Šventosios kalbos raidės Samuelio Bako kūryboje

Tikslas - suprasti šventosios kalbos svarbą daugeliui pasaulio tautų kultūrų. Per hebrajų kalbos raides S. Bako kūriniuose ugdyti tapybos prasmių supratimą. Ugdyti moksleivių pilietiškumą ir jų neabejingumą jų šalyje gyvenantiems tautinėms mažumoms.
Kiekvieną hebrajų kalbos raidė turi pavadinimą, kurį galima išversti į lietuvių kalbą, pavyzdžiui "lamed" (garsas L) reiškia mokymasi ir studijavimą, todėl veiklos metu bus aptarta kiekvienos raidės reikmė. S. Bako kūryboje ypač svarbūs simboliai, štai kodėl užsiėmimo metu aptarsime paveiksluose užkoduotas šventosios kalbos raidžių paslaptis.


Duonos lėlių spektaklis „Potvynių šalies sakmės“

1-4 kl. moksleiviams siūlome edukacinį duonos lėlių spektaklį „Potvynių šalies sakmės“. Edukacinio pobūdžio lėlių spektaklyje vaikai matys teatrinį veiksmą pagal dvi pasakėčias ir vieną sakmę. Spektaklyje skambės kanklių pritarimu atliekamos Klaipėdos krašto dainos. Tautosakos kūrinius surinko Šilutės (Heidekrugo) dvarininkas Hugo Šojus XIX a. pab.- XX a. pr. Taip pat mokiniai sužinos apie Šilutės rajono potvynių apsemiamas vietoves.  Mokiniai betarpiškai bendraus su atlikėju jaukioje palėpėje. Vaidina projekto ir spektaklio idėjos autorė Loreta Stoliarovienė.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Kultūrinis edukacinis užsiėmimas "Knygos skirtukas iš spalvoto smėlio"

Kūrybinis užsiėmimas "Knygos skirtukas iš spalvoto smėlio" tai ypatingai nuotaikingas, kupinas spalvų bei gerų emocijų, dinamiškas kūrybinis užsiėmimas. Šio užsiėmimo metu mokiniai gali sukurti savo unikalų knygos skirtuką. Paruoštą skirtuko trafaretą mokiniai gali nuspalvinti spalvotu smėliu bei dekoruoti įvairiais puošybos elementais: mozaikomis, spalvotais akmenėliais. Užsiėmimo metu mokiniai lavina savo meninius, kūrybinius gebėjimus, skatinami laisvai reikšti, įgyvendinti savo kūrybines idėjas, išsakyti savo nuomonę bei dalintis patyrimais, taip ugdomas mokinių kultūrinis sąmoningumas. Sukurtas darbelis teikia džiaugsmo, pasitikėjimo savimi, gerina mokinių emocinę būseną. Savo rankomis sukurtas skirtukas skatina pamilti knygas bei jas skaityti. Knygos skirtukas lieka užsiėmimo dalyviams, jį galima padovanoti ir taip skleisti gėrį bei grožį aplink save.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Ne tolių toliai nuo Dzūkijos iki Žemaitijos (literatūrinė muzikinė programa)

Literatūrinė – muzikinė kompozicija dzūkų ir žemaičių tarmėmis. Joje skamba dainų autoriaus ir atlikėjo POVILO GIRDENIO atliekamos dainos žemaitiškai, o poeto JUOZO ŽITKAUSKO skaitomi savo kūrybos eilėraščiai dzūkiškai. Programoje apstu netikėtumų, atskleidžiančių dzūkų ir žemaičių charakterių panašumus bei skirtumus.


Kražių Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus kultūros centras

Edukacinės programos „Žemaitiška vakaruški“ metu dalyviams pristatoma Žemaitijos regiono bei Kražių krašto tautosaka, istorija, tradicijos, kultūrinis ir kulinarinis paveldas.
Edukacinės programos pradžioje Kražių M. K. Sarbievijaus kultūros centro muziejuje vedama trumpa ekskursija, kurios metu dalyviai supažindinami su Kražių krašto istorija, iškiliomis asmenybėmis, kultūros paveldu ir miestelyje esančiais kultūros paveldo objektais. Vėliau, pasitelkus garsinį, literatūrinį scenos meną, kulinarinį paveldą vaikams pristatomas Žemaitijos regiono tautinis kostiumas, žemaitiška muzika bei Žemaitijos kulinarinis paveldas. Veiklų metu dalyviai ne tik susipažįsta su žemaitiškais šokiais, dainomis, žaidimais, bet ir aktyviai dalyvaudami veiklose išmoka juos šokti, dainuoti, žaisti, groti liaudies instrumentais žemaitiškus kūrinius, ragauja žemaitiško kastinio. Edukacinė programa ženkliai prisideda prie etnokultūros puoselėjimo bei Žemaitijos etnografinio regiono, tradicijų autentiškumo, pažinimo, išsaugojimo ir perdavimo vaikams.  Veiklų metu mokiniams skiepijamas noras pažinti savo istoriją, kultūrą ir paveldą, plečiamas jų kultūrinis akiratis, ugdomas kūrybiškumas ir saviraiška.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lietaus garso muzikos instrumento gamyba

Tai edukacinis užsiėmimas, kurio metu vaikai bus supažindinami su lietaus garso instumento gamyba ir jo istorija. Užsiėmimo metu bus mokoma viso proceso, nuo skylučių darymo, pagaliukų tvirtinimo, kruopų pylimo ir dekoravimo. Instrumento gamybai bus naudojamos antrinės žaliavos, papasakojant apie daiktų antrinio panaudojimo naudą. Vaikai bus skatinami kūrybiškai pasižiūrėti į visą procesą ir ieškoti savo individualios išraiškos instrumento apipavidalinime,skatinama saviraiška, pokalbiai, pasitelkiami žaidimo elementai. Po užsiėmimo visi kartu grosime - šauksime lietų išbandydami savo kurtus instrumentus. Kiekvienas vaikas turės savo instrumentą, kurį galės pasiimti su savimi ir ilgai juo groti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinis užsiėmimas skirtas 4–6 klasių moksleiviams, jo metu susipažįstama su mito, padavimo kūrimo pagrindiniais principais bei tyrinėjama, kaip ir kodėl pavadinti Kauno miesto rajonų pavadinimai. Dalyvaudami užsiėmime moksleiviai išgirsta pasakojimų apie Kauno miesto pavadinimo atsiradimą, gavę ypatingąją rolę tyrinėja ekspoziciją ir kuria bendrą klasės padavimų, mitų knygą. Knygą sudaro skirtingi mokinių kurti pasakojimai apie miesto rajonų pavadinimų kilmę, iliustracijos.


Nors daugumos mūsų šaknys kaime, vis sunkiau pažįstame jo gyvenimą ar juo labiau perprantame dėsnius pagal kuriuos jis surėdytas. Sodyba - mikropasaulis, kuriame susijungia ūkiniai bei dvasiniai gyvenimo aspektai. Ne veltui pagrindas, kuriuo remiasi tradicinė senolių architektūra, yra darnus žmogaus ir gamtos santykis, pagarba esamai aplinkai, tautinės tapatybės išsaugojimas. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su senąja dzūkiška architektūra tam pasitelkiant Alytaus kraštotyros muziejuje įrengtą autentišką dzūkišką sodybą su atkurtais senaisiais trobesiais. Dėlios unikalų šiam užsiėmimui sukurtą dzūkiškos sodybos maketą, sudėlioję išsiaiškins pastatų paskirtį, senąją namų sampratą, sužinos, kaip atrodė tradicinė sodyba, kiek ir kokių joje būta trobesių.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kas tas Prezidentas? Pagal šio lotyniško žodžio kilmę tai – žmogus, sėdintis priešakyje. Ką reiškia sėdėti valstybės priešakyje? Koks turi būti žmogus, kad galėtų reprezentuoti visą valstybę? Dailaus stoto, išsilavinęs, mokantis užsienio kalbų? Kokie buvo pirmieji mūsų Prezidentai, ar labai skyrėsi nuo dabartinių? Istoriniuose Prezidento rūmuose, kuriuose dirbo ir gyveno visi tarpukario Prezidentai, susipažinsite su šiomis unikaliomis, bet kartu labai žemiškomis asmenybėmis, pasirinkusiomis tarnystės visuomenei kelią. Interaktyvaus užsiėmimo metu moksleiviai išsiaiškins, kokie buvo mūsų valstybės pirmieji piliečiai, kuriems teko priimti ne vieną nelengvą sprendimą, įsitikins, kad asmeninės vertybinės nuostatos yra būtinos tikram lyderiui! Pasitelkiant autentiškas Prezidento rūmų erdves, muziejaus eksponatus ir kitą vaizdinę bei tekstinę medžiagą šios kultūrinės edukacijos dalyviai susipažins su Prezidento institucijos Lietuvoje istorija, trimis tarpukario Prezidentais - A. Smetona, A. Stulginskiu, K. Griniumi. Edukacinės programos uždaviniai: 1) supažindinti su prezidentų asmenybėmis bei jų politinės veiklos bruožais; 2) išanalizuoti pagrindinius 1919–1940 m. Prezidento institucijos susiformavimo ir raidos istorijos momentus; 3) supažindinti su Prezidento rūmais; 4) išsiaiškinti, kaip prezidentų asmenybės ir vertybinės nuostatos veikia valstybės gyvenimą ir politinę kultūrą; 5) skatinti edukacijos dalyvių kritinį mąstymą ir komandinį darbą atliekant pateiktas užduotis. Edukatorius klausimų-atsakymų forma pristatys Prezidento instituciją bei prezidentus, supažindins su autentiška rūmų aplinka. Vėliau mokiniai atliks interaktyvias užduotis, kurių pagalba komandinio žaidimo metu savarankiškai susipažins su tarpukario prezidentais ir jų veikla. Moksleiviai dirbdami grupėse lavins kritinį mąstymą ir socialinius įgūdžius. Komandinio žaidimo metu mokiniai drąsiai imsis iššūkio reikalaujančių užduočių ir savarankiškai ieškos kūrybinių sprendimų.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Kiekvienas iš mūsų gali parašyti knygą apie save. Edukacijos metu kursime ją kitokią– kalbančią, tereikės rasti būdą ją prašnekinti. Pirmiausia akį patraukia leidinio viršelis, tad jam skiriame didžiausią dėmesį. Pasitelkdami įvairias priemones, sukuriame savąjį. Aplinka, papildomi daiktai padės atskleisti knygos turinio paslaptį, kurią skaitytojai turės įminti ir vėliau parašyti savo anotacijoje. Užsiėmimo tikslas – paskatinti vaikus kurti, parodant skirtingus saviraiškos būdus ir leidžiant atsiskleisti per knygos viršelio kūrimą, kartu įtraukiant juos į autoriaus ir skaitytojo žaidimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ar kada svajojote sukonstruoti Laiko mašiną ir nukeliauti į praeitį? Kur norėtumėte atsidurti? Šio kultūrinės edukacijos užsiėmimo organizatoriai nėra visagaliai, kol kas jų sukonstruota Laiko mašina gali nukelti tik į XIX ir XX amžius. Bet tai turbūt patys intensyviausi laikotarpiai, kai Lietuvoje ir pasaulyje buvo tiek daug veiksmo, kad visko iki šiol negali aprėpti jokie vadovėliai. Todėl per turimą akademinę valandą pabandysime „atrakinti“ septynis pagrindinius laikotarpius ir po dalelę susirinkti savo Laiko mašiną, kuri ateityje padės keliauti ir pažinti dar neatrastas istorijos teritorijas.


Edukacinis užsiėmimas „Vilnos kelias“ vyksta Milišiūnų avininkystės ūkyje. Dalyviai turi galimybę susipažinti su vilnos keliu nuo avies iki siūlo ir veltinio. Avys, nameliai iš vilnos veltinio, vilnos apdirbimui naudojami senoviniai prietaisai ir įrankiai, kūrybinės dirbtuvės. Dalyviai turi unikalią galimybę pamatyti senąsias saugomas lietuviškas avių veisles (Lietuvos juodgalvės(senasis genotipas) ir Lietuvos vietinės šiurkščiavilnės), palyginti jas su kitomis avių veislėmis, auginamomis ūkyje, suvokti, kuo jos vertingos, kodėl jos įtrauktos į tautinį paveldą. Parodomas filmukas, kaip kerpamos avys senuoju būdu su rankinėmis žirklėmis ir elektrine kirpimo mašinėle. Specialiai įrengtoje edukacinėje klasėje (jurtoje) supažindinama su senoviniais vilnos apdirbimui naudotais įrankiais ir prietaisais, demonstruojamas vilnos karšimas, verpimas. Programos dalyviai turi galimybę patys pabandyti karšti, verpti vilną, vynioti siūlus, pasigaminti veltinį suvenyrą ir jį parsivežti namo.
Edukacinio užsiėmimo metodai yra įvairūs, parinkti taip, kad perteikiamas turinys mokiniams nenusibostų, bet įtrauktų, kviestų klausti, kas bus po to? Tai ir teorija, ir praktika, ir demonstravimas, ir išbandymas, ir kūrybinė užduotis. Edukacijos metu keičiasi aplinkos. Prasideda gamtoje, tęsiasi konferencijoms skirtame namelyje iš vilnos veltinio, kuriame naudojamasi IT priemonėmis, baigiasi specialiai įrengtoje edukacijų klasėje, kurioje vyksta pažintis su senoviniais vilnos apdirbimui naudojamais įrankiais, praktinė veikla. Praktinei veiklai naudojamas vilnos karšinys, šiltas vanduo, ūkinis muilas, vėlimo adatos.


