Interaktyvus spektaklis „Babelio bokštas. Planet Earth/Game Over/Reset“ (Išvažiuojamoji)

„Babelio bokštas. Planet Earth/Game Over/Reset“ – interaktyvus teatro nuotykis jaunimui. Tai keturių Europos teatrų – Norvegijos,  Islandijos, Vengrijos bei Nacionalinio Kauno dramos teatro – bendrai sukurtas spektaklis, pasakojantis fantastinę istoriją apie naujo pasaulio ir naujos žmonių genties kūrimą po visuotinės planetos katastrofos.
PRAEITIS
Kadaise visi pasaulio žmonės buvo vieningi. Viena tauta. Viena kalba. Vienas Dievas. Kartą tautos vadai nusprendė pastatyti didingą bokštą. Tokį aukštą ir grąžų, kad žmonės galėtų pasiekti Dievą danguje. Tačiau Dievui šis sumanymas nepatiko. Žmonės neturėtų stengtis prilygti Dievui. Taigi Dievas suskaldė jų vienybę. Jis davė jiems skirtingas kalbas, kad jie nebegalėtų suprasti vieni kitų. Jis privertė juos vieniems kitų bijoti, ir jie pradėjo kariauti vieni su kitais. Taigi pasaulio žmonės atsisakė didelio bendro Babelio projekto ir sukūrė tautas. Jie buvo sutrikę ir išsigandę. O tolimoje ateityje Žemės planetos žmonės sunaikino net savo pačių planetą.
ATEITIS
Pasaulis po klimato katastrofos. Išliko tik kelios mažos žmonių gentys, išsibarsčiusios po visą pasaulį. Kiekviena gentis turi savo kalbą ir papročius. Jie elgiasi kaip gyvūnai, ieškodami maisto ir bandydami išgyventi apokalipsės nusiaubtame pasaulyje. Kas nutiks, jei šios gentys susitiks?
Tai istorija apie praeitį, dabartį ir ateitį. Kas mums gali nutikti. Ar žmonija vėl sugebės susiburti bendram projektui? O gal mes amžinai pasmerkti gyventi ir kovoti vieni su kitais?
Žaidimas „Babelio bokštas“ prasideda!
Ateik ir prisijunk prie mūsų.
Trukmė – 1 val. 30 min. (be pertraukos)
Rekomenduojama 13-16 m. jaunuoliams


Edukacijos  užsiėmimo metu pristatomas tradicinis keramikos amatas. Užsiėmimas apima teorinę bei praktinę dalį. Teorinės dalies metu užsiėmimo dalyviai supažindinami su senuoju keramikos amatu, molio savybėmis, naudojamais darbo įrankiais, lipdymo ir žiedimo technikomis, dekoravimo, glazūravimo bei degimo krosnyje procesais. Praktinės dalies metu dalyviai patys išbando molio plastiką - minko, formuoja ir nusilipdo dubenėlį, jį dekoruoja.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Kiek yra spalvų? Ką simbolizuoja raudona? Kurioje kultūroje šios spalvos atspindžių daugiausia? Kodėl vienur balta yra džiaugsmo, o kitur gedulo spalva.
Visa tai aptarsime teorinės dalies metu. Praktinėje dalyje analizuosime skirtingų kultūrų tautinius rūbus, vėliavas ir aiškinsimės jų reikšmes tose kultūrose.
O kūrybinėje dalyje kursime piešinius perteikiant temą tik spalvomis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Klaipėdos miesto savivaldybės koncertinė įstaiga Klaipėdos koncertų salė

Svarbią edukacinių projektų dalį sudaro populiariausias Klaipėdos koncertų salės koncertų ciklas „Žaismingos muzikos orkestras“ (ŽMO). Išradingas jo idėjas įgyvendina Klaipėdos kamerinis orkestras, vadovaujamas Mindaugo Bačkaus. Pirmąją projekto programą mažieji klausytojai išgirdo 2009 metų vasario 28 dieną. Ją sudarė ir dirigavo Mindaugas Piečaitis, su kuriuo vėliau buvo parengta daugiau nei pusė ŽMO programų. Ciklo koncertai vyko ne tik Klaipėdos koncertų salėje, bet ir Lietuvos nacionalinės bei Kauno valstybinės filharmonijų, Vilniaus Valdovų rūmų, Tauragės kultūros centro salėse. Teatralizuoto koncerto „Žaismingos muzikos garsų orkestras“ aktorė ir režisierė Evelina Šimelionė teigia, kad užaugo su filmo „Muzikos garsai“ dainomis, keletą kartų lankėsi ir filmavimo aikštele tapusiose Zalcburgo vietose. Turbūt ne visi miuziklo gerbėjai žino, jog didelė dalis šios istorijos detalių – visiškai realūs faktai. Iš tikrųjų buvo tokia Marija, besirengianti tapti vienuole, bet įsimylėjo Kapitoną su septyniais vaikais, kurie kartu muzikuodavo! Nepaprasta istorija įkvėpė daug kūrėjų visame pasaulyje, taip pat ir šio edukacinio projekto komandą.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Edukacija Snaigių DNR skirta 7-12 metų amžiaus mokiniams, kurie nori pažinti ir tyrinėti įdomų gamtos reiškinį - snaiges. Per šią edukaciją mokiniai turės galimybę išsiaiškinti, kodėl snaigės turi šešiakampę formą, kaip jos susidaro ir kodėl jos yra baltos. Jie taip pat išmoks skirtingas snaigių formas, kurias lemia temperatūra ir drėgmė. Per praktinius užsiėmimus, meno projektus ir tyrinėjimus mokiniai plėtos savo mokslinius, kūrybinius ir socialinius įgūdžius. Siekiame skatinti smalsumą, mokymąsi vieni iš kitų ir bendradarbiavimą. Galutinis rezultatas - mokinių darbų galerija ir kūrybiškas snaigių medis, pagamintas naudojant skirtingas technikas. Kviesime vaikus į neįprastą ir įdomią kelionę į snaigių pasaulį – Snaigių DNR!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kultūrinė edukacinė programa - orientacinė ekskursija "Nepriklausomos Lietuvos istorijos keliais. Vilnius"

Komandinių užduočių pagalba mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, gyvą miesto tyrinėjimą, Taip siekiama skatinti susieti dabarties sąsajas su praeitimi, ugdyti pilietišką, sąmoningą ir laisvą asmenybę, gebančią vertinti svarbiausius Lietuvos istorijos momentus, reikšmingiausius įvykius, didžiausius pasiekimus ir skaudžiausias netektis kovoje dėl nepriklausomos tėvynės, plėsti intelektines moksleivio galias. Supažindinti su lietuvių tautos praeitimi, sudėtingu keliu į valstybės kūrimąsi, kovas dėl nepriklausomybės, svarbiausiomis asmenybėmis ir jų darbais, aplankant šiuos įvykius ir žmones menančias Vilniaus vietas. Programos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, istorinis pasakojimas papildomas vizualine medžiaga. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Ekspertai Atvirose metalo dirbtuvėse. Nuo kalvystės iki naujausių technologijų

Edukaciniame – praktiniame renginyje ieškosime atsakymų į daugybę klausimų: - Kada prasideda metalų istorija? Kaip jie išgaunami ir kam naudojami? - Kuo skiriasi metalų rūšys? - Kaip jugiami metalų gaminiai ir kaip gaminamos didelės ar mažos konstrukcijos? - Kokie vyksta procesai metalų suvirinimo metu ir kodėl matyti tiek žiežirbų? - Kokie yra suvirinimo būdai ir kuo jie skiriasi? Ne tik pasakosime, tačiau ir išbandysime praktiškai. Kiekvienas dalyvis šio praktinio renginio metu pasigamins po asmeninį gaminį/suvenyrą. Tai renginys, skatinantis mokinių kultūros vertinimą, kūrybiškumą ir techninį požiūrį į aplink esančius metalų gaminius – nuo skulptūrų iki baldų, nuo smulkių detalių – iki pramonės gaminių. Susipažinsime su metalų sandara, rūšimis, susidarymo procesu ir panaudojimo galimybėmis. Istorines ir technines žinias dalyviai galės ne tik pritaikyti kasdieniame gyvenime, tačiau kai kuriems galbūt tai bus idėja renkantis profesiją.


Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Įkvepiančios istorijos” (Nuotolinė paslauga)

„Trumpas kinas. Įkvepiančios istorijos” – tai dviejų vaidybinių trumpųjų filmų programa, kurioje pagrindiniai filmų veikėjai tampa savo pačių ir juos supančių žmonių superherojais, o pasiryžimas pasiekti užsibrėžtus tikslus bei drąsa pasipriešinti neteisybei tampa pagrindiniais jų išskirtinumo bruožais. 5-8 klasių moksleiviams per absurdo ir dramos prizmes pasakojamos istorijos, su kuriomis dažnas jaunuolis galės susitapatinti. Programoje apstu įkvepiančių išbandymų, draugystės ir drąsos. Peržiūrėjus trumpųjų filmų programą jaunimas kviečiamas į diskusiją apie idealus, vidinį emocijų pasaulį bei giliausius troškimus ir jų siekį.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Edukacinė programa skirta supažindinti su su tautinio kostiumo tradicija, nagrinėjant Suvalkijos regiono tautinio kostiumo pavyzdį. Užsiėmimą sudaro pažintinė ir praktinė dalys. Pirmoji dalis vyksta muziejaus ekspozicijoje tarp autentiškų ir intriguojančių eksponatų. Mokiniai tyrinėja, liečia, apibūdina skirtingas tautinio kostiumo dalis, įvardina ir lygina joms būdingus bruožus, randa skirtumus ir panašumus tarp vyriškų ir moteriškų drabužių sukirpimo, dekoro. Diskutuodami grupėse atlieka užduotį, kurios metu skirtingų kostiumo dalių audinių atraižas priskiria atitinkamoms kostiumo dalims. Taip pat dėmesys skiriamas išsiaiškinti drabužių gamybos ypatumus pradedant nuo linų sėklos, baigiant išdirbtu pluoštu ir suverptu siūlu, tęsiant išaustu audiniu, jo sukirpimu ir siuvimu. Diskutuojame apie kūrybines tautinio kostiumo ar jo detalių panaudojimo galimybes šiais laikais. Sužinoję tautinio kostiumo gamybos subtilybes, praktinėje dalyje dažų ir antspaudų su tradiciniais ornamentais pagalba dalyviai dekoruoja drobinį maišelį. Šiame darbe aptariame spalvų derinimo, kompozicijos dailėje temas. Skatiname taikyti tradicinių raštų ir motyvų interpretacijas, laisvai priimti orignalius sprendimus, reikštis kūrybiniams sumanymams. Neretai pasitelkiami netikėti siužetai, tekstai ar kitos raiškos priemonės, kurias sugalvoja patys dalyviai ir vaizduoja savo dirbinyje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija

Orientacinis žaidimas vyks saugioje Žemutinės pilies teritorijoje – Vilniaus širdyje. Ką veiksime? Reikės įminti užuominas ir atrasti Vilniaus Žemutinės pilies istorines detales, ženklus, atsakyti į užduodamus klausimus ir judėti į priekį – žingsnis po žingsnio, kol pažinsite visą teritoriją. Atrasdami žaidimo užduotis, vaikai suvoks kaip keitėsi Vilniaus Žemutinė pilis, Katedra ir kodėl matome skirtingų laikmečių pėdsakus pastatuose. Žaidimas skirtas 1-4 klasių mokiniams ir dar kartą patvirtinantis taisyklę – žinios pateikiamos žaidimo forma yra daug greičiau atsimenamos. Žaidimo metu „smėlio dėže“ taps Vilniaus Katedros, Valdovų rūmų, Mindaugo, Pilių skverai – visa Vilniaus Žemutinės pilies teritorija. Žaidimas Vilniaus istorinėje atviroje erdvėje, turtins vaikų pažintinę patirtį ir plės akiratį. Ši priemonė taip pat skirta gerinti vaikų bendravimo įgūdžius, burti komandiniam darbui. Smalsumas, verčiantis klausinėti ir tyrinėti, dalyvių tarpusavio santykiai, fantastiniai klausimai – bus šioje priemonėje kūrybingumo ugdymo pratimai.


Atrakinti eilėraštį su aktoriais Henriku Savickiu ir Kristina Savickyte

Poetinė - muzikinė programa "Atrakinti eilėraštį" skirta suteikti moksleiviams įrankius ir įgūdžius pasirinkti ir pritaikyti geriausią būdą skaityti ir suprasti eilėraštį. J1 sukūrė ir atlieka bei veda aktoriai Henrikas Savickis ir Kristina Savickytė.
Programos pradžioje diskusijos pagalba su moksleiviais aptariama - kokiais būdais jie naudojasi, kokie jų iššūkiai skaitant ir suprantant eilėraščius. Toliau sekančioje pasirodymo dalyje skaitovai - profesionalūs aktoriai Henrikas Savickis (Laimono Noreikos vardo apdovanojimo laureatas kaip geriausias 2024 m. „Poezijos pavasario aktorius – skaitovas) ir Kristina Savickytė - naudodami jų pasirinktus būdus, skaito dešimties poetų eilėraščius bei dainuoja jų eilėmis sukurtas dainas. Po jos - su moksleiviais aptariami naudoti būdai ir „raktai" eilėraščiui atrakinti bei jiems duodama praktinė užduotis - rasti „raktą" parinktam eilėraščiui. Padirbėję grupėse, moksleiviai pasidalina „raktais", kuriais naudodamiesi perskaito eilėraščius.
Poetai – Henrikas Radauskas, Jonas Strielkūnas, Justinas Marcinkevičius, Jonas Aistis, Kęstutis Navakas, Liūnė Sutema, Judita Vaičiūnaitė, Janina Degutytė, Daiva Čepauskaitė, Ilzė Butkutė.


