Kraičio skrynios – neatsiejamas tradicinių vestuvių atributais. Senovėje skrynios buvo kiekvienoje kaimo sodyboje. Ant skrynių šonų ir viršaus daugiausia būdavo nupieštos gėlės. Užsiėmimo metu dalyviai praktiškai ir teoriškai susipažįsta su kraičio skrynios istorija, reikšme, paskirtimi, lavina dėmesį, atmintį, piešimo įgūdžius. Edukacijos metu kiekvienas galėsite nusispalvinti mažą skrynutę ir ją dekoruoti autentiškais raštais. Kraičio skrynutė – puiki dovana draugui, namų dekoras ar mažų paslapčių saugotoja.


Edukacija „Didysis karvedys Jonas Karolis Chodkevičius“ vyksta Kretingos muziejaus dvaro istorijos ir kultūros ekspozicijoje. Užsiėmimo pradžioje pasakojama apie Jono Karolio Chodkevičiaus asmenybę, jo nuopelnus Lietuvai ir Kretingos miestui, statant naujus miestus, rūpinantis jų gyventojų gerove. Pristatomas garsaus XVII a. flamandų tapytojo, batalinių kompozicijų autoriaus Pieterio Snayerso paveikslas „Salaspilio mūšis“, kuriame pavaizduoti lietuvių apsupti ir bėgantys švedų kariai, krintantys arkliai. Aiškinamos karyboje naudotų terminų sąvokos („vėliava“, „draugas“, „muškieta“, „karakoliavimas“ ir kt.), supažindinama su mūšyje naudotais ginklais (buzdyganai, ietys, alebardos) bei to meto dėvėta karių apranga („magerkos“, „sparnuotieji husarai“ ir kt.). Rodant Jono Karolio Chodkevičiaus portretą, herbą ir kitus eksponatus, atskleidžiamos karo genijaus gudrybės, kurios lėmė didžiausią pergalę žmonijos istorijoje bei akcentuojamas pergalės prie Salaspilio įprasminimas – Karolštato (Kretingos) miesto įkūrimas. Praktinėje dalyje, informacinio terminalo pagalba, supažindinama su abiejų kariuomenių pulkų išsidėstymu ir jų susirėmimų schemomis, atspindinčiomis to meto karinę techniką, mūšio lauko ir jame vykstančio veiksmo detales. Didžiulio formato interaktyvaus paveikslo įspūdį sustiprina sklindantys šaunamų ginklų garsai, išryškintos pabūklų ugnys, arklių žvengimas. Užsiėmimo pabaigoje mokiniai atlieka užduotį – kartu dėlioja 3x1,8 m dėlionę „Šlovingoji pergalė“, kurioje atvaizduotas Salaspilio mūšis.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Edukacijos metu patraukliai ir žaismingai perteikiamos žinios apie augalų vaistines savybes, tautosakoje minimas magines augalų galias. Mokiniai turės galimybę pamatyti, paliesti, pauostyti skirtingus džiovintus ar šviežius augalus. Šia edukacija siekiama ne tik suteikti žinių apie kultūrinį bei medicininį augalų pažinimo kontekstą, bet ir leisti mokiniams patirti terapinį augalų kvapų poveikį. Natūralių augalinių hidrolatų kvapai teigiamai veikia nervų sistemą, gerina nuotaiką. Edukacijos dalyviai ne tik sužinos, kaip yra distiliuojami augalai, galės apžiūrėti distiliavimo aparatą – alembiką, bet ir galės išmėginti skirtingų augalų hidrolatus, pajusti jų teigiamą gaivinantį poveikį savijautai, nuotaikai ir odai.
Edukacijos tikslas – supažindinti mokinius su nuo seno mūsų krašte natūraliai augančiais arba sodybose augintais ir dar iki šiol auginamais augalais, jų pavadinimais, liaudies medicinoje nuo seno žinotomis šių augalų vaistinėmis savybėmis, tautosakoje minimomis jų magiškomis galiomis.
Uždaviniai: 1. Tyrinėjant skirtingus džiovintų augalų pavyzdžius, susipažinti su augalų išvaizda, pavadinimais, gydomosiomis bei kitomis naudingomis savybėmis 2. Naudojant Dalios Treigienės sukurtas augalų taro kortas, sužinoti, ką pasirinktas augalas sako apie kiekvieno mokinio asmenybę. 3. Pažinti augalus per praktiką: pauostyti skirtingus augalų hidrolatus, pasigaminti atviruką su augaliniu ornamentu (siūloma 1-4 kl. mokiniams, priešmokyklinėms grupėms) arba paragauti vaistinių žolelių arbatų (siūloma 5-12 kl. mokiniams).
Edukaciją veda etninės kultūros mokslų daktarė, o šiuo metu ir natūralios kosmetikos gamintojo specialybės studentė Ingrida Stundžė.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Tai azartiškas, žaismingas Tauragės istorijos žinias gilinantis edukacinis užsiėmimas, kurio metu dalyviai, pasitelkdami interaktyvius komunikacijos būdus, įvairiapusiškai pažins tarpukario Tauragę. Nusikels į jos praeitį ir geriau įsimins, kaip atrodė tam tikros Tauragės miesto istorinės vietos 1918–1945 m., susipažins su išskirtiniais miesto bruožais, įdomiausiais faktais, jau nebeegzistuojančiais to laikmečio pastatais, objektais. Analizuos religijos, kultūros, verslo, infrastruktūros ypatumus, įvertins įvykusius pokyčius Tauragės mieste bei pajus istorinės epochos dvasią.  Mokiniai, naudodami virtualų turą „Dingusi Tauragė“ http://virtualusturas.tauragesmuziejus.lt/, bandys išspręsti žaidimo kortelėse pateiktas užduotis. Kaip tikri detektyvai ieškos muziejaus istorijos ekspozicijoje paslėptų originalių eksponatų, susijusių su to laikmečio Tauragės praeitimi. Kviečiame leistis į pažinimo nuotykį kartu su dingusia Taurage!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Ar esate pasirengę nepaprastiems nuotykiams su netikėtais vingiais? Visi kartu kelsimės į nepažintą Viduramžių pasaulį. Keliausime senoviniais žemėlapiais, susipažinsime su inovatyvia šildymo sistema, bei sužinosime kaip senovėje vaišindavosi didkai. Pažadame daug akimirkų, kupinų atradimo, nuostabos bei susidomėjimo. Įsitiknsite, kad gyvename nuostabioje šalyje su įdomybėmis apipinta istorija.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Dažniausiai ekspozicijose esantys eksponatai yra neliečiami – apžiūrimi tik akimis. Edukacinis užsiėmimas „Eksponatas pasakoja“ skirtas lavinti pažinimą per bendravimą ir pojūčius.
Trys užsiėmimo veiklos, tai lyg trys žaidimo lygiai – nuo lengviausio iki sudėtingiausio, kuriuos įveikę moksleiviai pasiekia finišą – susipažįsta su krašto istorija ir etnine kultūra.
Kurdami istorijas, tyrinėdami eksponatus moksleiviai susipažins su Ignalinos krašto istorija: gyvulininkyste, žemdirbyste, žvejyba, kasdiene buitimi, šventėmis, papročiais ir verslais, o veikdami grupelėse ugdys pastabumą, kūrybiškumą, tarpusavio supratimą, lavins vaizduotę, saviraišką bei socialinius gebėjimus. Taigi, ką pasakoja Ignalinos krašto muziejaus eksponatai?

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Cirko edukaciją su kultūrine programa sudaro tris dalys. Jos metu moksleiviai aplanko unikalią vietą - Kamerinį cirko-muziejų. Edukacija prasideda nuo ekskursijos Klounų muziejuje, kur gidė pasakoja apie vieną didžiausių pasaulyje klounų ekspoziciją bei pristato artefaktais turtingą istorinę cirko ekspoziciją. Antrojoje dalyje vykstame į Kamerinio cirko pastatą, kur autentiškoje aplinkoje moksleiviai stebi pasirodymą - cirko žanrų pristatymą. Trečiojoje dalyje moksleiviai kviečiami į Kamerinio cirko areną, kur patys turi galimybę išbandyti visus cirko žanrus, kuriuos tik nori. Visos edukacijos metu vyksta gyvas, betarpiškas bendravimas, klausimų-atsakymų intarpai. Siekiama sudominti moksleivius ir kuo prieinamiau pateikti pasakojimą apie itin turtingą meno šaką - Cirką. Edukacijos pabaigoje kiekvienas jos dalyvis gauna balioną, kurį sulanksto balionų lankstymo pamokėlės metu. Prieš išvykstant organizuojama trumpa viktorina, kurios metu pasitikrinam gautas žinias ir laimėtojas būna apdovanojamas Baltijos cirko prizu.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Galingi trukdžiai slopino iš laisvojo pasaulio atskriejančius radijo signalus, beveik nebuvo galimybės įsigyti kokybiškų muzikos instrumentų, sovietų valdžia itin nepalankiai vertino iš „supuvusių vakarų“ ateinančius kultūros reiškinius, bet roko muzikos garsai Lietuvoje vis vien skambėjo. Paskaitos metu kalbėsime apie sunkias sąlygas skleistis roko muzikos kultūrai sovietmečio Lietuvoje ir kaip jaunų žmonių entuziazmas įveikdavo šias kliūtis, apie savitą lietuviško roko skambesį, okupuotos Lietuvos roko grupes.


„Dailyraščio pamoka tarpukario pradžios mokykloje“

„Šiaulių istorijos" muziejuje įrengta tarpukario Lietuvos pradžios mokyklos klasė. Skambutis, girgždantis mokyklinis suolas, juoda lenta ir rašaluoti pirštai... Vieniems – tai pramoga ir puiki proga pažvelgti į kitokią, senąją, mokyklą, kitiems – tai grįžimas į vaikystę ir nuostabūs mokyklos laikų prisiminimai. „Dailyraščio pamoka" siekiama suteikti mokiniams žinių apie rašto atsiradimo istoriją ir svarbą bei supažindinti juos su tarpukario Lietuvos mokyklos specifika, taip pat išmokyti dailyraščio pagrindų. Edukacinio užsiėmimo metu edukatorius supažindina su tarpukario Lietuvos mokyklos specifika, skatina vaikus įsijausti į to meto mokinių kasdienybę. Vėliau supažindinama su rašto atsiradimo istorija, mokiniams papasakojama, kas yra dailyraštis, kokios būna jo rūšys. Edukatorius paaiškina dailyraščio reikšmę asmenybei ir jo formavimuisi. Galiausiai prieinama prie praktinio užsiėmimo – pagal edukatoriaus pavyzdį mokiniai bando rašyti patys. Iš pradžių duodamos lengvos užduotys – parašyti vieną ar kitą raidę, o vėliau pereinama prie žodžių ir sakinių. Pertraukėlių metu atliekami rankų, pirštų atpalaidavimo pratimai. Edukacinė veikla baigiama refleksija.


Edukacinio užsiėmimo metu bus supažindinami su Veliuonos krašto istorijos muziejuje esamais dailininko Valentino Gerulaičio paveikslais Gedimino žūtis prie Pilaičių ir Veliuonos pilis. Bus rodomas animacinis filmukas Veliuonos piliakalniai. Sukaupta vaizdine ir rašytine informacija mokiniai kurs viduramžių pilių: Veliuonos, Bajerburgo ar kitų maketus iš savaime džiūstančio molio.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Emaliavimo technika „Nuo puodo iki papuošalo“

Emalio meno galerijoje ir dirbtuvėse dalyviai supažindinami su karštojo emalio medžiaga ir kaip ji buvo naudojama įvairiuose metaliniuose buities daiktuose, reklaminėse iškabose, ordinų ir medalių gamyboje. Trumpai parodomi muziejiniai galerijos eksponatai nuo puodo iki šiuolaikinio papuošalo.  Taip pat susipažindinami su medžiagomis, su kuriomis turės atlikti praktinę užduotį: vario detalė ir į stiklą panašūs emalio milteliai, kurie krosnelėje 800 laipsnių temperatūroje virsta į stiklą ir sukimba su metalu. Lydymosi metu metalo ir emalio medžiagos keičia struktūrą, emalis keičia spalvą, įvyksta netikėti spalviniai sprendimai, kurie tampa individualūs ir nepakartojami. Susipažinę ir apžiūrėję dailininkų kūrybinę ekspoziciją, dalyviai sėda prie juvelyrinio darbastalio, kur jiems parengti ruošiniai ir individualios darbo priemonės. Kiekvienas dalyvis gali rinktis iš įvairių vario plokštelės formų išpjautą detalę: nuo skritulio, ovalo iki augalą ar paukštuką primenantį objektą.  Iš jo bus gaminamas kaklo papuošalas - pakabukas. Profesionalus galerijos edukatorius supažindina su metalo emalio milteliais ir parodo ją paletėje, kokia ji tampa po kaitinimo krosnyje. Kiekvienas dalyvis turi apsispręsti ir išsirinkti kelias spalvas, apgalvoti dekoravimo kompoziciją. Aptarus spalvas, edukatorius dalyviams parodo, kaip emalio milteliai steko arba teptuko pagalba dengiami ant vario detalės. Kiekvienam dalyviui sudaroma galimybė savarnkiškai užpildyti detalę spalvomis ir tinklelio pagalba pernešti prie kaitinimo krosnies. Detalėms apžiūvus, visi dalyviai su nekantrumu stebi, kaip krosnelėje 800 laipsnių temperatūroje iki raudonumo įkaista metalas ir išsilydo emalio milteliai. Ištraukus iš krosnelės detalė greitai aušta ir išryškėja emalio spalvingumas. Paliktoje detalės skylutėje įveriamas žiedelis ir odinė juostelė. Kiekvienas dalyvis detalę panaudoja savip: kaip kaklo pakabuką arba kaip apyrankę. Dalyvis išsineša savo sukurtą ir pasigamintą papuošalą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Literatūrinės varžytuvės „Ar skaitei?“ (Nuotolinė paslauga)

Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Edukacinė programa „Ar skaitei?“ – tai interaktyvios literatūrinės varžytuvės 5–8 klasių mokiniams, kurių metu derinama protinė ir pramoginė veikla. Programos tikslas – atnaujinti, gilinti, plėtoti 5–8 klasių mokinių literatūros žinias ir skatinti jų domėjimąsi literatūros kūriniais, įtrauktais į mokyklos bendrojo ugdymo programas. Mokiniai žaidžia protų mūšį, kurį sudaro keli skirtingi turai. Kiekvieną jų sudaro 10 klausimų, į kuriuos norint atsakyti, reikia pasitelkti ne tik literatūrines, bet ir istorijos, geografijos, dailės, muzikos ir kitų mokomųjų dalykų žinias. Nugalėtojais tampa komanda surinkusi daugiausiai balų.