Užsiėmimas susideda iš dviejų dalių, kurios pritaikytos pagal amžiaus grupes: teorinėje dalyje, naudojant skaitmenines technologijas, moksleiviai interaktyviai susipažins/prisimins dainų ir šokių švenčių tradiciją ir simboliką, jų įtraukimo į UNESCO reprezentatyviojo žmonijos nematerialaus kultūros paveldo vertybių sąrašo reikšmę ir svarbą bei tvarumo principus – sumažink, panaudok antrą kartą, perdirbk, nekenk gamtai.
Praktinėje dalyje mokiniai susipažins su: termo spauda – ilgaamžiu spaudos uždėjimo būdu ant įvairių tekstilinių gaminių, programa, kurioje maketuojami įvairūs užrašai bei simboliai, ploteriu (pjaustykle) – įrenginiu, kuriuo išpjaustomas sumaketuotas spaudinys. Užsiėmimo metu bus akcentuojama, kad  bet kokias medžiagas reikia naudoti atsakingai, stengiantis kuo mažiau išmesti ir kuo daugiau panaudoti. Ant duotų medvilninių marškinėlių, dėliojant smulkias termo plėvelės atraižas,  moksleiviai kurs savo tautinį simbolį arba tautiniais raštais dekoruos marškinėlius, kurį prispaus termo presu. Užsiėmimo pabaigoje, linksmai ir žaismingai, apibendrinsime išmoktą medžiagą ir darbą – mokiniams pasiūlysime emocijų refleksiją. Sukurtus marškinėlius moksleiviai išsineša su savimi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė ekskursija „Senojo lietuvių tikėjimo ženklai Vilniuje“

Edukacinės ekskursijos metu Vilniaus senamiestyje ieškosime lietuvių senojo tikėjimo ženklų, kuriuos paliko čia gyvenę lietuviai arba jie buvo perkelti į Lietuvos sostinę jau vėlesniais laikais. Aiškinsimės, kaip Žemutinės pilies teritorijoje atsirado dubenuotieji akmenys ar akmeninė boba, ką liudija Ragučio akmuo ir kodėl Pereskevos cerkvė buvo pastatyta būtent toje vietoje. Iš naujo kalbėsime apie karalių Mindaugą, kuris pirmasis priėmė krikščionybę, sužinosime, kur žyniai skelbdavo savo naujienas, ieškosime tikrojo Šventaragio slėnio bei Taurakalnio, minimų senose legendose. Lankysime Medeinos skulptūrą, prisiminsime lietuviškų dievybių pavadinimus, domėsimės ant bažnyčių sienų likusiais senaisiais ženklais. Ekskursijos pabaigoje aplankysime seniausią Vilniaus ąžuolą ir ją užbaigsime Šv, Brunono Bonifaco istorija. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti senamiesčio paveldo vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis miestų istorija, kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Šiuo metu įprastose mokymo programose naudojami metodai nėra pakankamai veiksmingi socialiniams ir emociniams gebėjimams ugdyti. VšĮ " Virsmo studija" pasiekė puikių rezultatų vykdydama ugdymo projektus, su kryptingai parinktomis asmenybės ukdymui skirtomis temomis, taikydama inovatyvius metodus. Programos tikslas – kūrybos procese skatinti vaikus išreikšti bei įvardinti savo mintis ir jausmus, vystyti kūrybiškumą, stiprinti savivoką ir savivertę, ugdyti bendravimo įgūdžius. Programa skirta moksleiviams, kurie nori pažinti save, suprasti savo emocijas, nori išmokti saugiai jas išreikšti, rūpi santykis su kitais. Užsiėmimų metu įvairiais kūrybiniais, neuroedukaciniais bei dailės terapijos metodais, grupiniu darbu, individualiais pokalbiais, įvairia vaizdo terapijos technika, koliažais, kūrybinių idėjų generavimu (smegenų šturmas, spontaniškas piešimas, spontaniškas rašymas, vizualizacija), laisvųjų asociacijų metodu, filosofiniu bei diskusijų metodu, dalyviai mokomi atpažinti ir suvokti savo emocijas ir jausmus (sąvimonė), išveikti savo emocijas, valdyti emocijas (savitvarda), vadovautis savo emocijomis ir jausmais, atpažinti savo ir kito asmenines ribas, pasitikėti savimi, kurti ir išlaikyti tarpusavio santykius, suprasti, kodėl vienu žmogumi galima pasitikėti, o kitu – ne, suprasti, kas yra tolerancija, pagarba ir orumas, gebėti priimti etiškus sprendimus.


Edukacinis užsiėmimas „Visatos vaikai“ (išvažiuojamoji)

Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Smalsu, kas laukia už Žemės planetos ribų? Kultūrinės edukacijos „Visatos vaikai“ metu kiekvienas dalyvis pasitelkiant 3D akinius bus akimirksniu „nuskraidintas“ į kosmosą ir patirs svaiginančią Visatos platybę! Edukacijos dalyviai sužinos, kaip keitėsi žvaigždėto dangaus tyrinėjimas, kaip žvaigždės įkvėpė menininkus kurti, kaip žmonės gyveno atsižvelgdami į dangaus kūnų judėjimą, minėjo šventes, aiškinosi kosminių kūnų įtaką žmogaus likimui. Ieškosime informacijos knygose. Gilinsime žinias apie Saulės sistemos planetas, jų išsidėstymo seką ir aiškinsimės, kodėl visa tai svarbu mums, Žemės gyventojams. Moksleiviai galės pasijusti tikrais mokslininkais, nes konstruos kosminius erdvėlaivius iš lego kaladėlių!

Po šios edukacijos kiekvienas mažasis kosmoso tyrinėtojas neabejotinai pajus, kad yra svarbi, unikali ir neatsiejama Visatos dalis.

Užsiėmimo trukmė: 50 min.
Dalyviai: 1–4 kl. moksleiviai.
Vieta: paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Mistika XIX amžiuje buvo ne tik paslaptinga ir antgamtinė sritis, bet ir svarbi visuomenės dalis, kuri praturtino žmonių gyvenimus ir suteikė alternatyvių , būdų suprasti pasaulį ir savo vietą, padėjo formuoti naujas dvasines ir filosofines kryptis, skatino meno ir literatūros kūrybingumą . Programos metu mokiniai susipažins su mistiškąja dvaro gyvenimo puse. Dvaro Žynė supažindins su neįprastais šiai ddienai  laisvalaikio pomėgiais ir atskleis intriguojančias dvariškių paslaptis,  pakvies aplankyti  centrinius dvaro rūmus. Mokiniai turės galimybę patys nuspėti savo ateitį ir pasigaminti laimės ir sėkmės amuletus. Programos tikslas: pažinti XIX-XX a. dvaro aristokratiškąjį gyvenimą ir taikomąją magiją, žadinti vaizduotę, skatinti  bendradarbiavimo ir komunikavimo įgūdžius.pristatyti įrankį vidinių emocijų valdymui, sudaryti galimybes patirti pažinimo džiaugsmą ir plėtoti intelektualinius gebėjimus.


Edukacinė ekskursija "Šiurpiosios Vilniaus istorijos"

Vilniaus senamiestis pilnas paslapčių, keistenybių ir šiurpių istorijų pėdsakų. Čia kadaise siautėjo šmėklos, žvangėjo geležinės grandinės, naktimis skambėjo kraupus nelabųjų juokas. Edukacinės ekskursijos „Šiurpiosios Vilniaus istorijos“ metu aplankysime paslaptingiausias senamiesčio vietas, pakelsime paslapties šydą nuo lemtingų Vilniaus istorijos momentų, lankysime nelabųjų ir vaiduoklių pamėgtus miesto kampelius. Edukacinės ekskursijos "Šiurpiosios Vilniaus istorijos" tikslas - įdomiai, interaktyviai ir šiuolaikiškai pristatyti senąsias Vilniaus legendas ir, pasitelkus žaidimo elementus, paskatinti mokinių domėjimąsi senąja Vilniaus istorija ir kultūros paveldu.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Interaktyvus edukacinis spektaklis "Kontis ir Tvarkius" (išvažiuojamoji)

„Kontis ir Tvarkius“ – tai pasakos apie didžiulį norą būti reikalingu. Tokį norą turi ne tik žmonės, bet ir daiktai. Jie, kaip ir žmonės, nori būti laimingi, mylimi, reikalingi. Bet žmonės dažnai savo daiktais atsikrato. Kontis ir Tvarkius – du draugai, kurie padeda išmestiems žmonių daiktams gyventi toliau ir vėl jaustis laimingais. Kontis daiktus pažįsta geriau nei žmones ir jis labai nori, kad žmonės nepirktų tiek daug daiktų ir jų neskriaustų. Kontis turi ir daugiau norų, nes norų turėti yra gerai. „Končio, Tvarkiaus ir kitų šio spektaklio personažų nuotykiai leidžia vaikams suprantama kalba papasakoti apie neišnaudotas atliekų rūšiavimo galimybes. Tai pirmasis „žalias“ lėlių spektaklis vaikams, įkvepiantis rūšiuoti. Vaikai – labai imlūs ir greitai mokosi. Vaikai nebus pasyvūs spektaklio stebėtojai bet aktorių padedami bus įtraukti į veiksmą.


Pradžios mokykla XX a. 3-4 deš. Dailyraščio pamoka

Užsiėmimas vyksta Pradžios mokyklos iš Plokščių ekspozicijoje, muziejaus etnografiniame miestelyje. Į užsiėmimą skambučiu pakviečia „mokytoja“, supažindina su šios mokyklos taisyklėmis. Atsižvelgiant į užsiėmimo dalyvių amžių, galimas šių temų aptarimas: tarpukario Lietuvos Respublikos švietimo pagrindiniai uždaviniai; pradžios mokslas, jo turinys, ugdymo bei mokymo metodai, pateikiami pradžios mokyklos kasdienio gyvenimo pavyzdžiai. Užsiėmimas baigiamas dailyraščio pratybomis, jos atliekamos plunksnakočiu su plienine plunksna ir rašalu. PASTABA: Pradžios mokykla, kurioje vedamos edukacijos, yra nešildoma, tad programa vykdoma tik šiltojo sezono metu, t. y. gegužės-rugsėjo mėn.


Kūrybinių̨ dirbtuvių̨ metu mokiniai dirbs keliais etapais. Pirmoji kryptis – tekstas, jo kūrimas ir analizė. Kokie pokalbiai įstringa? Kokius dialogus nugirstame gatvėje, autobuse, mokykloje? Kurie dialogai mus prajuokina, o kurie – erzina? Ko reikia pokalbiui, kad jis virstų istorija? Antroji kryptis – filmo ir (ar) spektaklio dramaturgijos ypatumai. Kuo skiriasi romanas ir spektakliui ar kinui sukurtas tekstas? Ar tekstas gali virsti vaizdu ar garsu?

Dramaturgijos dirbtuvių metu moksleiviai mokysis pasakoti istoriją kalba, kuria kalba patys, ir kalbėti apie dalykus, kurie rūpi jiems. Dialogo forma ne tik padės papasakoti istorijas mums visiems atpažįstama forma, bet ir leis paaugliams pasižiūrėti į savo patirtis iš̌ kito kampo. Mokiniai bus supažindinami su pagrindiniais dramos principais, kūrybinio rašymo technikomis, atliks savęs pažinimo užduotis, mokysis konstruoti scenas ir pasakoti trumpas, bet paveikias istorijas.


Audiovizualinis spektaklis „Altorių šešėly“

Audiovizualinis spektaklis "Altorių šešėliai" - tai interaktyvus teatralizuotas skaitymas, kuriame publika, pasitelkiant šiuolaikines technologijas, kuria naują, individualią romano istorijos versiją.Per įvietinto teatro principą žiūrovai ne tik susitiks su romano herojais per vizualinį konstruktą, bet ir realiai galės prisiliesti prie romano autoriui priklausiusios aplinkos ir autentiškų daiktų, kvapo ir kitų atmosferą papildančių jutimų.
Kūrinio pagrindas -Vinco Mykolaičio-Putino romano "Altorių šešėly" III-čiosios dalies inscenizacija. Antra dalis diskusija paremta dilemos teatro principais.
Audiovizualinis spektaklis "Altorių šešėliai"bus interaktyvus. Tiek  tekstus, tiek  visų rūšių papildinius - filmuotas scenas, nuotraukas, skaitomas eiles,  žiūrovas - skaitytojas galės komentuoti.  Skaitytojų - žiūrovų iniciatyva vyks diskusijos kūrinio temomis, bus dalinamasi įspūdžiais, pastebėjimais, pamąstymais, bus keliami dileminiai klausimai ir ieškomi atsakymai į juos.


Kauno miesto savivaldybės Vinco Kudirkos viešoji biblioteka

Paslaugos „Protų mūšis „Manoji Lietuva“ tikslas – pažinti Lietuvos istoriją, interaktyvia forma įtvirtinti turimas ir suteikti naujų žinių apie Lietuvos kultūros paveldą, akcentuojant 2022-2025 metais minimas svarbias valstybės datas, sukaktis ir žymias asmenybes. Protų mūšis – tai smagi komandinio žaidimo forma, ugdanti moksleivių tautinę ir pilietinę savimonę. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ ir „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės“ minėjimo sukaktis. Protų mūšyje moksleiviai burtų keliu suskirstomi į 4 – 6 dalyvių komandas – vėliavas, kurių kiekviena išsirenka savo kapitoną – vėliavnešį, kūrybiškai sugalvoja pavadinimą. Žaidimą sudaro penki turai po 5 klausimus ir superturas. Po superturo vyksta refleksija, paskelbiami ir apdovanojami nugalėtojai. Žaisdami dalyviai sužinos daug naujų ir įdomių faktų apie Lietuvos istoriją, jos kultūros paveldo objektus ir žymias asmenybes, garsinusias Lietuvos vardą Europoje ir pasaulyje. Moksleiviai turės galimybę išbandyti save ir patikrinti savo mokykloje gautas žinias, interpretuoti ir kūrybiškai bendradarbiauti kartu su komanda atlikdami užduotis bei siekdami bendro tikslo. Užduotys protų mūšiui parengtos taip, kad įsitrauktų kiekvienas – pristato įvairių laikotarpių Lietuvos istorinio paveldo objektus bei žymius žmones kartu paliečiant architektūros, skulptūros, tautiškumo temas ir pateikiamos įvairia forma – tekstais, vaizdais, garsais ir kt. Užduotys pareikalaus ne tik žinių, bet ir kūrybinių gebėjimų, išmanumo, mokėjimo ieškoti ir naudotis informacija bibliotekoje, skatins darniai dirbti komandoje ir kūrybingai perimti tautos patirtį bei demokratines vertybes.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Klaipėdos miesto savivaldybės etnokultūros centras

Edukacijos „Nepažintas Pamario krašto skambesys“ metu moksleiviai kviečiami susipažinti ir iš naujo atrasti Pamario kraštą. Renginyje vaikai trumpai supažindinami su šio krašto istorija, kultūriniu paveldu, folkloro puoselėtojais bei instrumentais, dainomis, šokiais. Kūrybinės užduotys grupėse padės dar labiau identifikuoti šio krašto ypatumus. Pažintis su instrumentais, dainavimas ir rateliai grupėje mokiniams padeda labiau pažinti vieni kitus, skatina kūrybiškumą ir suteikia progą neįprastai, smagiai praleisti laiką. Paslauga atliepia "Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės" minėjimo sukaktį.


Edukacinės programos metu siekiama per dailę ir literatūrą ugdyti vaikų pažinimo bei meninę kompetencijas. Moksleiviai patys pasirenka pasaką – Vytauto V. Landsbergio „Bulvę generolę“ arba Kęstučio Kasparavičiaus „Pelikaną“, – kurią perskaito ekskursijų vadovė. Vaikai suskirstomi į grupes, kurių kiekviena gauna skirtingą dėlionę. Jų užduotis – sudėti paveiksliukus ir atpažinti jau girdėtos pasakos personažus ar veiksmo scenas, pvz.: bulvę generolę, vardu Karolina, žvejį pelikaną ar kt. Vėliau mokiniai iliustruoja pasaką – labiausiai patikusius pasakos personažus galima piešti guašu, akvarele, spalvotais pieštukais arba kreidelėmis, flomasteriais.