Kultūrinės edukacijos užsiėmimo „Susipažink su Kauno istorija ir kultūros paveldu“ metu pasitelkdami elektroninius žinynus „Kaunas: datos ir faktai“ (datos.kvb.lt/) ir „Žymūs Kauno žmonės: atminimo įamžinimas“ (atminimas.kvb.lt/) susipažinsite su svarbiausiais Kauno kultūros paveldo objektais ir miesto istorijos įvykiais. Lietuvos istorijos žinias papildysite Kauno miesto ir apylinkių istorijos žiniomis ir mokysitės jas kūrybiškai pritaikyti. Ieškosite Kauno kultūros paveldo objektų žaisdami stalo žaidimą. Susipažinsite su daugiataučiu Kauno paveldu. Lavinsite informacijos paieškos įgūdžius, atliksite kritinį informacijos vertinimą skatinančias užduotis – ieškosite informacijos, kuri patvirtintų arba paneigtų tikro/tariamo istorinio fakto teisingumą/ klaidingumą. Edukacijos pabaigoje kursite ir pristatysite Kauno viziją („Kaunas 2050 metais“), kuria atskleisite savo kūrybingumą. „Susipažink su Kauno istorija ir kultūros paveldu“ – edukacija žingeidžiai ir kūrybingai klasei!

Kultūrinės edukacijos užsiėmimo „Susipažink su Kauno istorija ir kultūros paveldu“ tikslas – pagilinti moksleivių Lietuvos ir Kauno istorinių įvykių ir procesų sąmoningą suvokimą, mokykloje įgytas bendrąsias istorijos dalyko žinias jungiant su lokalinės istorijos (Kauno miesto ir apylinkių) žiniomis bei plėsti mokinių kultūrinį akiratį, ugdyti kritinį mąstymą bei kūrybingumą.
Uždaviniai: 1) moksleiviams aktualizuoti Kauno miesto ir jo apylinkių kultūros paveldo objektus; 2) supažindinti su istoriniais įvykiais Kaune, žymiais kauniečiais, turėjusiais didelę reikšmę Lietuvos istorijai; 3) plėtoti moksleivių informacijos paieškos bei kritinio jos įvertinimo įgūdžius; 4) skatinti patikimų ir patrauklių bibliotekos informacijos išteklių naudojimą; 5) ugdyti mokinių kūrybingumą rengiant Kauno viziją („Kaunas 2050 metais“).


Virtualios realybės ir dirbtinio intelekto edukacija ,"Vandenynas"

Virtualios realybės ir dirbtinio intelekto edukacija "Vandenynas"

Aprašymas:
Siūlome unikalų vandenyno tematikos edukacinį renginį, kuris jungia pažintį su virtualia realybe bei dirbtiniu intelektu, garantuojant neišdildomus įspūdžius mokiniams.

Tikslinė amžiaus grupė:
1-4 klasių mokiniai

Programos tikslai:

Praturtinti mokinių žinias apie vandenyną ir jo gyventojus.
Suteikti unikalią mokymosi patirtį naudojant virtualią realybę.
Supažindinti su dirbtiniu intelektu ir jo kūrybinėmis galimybėmis.
Lavinti mokinių kūrybiškumą ir kritinį mąstymą.
Suteikti nepamirštamų įspūdžių ir motyvuoti mokinius mokytis per pramogas.

Programos turinys ir veiklos:

1. Edukacinė Paskaita (10 min.):
Mokiniai klausysis įkvepiančios paskaitos apie vandenyną ir jo gyventojus. Po paskaitos mokiniai dalyvaus viktorinoje, kurioje teisingai atsakę į klausimus, galės laimėti įvairiausių prizų.

2. Virtualus Vandenynas (5-8min. kiekvienam mokiniui):
Naudodami virtualios realybės akinius, mokiniai pasiners į vandenyno gelmes, kur galės pamatyti banginius, medūzas, įvairias žuvis ir kitus povandeninio pasaulio gyventojus.

3. Kūrybinės Dirbtuvės (10 min.):
Mokiniai bus trumpai supažindinti su dirbtiniu intelektu (DI) ir turės galimybę sukurti savo unikalius vandens gyvūnus pasitelkiant dirbtinio intelekto technologijas.

Programos trukmė:
~60 min

Vieta:
Edukacija yra išvažiuojamoji ir vykdoma visose Lietuvos mokyklose bei darželiuose.

Nauda mokiniams:

Praplečia mokinių žinias apie vandenyną.
Suteikia unikalią ir įsimintiną mokymosi patirtį.
Lavina kūrybiškumą ir kritinį mąstymą.
Supažindina su dirbtiniu intelektu ir jo galimybėmis.
Suteikia nepamirštamų įspūdžių ir prizų, kurie primins apie nuostabiai praleistą laiką.
Dalyvių skaičius:
Vienu metu edukacija vedama vienai klasei (iki 30 vaikų).

Papildoma informacija:
Po edukacijos kiekvienas dalyvis gauna diplomą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


- Sužinosime įdomiausius faktus, apie raketas, skrydžius, kosmines technologijas, dangaus objektus, tarptautines organizacijas; - Vykdysime raketų kūrimo dirbtuvėles; - Išbandysime mūsų sukurtą orginalų, raketų paleidimo aparatą su užvedimo rakteliu ir elektroniniu laikmačiu. - Variklio pagalba paleisime raketą į 100 metrų aukštį, iš kurio, sėkmingai išsiskleidus parašiutui, ji griš atgal ir bus padovanota mokiniams; - Kartu atliksime astronautų mankštą, bei paragausime sauso astronautų maisto; - Žaidimo metu "Mitas, ar teisybė" gilinsime žinias, skatinsime kritinį mąstymą. Sužinosime apie skirtingas tautas, jų pasiekimus, motyvus kosminėse technologijose; - Atskleisime, kaip Lietuva prisideda, prie skirtingų organizacijų, kokius palydovus yra paleidusi, susipažionsime su žymiais lietuviais, nusipelniusiais astronautikos srityje. - Organizuosime viktoriną, kurios metu vaikai sužinos begalę „kiečiausių“ dalykų apie kosmosą, astronautiką bei kosmines raketas; - Renginio gale diskutuosime, ką naujo ir netikėto sužinojome, taip pat kuo reiktų domėtis savarankiškai, norint ateityje tapti astronautu, arba lėktuvo pilotu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Interaktyvios ekskursijos po Vilniaus senamiestį metu susipažinsime su Kalėdų laikotarpio šventėmis, skirtingų religijų maldos namų ypatumais, atliksime užduotis, padedančias geriau pažinti tautų įvairovę, rinksime gražiausią kalėdinę vitriną, ragausime, spėliosime, žaisime, stebėsimės, juoksimės, pažinsime, fotografuosimės su eglute, tai yra švęsime šventes!


Valgymo kultūrų įvairovė ir dėmesingas valgymas

VšĮ "Tolerancijos ir fizinės gerovės ugdymo centras"

Užsiėmimas skirtas vaikams supažindinti su skirtingomis valgymo kultūromis ir skatinti sąmoningą valgymą. Atliekamos veiklos skatina tarpkultūrinį supratimą, atveria akis į įvairias kultūrines perspektyvas ir skatina sveikus mitybos įpročius. Taip pat yra įtraukiamos ir kūrybinės užduotys, diskusijos ir fizinio aktyvumo pertraukėlės, kas dar labiau įtraukia vaikus ir leidžia jiems įsisavinti gaunamą informaciją bei gerai praleisti laiką.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nuo Ožkabalių iki Vilniaus: Jono Basanavičiaus gyvenimo keliu

Ar esate pasiruošę žinių ir potyrių kupinai išvykai, kuri Jus ves spalvingu J. Basanavičiaus gyvenimo keliu? Maršruto pradžia – patriarcho vaikystės kaimas, kuriame pažinsite kaip prijuosčių raštai margą Sūduvos kultūrą. Norėdami pasimokyti medicinos ir tautinės vaistininkystės paslapčių – keliausite į Bulgariją. Kita stotelė – Praha, miestas, kuriame gimė pirmas lietuviškas laikraštis „Aušra“. Išsiaiškinę jo steigimo aplinkybes ir reikšmę, kartu su knygnešiu, gabenančiu „Aušrą“, grįšite į Lietuvą. Kelionę baigsite Vilniuje, gvildendami detektyvo vertas užduotis, susijusias su Lietuvos Nepriklausomybės Akto pasirašymo istorija. Pažadame, jog namo grįšite protingesni, sveikesni ir laimingesni.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Legenda apie Vilniaus įkūrimą yra vienas populiariausių senosios Lietuvos pasakojimų. Pirmą kartą jis užrašytas apytikriai XVI a. III dešimtmetyje Lietuvos metraščiuose. Legendoje užšifruota daug svarbios informacijos apie miesto istoriją. Vilniaus įkūrimo data įprasta laikyti jo pirmąjį paminėjimą rašytiniuose šaltiniuose. Lietuvos sostinė pirmą kartą paminėta1323 m. Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino laiškuose, kuriais jis kreipiasi į Vakarų Europos kraštų pirklius ir amatininkus, ragindamas vykti į Vilnių. Ši aplinkybė rodo, kad Vilnius jau XIV a. pradžioje buvo reikšminga gyvenvietė. Tačiau 1323 m. yra daugiau simbolinė miesto įkūrimo data, nes archeologinių tyrimų duomenys rodo, jog gana stambių gyvenviečių Neries ir Vilnelės santakoje būta ir anksčiau, o Žemutinės pilies mūrai datuojami XIII a. Gediminas neįkūrė Vilniaus, tačiau veikiausiai būtent jis pavertė Vilnių Lietuvos valdovo rezidencija ir valstybės sostine. Todėl Vilniaus, kaip miesto bei sostinės, istorijos pradžios siejimas su Gedimino valdymo laikais yra visiškai pagrįstas. Edukacinio užsiėmimo tikslas – autentiškoje aplinkoje, įtraukiant į aktyviais veiklas, supažindinti su Vilniaus miesto įkūrimo legenda. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai prisimins Vilniaus miesto įkūrimo legendą, remiantis istoriniais šaltiniais, archeologiniais tyrimais bus bandoma išsiaiškinti, kas Geležinio vilko legendoje tikra, o kas išgalvota. Teorinio ir praktinio darbo metu ieškosime atsakymo, kokį vaidmenį suvaidino Geležinio vilko pasirodymas Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino sapne ir kodėl ši legenda itin išpopuliarėjo XVI a. Edukacinis užsiėmimas skirtas 1–4 klasių mokiniams, parengtas orientuojantis į pradinio ugdymo programos pasaulio pažinimo turinį ir nuostatas. Užsiėmimo veiklos ir metodai koreguojami pritaikant amžiaus tarpsniui. Koreguojama ir trukmė: 1–2 klasių mokiniams užsiėmimas trumpesnis (60 min.), 3–4 klasių mokiniai veiklas vykdo 90 min


Kviečiame smalsuolius į kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį, kur susiskirstę komandomis ar po vieną, jie atliks įvairias užduotis ir padės Natukui surasti pamestą Pauzę, o pakeliui atras ir atsakymus į visus muzikinius klausimus. Žaidimo tikslas – netradiciškai, įdomiai pristatyti lietuviškos operos raidą Kaune nuo 1921 m. iki šių dienų. Žaisdami mokiniai išmoks atpažinti lietuviškas operas bei jų kūrėjus, susipažins su operų pastatymais, scenografija, kostiumais, išmoks pagrindines su opera susijusias sąvokas. Užsiėmimo eiga: 1. Lankytojai supažindinami su parodos erdve bei ten esančia informacija. 2. Pasiskirstome komandomis. 3. Žaidžiame žaidimą – ieškome pauzės. Žaidėjai traukia burtus ir pagal juos paskirstomi į komandas. Komanda išsirenka norimos spalvos kėgliuką, su kuriuo keliaus per žaidimą. Ridenamas kauliukas. Žaidimas sudarytas iš 32 plokštelių, turinčių savo simbolį: atsistojus ant jos reikia atlikti duotą užduotį. Simbolių reikšmės: 1. Dėlionės detalė – sudėlioti dėlionę. 2. Žiūronai – ištraukus kortelę su kostiumo ar scenografijos fragmentu, surasti ir pasakyti iš kokios operos ir kokia tai dalis. 3. Klaustukas – atsakyti į klausimą. 4. Akiniai – iš kelių variantų išrinkti teisingą atsakymą. 5. Užlipus ant juodos plokštelės – ėjimą praleisti. Laimi greičiausiai užduotis įveikusi komanda. Žaidimo metu ne tik gilinamos mokinių žinios apie kultūrą, bet ir lavinamas pastabumas, loginis mąstymas, bendradarbiavimo kompetencija. Užsiėmimas gali būti pritaikytas vaikams su judėjimo, proto negalia, raidos sutrikimais - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu. Užsiėmimas vaikams su judėjimo negalia vedamas ne didesnei nei 5 vaikų grupei ir keliems, juos lydintiems asmenims.


Architektūros dirbtuvės: globalių iššūkių lokalūs sprendiniai

Žmogaus kuriama aplinka jau ilgą laiką vertinama atsižvelgiant ne tik į jos estetines savybes, bet ir į ilgalaikiškumą, naudotojų patirtį,, statybos kainą ir greitį. Vis dėlto, dėl žmogaus vykdomos veiklos šylant klimatui ir skirtingose pasaulio vietose kylant vis sunkesniems ekologiniams iššūkiams, pastaraisiais dešimtmečiais į statybos industriją žvelgiama ir per jos poveikio aplinkai prizmę. Kodėl naudojame medžiagas, kurių išgavimas daro neginčijamą žalą ekologinėms sistemoms? Ar įmanoma ir ar būtina suderinti pastatų estetiką, ilgalaikiškumą, prieinamą kainą bei efektyvų statybų procesą ir sykiu siekti ekologiškumo bei tvarumo? Ar praeityje naudotos tvarios statymo technologijos gali būti pritaikytos šiandien?

Šiuos ir kitus klausimus, susijusius su tvarios architektūros kūrimu, kartu su mokiniais spręsime pirmojoje pristatomo užsiėmimo dalyje. Per šias 40 susitikimo minučių mokiniai susipažins su statybos industrijos poveikiu gamtai, sužinos, kokios medžiagos yra tvarios ir gilinsis į tai, kaip skirtingų kraštovaizdžių savybės gali paveikti architektūrinius statomų pastatų sprendimus.