Žydų kalendorius, šventės ir kasdiena (Nuotolinė paslauga)

„Žydų kalendorius, šventės ir kasdiena“ – tai paskaitų ciklas moksleiviams apie žydų tūkstantmetines tradicijas, papročius religiją ir gyvenimo būdą ir šventes. Per šešis tūkstantmečius yra susiformavęs griežtas religinių ir pasaulietiškų švenčių kalendorius, o kiekvieną šventę lydi gilios tradicijos, papročiai ir žinoma gaminami tik tai šventei būdingi patiekalai. O 700 metų siekianti Lietuvos žydų istorija tai neatskiriama Lietuvos istorijos dalis, tad pažinkite ją giliau! Per planuojamą laikotarpį žydai pasitiks 5782-5785 metus, kiekvienas metų ciklas apima 52 Šabo vakarienes, 10 svarbiausių švenčių. (Purim, Pesach, Yom Kipur, Lag ba Omer, Šavuot, Tamuz pasnikas, 9 Avo, Tu bi av, Roš ha Šana, Sukkot) ir keliatą šiuolaikinių švenčių. Kiekviena paskaita, priklausomai nuo metų laiko bus papildyta žydiškos šventės pristatymu, atskleidžiamos būdingos tik litvakams būdingos tradicijos. Edukaciją ves žydų bendruomenės atstovas/-vai, bus galimybė užduoti klausimus ir atskleisti visiškai nežinomą ir nepažintą žydų tradicijos pusę. Išklausiusiems šią paskaitą rekomenduojame pasidomėti LŽB kulinarine edukacija "Nuo beigelio iki chalos".


Specialus edukacinis užsiėmimas, skirtas lankytojams, turintiems psichologine negalia, intelekto ar demencijos sutrikimų. Šio užsiėmimo metu siekiama užtikrinti prieinamumą lankytojams, sukurti jaukią ir draugišką muziejaus aplinką. Autentiškoje Prezidento rūmų aplinkoje, pasitelkus muziejaus eksponatus – taktilinius prezidentų Antano Smetonos, Aleksandro Stulginskio, Kazio Griniaus eksponatus, žinomo visuomenės veikėjo signataro dr. Jono Basanavičiaus ir kunigaikščio Vytauto Didžiojo portretus – diskutuojama apie šių istorinių asmenybių svarbą kuriant Lietuvos valstybę. Užsiėmimo tikslas nėra perduoti kuo daugiau istorijos žinių apie šias asmenybes, bet įtraukti dalyvius į diskusiją, stimuliuoti jų intelektinę veiklą, tyrinėti ir dalintis mintimis apie mene pavaizduotus Lietuvos valstybės kūrėjus bei pabendrauti su kitais edukacijos dalyviais. Istorinių asmenybių portretai šiame užsiėmime tarnauja kaip ryšys tarp edukatoriaus ir dalyvių. Pasitelkus aprašymo, interpretacijos, asmeninės patirties klausimus, bandoma dalyvius skatinti nuoširdžiam minčių dalinimuisi, diskusijai, kurios metu būtų patiriamos tik teigiamos emocijos.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Programos tikslas – supažindinti dalyvius su ilgu lino virsmo iš augalo į audinį keliu. Uždaviniai: (1) papasakoti apie linininkystės tradicijas Lietuvoje; (2) supažindinti su linų auginimo ir apdirbimo darbais, žaliavomis ir jų panaudojimu. Programos vadovė pasakoja apie linų sėjimą, linų auginimą, jų priežiūrą, panaudoja su linų darbais susijusius terminus, įterpia tautosakinių dalykų: pasakų, posakių, patarlių, mįslių apie liną. Klausydamiesi dainų apie liną vaikai imituoja lino darbų judesius ir įsimena darbų ciklą. Pasiklausę ir pasimokę žaisdami vaikai bando apdoroti linus tradiciniais įrankiais ir technika. Parodžius, kaip buvo linai kuliami, duodama pabandyti kulti su kultuvėmis. Rodomas linų mynimas. Vaikai su mintuvais išsimina linų saują: stengiasi gerai išminti, kad linai liktų be spalių, švelnūs. Po mynimo linus pabando išbraukti. Kai linai išbraukti, jie šukuojami. Mokiniai pabando išmokti linus ir iššukuoti. Kai šukuojant linus iškrinta pakulos, iš jų mokiniai pabando nuvyti virvę. Taip pat mokosi verpti rateliu, austi. Sužinodami apie tokį lino – augalo kelią, nejučia suvokia ir lino reikšmę protėvių buityje ir kultūroje. Papildoma metodinė ir vaizdinė medžiaga: panaudojami dainų apie liną įrašai, panaudojami tikri linų apdorojimo įrankiai ir technika, krašto audėjų darbai: prijuostės, juostos, rankšluosčiai, staltiesės ir kt., A. Razmislavičienės knygelė „Dienos darbeliai – plonos drobelės“ („Lututė“, 2005 m.).


Teatrinės improvizacijos dirbtuvės „Nebijok klysti!" Tai aktorinės, teatrinės improvizacijos dirbtuvės jaunimui, kurios skatina ir lavina kiekvienos asmenybės autentiškumą, kolektyvo komandiškumą, lyderiškumą, spontaniškumą, buvimą „čia ir dabar“, gebėjimą dirbti komandoje, vaizduotę bei asmenybės kūrybiškumą. Tai linksmas būdas, leidžiantis jaunimui atsipalaiduoti ir priimti save tokį, koks esi iš tikrųjų. Svarbiausia – neprimestinai ir be spaudimo – šios improvizacijos dirbtuvės moko nebijoti suklysti, susimauti bei priimti savo klaidas kaip pirmą žingsnį į sėkmę! Edukacijos labai tinka užsisklendusiems intravertams, bei stipriai besireiškiantiems ekstravertams. Kartu ieškosime balanso tarp šių stiprių asmenybės tipų. Ir kas svarbiausia, – ieškosime linksmu būdu – teatrinės improvizacijos pagalba. Užsiėmimai taip pat tinka ir bendravimo įgūdžių sutrikimus turintiems vaikams, besiruošiantiems kalbėjimo egzaminams bei visiems kurie nori patobulinti viešojo kalbėjimo įgūdžius, kurie nori baisiai gerai praleisti laiką. Bus daug juoko, netikėtumų bei atradimų, kuriuos prisiminsite dar ilgai. Edukacijas veda Ignas Gužauskas, profesionalus teatro ir kino aktorius, kino režisierius, muzikantas, dainų autorius. Aktorius taip pat dirba ir pedagoginį darbą su paaugliais, valstybinėse bei privačiose švietimo mokyklose, teatro bei improvizacijos mokytoju. Įkūrė teatro studiją paaugliams bei jaunimui. Ilgametis renginių organizatorius ir vedėjas, aktorinio meistriškumo dėstytojas. Ateik ir patirk tikrąjį kūrybos džiaugsmą!


Teatro pamoka "Užkulisiai" suteikia įvairaus amžiaus mokiniams visoje Lietuvoje galimybę pažinti teatro meną iš vidaus. Profesionalių Klaipėdos jaunimo teatro aktorių vedama edukacija leidžia dalyviams "pasimatuoti" aktoriaus profesiją - išbandyti įvairius teatrinius žaidimus ir pratimus bei gilintis į aktoriams reikalingas sąvybes. Interaktyvi pamokos forma, bendros užduotys ir draugiški edukacijos vadovai kuria artimą dalyvių santykį su teatro menu. Priklausomai nuo moksleivių amžiaus ir gebėjimų pamokos turinys svyruoja siekiant suteikti kuo įdomesnę ir patrauklesnę patirtį "Užkulisių" dalyviams. Pamokos metu teatro pratimais ugdomos skirtingos sąvybės prisideda ne tik prie artimesnio teatro suvokimo, bet ir prie vaikų kūrybinio tobulėjimo - nebūtina būti aktoriumi, kad "Užkulisių" veikla suteiktų naudą ir smagią patirtį.


Literatūrinė edukacija ,,Knygos puslapiais''

Edukacijos tikslas – Supažindinti su knygos atsiradimo procesu, skatinant geresnį literatūrinių kultūros objektų suvokimą.

Edukacijos uždaviniai:

1. Pristatyti svarbiausius knygos atsiradimo etapus

2. Išmokyti atskirti spaustuvės ir leidyklos funkcijas

3. Supažindinti su knygos techninėmis savybėmis ir leidybiniais duomenimis

4. Skatinti knygų skaitymą pasitelkiant nedidaktinius metodus

Siekiamas poveikis: Suvokimas, kaip kuriama knyga, mokiniams ne tik padės geriau suprasti literatūrą, bet ir ugdys kūrybiškumą, kritinį mąstymą bei gebėjimą vertinti kūrybos procesą ir literatūros pasaulį. Siektini rezultatai: skaitantys ir knygą, kaip kultūros reiškinį, vertinantys mokiniai, suprantantys knygos atsiradimo procesą ir jame dalyvaujančių organizacijų vaidmenį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kas toks buvo Cyprukas? Kuo baigėsi jo kova su klebono kalakutu? Kur prapuolė kelnės, džiūstančios ant tvoros? Šiame pažintiniame užsiėmime, skirtame patiems mažiausiems muziejaus lankytojams, papasakosime, koks vis dėlto pašėlęs buvo žymusis operos solistas Kipras Petrauskas vaikystėje. Kad būtų smagiau dalyvauti užsiėmime, pasakojimą pagyvins „Petrauskas The RemARkable“ papildytosios realybės programėlė, supažindinanti su muziejaus ekspozicija. Po užsiėmimo vaikai žinos pagrindinius faktus apie K. Petrausko šeimą ir gyvenimą, gebės atpažinti K. Petrausko balsą, taip pat suvoks, kad iš kiekvieno išdykėlio gali išaugti doras ir visų mylimas žmogus. Užsiėmimas gali būti pritaikytas vaikams su judėjimo negalia. Grupėje gali būti ne daugiau kaip 5 negalią turintys asmenys, neįskaitant lydinčių asmenų. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius pranešti užsakymo metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Duonelės kepimo edukacinę programą veda tradicinių amatų meistrė Miglė Dalgedaitė. Dalyviai iš pateiktos tešlos suformuoja duonos kepaliukus ir juos pašauna į krosnį. Kol duona kepa, dalyviai supažindinami su duonelės keliu – nuo rugio pasėjimo iki iškeptos duonelės padėjimo ant stalo, su senolių duonos kepimo papročiais ir pagerbimo ritualais, šeimos tradicijomis, su senoviniais buities rakandais. Iškepti duonos kepalėliai ištraukiami iš krosnies, supakuojami ir išdalinami vaikams.


40 metų! Tiek pogrindyje teko slapstytis lietuvių kalbai ir ją puoselėjusiems slaptųjų mokyklų mokytojams, kuriuos vadino daraktoriais. Suvalkietiškoje stuboje turėsite progą pabūti tikrais XIX a. mokiniais ir pajusti spaudos draudimo laikų atmosferą. Joje Jūs ne tik patirsite, kai reiškia rašyti ant grifelinės lentelės pasišviečiant žvake, bet ir pajusite siaubą, kai netikėtai užklups žandaras.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Meškinų muziejus ,,Plushy B 55” - tai muziejus skirtas vaikams, kuriame sukaupta antikvarinių, vintažinių ir autorinių meškinų kolekcija nuo XVIII iki XXI amžiaus. Jos branduolį sudaro unikali, dar niekur nematyta ekspozicija ,,Meškinų medis”, papildo interaktyvios instaliacijos - meškinai lagaminuose bei tapybos paroda ,,Mažasis Meškutis šalimais”. Taip pat muziejuje galima pamatyti ir mažesnę ekspoziciją „ Bambukų meškinai - Pandos“, iškelianti ekologijos problemą.
skaitymo, žaislų ir suvenyrų – meškiukų, audio ir video, pažintinės medžiagos pagalba ugdyti vaiko asmenybę: skatinti norą daugiau sužinoti, kurti, reikšti savo mintis, jausmus, mokyti rišliai pasakoti, sudominti knygomis ir skaitymu, ugdyti teigiamus jausmus ir emocijas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacijos „Būk Tigras“ metu vaikai interaktyviai įsitrauks per žaidimą į vaidybinę veiklą. Aktyviai padės tigriukui išsirinkti tinkamą maistą, per skatinimą diskutuoti koks sveikas maistas tinka vaikams, o koks tigrui. Po valgio gyvai dainuodami lopšines perkelsim tigrą į sapnų pasaulį. Žiūrovai pabandys pabūti tigrais ir kurs jo sapną, kuriame laukia kelionė, pilna nuotykių ir kliūčių, kurias vaikai padės įveikti.


„AŠ LIETUVA“ virtualios realybės (VR) kino kelionė po Lietuvą JŪSŲ MOKYKLOJE

„Aš Lietuva“ – pirmasis Lietuvos kino istorijoje filmas, sukurtas naudojant profesionalią 360 laipsnių filmuojančią TITAN kamerą, leidžiančią žiūrovui realistiškai patirti paukščio skrydį atsiduriant rodomoje erdvėje. Keliausime kerinčio grožio giriomis, miškais ir kopomis, jūra, ežerais, upėmis ir upeliais. Kartu skrisime virš pilių ir piliakalnių, dvarų ir vienuolynų, bažnyčių ir miestų senamiesčių bei modernios architektūros objektų. Susitapatinsime su Lietuva.

Aš Lietuva – tai antras, plačiai Lietuvoje pristatytas virtualios realybės projektas, po kompiuterių kurtos VR patirties „M.K. Čiurlionio Angelų takais“

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Žiemos šventės yra pačios magiškiausios, apgaubtos paslapčių, tradicijų, iš kartos į kartą perduodamų papročių šydu. Edukacinėje programoje susipažinsime su žiemos švenčių - Kūčių, Kalėdų - tradicijomis ir Advento laikotarpiu. Išbandysime šventinės nakties burtus ir dalyvausime kūrybinėje veikloje.