Kalendoriaus reikšmę civilizacijos istorijoje sunku pervertinti: jis perteikia žmonių bendruomenės santykį su gamta. Kalendorinių švenčių papročiuose atsispindi ne tik krašto klimato sąlygos, ūkinės veiklos pobūdis, bet ir socialiniai žmonių santykiai bei dvasinės kultūros dalykai. Edukacinis užsiėmimas vyks tam pritaikytoje etnografinėje aplinkoje. Užsiėmimo metu, atsižvelgiant į tuo metu aktualią kalendorinę šventę - Kalėdas, Šv. Velykas, Užgavėnes, Vėlines - pristatysime jos raidą, papročius, darbus bei žodinį paveldą. Dalyviai pasigamins šventės tematiką atspindintį darbelį. Kviečiame į didžiųjų metinių švenčių pasiruošimą!


Kultūros pažinimas per gamtą: Vaistai gamtoje

Edukacinį užsiėmimą ves žinomas gamtininkas Andrejus Gaidamavičius, kuris moksleivius su vaistiniais augalais supažindina jau daug metų. Šį kartą pažintis su vaistiniais augalais bus pateikiama netradiciškai – per kultūrą: daug lengviau įsiminti naujus augalų vardus, jei žinai tų augalų istorijas. Be to, mokiniai bus supažindinti su senoviniais vaistinių augalų vardais, kuriuos prisimena tik mūsų seneliai. Vaikai mokysis atpažinti augalus naudojant du būdus – tradicinį (knygas, augalų apibūdinimo raktus) ir specialias identifikavimo programėles išmaniuosiuose įrenginiuose. Taip pat vakai susipažins su pagrindinių vaistinių augalų savybėmis, mokysis atsakingo vaistinių augalų naudojimo. Užsiėmimas vyks artimiausioje mokyklai gamtinėje aplinkoje (pievoje, miške, prie vandens telkinio ar pelkėje), kur nesunku nueiti pėsčiomis, naudojantis miesto viešuoju arba mokyklos transportu. Pastaba: paslauga teikiama šiltuoju metų laiku, Vilniaus ir Utenos apskrityse. Norint paslaugą gauti kitose apskrityse, mokykla turi savo lėšomis kompensuoti lektoriaus atvykimo išlaidas (15 eur/100 km, skaičiuojant nuo Labanoro miestelio, Švenčionių rajone).


MUZIKOS ENCIKLOPEDIJA TRUMPAI - ORKESTRAS

Koncertinė įstaiga Lietuvos nacionalinė filharmonija

Interaktyvi programa plačiai ir dinamiškai pristatys simfoninio, styginių bei pučiamųjų instrumentų orkestrus, jų skirtumus ir raidą istoriniame kontekste. Vaikai sužinos apie simfoninio orkestro sudėtį, muzikos instrumentų įvairovę ir dirigento role. Bus supažindinti su specifiniais muzikos žanrais, skirtais simfoniniam orkestrui bei žymiais kompozitoriais ir atlikėjais. Pamokos pabaigoje žaidžiama trumpa virtuali viktorina naudojant išmaniuosius telefonus, o nugalėtojas apdovanojamas prizu - Lietuvos nacionalinio simfoninio orkestro CD. Tokiu būdu skatinamas dalyvių aktyvumas, kūrybiškumas, domėjimasis muzika.


Edukacinė programa „Dailieji Jonavos krašto amatai“ (5-8 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradiciniais Jonavos krašto amatais bei jų interpretacijomis šiuolaikiniame mene ir madoje. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti, populiarinti tradicinius Jonavos krašto amatus, verslus, išryškinti jų vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Pristatyti ir garsinti Jonavos krašto tradicinio meno kūrėjus. 3. Skatinti tautinio paveldo produktų gamybos technologijų perimamumą. 4. Skatinti kartų vienybę, suteikiant
galimybę amatininkams pasidalinti sukaupta patirtimi. 5. Sudominti mokinius nauja etnografine ekspozicija. 6. Skatinti mokinių verslumą. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas apskritojo stalo diskusija, rankų darbo kūriniai. Užsiėmimo metu didesnis dėmesys skiriamas Jonavos krašto drožybos amato puoselėtojams. Virtualiai aplankomos Jonavos krašto sertifikuotų amatininkų kūrybinės dirbtuvės -  demonstruojama video siužetų/ pasakojimų ištraukos. Išryškinama kryždirbystės ir liaudies skulptūros vertė. Lankydami etnografinę ekspoziciją mokiniai turi galimybę tyrinėti Jonavos krašto medžio audėjų, mezgėjų, šiaudinių sodų, verbų pynėjų, margučių margintojų, kalvių darbus. Rengiama viktorina, kuriai klausimus virtualiai pateikia Jonavos krašto amatininkai. Demonstruodami tradicinio meno dirbinius bei senuosius namų apyvokos rykus amatininkai yra parengę interaktyvias užduotis, skatinančias plėsti etninės kultūros žinias, sužadinti domėjimąsi liaudies menu. Siekiamas poveikis: mokiniai suvoks tradicinių amatų vertę šiuolaikinei kultūrai, susidomės muziejaus etnografine ekspozicija,  susipažins su įvairiomis senųjų amatų rūšimis, vietos amatininkų darbais, gebės įvardinti senuosius rykus bei žinos jų paskirtį. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Velykinė edukacija - Kiaušinių marginimas vašku

VELYKOS – gamtos atbudimo, pavasario džiaugsmo ir linksmybių šventė. Kiaušinis nuo pagonybės laikų simbolizuoja gyvybės atsiradimą, o Velykų numargintiems kiaušiniams būdavo priskiriamos ypatingos, magiškos galios. Tad šioje edukacijoje kiekvienas galės išbandyti mūsų senolių paliktą tradicinį margučių marginimo būdą natūraliu vašku. Išgirsite įdomiausias istorijas apie šv. Velykas, šventės tradicijas, sužinosite apie margučių spalvų ir raštų reikšmes bei patys nusimarginsite gražiausius velykinius margučius! Edukacijos metu lavinsime kūrybingumą, ugdysime kritinį mąstymą, diskutuosime kodėl svarbu saugoti savo paveldą, skatinsime pagarbą ir toleraciją vieni kitiems. Saugokime ir perduokime senąsias tradicijas vieni kitiems!


Moksleiviams pristatomi ekslibrisai – knygos ženklai, ir jų atsiradimo istorija, papasakojama apie tarptautinius šiems ženklas keliamus reikalavimus. Vėliau moksleiviai supažindinami su monotipija –spaudos technologija, kurią taikant yra sukuriamas tik vienas atspaudas. Ši kūrybos forma yra lengvai įvaldoma bet kurio amžiaus kūrėjui ir suteikia daug galimybių eksperimentuoti. Tuo dalyviai įsitikina kurdami savo unikalų knygos ženklą – ekslibrisą.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Lankytojai susipažįsta su L. ir S. Didžiulių sodyba, apžiūri viduje įrengtą ekspoziciją, pristatančią juos kaip knygnešius, švietėjus, nukentėjusius už anticarinę veiklą. Kiekvienam sudaroma galimybė rašyti ar piešti žąsies plunksna, aptariama, kuo rizikavo slaptosios lietuviškos mokyklos dalyviai. 3–5 klasių mokiniai išgirsta kelis garsiausių knygnešių nutikimus. Praktinių užduočių metu detaliau panagrinėjamas „knygnešio terbos“ turinys, taip susipažįstama su spaudos draudimo literatūra, nes knygelės vartomos, apžiūrimas jų dydis, kaina, jos palyginamos su moksleivių turimomis savo namuose knygomis. Vaikai klausiami apie savo šeimos turimas seniausias knygas, taip skatinami domėtis šeimos biblioteka. Išbandydami bausmes, vaikai supranta, kad seniau vaikų gyvenimas nebuvo toks patogus, kaip dabar. Daroma krata leidžia pajusti knygnešių riziką. 6–8 klasių moksleivių praktinės veiklos orientuotos ne tik į knygnešystės plėtojimą šiame dvarelyje, bet ir visos Lietuvos žymiausių knygnešių atminties išsaugojimą Knygnešių sienelėje prie Kauno Vytauto Didžiojo karo muziejaus. Susiskirstę į grupeles iš atskirų žodžių bando sudėlioti Petro Vaičiūno posmą – Knygnešių sienelės įvardijimą, kuriame sutelpa plati knygnešystės prasmė, taip vaikai skatinami panaudoti įgytas žinias, atlikti užduotis grupėse, bendrauti tarpusavyje. Detaliau susipažįstama su asmenine S. Didžiulio biblioteka, jos reikšme ir likimu šiandieną. Moksleiviai apžiūri „Aušros“ numerius, pažymėtus S. Didžiulio bibliotekos ženklu. Žąsies plunksna bandomas sukurti knygos ženklas – ekslibrisas. Vyksta kratos darymas ir draudžiamų knygų ieškojimas, panaudojant išlikusią autentišką knygų slėptuvę. Apibendrinama, kaip knygnešystė nutiesė kelią į Lietuvos šiandieną. 9–12 klasių mokiniai sutelkia dėmesį ne tik į knygnešystę, bet ir plačiau pažįsta sodybos šeimininkus kaip šviesuolius, bendravusius su įžymiais šio krašto žmonėmis, sukaupusius nemenką biblioteką, kovojusius su prietarais, tamsumu, skleidusius žinias.


Orientacinė ekskursija KARAIMŲ SOSTINĖ - TRAKAI

Interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą buvusios sostinės istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite šį maršrutą, pažinsite karaimų tautą ir dar neregėtus Trakus


Stasys Girėnas - tylusis Atlanto sakalas

Stasys Girėnas - žinomiausias Lietuvos lakūnas, kuris iki šiol laikomas tautiškumo ir patriotinės dvasios puoselėtoju.  Jo skrydis per Atlantą tapo vienu ryškiausių Nepriklausomos Lietuvos pasiekimu. Tiek S.Girėnas, tiek skrydis per Atlantą nusipelno gyvosios atminties palaikymo siekiant puoselėti tautišką dvasią ir pasidžiavimą Lietuva.  Kviečiame atvykti į S. Girėno gimtinę-muziejų ir patirti interaktyviai pažadintą istoriją.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Sugrįšime šimtmečiu atgal, kai pirkti  žaisliukų nebūdavo ir žmonės juos gamindavosi namuose iš paprastų priemonių. Pajusti tų laikų žaislų gamybos proceso subtilybes šiandien kviečiame į edukacinę programą „Šiaudinių sodų papuošimas“.
 Edukacijos metu pristatysime A. ir J. Juškų muziejuje sukauptą žaislų ir šiaudinių sodų kolekciją,
 supažindinti su Lietuvos ir kitų šalių Kalėdų eglutės puošimo liaudiškomis tradicijomis ir papročiais, jų sukūrimo aplinkybėmis, tipais. Šio užsiėmimo metu iš pasiruoštų medžiagų pasigaminsite sau norimos formos, dydžio šiaudinį žaisliuką.
Edukacinis užsiėmimas vyksta visus metus.


Edukacijos metu vaikai sužinos apie Kalėdų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Kalėdinės kojinės atsiradimo istorija ir jos svarbar dabar, diskutuos apie Kalėdų šventės prasmę. Praktinės dalies metu kiekvienas vaikas pasigamins savo Kalėdinę kojinę iš veltinio sujungiant atskiras detales klijais ar susiuvant. Kalėdines kojines iš veltinio vaikai dekoruos skirtingomis medžiagomis pagal savo skonį ir pristatys kitiems dalyviams.


Ornamentai – istorijos iš praeities (Nuotolinė paslauga)

Visų tautų tautosaka grįsta simboliais – ženklais, turinčiais tam tikrą reikšmę. Senosios lietuvių dainos, mitai, pasakos, audinių raštai – tai ne mūsų protėvių vaizduotės vaisius, o žinia apie praeitį, mūsų senolių pasaulėvaizdį. Ilgainiui senųjų simbolių reikšmes užmirštame. Edukacinio užsiėmimo metu supažindinsime moksleivius su lietuvių liaudies mene naudojamais ornamentais ir jų simbolika. Kadangi simbolis visada talpina daug prasmių ir gali turėti keletą reikšmių, todėl skirtingo amžiaus moksleivių grupėms pristatysime skirtingo sudėtingumo tautinių raštų simboliką. Moksleiviai sužinos ką reiškia apskritimas ir kryžius, trikampis ir rombas, žvaigždės ir pasaulio medis. Jie sužinos, kad ornamentas –tai komunikacinė priemonė – iš kartos į kartą perduodama ir perimama informacija. Ornamentai, kuriais būdavo išpuošti gyvenami trobesiai, medžio, geležies dirbiniai, baldai, moliniai indai, audiniai, drabužiai, juostos, kryžiai – tai simbolinė forma, kurioje užkoduota žmonijos istorija. Lietuvių liaudyje ornamentai dažnai vadinami tiesiog žodžiu “raštas”, o jį sudaro geometrinės, augalinės ar kitos vaizdinės figūros. Gavę paruoštukus el.paštu, moksleiviai turės galimybę sukurti savo šimtaraštės juostos ornamentą.


Edukacinė programa „Etninio tapatumo ženklai kasdienybėje" (11 - 12 kl.)

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradicine ir šiuolaikine tekstile. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti naminės tekstilės dirbinius, pritaikant juos šiuolaikinėms mokinio reikmėms. 2. Supažindinti moksleivius su tradicinės tekstilės pluoštais (linų, vilnų, kanapių, dilgėlių)  ir jų naudojimu tradicinėje kultūroje. 3. Analizuoti kraitinių baldų evoliuciją. 4. Akcentuoti spalvinius Aukštaitijos regiono audinių derinius, tradicinio meno komponavimo principus. 5. Išryškinti audinių raštų simboliką. 6. Ugdyti ekologinę savimonę, skatinant daryti tvarius pasirinkimus. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas apskritojo stalo diskusija. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės bei šiuolaikinės tekstilės dirbiniais. Demonstruojama tekstilės ekspozicija. Akcentuojama lininio audinio vertė tradicinėje kultūroje. Tyrinėjami linų, vilnų, kanapių, dilgėlių pluoštai.  Didesnis dėmesys skiriamas spalviniams Aukštaitijos regiono deriniams, tradicinio komponavimo principams. Demonstruojama mokomojo filmo ištrauka. Analizuojama kraitinių baldų evoliucija. Pasitelkus štampavimo metodą, šilkografijos dažais dekoruojamas lininis maišelis. Siekiamas poveikis: edukacijos dalyviai įvardija ir pagrindžia savo požiūrį į tradicinio meno reiškinius, svarsto, kaip nauja patirtis ir supratimas juos keičia ir praturtina. Remdamiesi savo patirtimi ir vaizduote, mokiniai kuria meninę kompoziciją, akcentuodami Aukštaitijos regiono spalvinius derinius. Geba pristatyti savo kūrybos rezultatą, į(si)vertina įgytą patirtį, suvokdami liaudies meno vertę asmens pasaulėvaizdžiui ir tapatybei formuotis. Veiklos įgyvendintojas: Jonavos r. savivaldybės kultūros centro Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Viešoji įstaiga Lazdijų kultūros centras

Gėlėtas knygos skirtukas – tai daugiau nei priemonė, padedanti rasti skaitomą knygos puslapį, tai ir knygos aksesuaras, lydintis skaitytoją puslapis po puslapio.
Teorinėje dalyje dalyviai bus supažindinti su gėlėmis, kurios tinkamos darbo eigoje. Jų paruošimo būdais.
Praktinėje dalyje dalyviams siūloma kurti metų laiką atspindintį skirtuką, naudojant iš vietoje auginamų gėlių: Skirtukas „Pavasario dvelksmas“, kuriamas naudojant tik pavasarį žydinčius augalus. Skirtukas „Spalvota vasara“ kuriamas iš pievose surinktų augalų . Skirtukas „Atpažink rudenį“ kuriamas rudens lapų arba rudeniui būdingų augalų. Skirtukas „Žiemos pasaka“ kuriamas naudojant jau sudžiovintus augalus.
Išeidami iš edukacijos kiekvienas parsineš namo po išskirtinį vienetinį savo mini meno objektėlį, kuriuo galės ilgai džiaugtis skaitydami knygas.