Antroje užsiėmimo dalyje mokiniai bus kviečiami patys sukurti kraštovaizdžio modelį ir tyrinėjant skirtingų medžiagų savybes suprojektuoti tvaraus pastato maketą. Užsiėmimo eigoje mokiniai bus kviečiami per paskirtą laiką priimti su kuriamo maketo eiga susijusius sprendimus: kokių reikės eskizų, kokios pagal juos turi būti parinktos ir išbandytos medžiagos, kokie bus statomi pastatai. Užsiėmimo pabaigoje, edukacinį užsiėmimą vedančiojo asmens palaikomi, mokiniai bus kviečiami pristatyti ir aptarti sukurtus pastatų maketus.

Šio užsiėmimo metu mokiniai ugdys aplinkos ir tvarios plėtros supratimą – susipažins su statybos pramonės poveikiu gamtai, įskaitant medžiagų išgavimo ir naudojimo įtaką aplinkai. Kurdami tvaraus pastato maketą mokiniai taip pat ugdys kūrybiškumo, kritinio mąstymo ir darbo grupėse įgūdžius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Niekur kitur pasaulyje nėra išlikusi tokia ženklų daugybė, kaip pas mus. Baltų protėviai - latviai ir lietuviai yra paskutinė švari indoeuropiečių atšaka. Mūsų senoliai uoliai siekė išlaikyti savo pirminę religiją, kuri šiandien vadinama pagonybe. Dažnai baltų kultūroje naudota simbolika atspindi tai, kuo gyveno to meto žmonės: žemės maitintojos šventumą, dangaus kūnų ir dievybių garbinimą, kasdienės buities ritualus ir pagarbą augmenijai bei savo artimui. Unikalūs, su ypatingomis reikšmėmis, baltų-lietuvių simboliai ir ženklai lydėjo žmogų visuose gyvenimo etapuose, nuo gimimo iki mirties, saugodami jį, nešdami sėkmę arba suteikdami trokštamų savybių. Simbolių jėga tikėta nuo gilios senovės, todėl jų įtaka žmogui buvo tikrai didelė. Ne veltui visi žmogaus kurti, buityje naudojami daiktai, namai ir drabužiai buvo puošiami teigiamais, sakralinę reikšmę turinčiais simboliais. Tačiau laikui bėgant jų tikroji reikšmė tautoje pasimiršo. Nors simboliai ir buvo saugojami ir perduodami iš kartos į kartą, bet, šiai dienai, didžioji lietuvių dalis apie senuosius simbolius turi tiktai bendrą nuovoką. Šios edukacijos metu dalyviai bus supažindinami su mūsų senovės protėvių baltų tikėjimu ir mitologija, įgis teorinių žinių apie tikėtus simbolius ir ženklus, jų reikšmę ir svarbą praeityje. Pasakojimo metu išgirs ir sužinos, kurie simboliai ir ženklai simbolizuoja stichijas: ugnį, vandenį, orą ir žemę, o už kokių ženklų slypi gilios prasmės. Edukacijos praktinėje dalyje dalyviams bus suteiktos galimybės patiems pasigaminti savo „baltišką“ talismaną/suvenyrą. Pasitelkę tam tikras dailės priemones ar prisirinkę augalinių medžiagų iš šalia esančio miško, galės nusipiešti, suklijuoti ar kitaip dekoruoti patikusį baltų simbolį ant specialiai paruošto akmenėlio. Toks būdas – piešimas ant akmenų - lavina dalyvių fantaziją ir rankų motoriką, taip pat teikia atsipalaidavimą, tai veikia kaip savotiška terapija. Savo rankomis susikurtą talismaną/suvenyrą dalyviai pasiims su savimi.


Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas BIRŠTONAS - KARALIŠKOJO MIESTO PASLAPTYS - interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą kurorto istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite 2 kilometrų maršrutą ir pažinsite KARALIŠKĄJĮ MIESTĄ - BIRŠTONĄ. O jei būsite labai atidūs - pažadame, kad išvaikščiosite banginio formos maršrutą, tik reikės labai pasistengti


Eilėraščio ir paveikslo dialogas: interpretacijų galimybės

Šioje edukacijoje visi dalyviai panirs į unikalią patirtį, kurioje menas ir poezija susilieja į vientisą kūrybinį dialogą. Edukaciniame užsiėmime dalyviai atras naujas meno suvokimo ir analizės galimybes sujungdami poezijos ir dailės pasaulius. Giliausias sielos kertes paliečianti poezijos galia ir abejingų nepaliekanti šiuolaikinė kūrybinė ekspresija meno kūriniuose – mokinius įtrauks tyrinėti šių galingų kūrybos išraiškų simbiozę. Meninio lauko gausoje ir edukatorių kuriamoje saugioje diskusijai ir minčiai erdvėje, mokiniai ugdys kritinį mąstymą, kūrybiškumą ir pajus gilų meno poveikį. Užsiėmimo metu mokiniai ne tik susipažins su įvairia bei turtinga MO muziejaus kolekcija parodų erdvėse ir šiuolaikine poezija, bet ir neabejotinai įgys naudingų įgūdžių, kuriuos galės pritaikyti savo praktiniame ir kultūriniame gyvenime.


Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Didelis gyvenimo tempas ir aktyvus informacinių technologijų skverbimasis į kasdienį gyvenimą paveikia mokinių įsitraukimą į aktyvų laisvalaikį. Kartos keičiasi, keičiasi įpročiai ir pomėgiai. Kokį džiaugsmą kažkada suteikdavo išvykos į gamtą ar kaimą. Šiandien tenka sugalvoti įdomių žaidimų, kad vaikai norėtų žaisti, dalyvauti užsiėmimuose, kad judrūs žaidimai konkuruotų su kompiuteriniais. Orientacinis žaidimas – tai veikla skirta moksleiviams, kurie nori su vietovės lankytinais objektais susipažinti kitaip. Tikslas – ne tik surasti užduotyje aprašytą vietą ir susiorientuoti aplinkoje, tačiau svarbu įveikti logines, su dvaro gyvenimu susijusias užduotis, taip praplečiant savo akiratį ir papildant istorines žinias. Atvykę išbandyti orientacinį žaidimą dvaro teritorijoje, moksleiviai atras daug įdomių objektų, patrauklių, vietų. Žaidimo pavadinime slypi kvietimas jas atrasti, pažinti ir tyrinėti. Orientacinis žaidimas – smagi, aktyvi ir įtraukianti veikla. Tai lyg varžybos, kurioms nereikia specialaus fizinio pasiruošimo, todėl dalyvauti gali visi mokyklinio amžiaus vaikai. Supažindinus su žaidimo taisyklėmis dalyviai yra paskirstomi arba pasiskirsto patys į nedideles komandas. Vadovaudamiesi stilizuotu teritorijos žemėlapiu ir užduočių tekstais išgvildena užduotis, o teisingus atsakymus suranda pažymėtose vietose esančiose lentelėse su žaidimo simboliais. Žaidimą laimi daugiausia teisingų užduočių per trumpiausią laiką išsprendusi komanda. Orientacinis žaidimas "Atrask, pažink, tyrinėk" – tai aktyvi edukacinė kelionė, pasakojanti negirdėtas dvaro gyvenimo istorijas ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Laimėjusios komandos laukia apdovanojimas, o kitų dalyvių – azartas, lenktyniavimo ir pažinimo džiaugsmas.


Ar žinojote, kad vienas žymiausių vaikų rašytojų Pranas Mašiotas ne tik parašė apie 150 knygų, tačiau vienoje jų aprašė savo paties vaikystės nuotykius ir buvo atsidavęs mokytojas? Šio užsiėmimo metu pažinsime rašytojo asmenybę ir išgirsime apie svarbiausius jo darbus. Skaitydami autoriaus kūrinio „Ir aš mažas buvau“ ištraukas aiškinsimės, kaip anksčiau gyveno vaikai, o vėliau pakviesime suvaidinti rašytojo pasakų herojus ir išbandysime skaitymą įvairiausiais balsais. Taip pat sužinosime, kaip vaikai mokėsi daugiau nei prieš 100 metų ir išbandysime jų nuotykius!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kaligrafija per poeto Justino Marcinkevičiaus kūrybą

Prienų Justino Marcinkevičiaus viešoji biblioteka

Kadangi Justino Marcinkevičiaus vardas ir pavardė susideda iš 20 ženklų, kaligrafijos dirbtuvių metu mokiniai sužinos 20 įdomių poeto Justino Marcinkevičiaus biografijos faktų, kurie bus pateikti trumpais sakiniais, demonstruojamais skaidrėse ir užrašytais pasitelkiant kaligrafijos teorijos pagrindus: ritmiką, kompoziciją, ekspresiją, nuotaikos perteikimą, skirtingų šriftų dinamiką. Dirbtuvės vyks poeto Justino Marcinkevičiaus memorialiniame kambaryje, kuriame eksponuojama asmeninė poeto biblioteka. Praktinė dalis prasidės nuo improvizuoto linijų ritmo, nerašant jokių raidžių, netgi siūlant užmiršti jų formas ir intuityviai kurti savus, naujus ženklus. Rašant juos sužadinamas jautrumas, susikaupiama meditacijai. Vėliau, šiek tiek atsipalaidavus, bus gilinamasi į bene populiariausio kaligrafijos šrifto – kursyvinio šrifto – pagrindus, kurio mokoma viso pasaulio kaligrafijos dirbtuvėse ir kursuose. Taip pat užsiėmimo dalyviai susipažins su įvairiais nematytais kaligrafiniais įrankiais, juos išbandys ir supras kokią įtaką jie daro rašymo procesui. Galiausiai kiekvienas mokinys individualiai pasirinks poeto Justino Marcinkevičiaus kūrinį, kurį interpretuodamas pritaikys kaligrafijos raiškos priemones, bei sukurs plakatą. Kaligrafijos dirbtuvių metodai ir turinys bus adaptuojamas pagal amžiaus grupes, kūriniai bus parenkami atsižvelgiant į mokinių brandą ir teksto suvokimo lygį. Dirbtuvių metu bus siekiama lavinti kiekvieno individo braižo savitumą, plėtoti emocinį pradą, atskleisti rašymo priemonių galimybės, formuoti tikrą, išgyventą teksto supratimą, kai mokiniai geba knygines žinias sieti su sava patirtimi, rasti ir palyginti panašumus ir prieštaravimus, apmąstyti naują informaciją ir ją pritaikyti praktiškai, kurti autentišką skaitančiojo ir skaitomo teksto santykį. Siekiama, jog mokiniai išmoktus praktinius įgūdžius ne tik pritaikytų tolimesnėse savo veiklose, bet ir prisimintų, kad kaligrafija yra ne tik gražus ir aiškus raštas, bet ir savireguliacijos būdas.


INTEGRUOTA LITERATŪROS IR DAILĖS PAMOKA. Poezija ir dailė: ieškome lyrinio subjekto

Edukacinio užsiėmimo pagrindinis tikslas yra suteikti mokiniams ir mokytojams galimybę, per meno, dailės kūrinius suprasti šiuolaikinę poeziją, gebėti ją analizuoti, patirti džiaugsmo būseną skaitant šiuolaikinių autorių poeziją. Užsiėmimas vyksta parodos erdvėje. Mokiniai yra supažindinamai su tuo metu eksponuojama paroda MO muziejuje, pristatoma parodos koncepcija, parodos kuratoriai. Po pažintinės veiklos su paroda mokiniai leidžiasi į tyrinėjimo ir smalsumo kelionę po poezijos ir meno pasaulį. Klausiame - Ar teksto interpretacijos principai gali padėti suvokti dailės kūrinį? Taip, juk vaizdą kuria ir eilėraštis, o paveikslo esmę galima nusakyti žodžiais. Užsiėmimo metu edukatorius kartu su mokiniais bendrai analizuoja eilėraščio ir meno kūrinio ar kūrinių sąsajas. Diskusijų pagalba bandoma šiuos abu meno kūrinius sugretinti, rasti ir aptarti bendrus terminus kurie aktualus abiem meno sritim (subjektas, metafora, spalva, forma, kompozicija, kontrastas, erdvė, laikas ir kt.). Kviečiame mokinius dirbti nedidelėse grupėse, pratybų lapuose mokiniai iš pradžių raštu apibūdina lyrinio subjekto būseną, o vėliau tarp dailės kūrinių ekspozicijoje ieško eilėraščio vizualinio atitikmens. Suradę tariasi tarpusavyje, argumentuoja savo pasirinkimą. Mokiniai greta pasirinkto dailės kūrinio kitiems užsiėmimo dalyviams surengia trumpą pristatymą, siejantį meno kūrinį ir eilėraštį, kalbėdami pagrindžia savo nuomonę ir vartoja išmoktas literatūros ir dailės sąvokas. Edukacinis užsiėmimas baigiamas, bendra diskusija, savo nuomonių išsakymu, bei individualia refleksija ir tam specialiai paruoštais klausimais.


Šioje edukacinėje programoje susipažinsime su mūsų protėvių – baltų genčių – atsiradimu ir raida, vedusia link viduramžių Lietuvos valstybės susidarymo. Trumpai apžvelgsime istorinius procesus ir priežastis, lėmusias tai, kad šiandien baltai tebegyvuoja, ir išnagrinėsime kiekvienos baltų genties ypatybes, joms būdingus archeologinius dirbinius. Virtualios edukacinės programos pabaigoje kiekvienas dalyvis, atsakęs į specialios anketos klausimus turės galimybę sužinoti, kurios baltų genties savybėmis jis pasižymi.