Pasaka- edukacija "Vilkas, ožka ir ožiukai"

Paslaugos tikslas – ugdyti moksleivių kalbinį ir jausminį potencialą, populiarinanti žodinę lietuvių liaudies kūrybą – pasakas, jas inscenizuojant lėlių teatro elementais. Dalyviams suteikti emocinį komfortą.
Uždaviniai. Kalbine raiška bei mizanscenavimu atskleisti lietuvių liaudies pasakos „Vilkas, ožka ir ožiukai“ veikėjų charakteristikas, jas iliustruojant neverbaline kalba.  Ši paslaugia dalyviams suteiks pasitikėjimo savimi, ugdys saviraišką, aiškiai ir nuosekliai reikšti mintis, emocionalumą ir kūrybiškumą. O tai yra opus ir labai aktualus klausimas šiandienos mokykloje ir visuomenėje. Paslauga įgyvendinama lėlėmis sekant pasaką  vedėjai, tai pasakojamoji- žaidybinė forma. Naudojamos priemonės- medžiaginės teatrinės lėlės. Pasakos- edukacijos  „Vilkas, ožka ir ožiukai“ užsiėmimas prasideda nuo pokalbio su dalyviais apie mėgstamas pasakas, jų veikėjus. Po to vedėja užu širmos  lėlėmis seka šią pasaką. Po spektaklio vyksta pokalbis apie personažus, jų siekiamybes, charakterius. Aptariama spektaklio atomazga. Po to vaikai pasiskirsto vaidmenimis,  ir  improvizuodami bando atkurti pasaką.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacijos „Pamirštos dvaro pasakaitės“ tikslas – skatinti vaikus domėtis literatūra, didinti jų pasitikėjimą savo kūrybiniais gebėjimais bei auginti kūrybinės raiškos džiaugsmą.
Edukacijos metu keliami šie uždaviniai: 1.Pasitelkiant Kretingos muziejaus darbuotojo parašytą ir iliustruotą pasakų knygą, supažindinti vaikus su literatūra ir jos atsiradimo galimybėmis bei aplinkybėmis.  2.Skaitant pasaką skatinti vaikus kelti klausimus, savarankiškai spręsti iškylančius moralinius, elgesio klausimus. 3.Sukurti kūrybinio džiaugsmo laisvę spalvinant, renkantis piešimo priemones. 4.Atskleisti vaikų turimą kūrybinį potencialą.
Edukacinis užsiėmimas „Pamirštos dvaro pasakaitės“ yra vykdomas Kretingos muziejaus dvaro rūmų erdvėse, taip siekiant supažindinti edukacijos dalyvius su istorija, praeities gyvenimu. Dvaro rūmų Baltojoje salėje, saugioje ir jaukioje aplinkoje, vaikai supažindinami su pasakos sąvoka ir pasakų atsiradimo aplinkybėmis. Šioje edukacijos dalyje dalyviai sužino, kad pasakos neatsiranda iš niekur, kad pasakų kūrėjai gyvena ir dirba visai šalia, o ir patys vaikai gali tapti pasakų kūrėjais. Užsiėmimo metu dalyviams perskaitoma viena iš pasirinktų knygelės „Pamirštos dvaro pasakaitės“ pasakų. Perskaičius pasaką, edukacija perkeliama į edukacinę muziejaus salę. Ten vaikai spalvina skirtingus paveiksliukus. Nuspalvinus paveiksliukai užverčiami ir vaikai paeiliui traukia paveiksliuką. Prasideda pasakos kūrybos procesas. Edukatorius atlieka tik pagalbininko vaidmenį, pasaką pagal paveiksliukus kuria patys vaikai. Jie renkasi, kuo vardu herojai, ką jie veikia, kas juos ištinka. Kad pasakos fabula nepasimirštų, paveiksliukai segtukais prisegami prie virvutės priešais vaikus. Prisegus paskutinį paveiksliuką, edukatorė dar kartą paseka visą pasaką be pertraukimo ir vaikai gauna užduotį šią pasaką grįžus į mokyklą užrašyti. Edukacija yra tęstinė, nes paveiksliukai atiduodami klasei ir jie bet kada sumaišę paveiksliukus mokykloje gali sukurti dar ne vieną pasaką.


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Pasaulio gyvūnai“ – tai unikali galimybė paprastai ir linksmai susipažinti su pasaulio gyvūnais, aplankant vieną seniausių muziejų Lietuvoje – Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejų. Edukacinėje klasėje, pateikiant vaizdines priemones vyksta paskaita-diskusija apie pasaulio gyvūnus, jų įvairovę ir paplitimą Žemės planetoje. Mokiniai pakviečiami dalyvauti praktinėje veikloje –aktyviame ekspozicijos tyrinėjime– vaikščiojant po muziejaus sales, vartant paruoštas knygeles su išskirtinių muziejaus eksponatų iliustracijomis, atrasti iliustracijose pavaizduotus gyvūnus ekspozicijose, o jų pavadinimus surašyti į laiptažodį.


Dar XX a. pr. Lietuvos kraštovaizdį puošė kryžiai, koplytėlės, koplytstulpiai, stogastulpiai su juose įkurdintomis šventųjų skulptūrėlėmis. Deja, laikas, gamtos jėgos negailestingai naikino turtingą kryždirbystės paveldą, surinkti ir išsaugoti pavyko tik šių paminklų fragmentus, daugiausia šventųjų ir angelų skulptūras, kurias iš medžio darė dievdirbiai. Anykščių Angelų muziejuje ir Sakralinio meno centre saugoma senosios lietuvių liaudies skulptūros kolekcija, kurią kaupė kunigas Monsinjoras Albertas Talačka ir menotyrininkė mecenatė Beatričė Kleizaitė Vasaris. Tik maža dalis muziejuje saugomų senųjų skulptūrų turi autorystę. Vienas iš labiau žinomų dievdirbių buvo Lionginas Šepka ir Ipolitas Užkurnys. Muziejaus kolekcijoje yra ir šiuolaikinių liaudies meistrų kurtos skulptūros, jų autoriai iš skirtingų Lietuvos regionų Saulius Lampickas, Rimantas Zinkevičius, Vytautas Ulevičius, Anykščių krašto žinomi meistrai Pranas Petronis, Valentas Survila, Jonas Tvardauskas ir kt.
Sakralusis krikščioniškas menas globalioje sekuliarizuotoje XXI a. vakarietiškos kultūros visuomenėje atsidūręs užribyje, yra itin aktualu kas kartą prisiminti savo krikščioniškos kultūros tradicijų ištakas – per išsaugotą sakralinio meno senąją tradicinę ikonografiją, simboliką, kurią itin savitai atspindi Lietuvos talentingų savamokslių liaudies meistrų kūryba.
Edukacinio užsiėmimo dalyviai apžiūri muziejuje sukauptą liaudies meno kolekciją, susipažįsta su liaudies skulptūros tradicijomis, jos ikonografine simbolika. Moksleiviai gali palyginti kaip keitėsi skulptūros meistrų tradicijos lyginant šiuolaikinių meistrų ir senųjų dievdirbių kurtus darbus.
Edukacinio užsiėmimo metu kuriame trimatę kompoziciją „Mano Angelas Sargas“, jam naudojame įvairias išraiškos priemones, pasirenkamas vienas ekspozicijos kūrinys ir daroma meninė interpretacija. Moksleiviai dirba grupėmis, tarpusavyje komunikuoja, dalinasi patirtimis.


Lėlių teatro spektaklis „Aš - Romeo, tu - Džuljeta“ (išvažiuojamoji)

Novatoriška Viljamo Šekspyro tragedijos „Romeo ir Džuljeta“ interpretacija nukels žiūrovus į vasaros savaitgalį miške įsikūrusią šeimų stovyklą, kur liepsnoja aistros ir mezgasi drama su komedijos elementais. Kauno lėlių teatro aktoriai atvirojo teatro forma sužais ir net sugros vienos žinomiausių V. Šekspyro dramos variantą, kuris, pasirodo, įmanomas ir mūsų laikais. Savitos stilistikos ir netikėtų sprendimų žadama kiekvienoje spektaklio scenoje. Spektaklio „Aš – Romeo, tu – Džuljeta“ režisieriaus R. Lažaunyko teigimu, nors tekstai ir siužetas spektaklyje stipriai keitėsi, kūrybinė komanda neturėjo tikslo darkyti klasikinės V. Šekspyro dramaturgijos, bet priešingai, su didele pagarba skolinasi jo tekstus, cituoja, žaidžia literatūros klasiko sukurtose aplinkybėse, konstruodami savitą spektaklio pasaulį, pripažindami, jog ši tragedija itin aktuali ir šių dienų jaunam žmogui. Pastatyme naudojamos lėlės sukurtos „mapetų“ principu, tai yra, rodančias mimiką lėles. Jos išraiškingos, galinčios papasakoti istoriją ir yra lygiavertis partneris gyvo plano aktoriui. Šios stilistikos lėlės pasirinktos sąmoningai, siekiant sukurti atpažįstamumo efektą jaunajam žiūrovui (mapetai daugeliui pažįstami iš TV šou laidų), tuo pačiu stengiantis atskleisti lėlių teatro žanro subtilumą ir grožį, kuomet lėlė scenoje gali būti net išraiškingesnės nei gyvojo plano aktorius. Spektalio sukūrimą inspiravo ilgametė režisieriaus R. Lažaunyko darbo patirtis paauglių vasaros stovyklose: „supratau, kad šiuo metu noriu kurti jiems apie tai, kas vyksta einamuoju laiku – meilę, įsiplieskiančią kaip žaibas, ir jos mirtį, stovyklai pasibaigus.“ Pastatyme taip pat akcentuojamos draugystės, kartų ir šeimos santykių, nesusikalbėjimo ir vienišumo temos. Spektaklio kūrybinės gupės tikslas – skatinti jaunus žmones neužsisklęsti, nesirinkti drąstiškų problemų sprendimo būdų, ieškoti išeities taškų ir galimybių, susidūrus su sudėtingomis gyvenimiškomis situacijomis.


Medis. Tiltas tarp žemės ir dangaus. (Išvažiuojamoji)

Mes tarsi vienas kito atspindžiai. Gimstame, gyvename, mirštame ir vėl atgimstame. Nesibaigiantis ciklas. Tuo ypač tikėjo mūsų protėviai ir savo pasaulėvaizdyje turėjo Pasaulio (Gyvybės) medžio simbolį. Buvo tikima, kad auga jis - Visatos centre ir padeda žmogui pažinti pasaulį bei suprasti savo vietą jame. Pasaulio medis dalinamas į tris sferas: požemį (šaknys), žemę (kamienas) ir dausas (šakos). Tai tarsi tiltas tarp praeities, dabarties ir ateities. Mes ir patys labai panašūs į medžius. Mūsų kojos tarsi šaknys, kūnas tarsi kamienas, galva tarsi šakos.
Edukacijos metu vaikai išgirs apie Pasaulio (Gyvybės) vaizdinį mūsų tautosakoje. Drauge sužinosime koks gi tas vaizdinys buvo mūsų senolių kasdienybėje. Kalbėsimės apie medžio reikšmę žmogaus gyvenime praeityje ir dabar, aptarsime mūsų pačių panašumus su medžiais, apie jų svarbą.
Supažindinsime vaikus kodėl būtent vieni ar kiti medžiai augo kiekvienoje sodyboje, kalbėsimės apie jų gydomąsias ir mitinės savybes. Papasakosime kuo tikėjo mūsų protėviai žvelgdami į vieną ar kitą medį.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Edukacija kalba apie mūsų identitetą. Edukacijos metu dalyviai skatinami permąstyti susiformavusį požiūrį apie tapatybės ribas: atsakyti sau, kas yra lietuviška, o kas ne, kas yra neliečiama, o kas kvestionuojama? Į šiuos klausimus padės atsakyti Dainiaus Liškevičiaus, Ksenijos Jaroševaitės, Šarūno Šimulyno, Leono Striogos, Petro Rimšos kūryba.
Žiūrėdami  D.Liškevičiaus videoperfomansą „Kleksas/ Restartas“ 2000, analizuosime kūrinį pagal pasiūlytą metodiką (ką jaučiu, ką matau, kaip tai interpretuoju).  Būtent videoperfomanso interpretacija tampa diskusijos objektu ir asmeninio požiūrio į meno kūrinį raktu.
Per meno kūrinio pažinimą bus plečiamas ne tik dalyvių kultūrinis laukas, ugdoma kultūrinė patirtis, bet pasiekiamas ir psichologinis efektas: dalyviai yra skatinami formuluoti ir reikšti savo nuomonę, išsakyti mintis, reflektuoti savo potyrius, emocijas. Meno kūrinys šioje edukacijoje yra tik priemonė arba forma savirefleksijai: kalbėdamas apie meno kūrinį, dalyvis iš esmės kalba apie save.
Siūloma edukacija  yra aukštos meninės ir kultūrinės vertės, joje naudojamos šiuolaikiškos raiškos ir komunikavimo formos, įtraukiančios visus veikloje dalyvaujančius. Jos metu pristatomi vieni garsiausi Lietuvos menininkai bei jų darbai. Edukacijos metu keliami nepatogūs klausimai skatina dalyvių kritinį mąstymą ir praplečia pilietiškumo suvokimo ribas.


Edukacinė programa „Piemenėlių vargai ir pramogos“ vyksta nuo Jurginių (balandžio 23 d.) iki pat vėlyvo rudens. Kerdžiaus ragas kviečia mažuosius tapti piemenėliais ir sužinoti įvairių dalykų apie ganiavą senajame kaime. Edukacinio užsiėmimo „Piemenėlių vargai ir pramogos" dalyviai Žaliūkių malūnininko sodyboje supažindinami su ganiavos tradicijomis, žmonių tarpusavio santykiais senajame Lietuvos kaime, kaimo gyvenimo ritmiškumu. Dalyviai akivaizdžiai įsitikina, kaip galima lengvai išmokti groti senaisiais piemenų muzikos instrumentais, kaip lengvai ir greitai padaromi paprasčiausi instrumentai, sužino, kokius žaidimus žaisdavo piemenaudami mūsų seneliai ir proseneliai. Moksleiviai taip pat pajaučia, koks visgi tai buvo vargas piemenauti – kasdieniai palydovai buvo šaltis, alkis ir nuovargis. Tokiu būdu ši programa pagilina istorinę atmintį, stipriai praplečia kultūrinį akiratį, puoselėja emocinius tarpusavio ryšius ir ugdo pasitikėjimą savo jėgomis. Kerdžius parodo, kaip buvo daromi piemenų muzikos instrumentai: iš medžio žievės ir mediniai lumzdeliai, skudučiai, švilpynės, šiaudo birbynės; visi dalyviai gali pabandyti juos padaryti ir jais paraliuoti. Taip pat dalyviai išmoksta nusivyti virvutę ar virvę, padaryti pantį, žaidžiami tradiciniai piemenėlių žaidimai. Galiausiai ragaujama lauže keptų bulvių su lupenomis. Pabaigoje aptariama edukacinio užsiėmimo metu įgyta vaikų patirtis, jų išgyventos emocijos. Šioje edukacijoje piemenėlių vargai nedideli, o pramogos – smagios.


Orientacinis žaidimas Vilkaviškyje: „Vilko sapnas“

Orientacinis žaidimas „Vilko sapnas“

Sinagoga buvo svarbiausias žydų dvasinis ir kultūrinis centras Vilkaviškyje. Medinė šventovė tarnavo didesnei kaip 4000 žmonių bendruomenei per šventes ir iškilmes. Įspūdinga medinė sinagoga su visais joje saugotais dokumentais sudegė 1941 m. vasarą. Jūsų užduotis surasti mieste esančią vietą, kur kadaise stovėjo Vilkaviškio medinė sinagoga.

Mieste slepiasi vilkas, besislėpdamas spėjo ir užmigti. Raskite tą vilką.

Tai tik keletas užuomina iš daugybės užduočių, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.