SUĖJUS PRIE ŽEMĖS RIBOS: lietuvių poetų žemininkų kūryba

Programa liudija vienos originaliausių lietuvių poetų kartos – žemininkų kūrybos novatoriškumą lietuvių poezijos lauke ir kviečia ja domėtis skirtingas literatūra besidominčias kartas.

Literatūrinėje – muzikinėje programoje „Suėjus prie žemės ribos” skaitovas, Laimono Noreikos premijos laureatas Paulius Šironas skaito penkių žemininkų kartos poetų Juozo Kėkšto, Kazio Bradūno, Alfonso Nykos-Niliūno, Henriko Nagio, Vytauto Mačernio poeziją. Jaunatviškai šių poetų kūrybą muzikine kalba interpretuoja jaunosios kartos bardas, gitaristas Kristupas Černiauskas.

Dalyvauja:
skaitovas PAULIUS ŠIRONAS,
bardas, dainų autorius ir atlikėjas KRISTUPAS ČERNIAUSKAS

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „Kas Baltijoje gyvena?“

Išvažiuojamsis edukacinis užsiėmimas „Kas Baltijoje gyvena?“ yra skirtas pažinti Baltijos jūrą. Dalyviai tyrinėdami Baltijos jūros vystymosi periodus, ieškodami faktų apie jūroje esančią gyvybę, domėdamiesi Baltijos jūros geografine padėtimi, tyrinėdami ekologinius pokyčius ieškos asmeninio santykio su Baltijos jūra. Tačiau Baltijos jūra – tai tik priemonė ugdyti vaikuose sąmoningumą ir atsakomybę už juos supančią aplinką. Baltijos jūros kontekste dalyviai nagrinėja savo asmeninį santykį su juos supančia aplinka, lygindami ją kitų valstybių kontekste, bei ieškodami būdų kaip asmeniškai prisidėti prie Baltijos jūros išsaugojimo ir ekologinės žinutės skleidimo.


Edukacinė programa „Atstatyk jėzuitų bažnyčią“

Vienuoliai jėzuitai Kražiuose įsikūrė 1608 m. J. K. Chodkevičiui 1614 m. skyrus vienuoliams fundaciją, 1616 m. atidaryta kolegija, kuri fundatoriaus garbei buvo vadinama Collegium Chodkievicianum. Maždaug 4 ha plote ilgainiui buvo pastatyti net 22 įvairios paskirties pastatai. Šalia kolegijos, gavus fundaciją iš J. K. Chodkevičiaus, 1621 m. buvo pradėta statyti ir jėzuitų Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia – puošniausia to meto Žemaitijos šventovė, kurios dabar išlikę tik pamatų akmenys... Edukacinis užsiėmimas „Atstatyk jėzuitų bažnyčią“ vyksta išskirtiniame istoriniame paminkle – vieninteliame iš XVII a. pradžios išlikusiame buvusios Kražių jėzuitų kolegijos komplekso pastate. Čia įsikūrusiame Kražių M. K. Sarbievijaus kultūros centro muziejuje sužinosite Kražių miestelio bei jėzuitų įkurtos kolegijos istoriją, susipažinsite su J. K. Chodkevičiaus asmenybe ir jo svarba Kražių istorijai. Kad istorinės žinios būtų įdomios, įtraukiančios, o laikas praleistas turiningai, turėsite galimybę „atstatyti“ buvusią Kražių jėzuitų bažnyčią. Bažnyčios „pastatyti“ bet kaip nepavyks – sudėlioti medinę 3D dėlionę reikia pasitelkus komandinį darbą ir nuosekliai sekant instrukciją! Instrukcija – taip pat ne bet kokia. Bažnyčia „statoma“ pagal garsiojo XVII a. Europos poeto – Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus kūrinį „Akmens pašventinimas“ (Sacra Lithothesis), kurį autorius 1621 m. ir skyrė būtent šios bažnyčios statybų pradžiai. Tai aktyvus, įtraukiantis ir sumanumo bei komandinės veiklos reikalaujantis žaidimas, kurio tikslas – susipažinti su jėzuitų istorija, „atstačius“ šiandien nebeišlikusią bažnyčią, gilinti žinias apie buvusį ir esamą kultūros paveldą Kražiuose.


Užsiėmimo metu mokiniai susipažins su stiklo dekoravimu, sukurdami savo pačių įvairiaspalves vitražo stiklines. Mokiniai  išmoks perteikti kilusias kūrybines idėjas, įgis spalvų derinimo pagrindinių žinių. Stiklines dekoruosime specialiai stiklui skirtais dažais ir markeriais. Tai nuostabus būdas iliustruoti norimą idėją, viziją, temą ne ant popieriaus lapo, bet ant stiklinio gaminio. Išdekoruotus kūrinius po užsiėmimo mokiniai pasiima su savimi. Paslauga teikiama švietimo įstaigoje. Užsiėmimai vyksta atskirai kiekvienai klasei esant po 15-30 vaikų grupėje.


Ornamentai – istorijos iš praeities (išvažiuojamoji paslauga)

Visų tautų tautosaka grįsta simboliais – ženklais, turinčiais tam tikrą reikšmę. Senosios lietuvių dainos, mitai, pasakos, audinių raštai – tai ne mūsų protėvių vaizduotės vaisius, o žinia apie praeitį, mūsų senolių pasaulėvaizdį. Ilgainiui senųjų simbolių reikšmes užmirštame. Edukacinio užsiėmimo metu supažindinsime moksleivius su lietuvių liaudies mene naudojamais ornamentais ir jų simbolika. Kadangi simbolis visada talpina daug prasmių ir gali turėti keletą reikšmių, todėl skirtingo amžiaus moksleivių grupėms pristatysime skirtingo sudėtingumo tautinių raštų simboliką. Moksleiviai sužinos ką reiškia apskritimas ir kryžius, trikampis ir rombas, žvaigždės ir pasaulio medis. Jie sužinos, kad ornamentas –tai komunikacinė priemonė – iš kartos į kartą perduodama ir perimama informacija. Ornamentai, kuriais būdavo išpuošti gyvenami trobesiai, medžio, geležies dirbiniai, baldai, moliniai indai, audiniai, drabužiai, juostos, kryžiai – tai simbolinė forma, kurioje užkoduota žmonijos istorija. Lietuvių liaudyje ornamentai dažnai vadinami tiesiog žodžiu “raštas”, o jį sudaro geometrinės, augalinės ar kitos vaizdinės figūros. Todėl praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami specialiai paruoštas priemones –antspaudus ir akrilinius dažus moksleiviai sukurs savo ornamentą. Su vyresnių 6–8 klasių moksleiviais dar aptarsime galimybę senuosius ornamentus naudoti šiuolaikiniame dizaine.


Lietuvių rankdarbių tradicijoje yra svarbi kūryba iš šiaudų. Šiaudas – gyvybės simbolis, kuris kūrėjo rankose virsta ne tik sudėtingomis konstrukcijomis- trimačiais meno objektais – šiaudiniais sodais, bet ir šiaudiniais žaisliukais (Šiaudinukais) Kalėdų eglutei papuošti ar šiuolaikiškais interjero papuošimais. Lietuva 2022 metais pateikė šiaudinių sodų tradicijos nominacinę paraišką UNESCO Reprezentatyviajam žmonijos nematerialaus kultūros paveldo sąrašui. Lietuva, pateikusi paraišką, įsipareigojo saugoti, skatinti ir plėtoti šiaudinių sodų tradiciją. Todėl labai svarbu skatinti mokinių domėjimąsi šiaudinių dirbinių pynimo tradicijomis ir jų interpretacijomis mene. Supažindinti mokinius su šiaudinių dirbinių rišimo technologijomis. Užsiėmimo dalyviai supažins su lietuvių paprotinės dailės kūriniais – šiaudiniais sodais, kitais dekoratyviniais dirbiniais iš šiaudų, su darbui naudojama žaliava bei priemonėmis. Dirbami grupelėse naudojant tradicinę rišimo/pynimo technologiją sukurs šiaudinukus - šiaudinius žaisliukus eglutei, sodelius, saulutes ir kitas dekoracijas. Savo gaminiais mokiniai pasipuoš eglutę arba medžio šaką savo klasėje.


Kviečiame nusikelti į mitologinius baltų laikus, kur gausu skirtingas reikšmes turinčių ženklų, simbolių, aukštinama gamta ir jos teikiamos dovanos. Edukacijos metu bus kalbama apie Gyvybės medį. Tai – abstraktus simbolis, apibūdinantis pasaulio modelį, turintį tris sferas. Kaip medis turi šaknis, kamieną ir šakas, taip ir baltų bei daugelio kitų tautų įsivaizduojamas pasaulio modelis turi požemį (mirusiųjų pasaulį), gyvųjų pasaulį ir dievų buveinę. Taip pat trys sferos siejamos su laiku: praeitimi, dabartimi ir ateitimi. Praktinio užsiėmimo metu ne tik klausysitės įstabių istorijų ir legendų, išmoksite atpažinti liaudies meno dirbinių ornamentuose paslėptas simbolines prasmes, bet ir patys kursite Gyvybės medį įvairiomis technikomis.


Juvelyrikos dirbtuvės. Susikurk autentišką papuošalą!

Edukacijos metu siekiame supažindinti su baltų kultūra per juvelyrikos amatą.  Edukacijos metu kviesime susipažinti su baltų kultūros simbolių įvairove ir reikšmėmis, to meto naudojamų metalų rūšimis ir jų skirtumais. Taip pat susipažinti su juvelyrikos įrankiais ir amato technikomis ir susikurti baltišką papuošalą. Pirmiausia teorinės dalies metu, svarbiausiais akcentais susipažįstame su baltų kultūros istorija, apžvelgsime tuo metu gyvenusias gentis, naudotų metalo dirbinių įvairove ir skirtumus, naudotas papuošalų paskirtis. Apžiūrinėjant tautodailininko pagal archeologinius radinius atkurtus papuošalus, analizuosime, kokius simbolius, baltiškus ženklus jie atspindi. Susipažinsime, kaip per laiką kito iš metalo gaminamų dirbinių paskirtis.
Susipažinę su protėvių kultūra ir jų kurtais papuošalais, dalyviai gali sukurti savo papuošalo interpretaciją.
Kiekvienas dalyvis gauna žalvario ar vario vielą ir įrankių komplektą.
Edukacijos metu dalyviai gamina spiralės formos (simbolizuojančios gyvybės/gyvenimo ratą) pakabuką/žiedą ar įvijinį žiedą.
Po šios praktinės užduoties, norintiems išmėginti kalinėjimo techniką skiriama papildoma, sudėtingesnė užduotis. Duodama žalvario/vario juostelė, kurioje kaltukų pagalba galima iškalti įvairius baltų ženklus.
Pagaminus papuošalus yra aptariami kiekvieno darbai, taip dar labiau pagilinti įgautas teorines žinias.
Edukaciją veda 30 metų patirtį juvelyrikoje turintis tautodailininkas-meistras ir edukatorė, kultūros vadybos išsilavinimą ir renginių organizavimo, vedimo patirtį turinti juvelyro dukra - pameistrė.
Atvykstame į bet kurį Lietuvos miestą, edukaciją vedame pas jus (mokykloje ar pan.). Jeigu edukacija vyksta Kaune, turėtų būti suformuotos bent dvi pilnos grupės (po 20 dalyvių). Jeigu edukacija vyksta kitame mieste, turėtų būti suformuotos bent trys pilnos grupės (po 20 dalyvių).
Mokytojai ir mokiniai turi galimybę atsisiųsti nemokamą metodinę medžiagą, kurioje pateikti baltų simboliai ir išsamūs jų aprašymai.

Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Saldu kartu - istorinė kulinarinė edukacinė programa apie saldumynų istoriją Lietuvoje ir Panevėžyje.
Edukacinės programos metu leisimės į saldumynų pažinimo kelionę. Ieškosime saldžių pėdsakų Panevėžio miesto ir Lietuvos istorijoje. Suksime galvas, kaip saldumynus paversti sveikais ir skaniais. Gaminsime ragausime ir lavinsime skonio ir uoslės receptorius.


M. ir K. Petrauskų skyrius kviečia išbandyti linksmą edukacinį žaidimą ,,Palapinė, kelionė ir muzika”, kurio metu leisimės į pažintinę kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį. Žaidimo dalyviai susipažins su svarbiausiomis asmenybėmis, įvykiais ir datomis, lavins savo pastabumą, ieškodami paveikslėlių, pasislėpusių tarp margaspalvių palapinių, gros įvairiais muzikos instrumentais. Tikslas - edukacinio žaidimo būdu supažindinti lankytojus su svarbiausiomis Lietuvos profesionaliosios muzikos istorijos asmenybėmis, įvykiais bei sąvokomis. Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu. Priimama ne daugiau 5 asmenų, turinčių judėjimo negalią, neįskaičiuojant lydinčių asmenų.


Kada paskutinį kartą rašėte laišką? Ar esate jį rašę plunksna? Edukacinio užsiėmimo metu pasikalbėsime apie būdus, kuriais buvo perduodama žinia dar prieš atsirandant laiškams. Sužinosite, kaip atrodė pirmieji laiškai, kokio paukščio plunksna juos rašydavo ir kitas rašto istorijos detales.

Praktinės užsiėmimo dalies metu išmoksite parašyti visus reikalavimus atitinkantį laišką, kurį iškart galėsite išsiųsti savo artimam bičiuliui.