Žodį robotas sugalvojo visai ne mechanikas, o rašytojas. Daugelis rašytojų kūrė kūrinius, kuriuose herojai buvo ne vien tik žmonės, bet ir robotai. Skaitytojai dievino mokslinę fantastinę literatūrą, kurioje vaizdžiai buvo pasakojama apie tai, kokia gali būti ateitis. O ateityje buvo vaizduojama daugybė unikalių ir nežinomų technologijų, minimi robotizuoti humanoidai, gyvensiantys tarp žmonių. Po Antrojo Pasaulinio karo buvo pradėti gaminti pirmieji robotai - žaislai.
Edukacijos metu mokiniai paanalizuos pirmuosius robotizuotus išradimus literatūroje ir kultūroje. Sužinos, kaip atrodė
pirmieji robotai – žaislai. Mokiniai užsiėmimo metu sukonstruos roboto modelį, sujungs jį su energijos šaltiniu ir varikliu. Pažintinė dalis: teorinės dalies metu mokiniai stebės filmuką apie robotų atsiradimą literatūroje ir pop kultūroje. Kūrybinė veikla: iš skirtingo tipo medžiagų sukonstruos roboto modelį. Praktinė mokslinė veikla: modelyje sujungs elektros šaltinį su varikliu, kurio dėka robotas judės ir suksis. Tikslas - susipažinti su robotų atsiradimo istorija literatūroje ir pop kultūroje. Uždaviniai: 1. Palyginti senovinius robotus - žaislus su šiuolaikiniais.
2. Ugdyti techninius, konstrukcinius, kūrybinius ir meninius įgūdžius bei gilintis į istorijos, fizikos kultūros pažinimą. 3.
Padėti mokiniams suprasti, kaip vyko technikos kultūros pažanga. 4. Sukurti roboto modelį ir įdiegti veikimo mechanizmą.
Priemonės: variklis, baterijos laikiklis, laidai, gnybtų kaladėlė, baterija AA, karšti klijai, užtrauktukas, dekoravimo priemonės (blizgučiai, šinilinės vielutės, burbuliukai, akytės), atsuktuvai, replės. Rezultatai: kiekvienas mokinys susikonstruos judantį, besisukantį robotuką. Robotukai liks vaikams.


Koncertas „Skambanti Europa“ – tai muzikinė kelionė, kurios metu klausytojai bus supažindinti su ryškiausiais Europos klasikinės muzikos kompozitoriais ir skirtingų kraštų muzikinės raiškos priemonėmis. Iliustratyvi programa leis patirti ir pažinti Prancūzijos, Austrijos, Italijos, Vokietijos, Vengrijos, Čekijos, Lietuvos, Lenkijos ir kitų Europos valstybių įvairių epochų klasikinei muzikai būdingas intonacijas, ritmus ir sąskambius. Programoje skambės kompozitorių W. A. Mozart, A. Dvorak, A. Vivaldi, G. Bizet, M. K. Čiurlionio, J. Strauss, F. Lehar, M. K. Oginski, F. Chopin, J. S. Bach kūriniai. Į muzikinę kelionę klausytojus palydės Lietuvoje ir užsienyje retas soprano, fleitos ir arfos trio: Milda Baronaitė – Gudeikienė (sopranas), Julita Puidokė (fleita), Gabrielė Ašmontaitė – Bačkuvienė (arfa).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Informacijos vandenynas: išmok plaukti ir nepaskęsi (Nuotolinė paslauga)

Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Šiuolaikiniame pasaulyje technologijomis ir internetu vaikai pradeda naudotis vis jaunesniame amžiuje. Tai nėra savaime kenksminga, jeigu vaikas yra mokomas kaip saugiai, teisingai, etiškai tai daryti. Edukacinio užsiėmimo metu su mokiniais kalbėsime 4 temomis. 1. Informacijos šaltiniai, jų patikimumas. Ar visos enciklopedijos rašo tiesą? Ar galima pasitikėti visais „Wikipedia“ straipsniais? Ar visi internetiniuose portaluose rašomi dalykai yra tiesa?; 2. Melagienos, netikros žinios, netikros antraštės – kaip atskirti tikrą antraštę nuo padirbtos, kaip neatiduoti vertingos asmeninės informacijos? Kam reikalingos melagienos? 3. Propaganda. Kas yra propaganda? Pagal tai, kaip objektyviai propagandai yra naudojama informacija, ją galima skirstyti į baltąją, juodąją ir pilkąją – kaip atskirti propagandos tipą? 4. Autorinės teisės. Piratavimas. Kaip galima teisingai pasiskolinti norimą paveikslėlį ar tekstą savo rašto darbui? Kiekviena tema bus iliustruojama pavyzdžiais, praktinėse užduotyse mokiniai mokysis vertinti informacijos šaltinius, atpažinti melagienas, diskutuos apie propagandą knygose, animacijoje, filmuose. Užsiėmimo pabaigoje vyks žinių užtvirtinimo žaidimas „Tiesa/Melas“. Edukacija bus vykdoma per bibliotekos „Zoom“ paskyrą, užtikrinant, kad prie renginio galės prisijungti tik registruoti dalyviai.


Mažeikių Henriko Nagio viešoji biblioteka

Užsėmimo metu suteiksime galimybę moksleiviams išbandyti inžinerinius Fishertechnik ir robotikos (Mindstorm EV3, Lego WeDo 2.0 education) konstruktorius, aptariant jų veikimo principus ir galimybes. Pristatysime sukonstruotą Mindstorm EV3 modelį – „roboto ranką“, moksleiviai galės išbandyti jo galimybes. Praktinio užsiėmimo moksleiviai konstruos robotą nuo pradžios „Detalė + Detalė = Robotas“ ir jį užprogramuos, kad atliktų tam tikrus veiksmus. Bibliotekoje yra dviejų rūšių konstruktorių paketai: inžineriniai „Fischertechnik“, supažindinantys su pagrindiniais mechanikos principais bei energijos, greičio, galios sąvokomis; robotikos konstruktoriai (Mindstorm EV3, Lego WeDo 2.0 education), skatinantys moksleivius konstruojant, programuojant ir eksperimentuojant pritaikyti tiksliųjų mokslų žinias. Užsiėmimo metu vadovas, taikydamas mokymosi žaidžiant metodiką skatins vaikus mąstyti kūrybiškai, kritiškai vertinti situacijas, skatins motyvaciją kurti, sieks, kad moksleiviai patirtų atradimo džiaugsmą, nes su Lego detalėmis viskas įmanoma. Bendradarbiavimas ir darbas komandoje konstravimo procese labai svarbu, nes pritaikomi problemų sprendimo, komunikavimo įgūdžiai ir tuo pat metu lavinami, nes atsiskleidžia įvairios emocijos ir idėjos tampa veikiančiu mechanizmu, kurį sukuria patys moksleiviai.


Lėlių spektaklis vaikams „Antis, Mirtis ir tulpė”

"Mirtis visada šalia, dėl viso pikto. Bet nelaimes atneša ne ji, tai – gyvenimas... Beje, kaip tik jis atneša ir gerus dalykus – draugystę, pokalbius, žaidimus ir juos lydinčią šilumą. Šiek tiek keista, bet pažindami mirtį mes pažįstame ir gyvenimą bei atvirkščiai. Todėl kalbėtis apie tokius dalykus yra daug geresnis sprendimas nei slėptis ar nežinia kur sprukti. Lėlių spektaklis „Antis, Mirtis ir tulpė“ bando atskleisti tokių pokalbių svarbą bei supažindinti vaikus su gyvenimo pabaiga kaip su natūraliu gamtos cikliškumu, atsvaros gyvybei būtinybe. Į Lietuvą iš Prancūzijos grįžusi lėlininkė Jūratė Trimakaitė su tarptautine komanda sukūrė jautrų, poetišką ir kartu žaismingą spektaklį „Antis, Mirtis ir tulpė“ pagal to paties pavadinimo Wolfo Erlbrucho paveikslėlių knygą (ją 2018 m. išleido „Odilės“ leidykla). Iš knygos pasiskolinti personažai - Antis ir Mirtis, bei pasirinkta vaizdo estetikos forma, suteikia turiniui papildomą prasminį lygį bei padeda aiškiau perteikti Erlbrucho pasakojime užkoduotą parabolę apie gyvenimo ir mirties susietumą."


Biržų rajono savivaldybės Jurgio Bielinio viešoji biblioteka

Pasakojimo menas – amžių amžius menanti tradicija, iki šiol aktyviai gyvuojanti kai kuriose šalyse, tačiau Lietuvoje jau primiršta. Šia edukacija siekiama sudominti dalyvius šiuolaikiniu pasakojimo menu naudojant rimo ir ritmo elementus. Edukacijos metu dalyviai įtraukiami į žaidimus panaudojant akmenukus, išgaus ritmus, klausysis istorijos apie kareivį, papildytos muzikinių instrumentų (barškalai, skambalai, varpeliai) skambesiu ir kartu dainuos lietuvių liaudies dainas. Pabaigus pasakoti istoriją dalyviai įtraukiami į diskusiją apie žmonių santykius ir būties prasmę, akmens reikšmę žmogaus gyvenime. Jos metu naudojama smulkioji lietuvių liaudies tautosaka apie akmenį. Edukacijos pabaigoje visus suvienys žaidimas „Akmens kelias“. Edukacijos metu bus plėtojamos dalyvių bendrojo ugdymo programoje įgytos kultūrinė, komunikavimo ir meninė kompetencijos.


Pažintinis koncertas – susipažinimas su vario dūdomis „Zooparadas"

Panevėžio rajono Šilagalio kultūros centras

Šio kultūros ir meno renginio tikslas yra supažindinti vaikus su variniais pučiamaisiais instrumentais ir jų muzika, ugdant jų pažinimo, kūrybiškumo ir kultūrinio sąmoningumo kompetencijas. Uždaviniai apima suteikti žinių apie instrumentus, skatinti kūrybiškumą per muzikos ir gyvūnų imitacijas, įtraukti vaikus į diskusijas ir praktinius užsiėmimus, didinti kultūrinį sąmoningumą ir lavinti analitinius gebėjimus.  45 minučių trukmės interaktyvus koncertas, kurio metu vaikai žaidimo forma susipažins su variniais pučiamaisiais instrumentais ir įvairiais muzikos stiliais per „Zooparado“ kūrinius, imituojančius gyvūnus. Veikla bus papildyta vaizdine medžiaga apie instrumentus ir gyvūnus, skatins vaikų diskusijas, imitacijas ir šokius.


Miestinėtojų pamoka apie Lietuvos pajūrį su gide ir knygų autore Rūta Norkūne

Literatūrinis susitikimas su gide ir knygos vaikams „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autore Rūta Norkūne. Susipažinsime su knygos personažais ir išsiaiškinsime kas yra „miestinėjimai“ ir kaip juos atlikti. Svarstysime, kas yra Klaipėdos kraštas ir kuo jis svarbus? Kuo pajūrys skiriasi nuo pamario? O Kuršių nerija nuo Neringos? Kokius pajūrio ir pamario istorijos faktus apie žmones ir vietas pasakoja legendos?  Atsakymų ieškosime žaisdami ir daikteliaudami. Susitikimą apibendrinsime ir žinias pasitikrinsime žaibo greičio protmūšyje apie Klaipėdos kraštą.

Edukacinio metu mokiniai susipažįsta su svarbiausiais Lietuvos pajūrio ir pamario kultūros paveldo objektais, simboliais ir legendomis. Žaidybinės ir patyriminės veiklos įtraukia kiekvieną mokinį ir padeda atrasti Klaipėdos krašto pažinimo ir skaitymo džiaugsmą.

Edukacinį užsiėmimą veda gidė ir edukatorė Rūta Norkūnė, Interaktyvių edukacinių ekskursijų vaikams ir suaugusiems iniciatyvos „Idėjų karalystė“ įkūrėja, pažintinių knygų vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ (2021 m. pažintinės metų knygos vaikams nominantė) ir „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autorė.

Jei nerandate tinkamo laiko, norėtumėte keisti maršrutą ar turite papildomų klausimų, susisiekite el. paštu idejukaralyste@gmail.com arba nurodytu telefonu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Liaudies muzikos instrumentų šalyje 5-8 kl.

Tai nuotaikinga ir įdomi kelionė po muzikos instrumentų šalį. Jos metu mokiniai susipažins su įvairiais lietuvių liaudies muzikos instrumentais ir šiuolaikine folklorinės muzikos kryptimi – post-folkloru, klausysis muzikos įrašų. Atsižvelgiant į kiekvienos grupės pobūdį, informacija ir veiklos pristatomos tam tikrai amžiaus grupei priimtinu būdu: jaunesniesiems užsiėmimo dalyviams informacija pateikiama storytelling metodu, demonstruojami paprastesni instrumentai; vyresniems užsiėmimo dalyviams pristatomas platesnis ir gilesnis liaudies instrumentų kontekstas. Užsiėmimo tikslas: supažindinti su Lietuvos muzikiniu folkloru ir jį suaktualinti. Uždaviniai: 1. Pristatyti muzikavimą-žaidimą kaip saviraiškos ir kūrybos formą. 2. Paaiškinti funkcinę muzikavimo naudą tradicijoje. 3. Supažindinti su seniausiais muzikavimo papročiais Lietuvoje. 4. Pristatyti lietuviško muzikavimo savitumo / originalumo priežastis. 5. Pademonstruoti ir išbandyti muzikos instrumentus. 6. Supažindinti su tradicinių muzikos instrumentų gamybos būdais ir ypatumais. 7. Paklausyti liaudiens muzikos įrašų. Metodai: 1. Įtraukus pasakojimas, paremtas vaizdinių ir atmosferos kūrimu. 2. Dainavimo pratimai. 3. Pavyzdžiai, leidžiantys suvokti muzikanto ir meistro įgūdžių vertę. 4. Žodinis aiškinimas. 5. Garsinis vaizdavimas (jei paskaita vedama vaikams su regėjimo negalia). Rezultatai: 1.Dalyviai supras muzikavimo reikšmę ir naudą tradicijoje. 2. Žinos muzikavimo papročius Lietuvoje. 4. Gebės atpažinti bent vieną liaudies muzikos kūrinį. Užsiėmimas pritaikomas vaikams su regos negalia - pasitelkiamas garsinis vizualinės informacijos atvaizdavimas. Taip pat yra galimybė užsiėmimą pritaikyti asmenims su proto negalia. Jo metu pristatoma mažiau informacijos, supažindinama su mažiau instrumentų. Yra galimybė priimti mokinius su judėjimo negalia - turime specialų keltuvą; tokiu atveju priimam mažesnę grupę.Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.