Paslaugos vykdymo vieta: Vytauto g. 28, Vilkaviškis, 70125 Vilkaviškio r. sav., Lietuva. Galimas ir kitas adresas mieste, susitarus.

Esant poreikiui, paslaugą galime suteikti gyvai ir kitu Jums patogiu metu, susisiekite: info@isbandyktai.lt arba +370 699 98947

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kviečiame į mūšį, tačiau kumščiais mojuoti ir ginklais žvanginti neteks, užtat reiks suremti savo protus, pasitelkti žinias, sumanumą ir žvalgybos įgūdžius. Susipažinsime su velniais, kurie neduoda mums ramybės nuo žilos senovės iki pat šių dienų, o tada keliausime ieškoti atsakymų nuo literatūros iki populiariosios kultūros.


1. Pasitelkiant multimedijos priemones vaikai supažindinami su mozaikos istorija, jos paskirtimi, svarbiausiais kūrėjais ir naudojimu keičiantis amžiams. 2. Aptarsime šių dienų mozaikos panaudojimo galimybes ir dermę su kitomis dailės rūšimis. Ieškosime praktinių mozaikos pritaikymo galimybių savo kasdienybėje. 3. Dalyviai susipažins su tradicinėmis mozaikų kūrimo priemonėmis, trumpai apžvelgsime, kas vaizduojama tokiu būdu sukurtose mozaikose. 4. Mokiniai ieškos idėjų savo mozaikoms, rinkis medžiagas (pagal dydį, faktūrą, formą, spalvas), dėlios eskizus. 5. Vaikai klijuos savo mozaikas ant faneros lakštelių, maišys mozaikų glaistą, glaistys ir valys.


Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Šiuolaikiniam kinui gimti prireikė daugybės išradimų, chemijos, fizikos ir kitų mokslo žinių. Edukacinio užsiėmimo metu pradinių klasių mokiniai susipažįsta su kino ištakomis – ankstyvuoju kinu ir optiniais išradimais. Tikslas – ugdyti pradinių klasių mokinių kino raštingumą, juos supažindinant su kino medijos ištakomis – ankstyvuoju kinu ir optiniais išradimais. Pasitelkiant istorinius kino pavyzdžius parodoma, kad kiekvienas kūrinys reikalauja daug kantrybės, išmonės ir žinių, skatinamas domėjimasis praeitimi, meno ir mokslo sinteze, išradimais. Mokiniai žiūri ankstyvojo kino programą (Ogiustas ir Lui Liumjerai, Žoržas Meljė, Edvinas S. Porteris ir kt.) bei ją aptaria kartu su kino edukatoriais, lygina su šiuolaikiniu kinu, susipažįsta su optiniais prietaisais (taumatropu, praksinoskopu, zootropu) ir jų veikimo principais. Praktinio užsiėmimo metu gamina taumatropą. Užsiėmimo pabaigoje rengiamas aptarimas, apmąstomas veiklos procesas, rezultatas, įgytos žinios ir patirtis.


Kūrybinio rašymo dirbtuvės (nuotolinis užsiėmimas)

Kūrybiškai rašyti gali kiekvienas, nes kiekvieno iš mūsų galvoje verda tūkstančiai istorijų: tų, kurios nutiko mums, tų, kurios ištiko mūsų draugus ir pažįstamus. Visas jas galime papasakoti, o jei galime papasakoti, galime ir užrašyti. Viena iš technikų, kuri padeda, – laisvojo rašymo metodai. „Kūrybinio rašymo dirbtuvės“ skirtos visiems, norintiems išbandyti savo rašymo gebėjimus, abejojantiems savo gebėjimais, bijantiems rašyti arba nežinantiems, nuo ko pradėti.


„Užgavėnių papročių simbolika“ (nuotolinė paskaita)

ZOOM pagalba dėka nuotolinėje paskaitoje susipažinsime su Užgavėnių šventimo papročiais, magija, simboliais, ieškosime šios šventės ištakų bei prasmės. Aiškinsimės, kada švenčiamos Užgavėnės, kokia turėjo vyrauti nuotaika, kokie būtini tos dienos  atliekami ritualai. Ieškosime paslėptų šventės simbolių, tikėjimų bei burtų, aiškinsimės jų prasmes. Analizuosime, ką tą dieną ir kodėl valgė mūsų protėviai, ieškosime, kuriame Lietuvos regione šio valgio tradicija išlikusi ir mūsų dienomis. Aiškinsimės, nuo kada pagrindiniu Užgavėnių patiekalu tapo blynai ir ką jie simbolizuoja. Susipažinsime su Užgavėnių kaukių kolekcija  ir jų geneze. Mokiniai bus mokomi atskirti ikikrikščioniškas ir jau krikščionybės adaptuotas Užgavėnių tradicijas, kurios buvo svarbios lietuviškos kaimo bendruomenės gyvenime. Paskaitos pabaigoje KAHOOT programėlės pagalba bus surengta viktorina, leidžianti užtvirtinti gautą informaciją.
Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti lietuviškus Užgavėnių papročių simbolius, jų reikšmes, skatinama pagarba lietuviškoms tradicinėms šventėms, kultūrai, paveldui ir papročių perdavimui ateinančioms kartoms.


Interaktyvus užsiėmimas apie žemaičių (Kuršėnų krašto) šnektas

Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Puoselėti vieno iš Šiaulių regiono kultūros paveldo dalių – tam tikros vietovės etninės kalbos savasties (dialekto) pažinimą, suvokimą, kitų lietuvių kalbos žemaičių dialektų (įskaitant ir Kuršėnų patarmės) skirtumų ir panašumų pažinimą, šio unikalaus lituanistikos ir žemaičių tarmės paveldo išsaugojimą ir sklaidą regione, bibliotekoje organizuojant pagal amžių pritaikytas interaktyvias lietuvių kalbos pamokas-žaidimus. Vienas populiariausių - žaidimas-dėlionė „Linksmai apie Kuršėnų krašto patarmes (šnektas)“ – suteiks galimybę išsamiau susipažinti su aplinkinių vietovių šnektų įvairove. Pasitelkus interaktyvų 55 colių stalą-ekraną, panaudojant lietuvių kalbos sinonimų, antonimų, vietovardžių ir kitas duomenų bazes, kt. lietuviškus žaidimus, vedamos netradicinės lietuvių kalbos pamokos taps žaismingesnės ir įtraukiančios mokinius į ugdymo procesą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Dar Aristotelis yra pastebėjęs, kad mokslo šaknys karčios, o vaisiai – saldūs. Dalijimasis žiniomis ir būrimąsis į bendras mokymosi erdves (mokyklas, universitetus, neformalius susibūrimus) lėmė spartų visuomenės išprusimą. Keičiantis istorinėms aplinkybėms bei santvarkoms keitėsi ir situacija mokyklose. Šalia ugdymo priemonių taikytos ir auklėjamosios bei drausminamosios priemonės (bausmės). Iš pradžių drausmės mokyta naudojant rykštes, vėliau paklusnumo siekta klupdant mokinius ant žirnių ar imantis psichologinį poveikį darančių priemonių. Edukacinis užsiėmimas „Bausti negalima pasigailėti: pažink ir patirk“ kviečia moksleivius į istorinę–žaidybinę kelionę po lietuvišką mokyklą ir joje taikytas bausmes. Užsiėmimo metu išgirsite istorinius faktus, pamatysite autentiškas auklėjimo priemones, bei patys išbandysite kai kuriuos auklėjimo metodus.


Edukacija „Scenos kalbos treniruotė“ ( išvažiuojamoji 5-12 klasėms)

Kūrybinė edukacija „Scenos kalbos treniruotė" skirta 5-12 klasių mokiniams. Ši edukacija yra tęstinė, todėl pažintis su scenos kalba gali tęstis toliau, žengiant mokiniui į vyresnes klases. Kuo kalbėjimas scenoje skiriasi nuo kasdienio kalbėjimo? Kaip aktoriai lavina artikuliaciją, kvėpavimą, išmoksta valdyti intonaciją? Kas yra balso jėga? Šie ir kiti klausimai sufleruojami edukacijos lankytojams, kurie kartu su Alytaus miesto teatro aktoriumi Eugenijumi Rakausku ieško atsakymų praktiniame scenos kalbos meno užsiėmime. Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai supažindinami su kalbos ir balso ypatumais, atlieka dikcijos ir kvėpavimo pratimus, bando įveikti greitakalbių iššūkį. Kartu jie susipažįsta su kūrybiniu procesu, aktoriaus pasirengimu vaidmeniui, siekia atrasti sceninio žodžio įtaigumą ir nekasdienio skambesio tobulumą. Pirmasis pažintinis susitikimas gali tęstis toliau, gilinantis į scenos kalbos meno subtilybes.


„Aš - kalinys, aš tremtinys išsekęs“ (A. Miškinis)

Edukacija sumanyta norint pagelbėti lietuvių kalbos mokytojams mokant moksleivius tremties lyrikos.
A. ir M. Miškinių sodybos ekspozicijoje moksleiviai sužinos apie A. Miškinio dalyvavimą Kauno miesto rezistentų veikloje, suėmimą, jo tardymus Kauno ir Vilniaus kalėjimuose, tremtį Mordovijos, Olžeraso, Omsko lageriuose, apie palaikomą ryšį su gimtaisiais namais.
Edukacinėje klasėsje , įtvirtindami gautą informaciją, pasidalinę į grupes žemėlapyje ieškos ir pažymės poeto tremties vietas. Vėliau skaitys ir aptars ant popierinio maišo skiaučių ranka užrašytas poeto tremtyje parašytus eilėraščius.
Vėliau sužinos, kaip ilgai ir kokiais keliais tremtyje sukurtos A. Miškinio eilės keliavo pas skaitytoją.
Pabaigoje kartu bandysime suformuluoti išvadą - didžiausias kryžius, uždėtas A. Miškiniui, prikelia jo kūrybines galias, baisiausias laikas įkvepia stipriausią poeziją.


Eko keramika iš bičių vaško ir kavos tirščių

Pagrindinis šio edukacinio užsiėmimo tikslas – įdomiai ir originaliai dar kartą panaudoti tai, kas gali pasirodyti nebepanaudojama – kavos tirščius. Užsiėmimo metu bus gaminami įvairūs dekoratyviniai dubenėliai su baltų simboliais iš vaško ir kavos tirščių. Gamybos procesas nesudėtingas, įdomus: lydomas vaškas, maišomas su kavos tirščiais, minkomas tarsi molis, formuojamas dubenėlis, įspaudžiamas pasirinktas ženklas, laukiama, kol atvės ir sustings bei tuo metu gaminama kartoninė pakuotė. Turite puikią dovaną ar kvapnią namų dekoraciją. Kavos dubeliai su baltų simbolika - jauki interjero detalė, galinti tarnauti kaip papuošalų saugotoja, riešutų ar saldainų turėtoja. Tai - daiktas - kūrinys, nereikalaujantis jokios priežiūros, (tik bijantis kaitrių saulės spindulių, tačiau pats spinduliujantis unikalumu ir subtiliu grožiu!) Dubenėlis - kiekvieniems namams:)


Edukacinis filmas „Išgelbėk draugą“ ir diskusija po jo. NUOTOLINĖ

Priemonė, padėsianti iškelti aktualias problemas: žmogus žmogui draugas ar priešas? Ar gelbėdami draugą galime meluoti? Kiek kainuoja draugystė? Ar žalingi įpročiai suartina? Kaip išlikti savimi nepalankioje aplinkoje?
2-3 min. filmukai, inspiruoti šiuolaikinės animacijos, filmų ir kitų vaizduojamųjų menų, kuriuose galima pastebėti paslėptas patyčias, išnaudojimą, psichologinį nestabilumą, tapatybės paieškas, žalingus įpročius ir pnš.), ugdys sugebėjimą atpažinti ir suvokti įvairios meninės raiškos svarbą, supažindins su  meno, kaip kovos prieš smurtą galimybėmis. Po trumpų video peržiūrų  vyks 5min. refleksija.
Užsiėmimas lavins socialines, emocines ir sveikos gyvensenos kompetencijas. Dalyviai išmoks sutelkti dėmesį, prisitaikyti prie kiekvieno poreikio būti išgirstam ir išklausytam, po programos klasė, kartu su mokytoju dar galės aptarti tai, ką išgirdo, argumentuoti kas jiems buvo priimtina arba svetima. Tai ugdys kritinį mąstymą, pasitikėjimą savimi, mokys priimti kitokią nuomonę arba argumentuotai apginti savo įsitikinimus.
Programos trukmė 30 min.


Ši edukacija tai kontrastas dabartiniams daugumos paauglių užsiėmimų. Mokiniai atvyksta į trijų žemaitišku stiliumi pastatytų sodybų kaimą, esantį miške, pasižyminčiame ypatingu kraštovaizdžiu.
Sodybos teritorijoje ir šalia esančiame pažintiniame take bei miške dalyviai gali praleisti kad ir visą dieną.
Edukacijos metu mokiniai trumpai apsidairo 19 a. stiliumi atstatytoje žemaitiškoje troboje ir likusį laiką leidžia lauke. Edukatorius kviečia įsivaizduoti kaip prieš 70 ir daugiau metų dienas leisdavo bendraamžiai, kuo užsiimdavo, ką valgydavo, kokia buvo jų buitis. Pristatomi ir išbandomi komandiniai piemenų žaidimai, muzikos instrumentai, mokiniai patys kuria laužą ir gaminasi jame maistą.
Jaunuoliams tenka ir galvą pasukti ir rankas pamiklinti, nes ne viskas gaunasi iš karto, kad ir koks paprastas iš pirmojo žvilgsnio gali atrodyti vaikų gyvenimas senovėje.
Praktiškai bus išbandomos įvairios priemonės kurias šiais laikais ne kiekvienam jaunuoliui yra tekę pačiupinėti.
Po edukacijos aptariami įspūdžiai ir patyrimai. Paprastai vaikai įvardina puikią savijautą gamtoje, džiaugiasi savo rankomis pasigaminę maisto, užkūrė laužą, labiau pažinę save ir savo klasiokus žaidimuose ir darbuose. Išgyvenimai kontrastuojantys su kasdieniniu gyvenimu suteikia pasitikėjimo savimi bei padeda įvertinti savo dabartinio gyvenimo aspektus.


Edukacinis užsiėmimas „Piemenėlių buitis ir žaidimai“

Edukacinė programa prasideda restauruotame dvaro svirne, kurio amžius siekia tris šimtmečius. Autentiškoje svirno aplinkoje įkurtoje etnografinėje ekspozicijoje moksleiviai pirmiausia supažindinami su svirno istorija, paskirtimi. Vėliau pasakojama apie piemenėlių buitį, darbą, įvairių gyvulių ganymą bei laisvalaikio užsiėmimus. Dar vėliau mokiniai mena mįsles, kurių atsakymai – ekspozicijoje esantys daiktai. Moksleiviai turi galimybę pasverti druską bezmėno (sen. svarstyklių) pagalba; pavaikščioti apsiavus klumpėmis; „pasimatuoti“ piemenėlio palapinę nuo lietaus, padarytą iš rugių šiaudų. Kita programos dalis vyks dvaro parke, kur pasidaliję į komandas mokiniai žaidžia piemenėlių žaidimus: vaikščioja su kojūkais, išbando rankų miklumą mesdami iš žilvičio padarytus žiedus bei užrištomis akimis pagaliu numušdami nuo baslio skrybėlę. Pažaidę piemenų žaidimus, sugrįžta į svirną (kamarą), sėdasi prie stalų, ragauja tradicinio žemaičių pasninko valgio – virtų neluptų bulvių su sėmeniniu.