,, Teatriuko „Šakar Makar“  knygos skirtukas “

Lazdijų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Trumpėjančios dienos ir ilgėjantys vakarai kviečia vis dažniau atsiversti knygą. Knygelių skaitymas lavina vaizduotę, papildo žinių krepšelį, skaitydami knygas jūs visada turėsite temų, kurias galėtumėte aptarti su kitais, todėl knygas skaityti labai svarbu. Smagu, kad daugybė mažųjų skaitytojų susidraugauja su skaitomų knygų personažais. Mes teatriukas ,,Šakar Makar“ norime tapti Jūsų draugais ir kartu su Jumis pasigaminti knygos skirtuką. Vaikai išlaisvina savo vaizduotę kurdami knygų skirtukus origami technika. Užsiėmimo pradžioje vaikams paaiškinama, kas tai yra origami technika. Tada vaikų vaizduotė išjudinama skaitant garsinius skaitymus: bibliotekininkai persirengę knygų personažais skaito vaikams pasirinktas ištraukas iš pasakų. Tada jie gauna po popieriaus lapą ir gaminasi sau knygų skirtuką. Guašo, flomasterių ar spalvotų pieštukų pagalba  apipavidalina skirtuką, piešdami ant jo tai, ką nori ar galbūt išvydo vaizduotėje bibliotekininkams skaitant pasakas.
Šį skirtuką  gali pasigaminti ir patys mažiausi vaikučiai. Neabejojame, kad  vaikai  įdėję į knygą nuostabų skirtuką ir ją  atvertę  pirmiausia ką padarys, tai nusišypsos, prisimins skaitytas knygeles, emocijas ir bus labai laimingi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija pradedama prie Skaudvilės turgaus aikštės projekcinio 3D maketo, kuriame vaizduojama tarpukario laikotarpio turgaus diena. Nuo 1862 m. Skaudvilėje vykdavo garsūs visoje Žemaitijoje turgūs. Ypatingai žymus buvo arklių turgus, kur žemaitukų veislės arklius masiškai pirkdavo užsienio pirkliai darbui anglių kasyklose. Nupirkus arklį, kaip gi be pavadžio, tam ir buvo reikalinga virvė. Virvė gali turėti daugybę funkcijų, tad ir šiandien ją galima naudoti net tik pagal paskirtį, bet ir kūrybiškai pritaikyti kasdienėje aplinkoje. Judriame ir nuotaikingame edukaciniame užsiėmime mokiniai išmoks senojo virvių vijimo amato vindeliais, kartais dar vadinamais vijurkais, sužinos, kaip užsimesti siūlus ir dirbti su vindeliais. Vaikai dirbs individualiai arba poromis. Kaip tame posakyje „Sukasi, kaip vijurkas“, tad ir edukacijos dalyviai suksis, kaip tikri vijurkai.


MANO JAUSMŲ PASAULIS PER M. K. ČIURLIONIO KŪRYBOS ATSPINDĮ (PANAUDOJANT MENO TERAPIJOS EDUKACIJOS METODUS) 5-8 kl.

VšĮ Vaikų ir jaunimo visapusiško lavinimo centras

Kūrybinė edukacija „Mano jausmų pasaulis per M.K. Čiurlionio kūrybos atspindį“ leidžia kiek kitaip prisiliesti prie įžymiojo Lietuvos menininko M.K. Čiurlionio kūrybos: apžvelgiant, stebint, tyrinėjant jo paveikslus bei klausant muzikos kūrinius. Edukacijos metu, pasitelkiant dailės, judesio bei muzikos terapijos edukacijos metodus, vaikai kūrybingai interpretuos Čiurlionio meno kūrinius, mokydamiesi asmeniškai atspindėti savo vidinį pasaulį – savo emocijas ir jausmus. Meditatyviai prisiliesdami prie Čiurlionio dailės bei muzikos kūrinių, stebės savo jausmus – „kaip tai veikia mane?“, „ką aš matau ir ką aš jaučiu?“, „kokias mintis ir emocijas man sukelia?“ ir pan. M.K. Čiurlionio kūriniai žadina vaikų vaizduotę ir smalsumą, kelią nuostabą, tad vaikai įkvėpti Čiurlionio kūrybos galės patys pasinerti į kūrybinę saviraišką. Tyrinėdami meną per asmeninę emocinę patirtį ir leisdami savo vidiniam pasauliui atsispindėti taip, kaip patys jį jaučia ir supranta, vaikai mokysis pažinti save bei kitus. Edukacijos metu naudojami dailės terapijos edukacijos metodai ir tam skirtos priemonės – dažai, pastelės, kreidelės ir pan. – pavirs į savitą meno kūrinį. Čia svarbu pastebėti, kad nereikia jokių meninių gebėjimų – kurti ir savo vidinį pasaulį atspindėti gali kiekvienas mokinys! Edukacijos metu taip pat mokomosi įsiklausyti ir savo vidumi išgyventi muzikos kūrinį, meditatyviai jį pajaučiant ir atspindint savo kūryboje. Edukacijoje stebimi ir patyriminiškai interpretuojami šio autoriaus dailės bei muzikos kūriniai įkvėps mokinius kurti bei daugiau pažinti save patį, lavinti save kaip kūrybingą, laisvą, emociškai pažinią bei besididžiuojančią iškiliais Lietuvos kūrėjais asmenybę. Po edukacijos mokinys: - Žinos, atpažins keletą M.K Čiurlionio dailės bei muzikos kūrinių - Supras, kaip galima kūrybingai atspindėti ir išgyventi meno kūrinį per savo emocijas ir jausmus - Patirs kūrybinį džiaugsmą - Atsipalaiduos ir pailsės


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas TRISPALVĖ JŪROJE SAUGO

Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „Trispalvė jūroje saugo“ orientuotas į asmeninę, kultūrinę ir istorinę atmintį, pilietinį ugdymą. Praktinės veiklos kvies susimąstyti apie namus, jausmus, tikėjimą ir pasitikėjimą, apie laisvę ir atsakomybę, apie garbę ir pareigą. Apie viltį būti tokiais, kurie su tikėjimu ir viltim, su malda kėlė Trispalvę jūroje, kuriuos saugojo Trispalvė, kurie išsaugojo Trispalvę. Naujam gyvenimui bus prikelta istorija apie muziejuje saugomą autentišką, iki mūsų dienų išsaugotą, istorinę Lietuvos Karinio Jūrų laivyno vėliavą, puošusią pirmąjį karinio laivyno flagmaną – laivą "Prezidentas Smetona", vėliau II pasaulinio karo metu dingusią ir tik 2018 metais vėl sugrįžusią į laisvą ir nepriklausomą Lietuvą. Užsiėmimo metu dalyvių išjausta specialiai tam kompozitorės Ritos Mačiliūnaitės-Dočkuvienės sukurta meninė garso instaliacija bei žinomo popieriaus architekto Miko Malkovo sukurta šiuolaikinė erdvinė pop-up minties apie trispalvę jūroje interpretacija padės naujai atrasti jūrinę Lietuvą.


Koks buvo žmonių gyvenimas Lietuvos teritorijoje prieš tūkstančius metų? Dalyviai sužinos ir patys aiškinsis kas buvo svarbiausia gyvenime žmogui akmens, bronzos ir geležies amžiais. Užsiėmimo metu keliausime ne tik per archeologinius laikotarpius, mokysimės orientuotis istoriniuose perioduose, bet ir sužinosime kada atsiranda baltai, kada išsiskiria baltų gentys, kokios jos buvo ir kokie buvo svarbiausi mūsų protėvių kasdieniai darbo įrankiai ir ginklai. Aiškinsimės, kodėl svarbu pažinti baltų praetiį ir jų istoriją mums visiems šiandieną. Tyrinėsime kodėl baltų gentis galime vadinti karingomis. Ginkluotės kaita ir raida ne tik atskleidžia žmogaus nuolatinį žengimą į priekį ir tobulėjimą, bet ir pasakoja mums apie to meto gyvenimo iššūkius. Atsižvelgiant į dalyvių amžių, mokiniai dalyvaus įvairiose veiklose, kurių metu ne tik tirs istoriją , įtvirtins atrastas žinias bet ir ugdydamiesi komandinio darbo kompetenciją, atliks įvairias užduotis.


Kūrybinėse dirbtuvėse vaikai sužinos kodėl būtina ne tik turėti, bet ir matomoje vietoje segėti atšvaitą tamsiu paros metu. Aptarsime atšvaitų rūšis, jų tinkamus ir taisyklingus nešiojimo būdus. Dirbtuvėlėse vaikai taps kūrėjais - gaminsis pakabinamus ir priklijuojamus unikalius atšvaitus, kuriuose vyraus patriotiškumo apraiškos – lietuviškasis Vytis, vėliava, Gediminaičių stulpai, ąžuolo bei dobilo lapai, pelėda ir kiti. Unikalius atšvaitus bus galima pritaikyti ant drabužių, kuprinių, dviračių, paspirtukų, skėčių ar kitų priemonių. Svarbu atkreipti dėmesį, jog atšvaitai turi galiojimo terminą, tad vaikai bandymo su žibintuvėliu pagalba sužinos ir mokysis kaip patikrinti ar atšvaitas yra kokybiškas ir atspindi šviesą.


Pažink Anykščių regioninio parko gamtos ir kultūros vertybes

Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Vaikų pažintis su Anykščių regioninio parko išskirtinėmis vertybėmis prasidės žiūrint filmą konferencijų salėje. Tuomet gamtos ir kultūros paveldo objektus tyrinėsime audiovizualinės medžiagos gausioje interaktyvioje ekspozicijoje, kurioje vaikai bus ne tik įvairių pasakojimų klausytojai, bet ir patys bus aktyvūs atsakymų ieškotojai. Ieškant atsakymų turės progą gamtos ir kultūros objektus pažinti dar iš arčiau - sužinoti jų prasmę, reikšmę, simboliką, istoriją. Užsiėmimo paskutinėje dalyje dalyviai (pagal amžių) dėlios didžiąsias žaidimus dėliones, spalvins, spręs kryžiažodžius.


Šiaudinukų vėrimo edukacijos tikslas- supažindinti su šiaudinių sodų vėrimo tradicija ir kūrybos pavyzdžiais, ugdyti suvokimą, kad kiekvienas galime būti ir esame tautos kultūros kūrybingas tęsėjas.
Tradiciniai sodai, šiaudiniai dirbiniai sugrįžta į mūsų namus ir šventes. Edukacijos dalyviai  sužinos apie sodų rišimo tradiciją, jų dekoratyvinę bei apeiginę reikšmę. Apžiūrės skirtingų sodų pavyzdžius, pamatys, kiek skirtingų gaminių galima padaryti iš javų šiaudų. Paliesime ekologiškumo, tvarumo temas, juk dirbsime su tokia natūralia, draugiška gamtai medžiaga. Edukacijoje iš  paruoštų gamtinių medžiagų dalyviai gamins pasirinktus šiaudinukus. Pagal sudėtingumo lygį pasirinks ir suvers įvairius reketukus, žvaigždeles. Šiaudinukais galima puošti Kalėdinę eglutę, Velykines kompozicijas, galima juos kabinti kaip dekoracijas. Puikiai tinka puošti erdves kalendorinėms ir valstybinėms šventėms. Edukacijoje ugdysite kruopštumą, kantrybę, raminsite sielą, o savo pagamintą dirbinėlį kiekvienas galės pasiimti.
Užsiėmimus veda tautodailininkė, sertifikuota šiaudinių sodų rišėja Julija Jauniuvienė.


Spalva turi didelę įtaką žmonių gyvenimui, yra viena pagrindinių meninės išraiškos priemonių ir neatsitiktinai laikoma populiariausia estetinio jausmo forma. Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje moksleiviams pateiksime pavyzdžių kaip spalvų mokslas susijęs su kitais mokslais – fizika, chemija, optika, psichologija ir matematika. Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai atliks praktines užduotis, lavinančias ir gilinančias spalvos pojūtį ir spalvos suvokimą. Praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami „paruoštukus“, moksleiviai atliks skirtingas spalvines užduotis. Atlikdami užduotis moksleiviai susipažins su spalvų ratu: sužinos pirmines spalvas, sumaišys antrines, vėliau tretines, įves pagalbinį spalvinį ratą achromatinėms spalvoms. Įvairioms spalvoms parinks kuo daugiau atspalvių, išdėstys atspalvius tamsėjančia tvarka, išgaus erdvę spalvomis išdėstydami spalvas tolstančia ir artėjančia tvarka. Mokysis spalvų maišymo. Praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami „paruoštukus“, moksleiviai atliks skirtingas spalvines užduotis. Atlikdami užduotis moksleiviai susipažins su spalvų ratu: sužinos pirmines spalvas, sumaišys antrines, vėliau tretines, įves pagalbinį spalvinį ratą achromatinėms spalvoms. Įvairioms spalvoms parinks kuo daugiau atspalvių, išdėstys atspalvius tamsėjančia tvarka. Moksleiviai taip pat susipažins su esminėmis spalvų kategorijomis: pagrindinės, achromatinės, chromatinės, šviesios, neutralios, tamsios, ryškios, blankios, vėsios, šaltos, šiltos spalvos. Ir sudarys spalvinę kompoziciją pagal duotą kategoriją. Sužinos kokios spalvos yra kontrastingos, kokie pagrindiniai kontrasto dėsniai, kontrastų rūšys; koks ryšys tarp spalvos ir formos; sužinos kas yra koloritas. Edukacinis užsiėmimas moksleiviams bus ne tik puiki terapija, bet ir puiki proga patirti įvairių mokslų sintezę. Moksleiviai išmoks sudaryti spalvinį ratą ir juo naudotis, supras spalvinio kontrasto principus. Suvoks, kad kiekvienas asmuo yra individualus, jo kūriniai ir spalvų filosofija unikalūs.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacinis užsiėmimas „Kaip skaito tėtis“ vyksta ekspozicijoje „Senosios vaizdinės gamtos mokslų priemonės“, kur mažieji muziejaus lankytojai žaidžia teatrą. Jame yra aktoriai ir žiūrovai, scenarijus ir režisierius. Edukacinis užsiėmimas pradedamas trumpu įvadu apie teatralizuotą skaitymą. „Aktoriai“ aprengiami, specialiomis priemonėmis nugrimuojami. Vaikams išdalijamos edukacijai išleistos pasakų knygelės su išryškintais skirtingų personažų tekstais. Trumpai paaiškinus vaidmenis, „aktoriai“ skaito tekstą ir atlieka savo personažo vaidmenį. Šiame užsiėmime skaitymas tampa žaidimu. Šio edukacinio užsiėmimo tikslas – skatinti mokinių skaitymo balsu gebėjimą bei gebėjimą sekti kitų skaitomą tekstą, kartu ugdant mokinių kūrybiškumą, gebėjimą koncentruoti dėmesį, pastabumą. Teatralizuoti skaitymai prisideda ugdant mąstančius, emociškai sveikus ir turinčius lakią fantaziją vaikus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Monospektaklis 9-12 kl. mokiniams „Avinai“

Interaktyvus storytelingo monospektaklis ,,Avinai” gimė įkvėptas autobiografinių patirčių. Jis kviečia žiūrovus kartu su aktoriumi tyrinėti jautrias temas, siejančias kiekvieno mūsų vaikystę, paauglystę, suaugusiojo gyvenimą. Spektaklis analizuoja temas, kuriomis paprastai nedrąsu kalbėti bendraamžių, apsiginklavusių šviečiančiais telefonais, tarpe.
Ar tau patinka Tavo vardas? Ar niekad nenorėjai jo pasikeisti? Ar žinai kokia yra Tavo vardo istorija?
Kažkas Tau suteikė vardą, gimimo datą, kitus svarbius dalykus, kurie šiandien apsrendžia tave. Kaip manai, koks jausmas nešioti vardą ir pavardę žmogaus, su kuriuo nebendravai beveik visą savo gyvenimą?
Monospektaklis ,,Avinai" aktoriaus bei dramaturgo Raimondo Klezio ir režisieriaus Justo Tertelio kūrybinio bendradarbiavimo rezultatas. Įnteraktyvus spektaklis jaunimui, gimė įkvėptas autiobiografinių patirčių. Jis kviečia žiūrovus kartu su aktoriumi tyrinėti jautrias temas, siejančias kiekvieno mūsų vaikystę, paauglystę, suagusiojo gyvenimą. Spektaklis kalba apie jauno žmogaus apmaudą, pyktį, liūdesį ir atleidimą.

