asmens dokumentų - pasų - atsiradimo istorija. Dar XX a. pirmoje pusėje pasų neturėjo dauguma šalies gyventojų, ypač gyvenusių kaimuose.


Edukacija „Scenos kalbos treniruotė“ (5-12 klasėms)

Kūrybinė edukacija „Scenos kalbos treniruotė" skirta 5 -12 klasių moksleiviams. Ši edukacija yra tęstinė, pradedama nuo pirmųjų klasių, adaptavus užduotis pagal vaikų/jaunimo amžių ji tęsiama, todėl taip užtikrinama tobulėjimo galimybė ir pažintis su scenos kalba gali tęstis toliau, žengiant mokiniui į vyresnes klases. Šios edukacijos tikslas pateikti teorines žinias apie kalbą, kalboje dalyvaujančius kalbos padargus, supažindinti su žmogaus balso galimybėmis. Teorinės žinios edukacijos metu pritaikomos praktiškai. Tai ne tik nauja jaunimui, bet ir įdomu išbandyti. Kas yra scenos kalba, ar ji skiriasi nuo mūsų kasdienės kalbos mokykloje ar namuose, ar balsas gali atspindėti žmogaus asmenybę, išsilavinimą, netgi profesinius aspektus. Ar intonacija gali atstumti žmogų, jį žeisti arba, atvirkščiai, suteikti teigiamas emocijas, kas yra balso jėga, kaip ją valdyti. Šie ir kiti klausimai sufleruojami edukacijos lankytojams, kurie kartu su Alytaus miesto teatro aktoriumi Eugenijumi Rakausku ieško atsakymų praktiniame scenos kalbos meno užsiėmime. Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai/jaunimas supažindinami su kalbos ir balso ypatumais, atlieka dikcijos ir kvėpavimo pratimus, bando įveikti greitakalbių iššūkį. Kiekvienos amžiaus grupės moksleiviams parenkamos ir pritaikomos skirtingos praktikos užduotys – jaunesnieji įsikūnija į personažus, vyresnieji balsu mėgina ir mokosi reikšti emocijas. Kartu jie susipažįsta su kūrybiniu procesu, aktoriaus pasirengimu vaidmeniui, siekia atrasti sceninio žodžio įtaigumą ir nekasdienio skambesio tobulumą. Pirmasis pažintinis susitikimas gali tęstis toliau, gilinantis į scenos kalbos meno subtilybes.


Edukacinė programa „Šiaudiniai sodai tradicinėje ir šiuolaikinėje kultūroje" (8 - 11 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su lietuvių paprotinės liaudies dailės kūriniais – šiaudiniais sodais bei šiuolaikinėmis jų interpretacijomis. Aptariamos šiaudinių sodų panaudojimo galimybės šiuolaikiniame interjere, eksterjere bei madoje. Pristatoma kūrybinės grupės A-Twins parengta fotografijų paroda „Archajiški sodai“ bei interaktyvus HD raiškos videofilmas „Archajiški sodai“ , atskleidžiantis šiaudinio sodo, kaip grafinio bei erdvinio elemento refleksijas šiuolaikinėje kultūroje. Mokiniams suteikiama galimybė pamatyti muziejaus fonduose saugomus liaudies meno pavyzdžius. Demonstruojami senojo pynimo amato puoselėtojų šiaudiniai sodai bei dekoratyviniai dirbiniai iš šiaudų (skrybėlės, šiaudiniai paukščiai, šiaudiniai žaislai eglutei ir kt.). Lietuviški sodai lyginami su kt. tautų sodų pavyzdžiais. Išryškinama estetinė ir sakralinė jų vertė vestuvių, krikštynų papročiuose, kalendorinių švenčių metu. Pristatoma dirbiniams naudojama žaliava: rugiai, kviečiai, kvietrrugiai, miežiai, avižos; aptariamas jų paruošimo laikas bei laikymo sąlygos. Demonstruojama DVD „Lietuvių tradiciniai dailieji amatai“ ištrauka. Kūrybinių dirbtuvių metu dalyviai pina šiaudinį sodą, naudodami tradicinę pynimo technologiją, taip pat skatinami interpretuoti, kurti savitus kompozicinius erdvinius darbus šiuolaikinėms erdvėms.


Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Užsiėmimo dalyviai apžiūri autentiškus knygrišio Leono Panavo įrankius, naudotas medžiagas, įvairiai išdirbtos odos pavyzdžius, analizuoja ir diskutuoja apie jų panaudojimo galimybę. Demonstruojame keletą šio knygrišio autentiškų knygų įrišų, odos dekoro pavyzdžių. Muziejuje lankytojai turi galimybę pamatyti „Amžinosios Rambyno kalno knygos“ antrąją dalį.Tai sunkiausia knyga Lietuvoje. Kalbėdami su lankytojais apie tai kaip ir kokias medžiagas naudojant įrišta knyga, kas sudaro knygos svorį, nejučia įsigiliname į šimtmečius skaičiuojančio knygrišio amato subtilybes. Muziejus bendradarbiauja su Vilniaus knygrišių gildijos nare, menotyrininke, knygriše Rūtą Taukinaityte-Narbutiene. Turime jos įrištų knygelių, kurias gali apžiūrėti mūsų lankytojai. Čia lankytojai sužinos apie dailiosios odos meistro/knygrišio amato atstovams reikalingus būdo bruožus ir charakterio savybes, o taip pat, kur šiandien galima išmokti šio amato ir kiek mokslas trunka. Užsiėmimo metu sudarome galimybę lankytojams pagal jų amžiaus grupę pasirinkti veiklą: įsirišti knygelę minkštais (odiniais) viršeliais arba pasigaminti iš odos knygos skirtuką bei raktų pakabuką. Savo sukurtus darbus lankytojai gali dekoruoti aplikacijomis iš odos, aklaisiais įspaudais arba auksavimo būdu, panaudojant knygrišio Leono Panavo instrumeriją.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Klaipėdos miesto gimimo istorija prasideda slėpiningais viduramžiais ir yra apipinta legendomis ir paslaptimis. Klaipėdos
vardo kilmė, jos simboliai – antspaudas, herbas, vėliava ir šiandien yra verti įdėmaus žvilgsnio ir smalsaus tyrinėjimo. Jau
beveik trisdešimt metų Klaipėda turi istorinį savo simbolį – herbą, kuriame kiekvienas elementas, kiekvienas ženklas, jo vieta
herbe turi gilią prasmę, atspindinčią beveik aštuonių šimtų metų miesto istoriją. Jei tu esi tas, kurį domina senovė, paslaptys,
legendos ir mitai – laukiame tavęs. Jeigu tu nori sužinoti ką reiškia miesto herbe šimtmečius slypintys ženklai, atvyk į mūsų
muziejų ir drauge su mumis įmink šias paslaptis. Miesto ženklai ir šiandien gyvi mūsų gyvenime, atrask juos kartu su
mumis.


„Puikusis virėjas“, arba naujoji prancūziška virtuvė Lietuvos dvaruose XVIII amžiuje

1730–1750 m. Prancūzijoje įvyko gastronominė revoliucija. Prancūzų virėjai deklaravo senųjų kulinarinių tradicijų atsisakymą ir naują patiekalų ruošimo būdą vadino naujuoju arba moderniuoju. Naujoji prancūziška virtuvė pripažinimo sulaukė ir Abiejų Tautų Respublikoje – 1783 m. buvo išversta ir kelis kartus išleista naujosios prancūziškos virtuvės knyga „Puikusis virėjas“ (Kucharz doskonały, versta iš La Cuisini?re bourgeoise). Panemunės pilies erdvės – puiki vieta gastronominei diskusijai. Čia XVIII amžiaus antroje pusėje buvo įrengtas vienas pirmųjų šalyje valgomųjų, šalia jo – patalpa indams laikyti (vad. kredensas), taip pat buvo įrengta ir nauja virtuvė. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su XVIII amžiaus gastronominėmis idėjomis, jų atgarsiais Lietuvoje, apžiūrės valgomąjį, tarnybines liokajų patalpas, istorinę XVIII amžiaus virtuvę ir archeologinius radinius susijusius su valgymo kultūra. Įgytų žinių prireiks atliekant pateiktą užduotį – padengti stalą pagal prancūzišką paprotį. Edukacinės veiklos dalyviai ne tik susipažins su Panemunės pilimi, Apšvietos epochos gastronominėmis idėjomis, bet ir mokysis interpretuoti, lavins bendros, draugiškos veiklos komandoje be smurto ir patyčių įgūdžius, turės galimybę saviraiškai ir patirs pažinimo, kūrybos džiaugsmą.