Liepkalnio vandens saugyklos apžvalginė ekskursija

Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Kaip veikia vandenvietė ir Vilniaus vandentvarkos sistema? Kuo išskirtinis Vilnius visame pasaulyje? Kiek litrų vandens 1916 m. suvartodavo vilniečiai? Kas nutiko 1941 m., kai sostinėje kilo dizenterijos ir šiltinės epidemijos? Kodėl vandens saugykla aidi ir kaip joje susikalbėti? Energetikos ir technikos muziejaus gidai veda ekskursijas viename įdomiausių Vilniaus požeminių statinių – šimtametėje Liepkalnio vandens saugykloje.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Spektaklis vaikams „Skersgatvio pasaka“ su programa: Kalėdų senelio belaukiant

Spketaklis „Skersgatvio pasaka“ su programa Kalėdų senelio belaukiant. Pjesė „Skersgatvio pasaka“ (1979 m.) – bene stipriausias Juditos Vaičiūnaitės draminis kūrinys, pasakojantis nuostabią istoriją apie tai, kaip berniuko Gryčio sapne draugų būrys išvaduoja meistro dukrą Stiklę iš prakeiksmo. Tik bendromis pastangomis jie randa raktą jos išvadavimui. Tai ne tik graži istorija apie draugus, bet ir nuostabių personažų kupinas spektaklis. Vaikus žavi juodas katinas Markizas, Stiklės lėlė Negriukė, berniukas Grytis, Dama iš seno portreto, Ledo gėlė, o kur dar visų mėgstamas Sniego senis raudona nosimi. Spektaklio metu vaikai supras, kaip svarbu būti savimi, nebijoti stengtis dėl kitų. Šios pjesės pasaulis slėpiningas – didžioji veiksmo dalis vyksta meistro namuose, stiklo šlifavimo, veidrodžių gamybos ir restauravimo dirbtuvėje, tarp galybės veidrodžių, prietemoje, tačiau nuoširdi draugystė ir drąsa įveikia kerus. Šis spektaklis idealus šventiniam Kalėdų ir Naujųjų metų laikotarpiui. Aktoriai kviečia atsigręžti į visiems brangius dalykus – draugystę, rūpestį, ištikimybę, žodžio laikymąsi, tikslo siekimą. Teatrinę ir estetinę šventę kuria talentingos scenografės ir kostiumų dailininkės Jurgitos Jankutės sukurti išskirtiniai kostiumai, aktorių grimas, šokiai, muzika ir dainos. Režisierė - Janina Matekonytė.
Po spektaklio moksleiviai laukia Kalėdų senelio, tuo metu jie bendrauja su pasakos personažais, gali užduoti jiems klausimus, patys moksleiviai gali ateiti į sceną ir prisistatyti kaip darė personažai. Kartu su aktoriais kuria šokį pagal labiausiai patikusią spektaklio dainą. Esant poreikiui Kalėdų senelis gali išdalinti jūsų dovanėles.


Užsiėmimo dalyviai sužino apie Europos parko muziejų, kur didžiulėje meniškai suformuotoje natūralios gamtos muziejaus teritorijoje eksponuojama 150 meno kūrinių, jų kūrėjai – viso pasaulio menininkai, tarp jų - minimalizmo, konceptualizmo, žemės meno ir kt. meno krypčių atstovai ir pradininkai. Suteikiama žinių apie Žemės meno kūrėjus, pateikiami išskirtiniai pavyzdžiai, atskleidžiama meno harmonija su įstabia Lietuvos gamta. Užduotis – sukurti savo žemės meno kūrinį, meninę kompoziciją po atviru dangumi, naudojant gamtines medžiagas. Dalyviai turi originaliai meno kalba išreikšti savo idėjas, sukurti savitą kūrinį naudodamiesi suteikta erdve muziejuje ir kūrybiškai komponuodami natūralias medžiagas (pvz. malkutes augalų dalis, šakeles, lapus, ir pan.). Kūrybai įkvėpia pažintis su pasaulinio garso šiuolaikinio meno kūrėjų darbais, draugiška aplinkai skulptūrine architektūra, gamtoje „įaugintais“ kūriniais Europos parke. Praktiniu užsiėmimu skatinama užsiėmimo dalyvių kūrybinė saviraiška, idėjų generavimas, meninė raiška, lavinama vaizduotė. Dalyviai susipažins ir su pačiu kūrybiniu procesu tapdami postmodernistinės meno krypties – žemės meno kūrėjais, meno kalba reiškiančiais savo idėjas, siekiančiais dialogo su aplinka, santarvės su gamta..


Maironis laisvės šauklys: spektaklis "Beauštanti" ir edukacija

Renginio „Maironis laisvės šauklys“ programa: 45 min. pasisekimo sulaukęs spektaklis „Beauštanti“ ir 15 min. edukacija (diskusija ir moksleivių improvizacijos). Spektaklio „Beauštanti“ tikslas – atrasti gyvą ir asmenišką santykį su šio žymaus lietuvių poeto Maironio kūryba. Spektaklyje naudojama apie 30 jo kūrinių (tarp jų ir „Jūratė ir Kastytis“, „Milžinų kapai“, „Trakų pilis“). Gyvai akomponuojant kanklėmis skamba Maironio dainos, o muzikiniame takelyje - egzotiškų perkusinių muzikos instrumentų garsai (dambrelis, didžeridu, kuriomis groja aktorius M. Zemleckas). Spektaklyje išryškėja du leitmotyvai: 1. Maironio, kaip žmogaus pasirinkimas mylėti (atsisakius kūniškosios meilės, visą save paaukoti kaip aukurą dėl tėvynės, meno. Dievo) 2. Lietuvos išsilaisvinimo kelias. Abu šie leitmotyvai jautriai persipina spektaklyje. Spektaklio režisierė Šviesa Šulc, kostiumų dailininkė Lina Karaliūnaitė. Vaidina jauni aktoriai, todėl moksleiviai susitapatinę su personažais greitai įsijaučia į spektaklį ir išgyvena jį. Groja kanklėmis, gitara bei dainuoja jauna profesionali kompozitorė, etnomuzikologė. Spektaklis buvo rodomas gimnazijose, kolegijose, LR Seime, Prezidentūroje, Lukiškių kalėjime, Lietuvos teatrų scenose, kitose erdvėse. Būna jog po spektaklio dainuojant „Lietuva brangi“ visa salė atsistoja ir dainuoja kartu su aktoriais. Kviečiame išgyventi tautos išsilaisvinusios iš „svetimšalių“ ateities viziją, kurią Maironis tikėjosi perduoti ateisiančioms kartoms. Spektaklis siekia atgaivinti, kas svarbu mums visiems – vienybė, lietuvybė, laisvės siekis, tėvynės grožis, tautos tapatybė ir istorinė atmintis, gimtoji kalba, didžiavimasis tėvyne. Po spektaklio vykstančioje edukacijoje moksleiviai bus įtraukti į diskusiją apie Maironio svarbą dabartinėje Lietuvoje ir patys galės pasiūlyti gaires trumpiems improvizaciniaims etiudams. Mokiniams bus suteikta unikali galimybė improvizuoti scenoje naudojant spektaklio dekoracijas ir rekvizitus.


Edukacija „Piešimas šviesa, fotografija kitaip“

Kauno rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Kviečiame jus į paslaptingą meninės fotografijos pasaulį, kur galėsite tapti šviesos valdovais ir kurti fantastiškus paveikslus. Mūsų edukacija „Piešimas šviesa, fotografija kitaip“ yra unikali, kūrybiška ir pilna atradimų, skirta 5–12 kl. mokiniams, kurie nori pagilinti žinias apie fotografijos meną.
Užsiėmimo metu sužinosite, kaip piešti šviesa, kokie įrankiai ir nustatymai naudojami. Patys išbandysite ilgo išlaikymo fotografijos technikas naudojant blykstes, programuojamą LED lazdą ir kitus šviesos šaltinius. Kursite savo sumanymus tamsoje, naudodami įvairius šviesos šaltinius.
Užsiėmimas tinka integruotoms dailės, fotografijos istorijos, fizikos, informacinių technologijų pamokoms.
Pasinerkime kartu į užburiantį meninės fotografijos pasaulį!


Edukacinis užsiėmimas skirtas supažindinti vaikus su gipso bareljefų atsiradimo ir naudojimo istorija, jo metu moksleiviai gamina bareljefą iš gipso.  Tai nesudėtingas ir malonus užsiėmimas. Kiekvienas dalyvis pagamins po 1 skirtingą gipso bareljefą, kurį galės pasiimti. Gipso bareljefas bus kuriamas ant molio pasirinktais augalais, sėklomis, įspaudais, arba fomelėmis. Edukaciniai užsiėmimai gaminant gipso bareljefus padės atsipalaiduoti ir pasinerti į savęs pažinimo pasaulį, o pačių pagamintas ir dekoruotas gipso paveikslas bus puiki dovana sau ar artimiesiems.


Ekskursija "Dvariškas gyvenimas - špyga taukuota"

Programa skirta supažindinti jaunuolius su didžiausio dvaro Lietuvoje istorija, jo raida, kultūra bei pajusti XIX-XX a. dvaro gyvenimą. Taip pat susipažinti su napamirštamu „svieto lygintoju" Tadu Blinda, palikusiu itin gilų pėdsaką ne tik Pakruojo dvaro, bet ir visos Lietuvos istorijoje. Prie centrinių dvaro rūmų Jus pasitiks pats Tadas Blinda. Jis papasakos įdomiausias dvaro istorijas, legendas, atskleis šviesiąsias ir tamsiąsias „razbainiko" gyvenimo puses. Aprodys dvaro teritoriją, nuves į vienintelį Lietuvoje Baudžiavos laikų bausmių muziejų, kuris atskleis, kaip buvo baudžiami nusikalteliai. Galiausiai Tadas Blinda palydės į ypač jo mėgstamą dvaro ūkį ir žirgyną. Pačius drąsiausius užsodins ant žirgų ir pajodins su vėjeliu. Po programos kiekvienas dalyvis bus apdovanotas Jaunojo dvariškio liudijimu.


Velykinė edukacija - Kiaušinių marginimas vašku

VELYKOS – gamtos atbudimo, pavasario džiaugsmo ir linksmybių šventė. Kiaušinis nuo pagonybės laikų simbolizuoja gyvybės atsiradimą, o Velykų numargintiems kiaušiniams būdavo priskiriamos ypatingos, magiškos galios. Tad šioje edukacijoje kiekvienas, net ir pats mažiausias ar vyriausias, galės išbandyti mūsų senolių paliktą tradicinį margučių marginimo būdą natūraliu vašku. Išgirsite įdomiausias istorijas apie šv. Velykas, šventės tradicijas, sužinosite apie margučių spalvų ir raštų reikšmes bei patys nusimarginsite gražiausius velykinius margučius! Edukacijos metu lavinsime kūrybingumą, ugdysime kritinį mąstymą, diskutuosime kodėl svarbu saugoti savo paveldą, skatinsime pagarbą ir toleraciją vieni kitiems. Saugokime ir perduokime senąsias tradicijas vieni kitiems! O Vilniaus miestui švenčiant 700-asias metines, bandysime ieškoti margučių raštų, būdingų šiam kraštui, skatindami labiau pažinti šalies sostinės kultūrą ir istoriją.


Vaikai išmoks naujos piešimo technikos, pasisems gerų emocijų, be to ir atminčiai pasiliks pačių sukurtus marškinėlius. Jais galės puoštis dar ne kartą, kadangi marškinėlius galima skalbti. Su šia edukacija atvykstame į mokyklas. Atsivežame visas priemones ir marškinėlius.


Šiuolaikinis pasaulis labai greitas ir produkcija pasiekiama paprastai viena ranką, kiekviename prekybos centre, bet ar kada susimąstome kad daugelį produktų galime pasigaminti ekologiškesnių, savo rankomis?  Labiau tinkančių mūsų individualiems poreikiams, be to tai smagi veikla kurią galime užsiimti visi.
Edukacijos  metu vaikai bus supažindinami su dailės menu, jo formomis, kūrybos būdais, su muilo atsiradimo istorija, muilo gamybos būdais,  eteriniais aliejais ir spalvų magija. Mokiniai edukacijos metu pritaikys įgytas žinias apie meno formas ir patys kurs ir gamins muilą, kūrybingai derindami spalvas, rinkdamiesi aromatą ir kurdami formą.
Visus išmokysime praktinių įgūdžių, kaip pasigaminti naminį muilą kuriame gausu natūralių aromatingų aliejų, ekologiškų produktų kurie daug naudingesni Jūsų odai ir net planetai. O kas smagiausia po šios edukacijos išsinešite net tik žinių bagažą kaip tai padaryti namuose ar kaip sukurti dovanas savo rankomis, tačiau ir savo pirmojo pagaminto kvepiančio muilo gabalėlį.


Linoraižymo dirbtuvės skatina vaikų kūrybiškumą, meninę saviraišką ir kritinį mąstymą. Šios dirbtuvės padeda vaikams ne tik ugdyti techninius įgūdžius, bet ir lavinti estetinio suvokimo gebėjimus, skatinti bendradarbiavimą ir savarankiškumą.

✦

Dirbtuvių eiga:
• vaikai susipažįsta su linoraižinių technika,
• eskizuojamas ir kuriamas vizualas antspaudo gamybai,
• kalkės pagalba piešinys perkeliamas ant specialaus linoleumo,
• raižikliais nuraižomi nereikalingi elementai,
• klišė padengiama rašalo pagalvėle ir spaudžiama ant popieriaus,
• vaikai skatinami užduoti klausimus, analizuoti kūrybos procesą, aptarti ir vertinti savo bei kitų darbus.

✦

Dirbtuvės gali vykti mokyklos klasėje ar salėje. Pasirinkta aplinka turi būti komfortiška, šilta, šviesi (labai svarbus apšvietimas virš stalų), kad vaikai kurdami jaustųsi laisvai. Kiekvienam turi būti skirta bent A3 lapo dydžio erdvė darbo priemonėms, patogi kėdė. Stalai turi būti išdėstyti taip, kad prie kiekvieno lengvai galėčiau prieiti.