Žaidimai ir žaislai vaikams yra ne tik pasaulio pažinimo įrankis, bet ir viena iš svarbiausių jų mokymosi ir gyvenimiškos patirties priemonių. Mergaitės ir berniukai žaidžia dabar, žaidė ir anuomet, kai gyvavo pirmykštės civilizacijos. Kas buvo tie pirmieji žaislai, žadinę vaiko ir suaugusiojo vaizduotę, ugdę mažuosius ir ruošę suaugusiojo gyvenimui? Šio edukacinio užsiėmimo metu dalyviai ne tik susipažins su žaidimų istorija pasauliniame kontekste, bet rekonstruotų, tradicinių žaislų pagalba dalyviai pažvelgs ir į žaislo istoriją Lietuvoje, supras jo vietą etnokultūroje. Sužinos iš kokių priemonių buvo gaminami žaislai senovėje, kokia buvo jų reikšmė ir paskirtis. Edukacijos metu žaisdami su rekonstruotais tradiciniais žaislais analizuosime anų laikų žaislus, diskutuosime kuo jie skyrėsi nuo šiomis dienomis gaminamų žaislų. Lavinsime vaizduotę ir atkreipsime dėmesį į mus supančią aplinką, kalbėdami apie žaislus, pagamintus iš primityviausių priemonių (pagaliukų, pušies kankorėžių ir kt.). Žaidimas nuo seno turėjo didelę ugdomąją reikšmę vaikui. Jie keliavo iš kartos į kartą ir atkeliavo iki mūsų dienų. Užsiėmimo metu ne tik kalbėsime apie lietuvių liaudies arba, kitaip tariant, tradicinius žaidimus, bet ir juos žaisime. Praktinėje edukacinio užsiėmimo dalyje gaminsime senovinį žaislą. Bus galima rinktis iš dviejų variantų: „ūžės“ arba mėtyklės.


Edukacinis užsiėmimas "Misija įmanoma: nepriklausomybė 1918 metais" supažindins su valstybės kūrimo ir nepriklausomybės paskelbimo procesais, visuomenės formavimosi pagrindais ir iniciatyvomis. Mokiniai apžiūrės istorinę vietą, kurioje buvo pasirašytas Nepriklausomybės Aktas, sužinos kokiomis aplinkybėmis jis buvo pasirašytas, kokie iššūkiai laukė signatarų, atkuriant Lietuvos nepriklausomybę. Valstybės kūrimo procesas, nepriklausomybės istorija pateikiama mokiniams puikiai pažįstamu memų formatu, kuris pagyvina užsiėmimą ir į rimtus ir sudėtingus valstybės kūrimą procesus, leidžia pažvelgti mokiniams patraukliu ir suprantamu būdu. Užduotys parengtos atsižvelgiant į bendrąsias ugdymo programos temas ir mokinių amžiaus tarpsnio ypatumus.


Edukacinis spektaklis Dantenija skirtas 1 -4 klasių mokiniams, kurio metu mokome apie sveiką gyvenseną ir teisingą dantų priežiūrą. Spektaklyje vaidina profesionalūs aktoriai iš Taško teatro ir spec. poreikių turintys aktoriai- teatras Drugelis. prieš spektaklį žiūrovai edukuojami apie spec. poreikių turinčių žmonių  integraciją, kad priimtume  vieni kitus tokius, kokie esame. Kad kiekvienas gali svajoti ir siekti savo tikslų- kai mes pasitikime savo mokytojais- galime pasiekti visko- ko tik norime. Spektaklyje pagrindinė kova tarp burnoje gyvenančių bakterijų ir dantisto įrankių (vaikai supažindinami su dantisto įrankiais), kurie moko vaikus kaip reikia valytis dantukus, kad jie būtų sveiki ir negestų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Šilalės rajono savivaldybės kultūros centras

Kultūros paso tikslas yra orientuotas į vaikų ir jaunimo įtraukimą į etnokultūrinę veiklą per etnokultūrinį patyrimą ugdančias veiklas.  Per patyriminį jaunuolių mokymosi procesą sieksime perduoti supratimą apie etninės kultūros svarbą, tradicijas, jų išsaugojimą ir puoselėjimą, tautinę savimonę, meilę tradicinei kultūrai.
Pabėgimų kambario užduotys apimančios garsinius, vaizdinius elementus, sukuria ,,iliuziją", kuri ,,nukels" dalyvį į tikrą, lietuvišką žemaičio gyvenimą.
Per teminį pabėgimo kambarį jaunuoliams inovatyviai ir patraukliai pristatomos senosios tradicijos, užduotis paruoš etnokultūros specialistai, kurių metu dalyviai susipažins su senaisiais darbo įrankiais, kulinariniu paveldu, liaudies muzika, kalba, tradicijomis ir vietovėmis, kalba.


Lėlių spektaklis "Arklio Dominyko meilė"

Marijampolės Petro Kriaučiūno viešoji biblioteka

Marijampolės Petro Kriaučiūno viešosios bibliotekos lėlių teatras „Trivainėlis“ pristato naują spektaklį „Arklio Dominyko meilė“, pastatytą pagal V. V. Landsbergio to paties pavadinimo pasaką. Paslaugos tikslas – per teatrinį pasakojimą plėsti vaikų kultūrinį akiratį, ugdyti sutarimo ir susikalbėjimo įgūdžius, meilės ir pagarbos jausmus kitoms kultūroms ir kitokiai nuomonei. Baltas laukinis arklys Dominykas įsimyli šiek tiek išpaikusią rugiagėlę. Artėjant šalnoms jis yra priverstas paslėpti ją po akmeniu, o pats iškeliauja į Afriką ieškoti rugiagėlės artimųjų. Keliaudamas jis susipažįsta su baltąja meška, begemotu, beždžionėle, kupranugariais ir kitais linksmais personažais, kurie įkūnija skirtingus žmonių charakterius, vertybes, pasaulio suvokimą ir labai įvairią mūsų visuomenės sandarą. Pavasarį Dominykas sugrįžta į Lietuvą ir apie savo pasakišką kelionę papasakoja vėl išdygusiai rugiagėlei. Arklys su rugiagėle bendrauja atvirai, nuoširdžiai ir truputį naiviai, tuo tarpu rugiagėlė pažinties pradžioje laikosi tam tikro atstumo, jos kalboje daugiau arogancijos, šaltumo, lepumo. Tai tarsi skirtingų kultūrų skirtumai. Tačiau vėliau viskas keičiasi. Rugiagėlė paprašo arklio Dominyko apsaugoti ją nuo vėjo, kad šis nesušaldytų. Kaip prisipažįsta rugiagėlė, tik meilė įprasmina visą gyvenimą. Spektaklyje ryškūs ir antraeiliai personažai, patraukiantys savitais charakteriais, atspindinčiais gyvenimo ir pasaulio įvairovę. Skirtingas veikėjų bendravimas ir supratimas leidžia suprasti ir toleruoti kitokias nuomones ir kitokias vertybes, tikėti savimi, siekti užsibrėžtų tikslų, vertinti tikrą draugystę. Spektaklis yra kupinas gerumo, švelnumo ir žaismingumo. Vyrauja draugystės, ilgesio, pagalbos kitam, noro susikalbėti motyvai, kas leidžia geriau suprasti darną ir teisingumą, bei gebėjimą visiems darniai pasaulyje gyventi. Spektaklio scenografiją kūrė dailininkė D.Ališauskaitė Zinovičienė, dėl režisūrinių sprendimų konsultavo režisierė, aktorė A. Sunklodaitė.


Prisiminkime tai ką sakė žymieji menininkai: Fluxus pradininkas J. Beuys yra pasakęs, kad kiekvienas žmogus yra menininkas. Prancūzų konceptualistas P. Bismuth šią mintį perfrazavo: „Kiekvienas yra menininkas, bet tik menininkai tai žino.“ Ir savo parodoje Pompidou centre eksponavo šokoladukus – sukurtus pagal menininko sukurtą receptą. Jei publika vartoja meną, tegul suvartoja ir kažką skanaus. Taigi: kas yra meno kūrinys ir kodėl keisčiausi daiktai tampa menu? K. Malevičiaus „Kvadratas“ yra menas, M. Duchampo pisuaras – menas, A. Warholo sriubos skardinės iš prekybos centro – menas, Y. Kleino mėlynai nudažytos drobės ... Ir ne bet koks menas, o patekęs į meno istorijos vadovėlius ir keičiantis meno istoriją! Britų menotyrininkas J. Bergeris teigia, kad atvaizdo prasmė keičiasi priklausomai nuo to, ką matome greta jo arba iškart po jo. Remdamiesi šia metodika, ir analizuosime meno kūrinius esančius parodoje. Pasvarstykime jei skardinę sriubos matome parduotuvės lentynoje – ji nėra menas, pisuaras tam skirtoje vietoje – taip pat, o patekę į galerijas ir muziejus daiktai įgyja kitą prasmę. Ir tai dar ne viskas – norėdami suprasti tuos keistus objektus ar tapybą (pavyzdžiui, J. Pollocko abstraktųjį ekspresionizmą (juk yra tekę girdėti, kad ir „mažas vaikas taip sugebėtų“, „ir aš taip galiu“), turime ne vien pamatyti juos meno šventovėse, bet ir suprasti KONTEKSTĄ – kas buvo prieš tai ir kas sekė po to, ką kūrė menininkas iki sugalvodamas tas „keistenybes“. Pasitelkdami įvairius metodus edukatoriai mokinius pakvies į kelionę po MO muziejų. Vaikščiodami po parodą ir aptardami kūrinius, kurie atrodo „kodėl tai menas“ bandysime patalpinti juos iš muziejinės erdvės į dalyvių įvardintas vietas ir matysime, kaip keisis meno paskirtis, diskutuosime, ieškosime argumentų, būsime meno kritikai, o tai mums padės suvokti, kaip šie meno kūriniai atsirado, kaip juos menininkai sukūrė ir kodėl jie yra tokie svarbūs šiandiena, kokia jų reikšmė šiandieniniame meno kontekste.


Trakų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Kvilingas – tai popieriaus lankstymo meno rūšis. Taikant šią techniką, siauros popieriaus juostelės sukamos į ritinėlius, o šie formuojami į įvairias figūras. Paruoštos detalės komponuojamos ir jungiamos į vientisą kompoziciją. Pasitelkus kvilingo galimybes, galima dekoruoti atvirukus, kurti nuostabius paveiksliukus, erdvines figūras, kvietimus, puošti interjerą. Vaikams šis užsiėmimas ypač naudingas, nes reikalauja kruopštumo, susikaupimo, kantrybės, lavina smulkiąją motoriką, sklandžius ir tikslius pirštų judesius, kurie turi didelę reikšmę ruošiant vaiko rankytę rašymui. Užsiėmimo metu  susipažinsite su šia popieriaus lankstymo technika bei pasigaminsite rankų darbo atviruką ar paveiksliuką pasirinktai progai. Kiekvienas edukacijos dalyvis parsiveš paties kurtą darbelį namo.


Linas neatsiejamas nuo lietuviškos kultūros ir tautosakos elementų. Linai, linų apdirbimas lydėdavo žmogų nuo jo gimimo iki pat mirties.  Tačiau šiandienai tai jau  retai kur auginama ir mažai kam pažįstama kultūra. Atsižvelgiant į bendrąsias ugdymo programas šiame edukaciniame užsiėmime siekiama dalyvius supažindinti su šio augalo auginimo ir apdirbimo tradicijomis.
Muziejaus ekspozicijoje dalyviai susipažins su 20 a. pradžios lino apdirbimo darbais.
Turės turės galimybę pamatyti tikrus linus, pasiklausyti, kaip barška lino galvutėje esančios sėklos, pajausti lino sėklytės glotnumą, patyrinėti lininių pakulų, siūlų ir audinių rūšis.  Išbandyti lininio rankšluosčio savybes. Paragauti linų sėmenų aliejaus su svogūnais ir juoda namine duona ar maltų sėmenų deserto
Įgytas žinias užtvirtins  grupelėse spręsdami rebusą arba dėliodami dėlionę. O atlikę užduotį dar sužinos, kokį metų mėnesį pavadino pagal linus.
Kūrybinio užsiėmimo metu susipažins su lininių marškinių siuvimo ir dekoravimo principais patys kurs simetrinį marškinių dekoro ornamentą, naudodami lino raižinio technika pagamintus  antspaudus.


Edukacinė ekskursija „Baltų karybos pažinimas“

Edukacinė ekskursija skirta baltų karybos istorijos aktualizavimui, atskleidžiant baltų genčių esminius karybos bruožus, taktikos ir strategijos aspektus, karių gyvensenos ir pasaulėžiūros ypatumus. Paslaugos metu bus galima užsivilkti žiedinius šarvus, užsidėti šalmą, paimti į rankas skydą ir kalaviją. Visa tai suteiks galimybę geriau įsijausti į baltų kario situaciją, kai jis ruošėsi kovoti su vokiečių riteriais.


Žodį robotas sugalvojo visai ne mechanikas, o rašytojas. Daugelis rašytojų kūrė kūrinius, kuriuose herojai buvo ne vien tik žmonės, bet ir robotai. Skaitytojai dievino mokslinę fantastinę literatūrą, kurioje vaizdžiai buvo pasakojama apie tai, kokia gali būti ateitis. O ateityje buvo vaizduojama daugybė unikalių ir nežinomų technologijų, minimi robotizuoti humanoidai, gyvensiantys tarp žmonių. Po Antrojo Pasaulinio karo buvo pradėti gaminti pirmieji robotai - žaislai.
Edukacijos metu mokiniai paanalizuos pirmuosius robotizuotus išradimus literatūroje ir kultūroje. Sužinos, kaip atrodė
pirmieji robotai – žaislai. Mokiniai užsiėmimo metu sukonstruos roboto modelį, sujungs jį su energijos šaltiniu ir varikliu. Pažintinė dalis: teorinės dalies metu mokiniai stebės filmuką apie robotų atsiradimą literatūroje ir pop kultūroje. Kūrybinė veikla: iš skirtingo tipo medžiagų sukonstruos roboto modelį. Praktinė mokslinė veikla: modelyje sujungs elektros šaltinį su varikliu, kurio dėka robotas judės ir suksis. Tikslas - susipažinti su robotų atsiradimo istorija literatūroje ir pop kultūroje. Uždaviniai: 1. Palyginti senovinius robotus - žaislus su šiuolaikiniais.
2. Ugdyti techninius, konstrukcinius, kūrybinius ir meninius įgūdžius bei gilintis į istorijos, fizikos kultūros pažinimą. 3.
Padėti mokiniams suprasti, kaip vyko technikos kultūros pažanga. 4. Sukurti roboto modelį ir įdiegti veikimo mechanizmą.
Priemonės: variklis, baterijos laikiklis, laidai, gnybtų kaladėlė, baterija AA, karšti klijai, užtrauktukas, dekoravimo priemonės (blizgučiai, šinilinės vielutės, burbuliukai, akytės), atsuktuvai, replės. Rezultatai: kiekvienas mokinys susikonstruos judantį, besisukantį robotuką. Robotukai liks vaikams.