Režisierius – Justas Tertelis
Aktorius ir dramaturgas – Raimondas Klezys
Scenografė ir kostiumų dailininkė – Indrė Pačėsaitė
Kompozitorius – Matas Saladžius
Spektaklio peržiūra yra papildyta pospektakline diskusija ir kūrybine užduotimi, kurių metu aptariamaos dokumentinio teatro, storytelingo, monospektaklio kūrybos būdai ir kitos inovatyvios šiuolaikinio teatro raiškos galimybės. Kūrybinės užduoties metu mokiniai spektaklio raiškos rėmuose, apraria, analizuoja ir generuoja asmenines idėjas, galimam naujam spektakliui. Tokių veiklų metu gilinamos tiek kultūrinio, tiek meninio, tiek edukacinio poveikio sritys.


Edukacijos metu susipažinsite su vienu žymiausiu XX a. kūrėju ir dailininku Pablu Pikaso, kuris savo kūryba sužavėjo visą pasaulį ir tapo kubizmo pradininku. Kuo kvėpavo, kaip dirbo ir kokius meno kūrinius kūrė įžymusis dailininkas? Sužinokite ir išbandykite kubizmo epochos subtilybes patys! Kultūrinės edukacijos metu mokiniams pateikiamos meninėmis raiškos priemonės, kurios būdingos P. Pikaso ir kubizmo laikotarpiui. Pateikiami ir aptariami darbų pavyzdžiai. Eskizuojamos ir gryninamos darbų idėjos, mokinių sukurti piešiniai perkeliami ant lėkštės specialių dažų pagalba. Kiekvienas paslaugos dalyvis išsineša savo kūrybiško darbo rezultatą - savo rankomis dekoruotą lėkštę!


Mūsų protėviai naudojo begalę simbolių rankdarbiuose, papuošaluose, drabužiuose, austose juostose. Namų stogus puošė žirgeliai, verpstėse žibėjo žvaigždės, o prijuostėse rangėsi žalčiai. Kokią žinią jie paliko mums šiuose raštuose?
Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su simbolių reikšmėmis bei atliekamomis funkcijomis.
Su moksleiviais ieškosime simbolių pateiktuose liaudies raštų pavyzdžiuose, aptarsime juos kaip mūsų protėvių paliktas žinutes. Senovėje žmonės tikėjo, kad įvairūs ženklai suteikia apsaugą, pripildo mus dvasinių ir fizinių jėgų. Simboliai naudoti ir įvairiuose mistiniuose bei religiniuose ritualuose.
Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas moksleivis galės nupiešti sau svarbų simbolį ant Baltijos pajūrio akmenėlio ir taip įprasminti gautas žinias.


Kultūringo bendravimo įgūdžių dirbtuvės „Plepėti ar patylėti?“

Tai edukacinis kultūringo bendravimo ir aktyvaus klausymosi įgūdžių ugdymo užsiėmimas. Apie ką mes kalbame susitikę su bičiuliais? Ar pokalbis gali mus praturtinti? Plepėti ar verčiau patylėti? Mes sakome, kad iš tiesų galimas lengvas, malonus, kultūringas ir intelektualus pokalbis, kai tavęs iš tiesų klausosi. Tačiau, jei nori būti išgirstas, išmok ir pats išklausyti! Edukacijos tikslas – lavinti mokinių kultūringo bendravimo ir intelektualaus pokalbio gebėjimus bei aktyvaus klausymosi įgūdžius. Kaip vyksta šios smagios „plepėjimo“ dirbtuvės? Mokiniai yra aktyvūs edukacijos dalyviai. Porose jie gauna skirtingas užduočių instrukcijas, tačiau vienas kitam to neatskleidžia. Kiekvienas turi galimybę pabūti kalbėtojo ir klausytojo vaidmenyse, kuriais nuolat keičiasi. Skiriamos pokalbių temos (mėgstama muzika, kinas, literatūra ir kt.) ir užduotys, mokančios kultūringo bendravimo. Po kiekvieno pokalbio vyksta aptarimas ir refleksija. Taip dalyviai po truputį suvokia, kokie bendravimo, ir aktyvaus klausymosi įgūdžiai yra tinkami, padedantys palaikyti kultūringą pokalbį, o kurie netinkami. Edukacinio užsiėmimo metu taip pat skiriama kūrybinė užduotis, kurią turi atlikti nematydami vienas kito, o tik girdėdami, žaidžiami patyriminiai žaidimai, kurie atskleidžia kultūringo bendravimo kliūtis ir netinkamas nuostatas. Edukacijos nauda paaugliams ir jaunimui: • leidžia pastebėti kultūringo bendravimo kliūtis; • padeda suprasti, kokius įgūdžius turi ir ką reikia tobulinti, • leidžia įgyti intelektualaus, kultūringo pokalbio patirties; • lavina bendravimo įgūdžius, kūrybiškumą ir sąmoningumą.


Literatūrinė edukacija su Igne Zarambaite „Voveriuko Muko nuotykiai"

Edukacijoje remiamasi Ignės Zarambaitės ir
Živilės Kalasauskaitės knygelėmis „Voveriukas Mukas ir pamestas raktas“ bei „Voveriukas Mukas ir Žaliamiškio lobis“ (leidykla „Šviesa“). Šių leidinių tikslas - priartinti vaikus prie knygos, skaitymą paverčiant prasmingu užsiėmimu ir žaisminga pramoga, kuria galima užsiimti pavieniui arba kolektyviai. Pasiūlėme mažiesiems įtraukiančius, nuotaikingus pasakojimus apie voveriuką ir kitus miško žvėrelius, taip pat greta pasitelkėme smagias užduotis, eksperimentus, padedančias geriau suvokti tekstą, pastebėti vaizdines detales, susieti literatūrinį tekstą su supančiu pasauliu. Knygelėse aprašomos kasdienės situacijos, kuriose vaikai gali atpažinti save, taip pat įpintos aktualios kitoniškumo, draugystės, savęs ir aplinkos pažinimo, gamtosaugos temos.

Susitikimo metu pasitelkus informacines technologijas, vaizdines priemones bus aptartos minėtos knygelės. Autorė Ignė Zarambaitė supažindins vaikus su linksmuoliu voveriuku Muku ir jo draugais, pakvies leistis į nuotykių pilną literatūrinį žygį po Žaliamiškį. Dalyviai, gilindamiesi į siužeto vingius, atliks žaismingas užduotis, už išradingumą ir išmonę rinks taškus. O patiems smalsiausiems galbūt net pavyks surasti lobį! Voveriukui juk pavyko, tad beliko sekti jų pėdomis...


Garsų terapijos edukacijos pagrindinis tikslas yra skatinti gilų atsipalaidavimą, harmonijos jausmą ir bendrą gerovę, siekiant pasiekti vidinę ramybę, sąmoningumą ir emocinį balansą.
Uždaviniai:
1. Padėti atsipalaiduoti ir mažinti stresą;
2. Padėti susidoroti su emociniais iššūkiais ir permainomis gyvenime.
3. Didinti sąmoningumą apie kūną ir psichiką.
4. Skatinti kūrybiškumą ir naujų idėjų generavimą.
5. Skatinti savirefleksiją.
Šie uždaviniai orientuoti į asmens gerovę, vidinį augimą ir pažinimą. Garsų terapija yra ne tik priemonė atsipalaiduoti, bet ir kelias į gilesnį savęs suvokimą bei harmoniją.
Kas yra garsas? Garsas yra vibracija ir ta vibracija paliečia kiekvieną mūsų fizinio kūno dalį. Todėl garsą galime girdėti ne tik ausimis, bet ir kiekviena kūno ląstele.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinio užsiėmimo tikslas – ugdant asmenines, kūrybiškumo, komunikavimo, pažinimo, žinių ir supratimo, gebėjimų ir vertybinių nuostatų kompetencijas, ugdyti pilietišką, sąmoningą ir laisvą asmenybę, gebančią vertinti svarbiausius Lietuvos istorijos momentus, reikšmingiausius įvykius. Atvykę į edukaciją sužinosite apie Lietuvos valstybės ir Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo dienų įvykius, taip pat susipažinsite su pagrindiniais valstybės simboliais – Vyčiu, vėliava ir tautiška giesme. Mokiniai išklausę pasakojimą dalyvaus diskusijoje „Laisvė tai...“. Naudodami trispalvės vėliavos spalvas mokiniai „išpins“ knygos skirtuką.


“Kūno ekspresija: išmok skaityti kitų mintis!”

Kelias kalbas mokate? Lietuvių, anglų, rusų, vokiečių, prancūzų....? Dvi, o gal visas penkias ar net daugiau? Kaip manote, kiek laiko užtrunka išmokti vieną kalbą? Mėnesį, du mėnesius, metus? O ar žinote, kad yra kalba, kuria galite bendrauti visame pasaulyje ir kurios nereikia mokytis metų metus? Kalba, kuri yra seniausia iš visų kalbų ir kurios gramatika yra suprantama visiems šio pasaulio žmonėms? Kūno kalba sudaro 55% informacijos, kurią mes perduodame vieni kitiems kūno signalais, gestais, mimika. Didžiausią dalį informacijos mes gauname stebėdami ir bendravimą analizuodami vizualiai. Kūno kalba nemeluoja. Jei yra nesutapimas tarp žodžių ir kūno signalų, žmonės paprastai pasitiki pastaraisiais. Edukacijos metu mokiniai lavins kūno ekspresijos ir neverbalinės komunikacijos gebėjimus. Sužinos ir praktiškai išbandys svarbiausius pirmojo įspūdžio, empatiško bendravimo, streso įveikos per kūno kalbą aspektus. Įgaus daugiau pasitikėjimo savimi, ugdys kūrybingumą ir kritinį mąstymą. Mokysis tolerancijos, lygybės ir pagarbos bendravime.


Orientacinis pažinimo žaidimas DINGUSI KLAIPĖDA

Interaktyvi ekskursija, kurios lankomus objektus turėsite rasti patys, vedami mūsų virtualaus gido Braino. Lyg detektyvinę bylą narpliosite DINGUSIOS KLAIPĖDOS istoriją, kol ištyrinėsite pagrindinius esamus ir dingusius Klaipėdos objektus.  Aiškinsitės kur dingo Reformatų bažnyčia, ką mena varpas nusileidęs iš bažnyčios bokšto, ką Simonas Dachas aprašė savose eilėse arba kur dingo balandžio sparnai puošę seniausio pašto įėjimą? Žingsnis po žingsnio versite istorijos knygos puslapius, kol praeisite 2 km. ilgio maršrutą po Klaipėdos senamiestį. Įdomu? Susitikime ant Biržos tilto!

Pasidalinę į nedideles grupeles, į savo telefonus komandiškai gausite suktas užuominas, kurias išnarpliojus - rasite vietą, kurią jums gidas nori parodyti - gal tai bus tiltas, o gal paminklas, kartais tiesiog tuščias žemės plotelis, nors vos prieš kelis dešimtmečius buvo didingiausias Mėmelio statinys. Tik suradę tai ką reikia ir išklausę trumpą ir įdomią informaciją apie rastą "lobį" galėsite tęsti žaidimą, keliaudami prie sekančios užduoties, kol išspręsite DINGUSIOS KLAIPĖDOS detektyvą.
Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - nepaklaidinome dar nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.
Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet kviečiame į Klaipėdą!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ko gero vienintelis gyvūnas šioje planetoje,  kuris yra taip plačiai paplitęs ir taip plačiai gali būti naudojamas- tai yra avis. Tai ir gyva žoliapjovė sodyboje, maisto šaltinis, o jau avies vilna tai yra ekologiškas bei atsinaujinantis žaliavos šaltinis kuris yra panaudojamas labai plačiai. Iš jos gaminami  siūlai mezgimui, audimui, techniniai veltiniai bei audiniai. Taip pat nuo seno  pastebėtos vilnos velimosi savybes. Veliama gali būti viskas: apavas, apranga, rankinės, kepurės, aksesuarai. Taip pat veltinis yra naudojamas ir interjere. Gaminami paveikslai, kilimai. Vilna netgi yra naudojama statybose-dedama tarp rąstų, statomi net patys namai -jurtos. Įterpus vilną į žemę, ji panaudojama kaip trąša augalams. Iš avies kailių siuvami kailiniai, kepures. O ar žinojote, kad avys yra tikrai ne vienintelis gyvūnas žemėje nuo kurio yra kerpama vilna? Ar kada matėte gyvai kaip yra kerpama avis? O gal smalsu būtų tai išmėginti patiems? Norite pamatyti kaip nukirpta vilna yra perdirbama? Norėtumėte patys išmėginti senovinį autentišką vilnos karštuvą? O gal norėtumėte patys pasigaminti autentišką suvenyrą iš vilnos?  Norite  pasisemti gerų emocijų bei turiningai praleisti laiką tarp alpakų ir kitų vilną auginančių gyvūnų?
Visą tai ir dar kai ką daugiau pamatysite ir patirsite atvykę į edukacinę programą “Vilnos Kelias“. Edukacijos metu dalinamės su Jumis  žiniomis bei sukaupta patirtimi apie vilnos apdirbimo amatą. Susipažinsime su vilna ir iš jos patys savo rankomis pasigaminsite mielą suvenyrą. Pamatysite bei išmėginsite Lietuvoje pagamintas senovines vilnos karšimo stakles, kitus naudojamus vilnos apdirbimo įrenginius.  Mūsų ūkyje pamatysite vilną auginančius gyvūnus (avis, alpakas, triušius ir pan.) bei kartu išmėginsime visus vilnos perdirbimo etapus nuo avies kailio kirpimo iki kol gaunamas išbaigtas gaminys. Atvykite pas mus, smagiai ir naudingai praleisime laiką!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „PAŽINKIME NEREGIMĄ PASAULĮ“ skirtas suartinti skirtingus vaikus bei ugdyti gebėjimą suprasti ką jaučia kitas žmogus, o susitikimas su neregiu padės pažinti kitaip pasaulį matančius žmones. Vaikai susipažins su unikaliomis knygomis, kurios skaitomos skirtingais pojūčiais: rega, lytėjimu, klausa ir net uosle. Pasitelkdami skirtingus pojūčius jie atliks interaktyvias užduotis, susipažins su Brailio raštu ir ir mėgins suvokti iškiliąsias iliustracijas taip, kaip tai daro neregiai. O pažintis su neregiu suteiks bendravimo patirties ir paliks nepamirštamą įspūdį. Ugdomas vaiko sąmoningumas, tolerancija ir gebėjimas priimti skirtingus – „kitokius“ žmones. Užsiėmime dalyvavo daugiau nei 5000 vaikų. Atliktas tyrimas parodė, kad po šio užsiėmimo vaikams sužadinamas empatiškumo, atjautos jausmas ir noras padėti kitiems bei prisidėti prie gerų darbų. Padėkime vaikams pažinti akimis nematomą pasaulio grožį! Užsiėmimą vedą du skaitovai: regintys ir neregys. Eglė Jokužytė (VšĮ „Verslas ar menas“ vadovė, knygų leidėja, rašytoja). Knygos “Marsiečio abėcėlė” autorė. Ilgametė neformaliojo vaikų švietimo patirtis. Įgyvendina socialinius projektus su reginčiais ir neregiais. Jos leidžiamos knygos reginčiųjų ir Brailio raštu turi socialinį edukacinį poveikį vaikams bei įvertintos nacionaliniu ir tarptautiniu mastu. Edukacinės programos iniciatorė: • 2016 m. Nacionalinės lygybės ir įvairovės „Metų proveržio“ apdovanojimas už regos negalią turinčių ir matančių žmonių suartinimą jaučiant knygas • 2019 m. „Geriausias vaiko draugas“, NVO ir kt.;