✦

Dirbtuvių dalyviai gauna visas darbo priemones (linoleumas, raižikliai, kalkė, pieštukai, eskizai, kt.), maišelį antspaudo laikymui ir rašalo pagalvėlę nešimuisi namo - kad ir po dirbtuvių antspaudas būtų naudojamas bei įkvėptų kitoms kūrybinėms veikloms.

✦

Visų dirbtuvių metu būtinai turi dalyvauti bent vienas mokytojas ar kitas atsakingas asmuo, kad būtų užtikrinamas saugus darbas su raižymo įrankiais.

✦

Galiu atvykti į bet kurį Lietuvos miestą, jei edukacijoje tą pačią dieną dalyvauja kelios klasės (bent 40 mokinių). Kauno mieste ir Kauno raj. mažiausias dalyvių skaičius - 20 mokinių.


Edukacija remiasi senuoju fotografijų gaminimo principu – cianotipija ir skiriama pirmiesiems Palangos fotografams Paulinai Mongirdaitei  ir Ignui Stropui.

Cianotipija – intriguojantis, įdomus ir įtraukiantis fotografinis procesas, o edukacinis cianotipijos užsiėmimas „Mėlyna? Mėlyna!“ – puiki proga tai pabandyti! Cianotipija galima žaisti, eksperimentuoti ir savo darbus paversti asmeniniais šedevrais nebūnant nei geru fotografu, nei geru dailininku. Visada pavyks! Rezultatas – jūsų rankose išryškėjantis paveikslas. Stabtelėjimas, laukimas ir grožėjimasis su žiupsneliu chemijos ir fizikos – tikra magija!

Lėtai ryškėjantis atspaudo vaizdas su žinomu miesto pastatu, nubėgančia gatve ar kitu objektu, verčia stabtelėti, laukti ir grožėtis...

Cianotipiją gali išbandyti kiekvienas – nuo pradinuko iki dvyliktoko. Jos rezultatas – šviesiai arba tamsiai mėlynas atspaudas.

Cianotipija yra patraukli savo technikos paprastumu, bet nepaisant to, procesas yra kupinas kūrybiškos improvizacijos, vaizdo atsiradimo laukimo, nuostabos.


Edukacinis - dokumentinis filmas „Bilietas į niekur“

Edukacinis – dokumentinis filmas, skirtas psichotropinių medžiagų vartojimo prevencijai.
Moksleiviams nuo 7 iki 12 klasės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Gausiai apdovanotas animacinis dokumentinis filmas apie tremtį "Gyveno Senelis ir bobutė" (Nuotolinė paslauga)

Dokumentinis animacinis filmas yra retas dalykas lietuviško kino padangėje. Kviečiame moksleivius susipažinti su tokio žanro filmu bei pamatyti, kad filmas apie tremtį gali būti ir ne toks jau liūdnas kaip atrodo iš pirmo žvilgsnio. Režisierė Giedrė Beinoriūtė pasakoja apie savo senelius, sovietmečiu ištremtus į Sibirą. Skaudus Lietuvos istorijos etapas pasakojamas labai asmeniškai, pasitelkiant pasakos žanrą. Filmas sukurtas naudojant fotografijas iš asmeninio archyvo, animacinius ir kino kronikų intarpus. Istorijos pasakotoja – maža mergaitė, kuri savaip supranta ir įsivaizduoja anų metų įvykius. Filmas pelnė šiuos apdovanojimus: pagrindinis prizas tarptautiniame kino festivalyje „Stupeni“ Kijeve (Ukraina), specialus tarpvalstybinės televizijos ir radijo kompanijos „Mir“ prizas „Kino kalba – tarpusavio supratimo kalba“ Minsko tarptautiniame kino festivalyje „Listapad“; „Už autentišką santykį su tikrove“ filmas apdovanotas Lietuvos kinematografininkų sąjungos premija ir pripažintas geriausiu dokumentinių filmų kategorijoje; specialusis prizas „Už novatorišką dokumentiką” kino festivalyje “Eurofest” (Montrealis, Kanada); antroji premija Baltijos šalių dokumentinių filmų konkurse Vilniaus dokumentinių filmų festivalyje (Vilnius, Lietuva). Kviečiame moksleivius susipažinti su autoriniu lietuvišku kinu bei praplėsti savo pasaulio matymo ribas.


Užsiėmimas susideda iš dviejų dalių - teorinės ir praktinės. Užsiėmimo metu lektorius pasakoja ir dalyviai supažindinami su žvakių gamybos amatu, su papročiais bei tradicijomis, susijusiais su žvakėmis. Praktinėje dalyje kiekvienas dalyvis pasigamina po dvi kvapnias, natūralaus bičių vaško žvakes. Vieną senoviniu būdu - mirkant dagtį į karštą vašką ir lėtai „auginant“ žvakę. Kita žvakė susukama iš jau pagamintų vaškuolių. Naudojant šias dvi technikas vaikams parodoma, kaip skiriasi senasis ir naujasis būdai.


Kviečiame pačius mažiausius pažinti pirmuosius lietuviškus pinigus ir jų istoriją. Įtraukiančiai ir žaidimo forma vaikai sužinos, kas yra pinigai, kokią funkciją jie atlieka mūsų kasdieniame gyvenime ir kaip pinigų evoliucija atspindi Lietuvos istoriją. Užsiėmimo metu ne tik pristatysime pirmuosius lietuviškus pinigus, bet vaikai turės galimybę pamatyti originalias kaltines monetas, pristatysime žymius Lietuvos kunigaikščius, pavaizduotus ant monetų. Užsiėmime paliesti finansinio raštingumo aspektai padės vaikams suprasti, kaip teisingai elgtis su pinigais ir planuoti biudžetą, skatins atsakingą elgesį.
Praktinėje dalyje užsiimsime vaikų ir mokytojų itin mėgstama veikla – gaminsime magnetukus su Lietuvos kunigaikščių atvaizdais. Užsiėmimo pabaigoje padiskutuosime, ką vaikai sužinojo ir kas jiems labiausiai patiko. Kiekvienas dalyvis gaus pažymėjimą.


Edukacinio užsiėmimo metu dalyvius supažindinti ir išmokyti gamtoje atpažinti gyvūnus iš paliktų jų veiklos požymių, net nepamačius pačių gyvūnų. Tikra tiesa, kad būnant gamtoje ne visada pasiseka pamatyti šaką tarškinantį didįjį margąjį genį, rudenį išgirsti riaumojantį taurųjį elnią ar ankstyvą pavasarį aptikti olą rausiančią rudąją lapę. Tačiau, kad žvėrys gyvena vienoje ar kitoje vietoje, išduoda palikti įvairūs jų veiklos pėdsakai. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai mokomi atpažinti savo krašte aptinkamus gyvūnus, įvardinti jų požymius, paaiškinama apie jų prisitaikymą gyvenamoje aplinkoje, maitinimosi ypatumus. Įsitikinti, ar tapo tikrais pėdsekiais, dalyviai gali pasitikrinti spręsdami interaktyvų klausimyną.
Edukaciniame užsiėmime naudojamos natūralios, iš gamtos parneštos priemonės, kurias dalyviai gali apžiūrėti, liesti rankelėmis (priemonės termiškai apdirbtos ir paruoštos estetiškai).

Pažinimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacinė programa "Kai gimtosios kalbos Tėvas pasisodina ant kelių..."

Šakių rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Ar sutinkate, kad mūsų gimtoji kalba – gyvas, augantis, besikeičiantis organizmas? O jei sakytume, kad ji – kaip nuo kūdikio augantis žmogus? Kiek tada jai metų? Kur ji užgimė? Atvykę į gimtosios kalbos lopšio kraštą – Zanavykiją, sužinosite atsakymus į šiuos klausimus ir dar daugiau. Čia turėsite galimybę susipažinti su gimtosios kalbos Tėvo Jono Jablonskio asmenybe ir gyvenimu. Pakviesime pasisvečiuoti jo tėviškės sodyboje Rygiškių kaime ir Šakių viešosios bibliotekos Griškabūdžio padalinyje. Bibliotekoje ieškosite paslėptų pikantiškų prisiminimų apie J. Jablonskį, turėsite galimybę žaisdami mokytis: atkurdami kalbininko sukurtus naujadarus, bandydami atspėti, ką reiškia rečiau girdimi žodžiai, dalyvaudami viktorinoje. O gal patys tapsite jablonskiais ir išdrįsite sukurti naują žodį... J. Jablonskiui 2020 m. sukako 160 metų. Ar žinote, kokia buvo Lietuva tuo metu, kai jis dar buvo gyvas? Mes papasakosime, parodysime seniai seniai išleistas jo parašytas knygas, suteiksime galimybę išgirsti J. Jablonskį. Vaišės primins slapyvardžius, kuriais pasirašinėjo mūsų gimtosios kalbos Tėvas Jonas Jablonskis. Šmaikštaus jo būta...


Edukacinis užsiėmimas "Debesų telefonija"

Paeityje su draugais galėjome susisiekti naudodami laidinius telefonus, dabar – mobiliuosius telefonus. Atsiradusi interneto paslauga dar labiau praplėtė susisiekimo galimybes realiame laike. Sparčiai plinta nauja paslauga, kuri yra vadinama internetine telefonija arba „VoIP“ (angl. „Voice over IP“). Lietuviškai - tai balsas per interneto protokolą. Ji garantuoja didesnį funkcionalumą bei platesnes pritaikymo galimybes, apeinant tradicinius telefonų operatorius. Pirmasis „VoIP“ skambutis buvo atliktas dar 1973 metais. Edukacijos metu plačiau sužinosite apie telefonijos vystymosi raidą, apžiūrėsite muziejuje esančią gausią įvairių tipų telefonų kolekciją. Mokiniams bus sudaryta galimybė telefonus liesti, pakelti, išbandyti jų veikimą, palyginti pramoninio dizaino sprendimus, technines galimybes. Aptarsime naujausią VoIP technologiją – „Debesų telefoniją“. Įvardinsime šios naujosios technologijos poveikį bendravimo kultūrai, saugumui, asmenybės laisvei viešojoje erdvėje. Pažvelgsime į technologijas kaip į kultūros dalį, žmogiškojo pasaulio pažinimo priemonę.


Filmas Sistema - tai penkis metus kurtas geriausių Klaipėdos kino ir teatro menininkų darbas. Filme nusifilmavo tokios garsenybės kaip aktoriai Eglė Jackaitė, Regina Arbačiauskaitė Flick, Remigijus Žiogas, politikas Gintaras Vaičekauskas. Filmą finansavo Klaipėdos kultūros skyrius, Lietuvos kultūros taryba, Švyturys ir visa krūva kitų rėmėjų ir partnerių. Projekto tikslas - skatinti diskusiją apie Lietuvos švietimo ateitį, mokytojo specialybės prestižo kėlimą, kūrybiškumo ir kitų svarbių asmeninių savybių skatinimą. Užsiėmimo, metu mokiniai turės galimybę apsilankyti jų mokykloje įkurtame improvizuotame kino teatre, kur jų lauks filmo SISTEMA peržiūra ir susitikimas su vienu iš filmo kūrėjų. Susitikimo metu diskutuosime apie filmą, kūrybiškumą, mokytojų ir mokinių santykius, švietimo dabartį ir ateitį.


Edukacinėje programoje pristatomas vienas žymiausių Mažosios Lietuvos kultūros veikėjų, rašytojas ir filosofas Vydūnas. Per rašytojo vaikystės patirtį ir mokslo bei kūrybos gyvenimą pristatomas Mažosios Lietuvos etninis regionas, jo istorinės ištakos ir geografinė teritorija, dviejų kultūrų - lietuvių ir vokiečių - sandūra. Kaip gyvenama aplinka, įvykiai, tradicijos, šeima, mokyklos ir universitetai veikia asmenybės formavimąsi, kaip suprasti savo gyvenimo kelio pasirinkimą, savęs pažinimą . Muziejaus ekspozicijoje dalyviai galės paliesti, apžiūrėti ir pagroti Mažosios Lietuvos kanklėmis, kuriomis grojo pats Vydūnas ir pamatyti bei išgirsti arfos skambesį. Vydūno muziejaus pojūčių kambaryje galime patirti, kaip mes "matome" tik rankomis, kokie pojūčiai mumyse sukyla. Kiekvienas žmogus augdamas ir žengdamas gyvenimo keliu susipažįsta su įvairiais žmonėmis, kurie padaro įtaką mūsų pasirinkimui, suformuoja įpročius, skonį. Vydūnas pristatomas, kaip asmenybė, kuris yra tokio autoriteto pavyzdys, kuris suformavo savo gyvenimą ir surado kelią, kaip išsivaduoti arba susidraugauti su mirtina liga, kuo jam tapo tėvynės ir gimtinės, tėvų žemės samprata, kaip tai suteikia mums kiekvienam išskirtinumo. Vydūnas sakė jaunimui, kad labai svarbu turėti autoritetą, mokytis iš jų, bet visada reikia savyje kelti klausimą: ką tai reiškia. Vydūnas buvo kritinio mąstymo atstovas ir jaunimą visada šito mokė. Kad namai, gimtinė ir šeimoje įgytos tradicijos visada bus su mumis, nes tai mūsų asmenybės dalis, bet asmenybės tobulėjimas yra nuolatinis mokymasis ir pasaulio pažinimas, per tai mes, išlikdami savimi, augame ir sąmoningėjame. Kuo skiriasi žodžiai ir sąvokos: žmogiška ir žmoniška? Kuris iš šių žodžių reiškia prigimtinę, o kuris įgyjamą savybę... Programos dalyviai pažais filosofus, naudodami įvairius Vydūno filosofinius posakius, iš atskirų sumaišytų žodžių galės sudėlioti filosofinius posakius ir turės galimybę pamatyti, kaip keičiasi posakio prasmė...

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Muzikinis spektaklis vaikams iš ciklo „Geriausi pasaulio rašytojai vaikams“ pagal Astridos Lindgren apysaką „Mažylis ir Karlsonas, kuris gyvena ant stogo“. Visiems gerai žinoma A. Lindgren pasaka ant teatro scenos atgims kitomis spalvomis. Spektaklis ,,Karlsono skambutis" leidžia pažvelgti į vaiko pasaulį kitu kampu, suprasti jo vidinį pasaulį. Muzikiniame spektaklyje gausu interaktyvių sprendimų, šiuolaikiškų kostiumų, dekoracijų ir šokio elementų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ar norėtum bent kartą apsilankyti tikroje spaustuvėje? O sužinoti, kokią kūno dalį turi ne tik žmogus, bet ir knyga? O pasigalynėti proto mūšyje su draugais ar pabūti knygos gydytoju? Jei taip, jūsų laukia edukacija ,,Knygos anatomija“ bei jos vedėja – Filomena Knygmanytė, Tai ką išmoksite ar sužinosite edukacijos metu, tikrai nerasite savo vadovėliuose! Kultūrinės edukacija ,,Knygos anatomija“ edukacija yra skirta 2-6 klasių mokiniams: 2-4 klasėms ir 5-6 klasėms. Priklausomai nuo mokinių amžiaus skiriasi žaidimui skirtos priemonės bei informacijos pateikimo metodai. Edukacijos metu mokiniai žaidimo ar protmūšio metodu supažindinami su pagrindiniais knygos elementais, pildydami paciento korteles susipažįsta su svarbiausiais bibliografiniais knygos duomenimis, žiūri 2 pažintinius filmus, ,,gydo“ knygą (2-4 klasės), diskutuoja apie knygos viršelį, susipažįsta su interaktyviomis knygomis, aptaria savo įgytas žinias. Kultūros edukacijos dalyviai gaus nemokamą metodinę užklasinio skaitymo priemonę – ,,Mano skaitymo dienoraštį“, kurį specialiai šiai edukacijai sukūrė rašytoja ir leidėja Danguolė Kandrotienė. Priemonė yra skirta naudoti klasėje arba individuliai. Pildydami šį dienoraštį mokiniai įtvirtina edukacijos metu įgytas žinias. Tokiu būdu pasiekiamas kultūrinės paslaugos tęstinumas bei sprendžiama užklasinio skaitymo užrašų problema.