Pasvalio Mariaus Katiliškio viešoji biblioteka

Edukacinis pasakojimas – pokalbis „Pasivaikščiojimas su Andersenu“ - tai pasakojimas apie H. K. Anderseną, jo vaikystę, mažo berniuko kelią į pasaulinę šlovę, didesnį dėmesį skiriant mažai žinomiems rašytojo gyvenimo įvykiams, jo charakterio bruožams, išvaizdai, pomėgiams (hobis), vietai, kurioje jis užaugo ir gyveno bei to laikmečio atradimams, kurie įtakojo arba ne tuo metu gyvenusių žmonių buitį, aplinką, veiklą. Virtualiai pasivaikštome po rašytojo gimtąjį miestą – Odensę. Pasakojimas iliustruojamas vaizdine medžiaga iš rašytojo muziejaus suskaitmenintų dokumentų. Trukmė – 10/15 min. Gautas žinias dalyviai įtvirtina mini protmūšiu, pasinaudodami išmaniąja Kahoot programėle. Antroje edukacijos dalyje vedamos kūrybinės popieriaus plastikos dirbtuvėlės „Pasakų miesto gatvė“: edukacijos dalyviai atlieka kūrybinę užduotį – nuspalvina, iškarpo ir išlanksto spalvotus senovinius namelius, kuriuos sustato į pasakų miesto gatvę (tai vienas iš mėgstamų Anderseno užsiėmimų).


Šio edukacinio užsiėmimo dalyviai turės galimybę pabuvoti XIX a. pab. - XXa.pr. mokykloje; pasėdėti senuose mokykliniuose suoluose, degant žibalinei lempai išmėginti rašymą žąsies plunksna, skaitys iš tarpukaryje išleistų vadovėlių, o triukšmaujantieji bus supažindinti su to laikmečio bausme- klūpojimu ant pabertų žirnių. Tad pamokose dalyviai pajus to laikmečio mokymo atmosferą, išbandys autentiškas priemones.


Armonikuojam! Kaip atsiranda muzika armonikos viduje?

Vienintelėse armonikų gamybos dirbtuvėse Lietuvoje kuriama lietuviškų armonikų meistrystės istorija formuoja unikalią instrumentų bei muzikavimo kultūrą, kurios užkulisiai atskleidžiami betarpiškai bendraujant su armonikas kuriančiu meistru Aurimu Puskunigiu. Klasėse/auditorijose meistro rankose grojanti armonika, su kurios specifiniu garsu bei melodijomis susipažįsta moksleiviai, jiems matant išardoma: tai išskirtinės akimirkos, kai visi dalyvaujantieji gali pamatyti armonikos vidų ir meistrui padedant suprasti, kaip armonika veikia.
Edukacijos metu rodomos atskiros armonikos dalys (rezonatoriai, dumplės, korpusai, balsai ir kt.) bei jų gamybos principai, įrankiai, supažindinama su skirtingų medienų rūšimis iš kurių gimsta armonika.
Mokiniai supažindinami su lietuviškų armonikų meistrystės kultūra, plečiamas jų suvokimas apie armoniką kaip įvairiapusiškai pritaikomą instrumentą, kuriuo galima atlikti ir tradicinius liaudies kūrinius, ir modernią muziką.  Supažindinant su armonikos dizaino elementais lavinamas mokinių estetinis suvokimas. Mokiniai įgyja naujų žinių apie armonikos kaip instrumento sandarą, veikimo ypatumus bei palygina su savo turimomis žiniomis.
Edukacijos tikslas - atskleisti lietuviškos armonikos meistrystės specifiką, supažindinti su armonikos veikimo principais bei instrumento ypatumais atliekant tiek tradicinę, tiek modernią muziką, skatinti mokinių kūrybiškumą.


Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su žvakių liejimo amatu, jo raida ir reikšme žmogaus kasdieniniame gyvenime. 1. Pasitelkiant multimedijos priemones pristatoma vaško istorija, paskirtis, sudėtis ir panaudojimo būdai; 2. Aptarsime žvakių gamybos istoriją, medžiagas ir reikšmę, funkcijos kaitą bėgant amžiams; 3. Dalyviai susipažins su žvakių liejimo būdais ir reikalingomis priemonėmis; 4. Liesime žvakes dviem būdais: senuoju būdu mirkant dagtį į vašką ir naujuoju būdu - pasiruošiant silikonines formas, į jas pripilant vaško ir išimant jau sustingusias žvakes. 5. Aptarsime edukacinio užsiėmimo patirtis: ką sužinojome? kas patiko? kuris būdas žvakių liejimui pasirodė lengvesnis, greitesnis? Kiekvienas dalyvis namo parsiveš natūralaus vaško žvakeles pagamintas senuoju ir šiuolaikiniu žvakių liejimo būdu.


Viešoji įstaiga Vilniaus senamiesčio atnaujinimo agentūra

Kaip gyveno mūsų kunigaikščiai? Ką valdovai valgė? Kaip atrodė jų pilys? O kas išliko dar iki mūsų dienų? Edukacija “Vilniaus pilys vakar, šiandien ir rytoj” atsakys į šiuos klausimus ir dar daugiau.

Užsiėmimo metu mokiniai yra supažindinami su ne vieną šimtmetį Lietuvos valdovams priklausiusia Vilniaus senamiesčio dalimi, anuomet iš visų pusių apsupta Neries ir Vilnios vandenų. 90-ies minučių užsiėmimas susideda iš dviejų dalių - ekskursijos ir kūrybinės užduoties.

Ekskursijos metu mokiniams pristatomos Aukštutinė ir Žemutinė pilys, Katedra, Katedros aikštė ir varpinė. Aprodomi išlikę ir atstatyti objektai, papasakojama, kas buvo anksčiau, bet neišliko, pristatomos pastatų istorijos. Susitikimo metu vaikai yra įtraukiami į diskusijas, kviečiami atsakinėti į klausimus, spėlioti.

Po ekskursijos, aptarus paveldo išsaugojimo ir restauravimo svarbą, mokinių laukia kūrybinė užduotis, kurios metu vaikai žaidžia “miesto planuotojus” ir kuria savo projektą - kaip jie norėtų pakeisti ir naudoti šią senamiesčio dalį. Edukacija užbaigiama projektų pristatymais vieni kitiems, jų aptarimu ir mokinių refleksija.


Spektaklis "Žvaigždės pelėdoms" (Išvažiuojamoji)

Scenarijaus autorė - Gintarė Dikšienė, kompozitorius - Aras Žvirblys. Spektaklis “Žvaigždės pelėdoms“ – tai istorija apie mažojo Pelėdžiuko Žvaigždžiaakio kelionę savęs ir pasaulio pažinimo link. Tai netikėta būtinybė palikti savo saugius namus ir leistis į pavojingą, bet įdomų pasaulį, kuriame sutikti žvėreliai padeda Pelėdžiukui suprasti įvairiausius dalykus. Lapė
Snapė padės suprasti, kad svarbiausia nebijoti būti kitokiu, nesistengti niekam įtikti, Pelytė – kad reikia stengtis suprasti save ir išsiaiškinti, ko iš tiesų trokšti, Varniukas padrąsins ir išmokys pasitikėti ne tik savimi, bet ir kitais. Berniukas leis suprasti davimo ir dėkingumo galią, o mama Pelėda – neleis suabejoti, kad kartais visiems atsakymams rasti tereikia vienatvės ir
įsiklausymo į save. Kiekvienas turi teisę surasti savo žvaigždę – savo tikslą ir savo kelią. Kai kam tai gali būti mokėjimas skristi, o kitam – įveikti vienatvės baimę, išmokti būti savarankišku ir nepriklausomu. Spektaklis šmaikščiai ir linksmai pasakoja apie baimių įveikimą ir dvasinį augimą. Profesionalūs aktoriai mažuosius žiūrovus su šiomis temomis supažindina dainuodami, šokdami ir skleisdami gerą nuotaiką.


Ekskursijos metu dalyviai pamatys16-25 gatvės meno piešinius, esančius ant pastatų sienų po atviru dangumi Marijampolėje. Šis miestas garsėja tarptautiniu gatvės meno projektu Malonny, kurio dėka miestas tapo išskirtinis, spalvingesnis, atviresnis savo idėjomis ir patrauklesnis miesto svečiams. Stebėdami paveikslus, dalyviai sužinos jų atsiradimo istorijas, darbų atlikimo techniką. Kiekvienas paveikslas yra unikalus, slepiantis savyje daug minčių ir prasmių. Sužinosime, kaip visame pasaulyje žinomos asmenybės, tokios kaip Bobas Dylanas ir Leonardas Cohenas, yra susiję su Lietuva. Mokiniai taip pat gaus informacijos, kaip jie patys galėtų užsiimti savanoryste ir prisidėti prie miesto erdvių gražinimo, o gal net patys dalyvauti gatvės meno piešinių konkurse. Ekskursijos pabaigoje mokiniai atliks virtualią užduotį, kurios nugalėtojai bus paskatinti prizais.


Edukacinė programa „Vilniaus krašto verbos" (6 - 9 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su Verbų sekmadienio ištakomis, žolyninėmis ir Vilniaus krašto verbomis. Aptariamos estetinės ir apeiginės verbų funkcijos, pagal pateiktas pradžias kuriamos verbavimo formulės. Demonstruojamos plokščiosios, figūrinės, apvaliosios, volelinės, rykštelinės verbos, su drožlinėmis ir vainikinėmis verbomis mokiniai supažindinami virtualiai. Vilniaus verba pristatoma ne tik kaip Verbų sekmadienio atributas, bet ir kaip populiarus suvenyras, interjero puošybos elementas. Vilniaus verba pateikiama kaip ryškus Kaziuko mugės akcentas, išpopuliarėjęs visoje Lietuvoje XX a. antroje pusėje. Mokiniai supažindinami su Vilniaus verbų rišimui naudojama žaliava: lauko, miško, vandens ir darželio augalais, akcentuojamas tinkamas jų surinkimo laikas ir paruošimas. Kūrybinių dirbtuvių metu rišama figūrinė verba. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas.


Animacija tai paveiksliukų, spalvotų dėmių, raštų tam tikro judesio momento fiksavimas, kurio gautas vaizdas sudaro tikro judesio įspūdį. Edukacijos „Animacija – judesio iliuzija“ metu, mokiniai susipažins su animacijos atsiradimo istorija, raida, iliustratoriaus profesija, Lietuvoje sukurtais animaciniais filmukais. Mokiniai susipažins su optiniu prietaisu zootropu, kurį patys pasigamins edukacijos metu, pieš animacijos elementus, kurių besisukančių paveiksliukų seka sudarys filmuko įspūdį.


Edukacinė programa skirta supažindinti su su tautinio kostiumo dėvėjimo tradicija, nagrinėjant Suvalkijos regiono tautinio kostiumo pavyzdį. Užsiėmimą sudaro pažintinė ir praktinė dalys. Pirmoji dalis vyks muziejaus etnografinėje ekspozicijoje tarp autentiškų eksponatų. Mokiniai tyrinės, lies ir apžiūrinės skirtingas tautinio kostiumo dalis, lygins ir įvardins joms būdingus bruožus. Diskutuodami grupėse atliks užduotį, kurios metu skirtingus audinius priskirs atitinkamoms kostiumo dalims. Sužinos, kiek metrų medžiagos panaudojama tradiciniam sijonui, kokie skirtumai tarp moterų, vyrų ir vaikų rūbų. Kalbėsime apie tautinio kostiumo ar jo detalių panaudojimo galimybes šiais laikais. Sužinoję visas tautinio kostiumo gamybos subtilybes, praktinėje dalyje dažų ir antspaudų su tradiciniais ornamentais pagalba dekoruos drobinį maišelį. Šiame darbe aptarsime spalvų derinimo, kompozicijos dailėje temas, bus lavinamas kūrybiškumas.


Pasigamink marškinėlius "Nepamiršk kas esi"

Edukacija skirta visų klasių mokiniams. Pažintis su Mažąja Lietuva, vienu iš Lietuvos etnografinių regionų ir žymiausia šio krašto rašytoja I. Simonaityte. Mokiniai turės unikalią galimybę išgirsti šišioniškių (lietuvininkų) tarme garso įrašų iš I. Simonaitytės „Aukštųjų Šimonių likimo“, taip pat įrašų apie šį unikalų kraštą, jo tradicijas. Aptarsime kuo ypatingas šis kraštas ir koks jo likimas. Aptardami Mažosios Lietuvos gamtinį išskirtinumą, kultūrinį paveldą, savitas tradicijas, gaminsime marškinėlius kiekvienas sau. Marškinėliai bus su iš anksto atspaustu Lietuvos kontūru su etnografinių regionų ribomis. Marškinėlius puoš užrašas “Nepamiršk kas esi“. Specialių priemonių ir dažų tekstilei pagalba žymėsime etninių regionų centrus, piešime regionų vėliavas žemėlapyje, aptardami kuo regionai skiriasi. Akcentuosime iš kokio regiono esame kilę, priskirsime regionams spalvas arba specialius raštus. Edukacijos sudėtingumas kas kartą bus pritaikomas prie mokinių amžiaus.