Dabartinis sparčiai modernėjantis ir kompiuterizuotas pasaulis tolsta nuo gamtos ir realios aplinkos, kurioje gyvename. Šiandien daugelis vaikų, net ir kaime, nebepažįsta ne tik naminių gyvūnų, auginamų natūraliai, bet ir nebepastebi jų aplinkoje gyvenančių dažniausiai matomų gyvūnų - paukščių, nes šiandien paprasčiau juos ,,atrasti" plačiajame internete.
Programos dalyvių laukia smagi pažintinė-kūrybinė kelionė po paukščių pasaulį. Programos metu naudojami metodai, kurie padėtų dalyviams patiems pasijusti gamtininkais. Edukacinė programa vyksta kūrybinėse dirbtuvėse, kuriose gausu įvairiaspalvių skirtingų dydžių ir formų įdomių, neįprastų paukščių. Programos pradžioje dalyvius pasitinka įvairūs skirtingų paukščių balsai. Taip sukuriama temą atitinkanti kūrybinė aplinka, skatinanti mokinius generuoti idėjas, kelti klausimus, lavinti vaizduotę, kaupti informaciją, žinias ir jas kūrybiškai panaudoti. Įvadinėje edukacijos dalyje programos vadovas įtraukia vaikus į pokalbį, diskusiją apie jų aplinkoje gyvenančius  paukščius, stengdamas išsiaiškinti, kokius paukščius vaikai dažniausiai mato, pažįsta, kokius paukščius pastebėjo atvykę į pamario kraštą. Keliami klausimai: ,,Ar ilgauodegė zylė tikrai turi ilgą uodegą?, ,,Ar gali būti mėlynoji zylė? O  juodoji?", ,,Ar yra paukštis - liepsnelė? Edukatorius ragina vaikus pabūti gamtininkais-tyrėjais ir patiems surasti informaciją apie pamario paukščius, pasinaudojant mobiliaisiais telefonais. Atliekant kai kurias užduotis, mokiniai skirstomi grupėmis, kad galėtų aptarti, prieiti vieningos išvados, priimti sprendimą ir pateikti tinkamą atsakymą. Užduotis stengiamasi pateikti kūrybiškai, žaismingai, pvz., paukščių pamėgdžiojimų tekstų korteles ,,paukščių ansamblio vadovas" nusiima nuo paukščio sparno ar nusikabina nuo paukščio snapo, o paukštelių ruošinius kūrybinei užduočiai nusikabina nuo ,,medžio". Programos dalyviai išsineša naujų žinių bagažą, gerų emocijų ir pačių dekoruotus  medinius pakabinamus pamario paukštelius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Užsiėmimo metu mokinai susipažins su stiklo atsiradimo Klaipėdoje istorija. Stiklo dirbinių liekanos pasakoja kaip senovėje žmonės puošėsi, kokius stiklinius dirbinius naudojo vaistininkai.
Praktinės dalis metu mokiniai galės sudėlioti dėlionę su muziejuje saugomais stiklo eksponatų vaizdais, smėlyje suradę spalvotus stiklo karoliukus, galės susiverti apyrankę.
Uždaviniai:
1. Išsiaiškinti stiklo gamybos ir dekoravimo būdus; stiklo gaminių atsiradimo Klaipėdoje ypatumus.
2. Apžiūrėti archeologinius stiklo radinius, eksponuojamus muziejaus ekspozicijoje, bei atskleisti jų pasakojamą istoriją.
3. Įžvelgti sąsajas, o tuo pačiu metu ir pokyčius, tarp praeities ir dabarties.


Liaudies muzikos edukacija „Kai aš mažas buvau...“

Edukacijos „Kai aš mažas buvau...“ metu 1-4 klasių moksleivių grupės supažindinamos su tradiciniais lietuvių liaudies piemenų instrumentais. Renginio metu mokiniai išgirs ir autentiškus įrašus, ir instrumentų atsiradimo istoriją bei patys galės muzikuoti birbyne, ožragiu, molio švilpyne, dambreliu, kanklėmis, skudučiais, skrabalu. Pasitelkiant liaudies pasaką vaikai su piemenų instrumentais sukurs pasaką savaip – įgarsindami veiksmus, veikėjus. Viktorina, kitos kūrybinės užduotys grupelėse padės kitaip pažvelgti į liaudies instrumentus. Edukacija siekiama aktualizuoti etninės kultūros temas taip priartinant prie šiuolaikinių vaikų. Paslauga atliepia "Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės" minėjimo sukaktį.


Edukacinis užsiėmimas „Pabėgimo kambarys SOS“

Modernus edukacinių ir ekstremalių patirčių turinys Pabėgimo kambaryje SOS sukurtas remiantis tikrų situacijų ir veiksmų liudijimais, vykdant minų paieškos, identifikavimo ir sunaikinimo darbus laive M52 Sūduvis.

•	Dalyvių laukia įvaizdinta minų medžioklės operacija, kurios metu reikės gerai įsiklausyti į kapitono komandas, identifikuoti ir atkoduoti gautas paslėptas žinutes, gerai orientuotis aplinkoje, veikti įšvien, būti greitiems, drąsiems, išmaniems priimant sprendimus, išbandant specialiąją laivo įrangą. Netrūks įtampos gaisro akivaizdoje, plaukiant minų nusėtu dugnu ir…
•	Dalyvių laukia kova už laivo gyvybingumą, atliekant išminavimo darbus – detonaciją.
•	Dalyvių laukia nepakartojama patirtis – čia sužinos tikrąją žodžių SAUGOTI ir GINTI vertę.


Švyturio šviesa: kultūros ir mokslo magija

Mokslo pažinimo-laisvalaikio centras, įkurtas Šilutės kultūros namuose, kviečia į įtraukią pažintį su Lietuvos kultūros paveldo objektais dalyvaujant STEAM ugdymo veikloje. Unikalūs Pamario krašto simboliai – švyturiai – rodys kelią į kultūros ir tarpdisciplininio meno pasaulį, kupiną išradingumo ir netikėtumų. Dalyviai lavins kritinio mąstymo, kūrybiškumo ir pažinimo kompetencijas, skirtingų disciplinų žinias ir įgūdžius pavers interaktyviu meniniu kūriniu – atviruku su šviečiančio švyturio atvaizdu. Tai ne tik puiki galimybė susipažinti su Lietuvos kultūros paveldu, bet ir išbandyti naujus dalykus draugiškoje aplinkoje, mokytis, kaip technologijas galima pritaikyti kuriant meninius, kūrybinius projektus, bei reflektuoti savo patirtis ir rezultatus. Ši edukacinė kelionė dovanos nepakartojamų įspūdžių, sustiprins pasitikėjimą savimi, skatins saviraišką ir savarankiškumą.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Vienas ekspresyviausių Lietuvos kūrėjų, jo koncertuose stebina gebėjimas suderinti gaivališką pirmapradiškumą ir sielos kūrybą. Atlikėjo daugiaplaniškumą padeda atskleisti pasitelkiami skirtingi instrumentai ir nuolatinis ieškojimas – atlieka gyvybingą, optimistišką muziką, taip pat apmąsto mistišką tamsą. Šiame permainų kelyje susipina verksmingas dudukas, dvasinga bansurės fleita, įdomioji kinų hulusi fleita, nuoširdusis lamzdelis ar airiškos fleitos, kuriomis atliekama šokių muzika. Visi Sauliaus Petreikio pasitelkiami instrumentai – tai tik didingo medžio, kurio šaknys tvirtai siejasi su viso pasaulio tautomis, todėl muzika skleidžia vienybę. Kartais tai eksperimentas, o kartais išliekamąją vertę turinti struktūra, nes atlikėjas kuria nuo archajiško folkloro iki modernios World muzikos ir netgi su ekspresyvaus džiazo elementais. Šis koncertas yra kelionė aukštyn mitinio pasaulio medžio šakomis, jos gidas Saulius Petreikis – nuoširdus, ekspresyvus ir visad nenuspėjamas.


Mitologinio personažo Naminuko vėlimo dirbtuvės pas dvaro vėlėją

Dvaro vilnos manufaktūroje, kur karaliauja charizmatiškoji vilnos vėlėja, atsiveria kitas pasaulis. Užsukusius, Jus pasitiks įvairiausi vilnoniai kūriniai – nuo linksmai besišypsančių veidelių iki gėlėtų skarų ir kitų aprėdų. Mielai priėmusi Jus savo dirbtuvėse, vėlėja papasakos apie vilnos naudą bei pasidalins savo amato paslaptimis. Programos metu vaikai kurs savo ypatingą „vilnonį prisiminimą" – Naminuką. Po programos kiekvienas dalyvis bus apdovanotas Jaunojo dvariškio liudijimu.


„Žmogaus gyvenimas istorinėje laiko juostoje“ edukacija-pamoka pagal Linos Mickutės istorinių asmenybių biografines knygas vaikams: „Iliustruota Vydūno gyvenimo ir kūrybos istorija“, „Iliustruota Vaižganto gyvenimo ir kūrybos istorija“, „Pasaka apie paskutinį Lietuvos princą“ skirtas trečių-ketvirtų klasių mokiniams.

Edukacijos metu knygų autorė Lina Mickutė pasakodama kaip rašė knygas, apie trijų asmenybių gyvenimus, moko istorinių faktų išdėstymo laiko juostoje. Autorė atskleidžia gudrybę ne tik padėjusią rašyti knygas, bet ir mokintis istoriją mokykloje. Užsiėmimo pabaigoje vaikai pakviečiami patys sudėlioti savo gyvenimo svajones į laiko juostą. Pamokos esmė išmokti mokintis istoriją, lavinant loginį mastymą, žinant pagrindinių įvykių datas.

Lina Mickutė, ne vienos knygos apie Lietuvą suaugusiems redaktorė ir tekstų autorė. L. Mickutė sujungusi dvi savo aistras, nuo mokyklos laikų mėgtą istoriją ir istorijų pasakojimą, rašytojos vaikams kelią pradėjo su 2018 m. pasirodžiusios „Iliustruota Vydūno gyvenimo ir kūrybos istorija“. Knyga buvo puikiai sutikta kritikų ir rekomenduota mokykloms bei bibliotekoms, 2019 m. nominuota gražiausių metų dvispalvių knygų kategorijoje. Norėdama tęsti knygų seriją vaikams apie iškilias, bet primirštas Lietuvos asmenybes, autorė skaitytojams pristatė „lliustruotą Vaižganto gyvenimo ir kūrybos istoriją“, o jaunesniems skaitytojams skirta autorės knyga apie Žygimantą Augustą „Pasaka apie paskutinį Lietuvos princą“. Ši 2022 m. apdovanota gražiausių metų kategorijoje Domicėlės Tarabildienės premija. Knygų vaikams autorė jau sėkmingai debiutavo ir kaip edukatorė, pristačiusi šią „Žmogaus gyvenimas istorinėje laiko juostoje“ edukaciją Kretingos rajono savivaldybės M. Valančiaus viešoje bibliotekoje 2022 ir 2023 metais, taip pat filosofijos pamoką, pagal savo knygą „Iliustruota Vydūno gyvenimo ir kūrybos istorija“ Vaikų knygų saloje 2018 m. ir Vilniaus knygų mugėje 2019 m.


Edukacijos metu vaikai susipažins su abstrakcija kaip meno rūšimi. Edukacijos tikslas : sukurti paveikslą - abstrakciją ant drobės.
Edukacijos pradžioje vaikai išklauso informaciją apie tai, kas yra abstrakcija. Vaikams parodomi ant popieriaus atspausdinti įvairių dailininkų darbų pavyzdžiai.
Ant drobės su porėmiu akriliniais dažais pasiūloma sukurti abstraktų paveikslėlį, kurį galės parsinešti namo. Paveikslo kūrimas - nuostabus, įtraukiantis procesas, kuriame kiekvienas vaikas tampa unikalus su savo individualiu piešimo, tapymo stiliumi.
Kūrybinio proceso pabaigoje vaikai skatinami pasidalinti savo mintimis apie abstrakcijos kūrimą.
Abstrakcijos kūrimas išlaisvina vaiko fantaziją, leidžia jam kūrybiškai tobulėti, laisvai derinti spalvas ir ieškoti savito raiškos būdo.