Edukacinis užsiėmimas apie Kauno IX fortą kaip apie gynybinį objektą. Dalyviai supažindinami su XX a. pradžios architektūriniais ir karinės inžinerijos sprendimais. Moksleiviai turi unikalią galimybę apsilankyti autentiškose forto gynybinės sienos erdvėse, sužinoti jose esančių objektų istoriją, paskirtį, reikšmę. Dalyviai simuliacijos / patirtinės veiklos metu įsijaus į Pirmojo pasaulinio karo laikų žvalgų vaidmenį, atliks žvalgybines užduotis, rinks vertingą informaciją ir ja dalinsis bendraudami tarpusavyje.


„Bitės liemuo, lino gelmuo, viršuj mėnuo teka"

Edukacinio užsiėmimo metu vaikai supažindinami su senoviniu žvakių liejimo amatu. Aptariama žvakės reikšmė ir simbolika žmogaus gyvenime (krikšto žvakė, žvakės per vestuves ir kitas šventes). Aptariami bičių vaško gavimo būdai, vaško ir medaus savybės, jų nauda žmogui. Praktinėje dalyje mokiniai stebi, kaip išlydomas vaškas, ir patys nusilieja natūralaus vaško žvakę su lininiu dagčiu, senoviniu būdu, sukabinus žvakeles ant specialaus rato. Pasigamintą darbelį užsiėmimo dalyviai išsiveža namo.


Užsiėmime įsitraukiama į turiningo ir mąslaus advento meto bendruomenės ryšių stiprinimą, jungiantį senuosius papročius ir tikėjimus su šiuolaikinio žmogaus būdu, poreikiu kartu jaustis gražioje pasakoje, gamtos ir bendruomenės bei aukštesnės esaties dalimi. Atvykę į užsiėmimą mokysitės šviesiai ir džiugiai įsitraukti į advento – atėjimo – metą. Kursime bendrystės jausmą darbu - lipdysime bendrą žvakę - ir žodžiu - patirsite advento laikotarpio pasaką, kuriai nuo seno ir skiriamas šis vis tamsėjantis laikas. Aptarsime, kas buvo svarbu žemdirbių bendruomenėje, kodėl anksčiau žmonių poreikiai ir santykiai skyrėsi nuo šiandieninių, apmąstysime, kas aktualu šiandieninėje visuomenėje. Išmoksite 2-3 advento laikmečio dainas ir 2 žaidimus, kuriuos galėsite dainuoti ir žaisti savo šventėje. Rekomenduojamas etnokultūriniam ugdymui. Užsiėmimą galima pritaikyti vaikams su judėjimo, intelekto negalia. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.


Edukacija "Šių dienų piratai" V-IX kl. (Nuotolinė paslauga)

Pamoka "Šių dienų piratai" skirta supažindinti su smurtu, terorizmu bei nusikalstamumu vandenynuose, aktyvaus piratavimo zonomis, pastarųjų metų piratavimo statistika, apsaugos priemonių metodais (kapitono pasakojimas ir skaidrių demonstravimas). Edukacinės programos "Pažink Rusnę ir Minijos kaimą" tikslas - žemėlapio, video įrašų pagalba supažindinti su Rusnės miestelio, Minijos kaimo achitektūros ir technikos lankomais objektais. Pažintis su Nemuno delta, Atmatos, Minijos upėmis marštutu Minija-Rusnė-Mingė (video įrašas).


854 metais Švedijos karalius Olafas užpuolė kuršių žemes dabartinės Lietuvos ir Latvijos
pajūryje. Apuolės pilies gynėjai atlaikė švedų antpuolį ir išsiderėjo garbingą taiką. Viduramžių
kronikininkas Adomas Brėmenietis (XI a. antroji pusė) kuršius apibūdina kaip žiaurius ir itin
turtingus stabmeldžius. Kai į Lietuvos pajūrį XIII a. atsibastė kalavijuočiai, čia buvo keturios
kuršių žemės, kuriose stovėjo šešios didelės medinės pilys, pilnos turtų ir lobių. Kviečiame
mokinius dalyvauti įkvepiančiame kuršių lobių ieškojimo žaidime ir sužinoti daugiau apie
Lietuvos pajūrį Viduramžiais. Žaidimo tikslas – patrauklia forma supažindinti Lietuvos
progimnazijų mokinius su Lietuvos jūrinės kultūros ištakomis, ugdyti patriotizmą, sužadinti
mokinių norą domėtis Lietuvos jūrine kultūra, jūriniu paveldu ir jūrinėmis profesijomis.


Kūčios ir Kalėdos – bene laukiamiausios šventės. Jos labiausiai apipintos įvairiais burtais ir tikėjimais. Per ilgus metus susiformavo papročiai, kurių vis dar laikomasi. Tai suteikia mūsų kalendorinėms šventėms ypatingų spalvų.
Įdomiai, su žaidybiniais elementais, mįslėmis, klausimais – atsakymais yra pateikiama gausybė teorinės medžiagos apie Kūčių ir Kalėdų papročius, tikėjimus, burtus, valgius ir kt.
Valanda tikrai neprailgsta: pristatoma Kūčių, Kalėdų ir Naujųjų metų papročiai ir burtai, orų spėjimai, apeiginės šių švenčių dainos, Kalėdų žaidimai.
Į teorinį pasakojimą pastoviai įterpiamos mįslės ir klausimai.
Kone pusę paslaugos laiko užima įvairių darbelių, skirtų Kalėdoms ir Naujiems metams, demonstravimas. Pademonstruoju, kaip karpyti snaiges, kurti popierinius žaisliukus ir girliandas eglutei bei įvairiausius angelus iš popieriaus. Demonstruoju daug Kalėdinių atvirukų pavyzdžių.
Paslauga taps labai savalaikė Advento metu, moksleiviai naujas teorines žinias ir pademonstruotus darbelius ruošdamiesi Šventėms, galės panaudoti klasėje ir namuose.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Ar kada svajojote sukonstruoti Laiko mašiną ir nukeliauti į praeitį? Kur norėtumėte atsidurti? Šio kultūrinės edukacijos užsiėmimo organizatoriai nėra visagaliai, kol kas jų sukonstruota Laiko mašina gali nukelti tik į XIX ir XX amžius. Bet tai turbūt patys intensyviausi laikotarpiai, kai Lietuvoje ir pasaulyje buvo tiek daug veiksmo, kad visko iki šiol negali aprėpti jokie vadovėliai. Todėl per turimą akademinę valandą pabandysime „atrakinti“ septynis pagrindinius laikotarpius ir po dalelę susirinkti savo Laiko mašiną, kuri ateityje padės keliauti ir pažinti dar neatrastas istorijos teritorijas.


Apsilankę dailininkų Šarūno Saukos ir Nomedos Saukienės galerijoje edukacinės programos „Mokomės interpretuoti meno kūrinį“ dalyviai turės galimybę susipažinti su šių menininkų veikla, kūrybos ir gyvenimo būdu. Apžiūrėję ekspoziciją moksleiviai supažindinami su siurrealizmo bruožais, išmoksta šiuos elementus atrasti paveiksluose. Šiuolaikinių menininkų kūryba skatina mokinių kūrybines galias, lavina vaizduotę, moko pastebėti kūrinio visumą, sieti su šalies ar pasaulio aktualijomis. Taip mokiniams ir mokytojams suteikiama galimybė suprasti šiuolaikinį meną, gebėti jį analizuoti, patirti džiaugsmo būseną aptariant, randant asociacijų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Spektaklis vaikams "Plėšikas Hocenplocas"

Ar girdėjote? Nukniauktas puikusis močiutės kavos malūnėlis! Be jokios abejonės - tai nedorėlio plėšiko Hocenploco darbas. Miestelio policija prieš jo niekšybes atrodo bejėgė, tad Zepukas su Kaspariuku nusprendža patys sulaikyti plėšiką bei atitaisyti močiutei padarytą skriaudą. Bet plėšikų taip be niekur nieko nepagausi... Ar pavyks draugams pasprukti iš plėšiko nelaisvės ir nugalėti jo sajungininką burtininką Petrozilijų Cvakelmaną? Panašu, kad be gudrybių ir burtų čia neapsieisi. Spektaklyje skamba šviesaus atminimo aktoriaus ir bardo Sauliaus Mykolaičio dainos. Kviečiame į pažintį su nepaprastu plėšiku Hocenplocu.


Kalėdinių namelių kūrimas panaudojant lazerinio pjovimo stakles (9-12 kl. mokiniams)

Ši edukacija skirta visiems, kurie nori išmokti kurti unikalius šventinius kalėdinius namelius, naudojant šiuolaikines lazerinio pjovimo technologijas. Edukacijos tikslas yra suteikti dalyviams teorinių ir praktinių žinių apie lazerinio pjovimo technologiją, naudojant ją kūrybiškam kalėdinių namelių kūrimui. Dalyviai susipažins su lazerinio pjovimo staklių veikimo principais, medžiagų parinkimu ir pjovimo procesu, taip pat įgys praktinių įgūdžių, reikalingų savarankiškai sukurti ir surinkti savo kalėdinius namelius.

Uždaviniai:
1.	Supažindinti dalyvius su lazerinio pjovimo staklių veikimo principais ir technologija.
2.	Išmokyti dalyvius tinkamai parinkti ir pasiruošti medžiagas lazeriniam pjovimui.
3.	Padėti dalyviams sukurti individualius kalėdinių namelių dizainus.
4.	Mokyti dalyvius surinkimo ir apdailos technikų, siekiant galutinio gaminio estetikos ir funkcionalumo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


„Liubavo malūnininkas“ – tai edukacija, kurios metu nusikeliama į tolimą praeitį. Užsiėmimo dalyviai turi išskirtinę progą „pasimatuoti malūnininko batus“, patyriminės veiklos metu pažinti kultūros paveldą, senąsias technologijas ir gamybinius procesus. Edukacijos metu moksleiviai įgis istorinių žinių, pažins kultūros ir technikos paveldą, lavins vaizduotę ir ugdys kūrybiškumą. Padedant edukatoriui, pasakojimo ir dialogo forma, mokiniai susipažįsta su Liubavo dvaro, malūno istorija ir visais jo mechanizmais. Naudodamiesi muziejaus terminalu mokiniai turi galimybę interaktyviai, pažintinio žaidimo dėka daugiau išmokti apie malūno technologijas. Vėliau mokiniai gauna užduotį vaizdžiai iliustruoti įsivaizduojamą malūnininko darbą: „Malūnininku“ išrinktas dalyvis gauna prijuostę ir maišą „grūdų“, su kitų pagalba jis turi teisingai parodyti, kokį kelią reikia nueiti su grūdais (panaudoti tam tikrą skaičių mechanizmų), kad gautume duonai kepti tinkamus miltus. Dalyvis eina nuo įrenginio prie įrenginio, iš eilės, paaiškindamas, ką reikia atlikti. Atlikę užduotį, užsiėmimo dalyviai pavaišinami šviežia duona. Užsiėmimo metu plečiamos mokinių žinios apie savo šalį, jos istoriją, stiprinamas tautinis identitetas. Mokiniai daug sužino apie senąsias technologijas ir vieną svarbiausių – gamybos procesą, kurio dėka gaunama duona. Kartu lavinama mokinių vaizduotė ir skatinamas kūrybiškumas. Prisilietimas prie autentiškos aplinkos, kokybiškai ir kruopščiai restauruoto kultūros paveldo objekto, įrašyto į Europos kultūros paveldo žemėlapį (ES kultūros paveldo prizas / Europa Nostra apdovanojimas) leidžia formuotis jaunos asmenybės nuostatoms branginti kultūros paveldą. Liubavo dvaras – išsaugotas, su meile ir rūpesčiu puoselėjamas kultūros, istorijos, technikos paveldas šiandienos ir ateities kartoms.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukaciniai užsiėmimai liaudies menininkų dirbtuvėse: drožybos, pynimo, audimo, tapybos, keramikos sričių patirtis

Kazlų Rūdos savivaldybės kultūros centras

Vienos dienos kelionė Kazlų Rūdoje, aplankant čia įsikūrusius: dailininką, drožėją, keramiką, audėją, kurie supažindins su Lietuvių liaudies kūrybos tradicijomis, raštais, naudojamomis technikomis ir medžiagomis. Lietuvos regiono pažinimas, kūrybiškumo, saviugdos, kantrybės, ištvermės ugdymas. Bendravimo ir bendradarbiavimo sampratos ugdymas. Istorijos ir tautodailės vertybių pažinimas ir įprasminimas.


Ar esate kada nors rašę laišką? O ar esate gavę laišką? O ar patys esate jį išsiuntę? Susipažinti su senuoju laiškų rašymu bei įrankiais, kurie buvo naudojami laiškams rašyti, jums padės Kauno rajono muziejaus muziejininkai. Edukacinio užsiėmimo metu pademonstruosime laiškus, kuriuos rašė Raudondvario dvare grafai Tiškevičiai. Susipažinsite su įrankiais, kurie buvo naudojami laiškams rašyti. Paplušėję ir patys parašysite laišką artimam žmogui. Ant voko užrašysite vardą ir pavardę, tikslų adresą. Su vašku ir antspaudu užantspauduosite ir įmesite į dėžutę. Mums beliks tik jį išsiųsti.


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Tulpės yra vienos gražiausių pavasario gėlių, tradiciškai augintų dvaruose, kuriomis dabar garsėja Burbiškio dvaras, išskirtinis XIX–XX a. pirmos pusės kultūros paveldo objektas. Edukacinio užsiėmimo „Margaspalvė tulpė“ metu mokiniai bus supažindinti su intriguojančia tulpės istorija, sužinos, kaip ši gėlė siejasi su Burbiškio dvaru, turės galimybę apžiūrėti tulpių ekspoziciją, taip pat bus supažindinti su kultūriniu gyvenimu Burbiškio ir Lietuvos dvaruose bei dvarų kraštovaizdžio kūrimo ypatumais. Mokiniai iš pačių pasigaminto modelino susikurs tulpės formos magnetuką ir jį dekoruos. Įgytas žinias ir patirtį galės panaudoti namuose kurdami įvairius darbelius.


Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Kviečiame susipažinti su istorijos ir kultūros paveldu Trakų Vokės dvaro sodyboje. Aiškinsimės, kas yra dvaras, kokius istorijos praeities įvykius ir paslaptis jis saugo. Pirmoje edukacinio užsiėmimo dalyje sužinosime apie dvaro istoriją, jos teritorijos raidą XIX-XX a. Pasivaikščiosime tarp išlikusių dvaro sodybos pastatų, apžiūrėsime šioje teritorijoje esančius autentiškus statinius. Pažintį tęsime dvaro rūmuose, kur grožėsimės išlikusiais interjerais – puošniomis lubomis, autentiškomis grindų plytelėmis ir atkuriamomis interjerų detalėmis. Veiklas tęsime pažindami Rūmų šeimininkus, jų išskirtines galimybes, meninį skonį, pramogas ir buitį. Dvarą, kultūros, meno ir išpuoselėto grožio židiniu pavertusių grafų Tiškevičių šeima. Pristatant Trakų Vokės didikų gyvenimo istoriją, moksleiviai susipažins su išlikusiomis dvaro patalpų fotografijomis, kuriose atsispindi didybė ir prabanga, meninis skonis ir užmojai. Rūmus puošė skulptūros, baliustros, o vidinės erdvės įrengtos itin prabangiai. Tačiau vėliau be šeimininkų likęs dvaras nunyko, o rūmų interjerą puošę paveikslai, baldai, svečius žavėję krištolo sietynai, kiti vertigi daiktai buvo išgrobstyti, puošyba sunaikinta...Tęsiantis restauravimo darbams dvare pamažu atgimsta senieji interjerai, atkuriamos įmantrios puošybos detalės. Pasinaudoje dokumentine medžiaga stebėsime, kaip vyko atkuriamieji dvaro ir jo interjero puošybos darbai. Pratinėje užsiėmimo dalyje gaminsime dekoratyvinę interjero detalę – angeliuką, jį spalvingai dekoruosime ir panaudosime savo namų interjero puošimui.


Orientacinė ekskursija KARAIMŲ SOSTINĖ - TRAKAI

Interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą buvusios sostinės istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite šį maršrutą, pažinsite karaimų tautą ir dar neregėtus Trakus


Ar norite atrakinti spynas ir kodus, išsiaiškinti šokolado paslaptis ir patekti į Vonkos šokolado fabriką, kur kuriami neįtikėtini skanėstai?!

Paslėpta ir užkoduota informacija, žadins dalyvių smalsumą atrasti ir susipažinti su Čarliu, jo socialine padėtimi ir Vonkos šokolado fabriku, su šokolado atsiradimo istorija, kilme, keisčiausiais sukurtais skoniais pasaulyje, istorinėmis Lietuvos ir pasaulio asmenybėmis, mėgusiomis šį gardėsį.
Atlikdami užduotis sužinos apie didžiausius pasaulio smaližius, iškoduos suvalgomo šokolado kiekius.
Jeigu pavyks atlikti visas paslėptas, užkoduotas užduotis ir rasti 5 auksinius bilietėlius, pateksite į stebuklingą fabriką, kuriame patys virsite fabriko mašinomis, o vėliau kaip tikri kūrėjai bandysite sukurti pačius netikėčiausius šokolado skonius ir naujų gaminių pavadinimus.

Ar pavyks nulaužti „Slaptą kodą: ŠOKOLADAS“ jūsų klasei?

(Iš anksto suderinus ir gavus sutikimą, edukacijos pabaigoje gali būti degustuojamas šokoladas.)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Etnokultūrines edukacines veiklas Žaliūkių malūnininko sodyboje svariai papildo istorinio profilio edukacinis užsiėmimas „Daraktorinė mokykla“. Šio užsiėmimo metu pasakojama apie spaudos draudimo laikotarpiu (1864–1904 m.) Lietuvoje veikusias daraktorines (slaptąsias lietuviškas) mokyklas. Tokios slaptosios daraktorinės lietuviškos mokyklos, veikusios per 40 metų, yra unikalus reiškinys pasaulio švietimo istorijoje. Dažnai jos veikdavo paprastoje kaimo troboje, tokioje, kaip malūnininko troba. Todėl ši edukacinė erdvė puikiai tinka laikotarpio dvasiai atskleisti. Edukacinio užsiėmimo metu pasakojama, kokios buvo mokymosi sąlygos, supažindinama su mokymo priemonėmis, dėstomais dalykais, kaip dirbo ir gyveno daraktoriai. Edukacinio užsiėmimo dalyviai užsiėmimo metu rašo lietuvišką abėcėlę ant medinių lentelių žąsies plunksnomis, mirkydami jas į rašalą, pagamintą iš gesintų kalkių. Pristatomos muziejuje išsaugotos senoviškos tėvelių sukaltos ir nudažytos medinės dėžutės (kuprinės), dėžutės susidėti plunksnoms (penalai). Kiekvienas vaikas apžiūrinėja, pabando pakiloti ir suvokti kaip tuo laikotarpiu vaikai nešėsi į mokyklą knygeles, kitą turimą inventorių. Dalyviai sužino ir apie tuo metu neklusniems mokiniams taikytas bausmes – dažnas nežino, kas yra „beržinė košė“ (beržo rykštelė), tad ją gali pamatyti, o klūpėjimą ant žirnių – kad ir kaip būtų keista – beveik visi nori ir išbandyti. Edukacijos metu supažindinama su tuomete gyvenamąja žmogaus aplinka, rūbais, apavu, rakandais, kad moksleiviai geriau suvoktų kaip gyveno mūsų proseneliai ir apie kokį laikotarpį mes kalbame. Parodomos vyžos, naginės, klumpės ir trumpai papasakojama apie jas. Po pamokėlės visi norintys gali pavaikščioti su klumpėmis ir pasidalinti įspūdžiais. Tokia patirtis ugdo dalyvių sąmoningumą, kritinį mąstymą, kūrybiškumą, pilietiškumą.


pasitelkiant kostiumo ir šokio istoriją. Programos metu moksleiviai išvys autentiškai atkurtus istorinius kostiumus, kuriuos vilkėjo to laikmečio kilmingi bajorai ir jų damos. Šokėjai pademonstruos moksleiviams dvaruose šokamus šokius ir papasakos, kokių dvaro etiketo taisyklių privalėjo laikytis kilmingieji. Kiekvienas programos šokis – atskira dvaro kultūros miniatiūra, padedanti geriau susipažinti su dvaro gyvenimu. Edukacinė programa sudaryta iš dviejų dalių. Pirmoje programos dalyje profesionalūs šokėjai-vedantieji supažindins moksleivius su dvaro kultūra, pasitelkdami šokio ir kostiumo istoriją, pademonstruos pačius šokius ir pamokys dvaro etiketo taisyklių. Antroje dalyje moksleiviai bus pakviesti patys išbandyti šokių žingsnelius ir pasimokyti mandagių dvaro manierų. Moksleiviui mokymui parinkti nesudėtingos choreografijos autentiški dvaro šokiai, kuriuos, vadovaujant įgudusiems ir didelę patirtį turintiems vedantiesiems, galima lengvai išmokti. Edukacinės programos turinys ir metodai, remiantis Bendrosiomis programomis yra pritaikyti 1 – 4 kl. , 5 – 8 kl. ir 9 – 12 kl. mokiniams. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.


Lėlių ir objektų teatro spektaklis „Karalius Lyras“

„Karalius Lyras“ - vėlyvojo V. Šekspyro kūrybos periodo tragedija, pasakojanti apie legendinį britų karalių, kuris, patikėjęs vyresniųjų dukterų gražbyliavimu, padalija joms karalystę, o jauniausią ir mylimiausią Kordeliją, santūriai išreiškusią savo jausmus, paliko be apvanojimo. Deja, karalius per vėlai suvokia, kad atidavė savo turtus ir galią dukterims, kurios nenusipelnė jo gerumo.
Remdamasi V. Šekspyro drama, kūrybinė komanda gilinasi į kartų konflikto priežastis: kodėl jaunimas atmeta vyresnės kartos vertybes ir aklai stengiasi kurti savąsias, visiškai
atmesdami prieš tai buvusias, jau nusistovėjusias vertybes ir taisykles. Šis vyksmas vyksta tiek mikrokosmose, t.y. mažiausioje socialinėje ląstelėje tokioje kaip šeima, tiek ir makrokosmose – valstybėje, pasaulyje. Senstantis pagrindinis spektaklio veikėjas Lyras užduoda sau klausimus:
„Ką aš padariau ne taip, kodėl dukros, kurios mane taip mylėjo, nusigręžė nuo manęs ir mano vertybių, kodėl aš likau vienas.“ Jis ieško atsakymo, kur slypi jo nesėkmės šaltinis: ar
susitelkime ties savo ego, ar netikrų santykių kūrime, ar žavėjimesi savimi...


Edukacinis užsiėmimas "Pleneras. Svečiuose pas Kastuką" skirtas tiems, kas ieško pabėgimo nuo kasdienio gyvenimo spartos. M. K. Čiurlionis viešėdamas Druskininkuose ne retai po apylinkes klajodavo su molbertu ant peties ir keliomis pastelėmis kišenėje. Nors daugumos gamtovaizdžių sukūrimo vieta nėra žinoma, dailininko artimųjų atsiminimuose apstu aprašymų apie keliones į plenerus gamtoje. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsite su M. K. Čiurlionio namų-muziejaus ekspozicija, dailininko biografija ir kaip tikri dailininkai plenero metu, piešdami ant molberto muziejaus sode įamžinsite savo pasirinktą gamtos motyvą. Gamtovaizdžius piešite su pastele - bene mėgstamiausia M. K. Čiurlionio kūrybine priemone.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Uždaviniai:
1. Supažindinti vaikus su dekupažo meno istorija ir technika;
2. Skatinti vaikų susidomėjimą ir norą pačiam kurti, pažinti, eksperimentuoti dekoruojant lėkštę dekupažo technika.
Pirmiausia edukacijoje vaikus supažindinsime su dekupažo menu, jo istorija, vaikai sužinos apie naudojamas priemones. Kalbėsimės apie kultūrinius reiškinius, kaip įvairios meno formos gali paplisti po visą pasaulį kaip tą padarė dekupažo technika. Ugdysime kultūrinį sąmoningumą, kad vaikai gebėtų priimti įvairias meno formas, kultūrines vertybes, būtų tolerantiški ir prisidėtų prie tolimesnio jų perdavimo. Sieksime, jog vaikai suprastų, kad visi kultūros reiškiniai yra prasmingi mums kaip visuomenei, asmenybėms suteikiantys naujas galimybes.
Vėliau vaikai galės pajusti kūrybinio eksperimentavimo suteikiamas laisves, gaivališkumo, spontaniškumo jausmą. Skatinsime prieš kuriant kelti įvairias prielaidas, plėsti savo galimybes, rasti tinkamiausią sprendimo būdą atspindintį sumanytą idėją, tai vaikus ves į dekupažo technikos ir savęs pažinimą. Skatiname kelti savo idėjas, mąstyti kūrybiškai, remtis savo patirtimi, vaizduote, atskleisti jausmus ir požiūrį per įvairius karpinius, aplikacijas, vizualinį išdėstymą.
Mūsų edukacija neatsiejama nuo refleksijos. Siekiame skatinti vaikus apmąstyti edukacijos metu įgytas žinias, išgyventą patirtį dekupažuojant siejant ją su buvusia patirtimi. Keliame klausimus „Ko aš / mes pasiekėme?“, „Ką naujo sužinojome?“ ir pan.
Edukacijas veda Daiva Lileikienė arba Justina Tuleikienė


Kultūrinė edukacija „(Ne)spręsk iš viršelio“ skirta skatinti 5–7 kl. mokinių kritinį mąstymą, renkantis skaitomą literatūrą, ir atliepti jausmą, kad ne visos knygos turi būti mums įdomios.
Dalyvių laukia kūrybinės, komandinės užduotys. Jų metu žvelgsime į knygą kaip į „eksperimentą“, galbūt kuriamose istorijose mokiniai atras save ar aktualią problematiką. Veiklos kvies bendrauti, geriau pažinti save ir vienas kitą, dalyvauti „autoriaus ir skaitytojo“ žaidime.
Bandysime ieškoti atsakymų: ko reikia knygai, kad ji surastų savo skaitytoją, ar viršelis visada atitinka turinį? Kaip gali keistis nuomonė, atidžiau pažvelgus į atskiras knygos dalis: iliustraciją, pavadinimą, perskaičius ištrauką? Kiek yra svarbi istorijos pabaiga?
Užsiėmimo pabaigoje reflektuosime jausmus ir mintis. Dalyviai bus kviečiami pasiskolinti norimą šiuolaikinio rašytojo knygą į namus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Monetų istorija, kolekcionavimas, kaldinimas

Edukacinio užsiėmimo metu ekspozicijoje demonstruojami ir papasakojami įvairiausi pinigų raidos etapai, supažindinama su pirmaisiais lietuviškais pinigais. Mokiniai sužino apie monetų kalimą, kokiomis taisyklėmis vadovaujamasi kuriant monetų užrašus bei vaizdus, ką jie reiškia. Atsiskaitymo būdai bėgant laikui keitėsi. Prieš sukuriant civilizaciją vyravo natūriniai mainai, kai žmonės keitė vienus daiktus į kitus, kurių jiems reikėjo. Tačiau ką daryti kai mainantis siūlomas daiktas tau nėra reikalingas? Taip skirtingose bendruomenėse atsirado universalios mainams sukurtos prekės, kurias galėjai kaupti ir naudoti kitiems atsiskaitymams. Paskui pradėti naudoti brangaus metalo pinigai palengvino prekybą. Tik prieš kelis šimtmečius atsirado popieriniai banknotai. Jie patys savaime neturi vertės – tai tik ant popieriaus nupaišyti paveikslėliai ir skaičiai, kuriems valstybės įstatymais suteikiama prasmė. Dabar jau turime ir fiziškai neegzistuojančius bankinius pinigus. Viena iš praktinių užsiėmimo dalių – monetų kalimas. Kiekvienas edukacijos dalyvis turės progą nusikalti sau monetą ant dviejų skirtingų metalų ruošinių (pagal pasirinkimą). Taip turės savo rankomis pagamintą pinigą, kuris gali būti pirmasis jo būsimoje monetų kolekcijoje. Taip pat viena iš praktinių užsiėmimo dalių - finansų valdymo žaidimas, leisiantis kritiškai įvertinti bet kartu ir smagiai pasitreniruoti savo biudžeto paskirstymą.