Orientavimosi žaidimas Burbiškio dvaro istorijos muziejuje

Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacinis užsiėmimas vyks Burbiškio dvaro istorijos muziejuje – išskirtiniame kultūros paveldo objekte, unikalioje dvarų kultūrą atspindinčioje vietovėje. Muziejaus ekspozicijos supažindina su XIX–XX a. I pusės dvarų istorija ir kultūra, dvarininkų pasaulėžiūra.  Edukacija kvies užsiėmimo dalyvius atraktyvia forma – per orientavimosi žaidimą – pažinti kultūros paveldą. Užsiėmimo dalyviai pasidalinę į nedideles grupeles, pasitelkę savo orientavimosi gebėjimus bei edukatoriaus pateiktus įvairius ženklus ir užuominas, ieškos žemėlapyje pažymėtų ir vietovėje esančių punktų. Keliaudami nuo vieno punkto prie kito, mokiniai atliks įvairaus pobūdžio ir skirtingus gebėjimus ugdančias užduotis (atsakyti į klausimus, atrasti paslėptus objektus, pateikti vaizdines interpretacijas ir kt.).


Kalėdos stebuklų metas. O kokie Kalėdų personažai kuria stebuklus? Kokie jie būna Lietuvoje ir kitose šalyse. Edukacijos metu aptarsime Kalėdų tradicijas įvairiose šalyse, analizuosime ir lyginsime skirtingus Kalėdų personažus su sutiktais knygose ar filmuose, o kūrybinių dirbtuvių metu iš medinių figūrų kursime savo Kalėdų nykštuką. Jį vaikai ne tik dekoruos, bet turės sukurti charakterį, nusakyti jo stebuklingas galias ir pristatyti.


Programa lavina kūrybinį mąstymą (verbalinį ir neverbalinį). Siekiama dalyvius sudominti, skatinti ieškoti, smalsauti, tyrinėti, kurti naujas asociacijas, laisvai ir nestereotipiškai reikšti mintis, lavinti vaizduotę. Visą informacija pateikiama žaidimo forma, taip ji geriausiai įsimenama. Žaisdami vaikai jaučiasi laisvi ir būna labai imlūs, kartu ugdomi darbo grupėse įgūdžiai


Švietimo sistemoje, darbo rinkoje ir kitose gyvenimo srityse akcentuojama kūrybiškumo svarba. Kūrybiškumas (kaip vidinė žmogaus savybė) apibrėžiamas, kaip gebėjimas atrasti naujas idėjas, mąstyti savarankiškai, greitai orientuotis probleminėse situacijose, rasti netipinius sprendimus. Edukacijos "Užkurk vėją kalvoje: kūrybiškumo lavinimo dirbtuvės" metu mokiniai sužinos individualaus ir komandinio kūrybiškumo lavinimo metodus, daugelį jų išbandys praktiškai. Dalyviai sužinos, kodėl kartais svarbu neskubėti ir atidėti darbus, kaip sėkmingai parduoti akmenį, apipavidalinti automobilių antenas, užsidirbti nešiojant marškinėlius, greitai atsibusti ryte, kokius akinius ir kvepalus naudoja šunys, kaip kurti pasakas, pavalgyti „aklai“ ir įveikti „Neįmanomą misiją“ užsiimti neurobika ir kaip su kūrybingumu susiję greipfrutai ? Edukacijos metu dalyviai „prasilauš“ kūrybingumo srityje ir šį gebėjimą galės panaudoti užsiimdami kūryba, lengviau mokydamiesi, atlikdami užduotis mokykloje ir susidurdami su gyvenimo iššūkiais.


Pasaka-edukacija „Kaip kvailelis karaliaus žentu tapo“ formuoja atjautos, išradingumo, sumanumo prasmę, kurią ugdytiniai sugeba suvokti bei įsisąmoninti stebėdami vyksmą, patirdami išgyvenimus, dalyvaudami kūrybinėse pertraukėlėse. Žiūrėdami pasaką-edukaciją dalyviai įsisąmonina personažų charakterio savybes, jų siekiamybes, per sceninį veiksmą išgyvena visą jausmų paletę. Tai veikia jų jausmus, vaizduotę ir emocijas. Pasakoje slypi gėrio idėja, kuri remiasi pagrindinio herojaus nepaliktų bėdoje pasakos personažų išgelbėjimu. Kultūrinis dalyvių sąmoningumas pasakos eigoje grindžiamas ir stiprinamas tokiomis personažų vertybėmis, kaip atsakomybė, atjauta, įsipareigojimas, silpnesnio nepalikimas, tobulumo siekimas. Žiūrėdamas vaidinimą ugdytinis prisiima individualią atsakomybę pačiam svarstyti, analizuoti, vertinti, priimti ar atmesti personažų charakterius, išgyvendamas kiekvieno jų siužetinę veiksmo liniją. Teatras (o taip pat ir lėlių teatras) pasižymi išskirtinėmis galiomis kurti ir formuoti socialinius ryšius, todėl padeda efektyviai atskleisti kultūrinį sąmoningumą. Neįmanoma išugdyti kultūrinio sąmoningumo, neugdant kūrybiškumo. Teatras – palanki erdvė ugdyti ugdytinio kūrybiškumą, kritinį mąstymą, leidžiant jam įsijausti į kito žmogaus ar personažo gyvenimą, jį analizuoti, daryti išvadas. Teatras formuoja komandinio darbo įgūdžius.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Žmogus – itin sociali būtybė, geriausiai atsiskleidžianti tarp kitų žmonių. Gražiausi momentai ir stebuklai tarpusavio bendravime nutinka tuomet, kai esame pastabūs sau ir kitam, tikrai matome ir girdime aplinką, mažyčius pokyčius ir mus supančius asmenis, gebame empatiškai atliepti kitą. Eduakciniame užsiėmime „Teatro žaidimai“ improvizacinių užduočių pagalba mokysimės atidžiau pastebėti šalia esantį, kurti bendroje grupės dinamikoje, bet ne savo galvoje, lavinsime reakciją ir visi kartu bandysime suprasti kur slypi tas magiškasis, istorijos poveikio publikai stebuklas.


Mobilus planetariumas - interaktyvi pamoka

Kas yra mobilus planetariumas?
Jums nereikia niekur keliauti, kad galėtumėte mėgautis nepakartojamais vaizdais ir įspūdžiais! Mobilus planetariumas atkeliaus tiesiai pas Jus į svečius! Tai yra pripučiamas kupolas, kuriam tereikia didesnės erdvės pastatymui, o visa kita palikite mums! Tai neįtikėtinas būdas sužinoti apie įvairius pasaulio ir kosmoso stebuklus, ir čia tikrai išgirsite daugybę "wow", "oho" ir kitų nepakartojamų žodžių. Be to, visa tai įkvėps Jūsų mokinius geriau suprasti juos supantį pasaulį. Planetariumo generuojamas 360 laipsnių vaizdas sužadins kiekvieno vaizduotę ir sukurs tokią iliuziją, tarsi dalyvautume filmo veiksme. Mūsų tikslas - interaktyvi pamoka, perteikianti mokomuosius dalykus, pagal naujos kartos mokslo standartus.

Tačiau tai bus ne tik filmo žiūrėjimas pasirinkta tema, bet ir edukacinė programa, kurios metu vaikai pasigamins po asmeninį šviečiantį žvaigždyną, kurį galės parsinešti namo ir turėti prisiminimą bei paskatinimą labiau domėtis mus supančia aplinka.
Patirkite neišdildomus įspūdžius mobilaus planetariumo seanse!


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Lietuvos istorinės asmenybės Vilniaus senamiestyje“ (Nuotolinė paslauga)

Kultūrinė edukacinė programa “Lietuvos istorinės asmenybės Vilniaus senamiestyje” Programos metu aplankysite šešis Vilniaus senamiesčio paminklus ir plačiau susipažinsite su šešiomis Lietuvos istorinėmis asmenybėmis, apie kurias mokiniai mokosi per lietuvių literatūros ir istorijos pamokas (Žemaitė, V. Kudirka, S. Daukantas, K. Donelaitis, A. Mickevičius, J. Basanavičius). Kelias skulptūras pakalbinsime ir pasiklausysime jų istorijų, apie kurias nerašo mokykliniai vadovėliai. Vilnius yra ketvirtasis miestas pasaulyje, prakalbinęs skulptūras. Šios programos tikslas sudominti ir įtraukti mokinius į mokymosi procesą, supažindinti su Lietuvos istorinių asmenybių paminklais Vilniaus senamiestyje, padėti mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir bendrąsias kompetencijas bei ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą Programos metu mokysimės užsimegzti asmeninius santykius su vizualiuoju menu (skulptūromis). Mokiniai prisimins, kaip XX a. pradžioje buvo atkurta Lietuvos valstybė, kokia buvo Lietuvos gyventojų padėtis Rusijos imperijoje, tautinio atgimimo epizodus, plačiau susipažins su pirmaisiais lietuvybės, tautinio atgimimo skatintojais. Ekskursijoje naudojama įvairi vizualinė medžiaga atskleidžianti tematiką. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupes.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Rašytojo J.Biliūno gyvenimo ir kūrybos refleksijos. Spektaklis „JIS IR JI“

Tai savita literatūros ir teatro jungties pamoka, jos objektas – J. Biliūno gyvenimas ir kūryba. Neilgas, tačiau ryškus J. Biliūno kūrybos kelias artimas moksleivių auditorijai jaunatviška patirtimi, atspindintis XX a. pr. Lietuvos istorijos aktualijas. Paslauga atliepia tematinį 2023 m. (Vilniaus 700 metų sukakties) prioritetą – savo krašto istorijos ir kultūros asmenybių pažinimas (J. Biliūnas – vienas ryškiausių XX a. pradžios Lietuvos kūrėjų, visuomenės veikėjų). I-oje renginio dalyje pristatomas spektaklis „Jis ir ji“ (https://soloteatras.lt/spektakliai/jis-ir-ji/) pagal J. Biliūno ir jo žmonos J. Janulaitytės- Biliūnienės atvirlaiškus. Spektaklį kūrė žinomi Lietuvos kūrėjai - rež. B. Mar, aktorius A. Kazanavičius, dail. I. Pačėsaitė; jis sukurtas originalia forma (dok. teatro žanras), ypač mėgstamas jaunimo auditorijos. Jame akcentuojamos nūdienai svarbios J. Biliūno vertybės –atjauta „mažajam“ žmogui, meilė ir pasiaukojimas tėvynei. II-oje renginio dalyje – kūrėjų diskusija su moksleiviais, leidžianti neformaliai pažvelgti į J. Biliūną, kalbėtis apie menininko kūrybos prasmę. Jos metu moksleiviams duodama užduotis sukurti ir perskaityti savo atvirlaiškį rašytojui, panaudojant jo kalbos stilistiką. Paslaugos temos aktualios šiandienos karo Ukrainoje akivaizdoje – XX a. pradžios Rusijos mėginimas nutautinti Lietuvą (lietuviškos spaudos draudimas ir persekiojimas) – šiandien svarbu moksleiviams ugdyti meilę savo kraštui, suvokti istorijos sąsajas su dabartimi. Renginys gali būti rodomas Vilniuje ir kitose Lietuvos vietovėse, iš anksto suderinus su mūsų komanda.


J. Kazakaitis ,,Trys lokiai", rež. A. Markuckis spektaklio personažai Lokys, Lokienė ir Lokiukas, o taip pat mergaitė Smalsutė. Smalsutė, būdama labai smalsi mergaitė, Išėjusi į mišką grybauti, nuklysta miško tankmėn ir randa lokių trobelę. Ją apžiūrėjusi ir suvalgiusi Rudnosiuko košę, užmiega. Netrukus grįžta lokiai... Meninės raiškos priemonėmis perduodamos vertybės: šeima, atvirumas, individualumas. Spektaklis ugdys mokinių kritinį mąstymą, formuos vidinį pasaulį, emocinį intelektą ir estetikos pojūtį.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“

Edukacinė programa - ekskursija „Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“ Europos centre esantis Vilnius pasižymi religijų ir kultūrų įvairove. Miestas, tarsi margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė, kur kiekvienas žiedas – vis kita tautinė kultūra – nulemia puokštės gražumą ir spalvingumą. Tad ir mažiausiam žiedeliui sunykus, skurdėja visuma. Margaspalvėje puokštėje katalikų bažnyčios ir pravoslavų cerkvės, žydų sinagoga ir karaimų kenesa, esami ir tik nuotraukose užfiksuoti statiniai. Šimtmečiais saugodamas kiekvieną žiedą, Vilnius tapo Lietuvos kultūros ir architektūros lobio skrynia. Programos „Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“ metu pakelsime tos skrynios dangtį, tam kad supažindinti mokinius su čia gyvenusių ir tebegyvenančių tautų religijų, kultūros, ir paveldo įvairove. Maršruto trasa įtrauks į miesto erdvių tyrinėjimą, atkreips dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius, ugdys pastabumą ir gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką. Ekskursiją pradėsime nuo pagrindinės šventovės Arkikatedros Bazilikos ir vingiuodami senamiesčio gatvelėmis prisiliesime prie čia gyvenusių, savo maldos namus stačiusių, savo giesmes giedojusių, mokiusių vaikus savąja kalba ištart pirmuosius žodžius vietų. Klausydami profesionalaus gido, fiksuodami nurodytus objektus ar tik jų detales foto priemone, analizuodami ir lygindami išskirtinumus, mokiniai pagilins kultūrų pažinimo, tolerancijos, supratingumo, atsakingumo ir asmeninio tobulėjimo vertę. Ekskursijose naudojami metodai ir užduotys kurios padės geriau įsisavinti ekskursijos turinį –vizualinė medžiaga - istorinės objektų nuotraukos, pačių mokinių darytos tų pačių objektų foto nuotraukos, palyginimai, istorinių ženklų suradimas pastatų eksterjeruose. Programa informatyvi ir nuotaikinga, užduotys kūrybingos ir inovatyvios, pritaikytos įvairaus amžiaus grupėms.