Rankų šešėlių teatro spektaklis ,,Baisiau už tarakoną"

Vieną dieną pilkame daugiabutyje televizija praneša apie koroną ir karantiną – visų namo butų durys užsiveria ir gyvenimas tarsi sustoja. Bet ar tikrai? Juk už visų tu durų lieka gyventojai su savo paprastai nepaprastomis kasdienybėmis!

Tarakonas Lapiščiunksibantis, kurio nevaržo jokie karantino ribojimai, leidžiasi į kelionę susipažinti su savo gimtojo namo gyventojais ir surasti laimingus namus. Žygio tikslas, iš pirmo žvilgsnio, atrodo visai paprastas. Bet pirmiausia tarakonui reikės išsiaiškinti, o kas yra ta laimė?

„Vos tik man į rankas papuolė Vaivos Rykštaitės būsimos knygos „Baisiau už tarakoną“ rankraštis, iškart buvo aišku, kad norint šį kūrinį perkelti į teatro sceną, riekės paieškoti originalios formos. Rankų šešėlių teatras „Budrugana Lietuva“ puikiausia tiko! Spektaklio kūrimo procesas priminė vaikystės žaidimus su staline lempa ir šešėliais ant sienos, o galutinis rezultatas, dėka labai darbščių ir talentingų aktorių, laviruoja kažkur tarp spektaklio ir animacijos“, sako spektaklio režisierė Sigita Pikturnaitė.

Žaismingas ir filosofiškas spektaklis, sukurtas pagal rašytojos Vaivos Rykštaitės knygą vaikams „Baisiau už tarakoną“, puikiai tiks visai šeimai. Spektaklio herojus tarakonas, vesdamas žiūrovus po skirtingus butus ir supažindindamas su jų gyventojais, kels klausimus: vienatvės, atsiskyrimo, amžizmo, priklausomybių temomis, palikdamas erdvės patiems ieškoti atsakymų, į rūpimus klausimus.

Režisierė – Sigita Pikturnaitė
Kompozitorė – Toma Čepaitė
Iliustracijų dailininkė – Patricija Bliuj-Stodulska
Scenografė, kostiumų dailininkė – Erika Jankauskaitė
Aktoriai – Eglė Agota Matulytė, Veronika Tarasevičiūtė-Šiaulytienė, Domas Šiaulytis


Kuriame eiles. Kūrybinė edukacija su Evelina Daciūte

Kūrybinės edukacijos "Kuriame eiles" metu dalyviai panyra į spalvingą poezijos pasaulį, patys tapdami jo dalimi - sukurdami eiles. Tam pasitelkiamas poezijos skaitymai, skirtingos technikos ir priemonės, gimsta ne tik eilėraščiai, bet ir jų iliustracijos. Edukacijos dalyviai pritaiko įgytus gebėjimus ir ieško savo kelio sukurti eilėraštį, pamato, kokie mes skirtingi poetai ir koks smagus šis kūrybinis procesas.


Režisierė – Šviesa Šulc. Interaktyvus lėlių spektaklis 1-2 klasių mokiniams. Išvysite linksmą pasakojimą apie išdykusių daržovių būrį, iš kurio bus verdama ypatinga sriuba. Tačiau du maištininkai, Morka ir Pipiras, nenori atiduoti savo gerųjų savybių ir nusprendžia pakeisti receptą. Ar pavyks virėjai išvirti sriubą? „Daržovių sriuba“– tai interaktyvus spektaklis, kurio metu bendraujama su mažaisiais žiūrovais, jiems tenka ir pajudėti, ir atsakyti į įvairius klausimus. Spektaklio metu plečiamos vaikų žinios apie daržoves ir jų naudingąsias savybes. Aktoriai naudoja žaismingas lėlės, spektaklio metu skamba nuotaikinga muzika.