Telšių rajono savivaldybės Karolinos Praniauskaitės viešoji biblioteka

Edukacijos tikslas:
Ugdyti kūrybinę bei pažintinę kompetencijas, padedančias jaunam žmogui atrasti savo gebėjimus bei geriau orientuotis kūrybinės raiškos įvairovėje.
Edukacijos metu mokiniai:
1. Išbandys minkštos pastelės technikos galimybes.
2. Ieškos sąsajų tarp savo kūrybinio bandymo ir pasirinktų poezijos žodžių.
3. Sukurs unikalų skirtuką knygai.
4. Taps kūrėjais, gebančiais lengvai įsitraukti į kūrybinę veiklą, galinčiais lanksčiai, geranoriškai ir be išankstinės nuomonės priimti savo bei kitų kūrybinius ieškojimus, reflektuoti savo patirtį.
Edukacijos turinys nukreiptas į tarpdalykinę integraciją, dailės raiškos ir literatūros, vaizdo ir žodžio sintezę.
Edukacijos metu suteikiama galimybė ne tik pagilinti dailės dalyko žinias, atrasti smagią, kūrybinę saviraišką išlaisvinančią, terapinį poveikį turinčią minkštos pastelės techniką, bet ir naujai pažvelgti į žodžio meną – poeziją.
Užsisakydami paslaugą, pedagogai gali pasitelkti edukaciją, siekdami pagilinti mokinių  formaliojo ugdymo žinias – nurodyti poetą ar konkrečius eilėraščius, remdamiesi ugdymo programa.


Kvirkato turnyras 7-10 kl. (išvykstamasis Kauno mieste ir rajone)

Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Atvyksime pas jus ir papasakosime apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pamokysime žaisti kvirkatą -  įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre!
Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto negalia, galime pravesti vaikams su judėjimo negalia. Apie poreikį užsiėmimą pravesti vaikams su intelekto ar judėjimo negalia prašome informuoti užsakymo metu.
Išvykstamasis užsiėmimas vedamas Kaune ir Kauno r., kai grupė ne mažesnė nei 18 vaikų.


Lankantis parodoje leisimės į nepaprastą kelionę laiku ir atrasime kontrastų pilną vaikystės pasaulį vėlyvuoju sovietmečiu, gyvenimą – nuo kasdienybės ir kultūros iki politinių realijų ir žmogaus teisių kovų. Edukacinė programa siūlo interaktyvų parodos pažinimą, įsitraukiant į
diskusijas, analizuojant kas tiesa, o kas melas taip gilinantis į šio intriguojančio laikotarpio istoriją.


Edukacinė programa skirta ugdyti pažinimo ir menines kompetencijas per vilnos vėlimo amatą, atskleisti mūsų krašto išskirtinumą, neišsenkantį kūrybiškumą. Edukacinio užsiėmimo metu mokoma tradicinio vilnos vėlimo šiltu vandeniu ir muilu bei veltinio vėlimo specialia adata, taip pat demonstruojama tiek šiuolaikinių veltinio darbų, tiek senųjų dirbinių pavyzdžiai. Užsiėmimų metu kalbama apie avių ir vilnos reikšmę tradicinėje kultūroje, rodomas Lazdijų krašto muziejaus parengtas video įrašas „Veltinių vėlimas”. Užsiėmimų dalyvius supažindiname su naminiu vilnos apdirbimu Lietuvoje XIX a.–XX a. pradžioje, kurį iliustruojame muziejinių eksponatų pavyzdžiais: avikirpėmis žirklėmis, verpimo rateliu, audimo staklėmis. Užsiėmimų metu pasakojama, kaip ir kodėl vilna veliasi, paaiškinama daugelis paslapčių, kurias pradedantis velti privalo žinoti: kokia būna vilna, ar visi pluoštai veliasi, kokie yra vėlimo būdai, kada ir kuris yra naudojamas, kokios yra vėlimo priemonės ir įrankiai. Praktinės dalies metu mokomės sudėlioti vilną, maišyti spalvas, naudotis vėlimo adatomis, velti šlapiuoju būdu. Gaminame smulkius vilnos gaminius, aksesuarus, papuošalus.


Kviečiame išbandyti sumi-e (jap. „tušas ir paveikslas“ ) tapybą. Tai tapyba skiestu tušu ant šilko arba ant ryžių popieriaus. Šilko ar ryžių popieriaus ritinėliuose mes galime pamatyti nutapytus gamtos vaizdus: kalnus, krioklius, medžius, gėles, paukščius... Ši tapyba betarpiškai susijusi su kaligrafija, sodų menu, poezija bei persmelkta Rytų Azijos filosofijos. Tokia tapybos rūšis gimė Senovės Kinijoje. Keturioliktame amžiuje tapyba tušu atkeliavo į Japoniją ir tapo nacionalinės kultūros dalimi. Norėdami kažką nutapyti Rytų Azijos menininkai ilgai stebėdavo besiskleidžiantį žiedą, skrendantį paukštį ar tekantį vandenį ir baltame lape keliais meistriškais teptuko potėpiais perteikdavo jų dvasią. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsime su Rytų Azijos tapybos principais bei išbandysime tapymą ant ryžių popieriaus, kurio metu galėsime nutapyti bambuką, sakurą ar kitą pasirinktą siužetą. Jaunesnių klasių mokiniai daugiau dėmesio skirs pačiam tapymo procesui, gamtos simbolikos reikšmei, o su vyresnių klasių moksleiviais gilinsimės į užkoduotus šioje tapyboje Rytų Azijos filosofijos principus.


Programos tikslas - supažindinti su Mažosios Lietuvos regiono etniniu simboliu - medine Kuršmarių laivų vėtrunge. Edukacija vedama istorinių vėtrungių ekspozicijoje, kurioje galite pamatyti originalaus dydžio atkurtas istorines vėtrunges. Pamokos metu dalyviai vaizdinėmis priemonėmis supažindinami su vėtrungių atsiradimo istorija ir raida. Kalbėsime apie Kuršių mariose plaukiojusius didžiuosius medinius laivus Kurėnus ir mažesnius Venterius. Sužinosite šių laivų skirtumus ir kodėl jie taip vadinami. Kokia yra vėtrungių atsiradimo legenda, kas ir kodėl jas vadino Vėliukais, ir kurio Kuršių marių kranto vėtrungės buvo puošniausios, ką reiškė išpjaustyta Vėjų rožė, kokios dominavo spalvos ir ką reiškė skirtingi geometriniai ženklai . Atsakymus ir dar daugiau sužinosite dalyvaudami edukacinėje programoje, o pamokos metu gavę paruoštą, išpjaustytą vėtrungės – magnetuko šabloną, jį galėsite, kaip tikri pamario meistrai, nudažyti norimais spalvų deriniais ir parsivežti prisiminimui apie Pamario kraštą.


Kurorte, garsėjančiame gausiais miškų masyvais, samanotomis kalvomis ir mineralinių vandenų bei gydomojo purvo gėrybėmis, vyrauja tik šiam kraštui būdinga savita rekreacinė (daugiausia medinė) architektūra. Tokio tipo pastatai - vilos, gydyklos, kolonados, viešbučiai, sanatorijos ir kt. - Druskininkuose pradėjo formuotis aplink mineralinių šaltinių rezervuarus, dabartinėje senamiesčio teritorijoje, dar XVIII a. pab., kai specialiuoju dekretu kurortas buvo paskelbtas gydomąja vietove. Tačiau šiandieninė Druskininkų architektūra ir urbanistinė plėtra orientuojama į stambaus tūrio šiuolaikinės architektūros pastatus, nederančius su vis dar išlikusia istorine aplinka. O autentiški pastatai dėl lėšų stygiaus, žinių apie medinę architektūrą ir jos priežiūrą stokos ar ekonominių interesų ne visada tinkamai prižiūrimi, griaunami arba juos nustelbia nauji statiniai. Šio edukacinio užsiėmimo Druskininkų vilos metu moksleiviai susipažins su Druskininkų miesto medinių vilų architektūros paveldu. Žinioms įtvirtinti bus atliekamos užduotys išmaniajame monitoriuje, susijusios su architektūros paveldu, o kūrybinio užsiėmimo metu bus naudojami planšetiniai kompiuteriai.
Tikslas:
Skatinti domėjimąsi kultūros vertybių paveldu, jo verte bei išlikimu, supažindinant edukacijų dalyvius su Druskininkų miesto mediniu architektūriniu paveldu, jo svarba ir vieta miesto istorijoje bei urbanistikoje. Ugdyti bendrąsias kompetencijas.
Uždaviniai:
 1. Supažindinti dalyvius su Druskininkų miesto mediniu architektūros paveldu.
2. Padėti suvokti šio paveldo svarbą ir vietą miesto istorijoje ir urbanistikoje.
3. Skatinti kritinį mąstymą ir kelti diskusiją apie medinio paveldo svarbą ir išsaugojimą ateities kartoms.
4. Pravesti kūrybinį užsiėmimą, ugdant kūrybiškumą ir skatinant tarpusavio bendradarbiavimą.


ŠVIESOS ISTORIJA - edukacinis užsiėmimas, kviečiantis keliauti per skirtingus praeities laikotarpius ir ieškoti šviesos, šilumos šaltinių, praktiškai išbandyti jų efektyvumą, pažinti ugnies ir dangaus šviesulių reikšmę mūsų kultūrai ir mitologijai.
Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsite su apšvietimo istorija ir lietuvių mitologinėmis sakmėmis, susijusiomis su dangaus kūnų atsiradimu bei išvysite praktinį apšvietimo priemonių ir prietaisų panaudojimą.  Taip pat spalvinsime šviesos istorijų iliustracijas dovanų gautose knygelėse bei piešime ant šviesos ir smėlio stalo.


Pirmasis Lietuvoje ir Latvijoje baltų kultūros pažinimo centras „Baltų kelias“ kviečia pamatyti, pažinti, patiems prisiliesti prie baltų kultūros. Edukacinio užsiėmimo  metu mokiniai ne tik aplankys „Baltų kelio“ ekspoziciją, bet  susipažins su baltų istorija, kultūra, baltiškaisiais simboliais ir jų reikšme.
Edukacinio užsiėmimo metu pasinersime į paslaptingą senųjų baltiškų simbolių pasaulį. Nuo senų laikų tam tikras simbolis ar ornamentas turi ne tik estetinę funkciją, bet ir atspindi, parodo žmonių požiūrį į juos supantį pasaulį, aplinką, gamtą ir jos reiškinius.
Tai lyg mūsų protėvių palikti ženklai, kuriuos galime perskaityti ir pabandyti suprasti.
Susipažinsime su įvairiausiais stiklo dekoravimo būdais, galimybėmis bei priemonėmis nuo seniausių laikų iki dabar.
Praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami pasirinktus baltiškus simbolius ar raštus, mokiniai sukurs savo kompoziciją, piešinį, kurį vėliau perkels ant savo atsinešto, galbūt jau nebenaudojamo  stiklinio indelio.
Mokiniams bus suteikiama  galimybė prikelti jį antram gyvenimui, sukuriant iš jo žvakidę, taip skatinant tvarumą.  Tai bus tikrai nuostabi patirtis, būdas iliustruoti savo norimą idėją ne tradiciškai popieriuje, bet ant pasirinkto stiklinio gaminio.
Savo  dekoruotas stiklines žvakides po užsiėmimo mokiniai parsineš į namus.


Pasvale krašta sakmių į legendų suvaidinioms

Šios programos metu ekspozicijų salė tampa „lėlių teatru". Edukatorė vietine aukštaičių tarme papasakoja lankytojams sakmę ir pasiūlo patiems ją suvaidinti. Lankytojai tampa aktoriais, režisieriais... Kūrybinei užduočiai pasitelkiamos rankinės ir lazdelinės lėlės, su kurios po vaidinimo dalyviai turi galimybės įsiamžinti!


Vilna neatsiejama nuo senovės lietuvių kasdienio gyvenimo, o veltiniai buvo labai naudojamas šaltomis žiemomis.
Vaikai bus supažindinami su vilnos keliu iki veltinio, veliant jį skirtingais metodais. Edukacijos metu vaikai pasigamins suvenyrinį gaminį iš vilnos.


Edukacija „Tautų pasakos” sukurta pasitelkiant knygą „Užburtas miestas”, kurioje yra pateiktos įvairių kultūrų pasakos, kaip pvz. armėnų, lenkų, rumunų, sirų, žydų ir kt.
90 min. trunkančioje edukacijoje pasitelkus dramos pratimus, muziką ir vizualinė raišką (paišymą ant skaidrių), moksleiviai turės galimybę išsirinkę  pasaką perteikti ją vizualiai su grafo projektoriaus pagalba (išdidinant dalyvių piešinius ant sienos) ir suvaidinti.  Tokiu būdu siekiama, kad paslaugos metu moksleiviai įgitų žinių apie skirtingas pasaulio kultūras, kurios  praplėstų mokinių kultūrinį suvokimą ir paskatintų atvirumą daugiakultūriškumui.
Be to, „Tautų pasakos” edukacija pasižymi pasižymi raiškos, smalsumo, vaizduotės, kūrybiškumo ir vaikų improvizacijos skatinimu. Taip pat vaikų piešiniai, kurie bus naudojami edukacinėse dirbtuvėse ir gyvas darbų projektavimas ant sienos, veiksmas ir pasakojimas leidžia susipažinti su kitos kultūros giliausiais sluoksniais, o jos interaktyvi forma suteikia edukacijai žaidybiškumo. Taip pat edukacijos metu naudojami teatro pratimai ir priemonės, padeda lavinti dalyvių vaizduotę, gerina komunikacinius įgūdžius, sudaromos sąlygos eksperimentuoti ir prisidedama prie naujų žinių įgijimo apie tautines mažumas Lietuvoje, kurios – reikšmingos ugdant demokratišką visuomenę.
LORETA VASKOVA - teatro režisierė, baigė studijas Klaipėdos universitete, magistro studijas tęsė V. Mejerholdo centre. Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje įgijo meno daktaro laipsnį ir nuo 2014 m. eina lektorės pareigas ir dėsto dokumentinio teatro dalyką. Kaip režisierė yra sukūrusi 12 dramos spektaklių, 5 šiuolaikines operas ir net apie 15 įvairių pjesių skaitymų netradicinės teatro formos projektų. Šalia spektaklių kūrimo užsiima pedagogine ir edukacine veikla. Ji yra sukūrusi spektaklių paaugliams ir pradinukams, paskutinis  „Miško internetas”, dirba „Artscape” agentūroje.  Taip pat nuolatos kelia kvalifikaciją įvairiose stažuotėse ir seminaruose skirtingose šalyse.


Ekskursijos metu susipažinsime su Ukmergės religinių bendruomenių maldos namais (cerkve, bažnyčia, buvusi sinagoga), ritualų skirtumais ir panašumais. Aptarsime pagrindines šventes, atlikdami užduotis pasiaiškinsime kuo vienos religijos išpažinėjai skiriasi nuo kitos; kokie yra religiniai ženklai ir simboliai maldos namuose bei gi kokie visuomenės ir religijų santykiai? Diskutuosime kokie yra daugiakultūriškumo ženklai Ukmergėje ir koks vyrauja požiūris į kitų tautybių ir religijų žmones?