Žmogus panašus į medį. Stiebiasi į dangų, plečia šakų lają. Tačiau tik pažinęs savo šaknis gali tvirtai stovėti ant Žemės – tik žinodamas, kokia jo istorija, kultūrinė praeitis, jo protėvių gyvenimo aplinkybės.
Edukacijos metu leisimės į įdomią kūrybinę kelionę – pirmoje jos dalyje mokiniai turės galimybę išgirsti patarimų, sužinoti naudingos informacijos, o antroje dalyje šiomis žiniomis remdamiesi sudaryti savo giminės medį. Sakysite, mokiniai jau tai yra išbandę? Ne bėda – mat šį kartą jie turės žinias apie giminės medžių sudarymo subtilybes ir pagalbą, kad medis augtų kuo platesnis ir savyje talpintų ne tik vardus, bet ir kitą svarbią giminės istorijos informaciją: šis medis taps žemėlapiu tolimesniam savo šeimos, giminės – gal net savęs pačių – pažinimui. Užsiėmimus veda genealogijos, giminės ir krašto istorijos tyrinėtoja, neformalaus švietimo specialistė Evelina Viktorija Žemeikytė. Daugiau informacijos rasite www.stipriosšaknys.lt. Prieš rezervuodami laiką būtinai susisiekite telefonu +37068604519.


SFERINIS KINAS - mobilusis planetariumas (5-12 kl.)

Įsitraukite į nepakartojamą Sferinio Kino pasaulį! SFERINIS KINAS – tai paslaptinga, apskrita kaip žemė 360° kampo veiksmo erdvė aplink Jus, sužadinanti jausmus, sukurianti įspūdingas emocijas ir neįtikėtiną iliuziją! Sferinis Kinas turi mobiliuosius planetariumus, su kuriais vyksta į ugdymo įstaigas ir demonstruoja kultūrinės edukacijos kino filmus 360° kampo formatu. Įmonė teikia aukštos kokybės ir kultūrinės vertės paslaugas skirtas mokiniams nuo 1 iki 12 kl. Kviečiame visus į virtualią tikrovę, kurioje skrisime į nesibaigiančias kosmoso platybes, lįsime į žmogaus vidų, nersime į vandenyno gelmes ir plaukiosime su rykliais, aplankysime kultūrines vietas, susipažinsime su kultūros paveldais, kitu kampu išvysime pasaulio stebuklus, patirsime daug nuotykių, o svarbiausia – pasijusime tikrais neįtikėtinų įvykių dalyviais! Sferinio kino seansas tampa netradicine pamoka, kurios metu vaikai susipažįsta su kitomis pasaulio šalimis, regionais, Žemynais, planetomis, pasaulio stebuklais, vandens ir žemės gyventojais, inovatyviais atradimais, kosmoso ir kitais reiškiniais, o filmų turinys pasižymi vertybėmis: kultūros paveldo puoselėjimo svarba, aplinkos saugojimo būtinybė, savitarpio supratimas ir pagalba kitiems, pasiaukojimas, pasaulio žmonių kultūros įvairovės ir kitokių žmonių nei TU priėmimas, meilė gyvūnams, pagarba sau ir kitiems. Siulome didžiausią sferinių kino programų spektrą visoje Lietuvoje įvairiomis temomis, kurios plečia kultūrinį akiratį, žadina vaikų pastabumą, jautrumą, kūrybiškumą, didina mokymosi motyvaciją ir teikia pasaulio pažinimo džiaugsmą. Turime 24 programas, kurias, pagal mokinių amžiaus grupes ir mokyklose dėstomus dalykus, kartu su mokytojais, mokiniams padeda tinkamai pasirinkti ir rekomenduoja mūsų specialistai. Programas ir filmų klasifikavimą rasite: www.sferiniskinas.lt


Spektaklis „ANTIGONĖ“– antikinės dramos sceninė interpretacija (išvažiuojamasis renginys)

Tai savita literatūros ir teatro jungties pamoka, kurios objektas – Sofoklio tragedija „Antigonė“ bei jos sceninė interpretacija, pristatyta eilėje tarpt. teatro festivalių, pelniusi eilę apdovanojimų už aktorinį meistriškumą bei interpretacijos originalumą (plačiau: https://soloteatras.lt/spektakliai/antigone/). Spektaklyje Birutė Mar atlieka 6 Sofoklio personažų vaidmenis: Antigonės, jos sesers Ismenės, karaliaus Kreonto, jo sūnaus - Antigonės sužadėtinio Haimono, sargybinio bei žynio Teiresijaus. Svarbus antikinės tragedijos personažas Choras šiame spektaklyje įkūnija beveidės, gebančios prisitaikyti nūdienos visuomenės paveikslą.
Antroji renginio dalis - moksleivių susitikimas ir pokalbis su režisiere, kurio metu plačiau apžvelgiama antikinio teatro raida: aktorė pasidalins kelionių po antikinio teatro pasaulį patirtimis, bus diskutuojama apie šiuolaikinio teatro galimybes autentiškai interpretuoti antikinę dramą. Moksleiviams siūloma užduotis sukurti savą, nešablonišką klasikinės graikų dramos sceninės interpretacijos sumanymą, taip skatinant juos individualiai mąstyti, suvokti
praeities ir dabarties sąsajas. Sofoklio kūrinio „Antigonė“ bei pagal jį sukurto spektaklio temos itin aktualios šiandienos karo Ukrainoje akivaizdoje – svarbu suvokti, kaip baimė prarasti valdžią gali virsti agresyvia diktatūra, itin aktualu moksleiviams ugdyti savarankišką drąsų požiūrį į istorinius įvykius, suvokti jų sąsajas su dabartimi.
Renginys gali būti rodomas Jūsų švietimo įstaigoje, arba kitoje, mūsų užsakytoje vietoje, iš anksto suderinus su mūsų komanda.


Skruzdėlyno gaminimo edukacija: kepam ir lipdom 5-8 kl.

Viešoji įstaiga Raseinių technologijos ir verslo mokykla

Skruzdėlyno gaminimo edukacija yra ne tik kulinarinis užsiėmimas, bet ir kompleksinė veikla, ugdanti įvairias kompetencijas, kurios svarbios šiandienos visuomenei. Skruzdėlynas nėra tik tradicinis lietuviškas kepinys – tai puiki priemonė ugdyti tiek vaikų, tiek suaugusiųjų kūrybinius, socialinius ir praktinius įgūdžius bei įvairias kompetencijas.


Programos tikslas – supažindinti dalyvius su ilgu lino virsmo iš augalo į audinį keliu. Uždaviniai: (1) papasakoti apie linininkystės tradicijas Lietuvoje; (2) supažindinti su linų auginimo ir apdirbimo darbais, žaliavomis ir jų panaudojimu. Programos vadovė pasakoja apie linų sėjimą, linų auginimą, jų priežiūrą, panaudoja su linų darbais susijusius terminus, įterpia tautosakinių dalykų: pasakų, posakių, patarlių, mįslių apie liną. Klausydamiesi dainų apie liną dalyviai imituoja lino darbų judesius ir įsimena darbų ciklą. Pasiklausę ir pasimokę žaisdami vaikai bando apdoroti linus tradiciniais įrankiais ir technika. Parodžius, kaip buvo linai kuliami, duodama pabandyti kulti su kultuvėmis. Rodomas linų mynimas. Vaikai su mintuvais išsimina linų saują: stengiasi gerai išminti, kad linai liktų be spalių, švelnūs. Po mynimo linus pabando išbraukti. Kai linai išbraukti, jie šukuojami. Mokiniai pabando išmokti linus ir iššukuoti. Kai šukuojant linus iškrinta pakulos, iš jų mokiniai pabando nuvyti virvę. Taip pat mokosi verpti rateliu, austi. Sužinodami apie tokį lino – augalo kelią, nejučia suvokia ir lino reikšmę protėvių buityje ir kultūroje. Papildoma metodinė ir vaizdinė medžiaga: panaudojami dainų apie liną įrašai, panaudojami tikri linų apdorojimo įrankiai ir technika, krašto audėjų darbai: prijuostės, juostos, rankšluosčiai, staltiesės ir kt., A. Razmislavičienės knygelė „Dienos darbeliai – plonos drobelės“ („Lututė“, 2005 m.).


Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Edukacijos „Akmenų sriuba“ dalyviai turės ypatingą progą dalyvauti kuriant unikalią muzikinę liaudies pasaką. Edukacijos metu, naudojant pasakojimo, muzikos ir ritmo elementus bus netradiciškai pristatomas lietuvių liaudies muzikinis paveldas, lavinamųjų pratimų ir ugdomųjų žaidimų pagalba bus mokomasi saviugdos, savianalizės bei identifikuoti emocijas.


Šviesa yra svarbi žmogaus gyvenimo dalis. Tai padeda mums pamatyti savo aplinką. Kai saulė nusileidžia, dauguma pasaulio šviesos šaltinių yra žmogaus sukurti. Tačiau yra ir pasaulis, kuris švyti švelnia ir spalvinga natūralia šviesa. "Švytinčių būtybių pasaulio" edukacijos metu išgirsite apie gamtoje sutinkamus neregėtus, šviesą skleidžiančius gyvius, išbandysite ypatingą piešimo techniką, naudojant neonines spalvas ir apšvietimą. Visa tai patirsite atvykę į nuostabiame Plungės parke įsikūrusiame Žemaičių dailės muziejuje. Netikėti įspūdžiai garantuoti!


Dirbtuvių metu vaikai kuria originalų floristinį aksesuarą pasirinktinai: kaklo pakabuką (duodama odinė virvelė su metaliniu užsegimu) arba raktų pakabuką (duodamas metalinis žiedelis su grandinėle). Aksesuaras kuriamas graikinio riešuto kevale.
Kuriama tik iš natūralių medžiagų: džiovintų gėlių, mažų kankorėžiukų, stabilizuotų samanų, kitokių smulkių džiovintų augaliukų. Jokio plastiko ir jokių blizgučių! Medžiagos kompozicijai pritaikomos pagal metų laiką, sezonines šventes.
Sukūrę darbelį, vaikai gali iškart jį praktiškai panaudoti - užsisegti ant kaklo, prisegti prie raktų ar papuošti savo kuprinę.
Edukacinės dirbtuvėlės vyksta Druskininkų amatų centre "Menų kalvė", kur yra įsikūrę net 9 skirtingų sričių menininkai. Mokinių grupės gali apsilankyti visose dirbtuvėse bei apžiūrėti parodų salėje kas mėnesį besikeičiančias įvairių kūrėjų parodas. Edukacinis užsiėmimas vyksta Rūtos Kazakevičienės floristikos dirbtuvėje, kur vaikai pamatys gausybę gamtos turtų: ne tik lietuviškos gamtinės medžiagos, bet ir tokių egzotiškų augalų, kaip "budos riešutas", "dramblio ausys", "gervės kuodas" ir kt. Apžiūrėję floristės dirbtuvę, vaikai žais įdomų gamtinį žaidimą.
Edukacinės veiklos metu vaikai susipažins su floristo darbo specifika, pamatys įdomių, neįprastų meno kūrinių, išbandys savo kūrybinius gebėjimus kurdami meninę kompoziciją, kurią parsiveš namo.
Edukaciją veda menininkė floristė Rūta Kazakevičienė.


Edukacinis koncertas "Muzikinė kelionė per epochas"

Edukacinis koncertas „Muzikinė kelionė per epochas" supažindinus moksleivius su skirtingų epochų muzika ir jos skiriamaisiais bruožais. Koncerto metu moksleiviai susipažins su pagrindiniais baroko, klasikos, romantizmo ir modernizmo muzikos stilių ypatumais. Moksleiviai girdės tokių kompozitorių kaip Bacho, Mocerto, Bethoveno, Šopeno, Dvoržako, Geršvimo ir kt. atliekamus kūrinius. Profesionalių muzikantų gyvai atliekami kūriniai suteiks moksleiviams naujų emocinių ir meninių patirčių. Atliekamus kūrinius muzikantai pristatys ir paaiškins ne tik stiliaus ypatumus, bet ir atkreips dėmesį į turinį, išraiškos priemones, atlikimo būdą ir kūrinio idėją. Todėl moksleiviams sužinos ir išmoks atskirti pagrindinius epochų skiriamuosius bruožus. Nemažiau svarbu muzikinę epochą susieti su istoriniu laikmečiu ir jame vyravusia visuomenės pasaulėžiūra ir filosofija. Taigi, moksleiviai ne tik klausys muzikos, bet ir išgirs įdomių pasakojimų. Muzikos kūriniai veikia emocijas, tobulina pasaulėjautą, keičia požiūrį į aplinką, skatina asmenybės progresą. Šiuo koncertu prisidėsime prie visapusiškai išsilavinusios ir kultūringos asmenybės ugdymo.


Edukaciniame užsiėmime, vykstančiame Trakų Pusiasalio pilyje, dalyviai išsiaiškins rankraštinės ir spausdintos knygos atsiradimo istoriją, supras, koks ilgas ir sudėtingas buvo knygos kelias. Turės galimybę išvysti atkurtą Gutenbego preso repliką. Žąsies plunksna parašys savo vardo ir /ar pavardės pirma raidę ( inicialą). Supras kodėl ir kaip knygos buvo perrašinėjamos ranka.


Tai - ,,Taško" teatro sukurtas profesionalus spektaklis pagal pirmąją lietuvišką pjesę - komediją „Amerika pirtyje“, kurią parašė Antanas ir Juozas Vilkutaičiai (pasivadinę slapyvardžiu Keturakis). Ši pjesė tapo istoriniu 1899 metais Palangoje suvaidintu pirmuoju spektakliu lietuvių kalba. Tais pačiais metais kūrinys „Amerika pirtyje“ buvo suvaidintas ir Kuliuose. ,,Taško" teatras kvies ironiškai, „su šypsena“ pažvelgti į šiuolaikinio lietuvio problemas, ieškoti kritiško požiūrio į populiarias, visiems iki skausmo žinomas politikos, socialines temas Lietuvoje (emigraciją, skurdą, valdžios kritiką). Projekto kūrėjai spektaklyje ne moralizuos, bet pasitelks žiūrovui patrauklų, suprantamą žanrą - muzikinę komediją ir sieks pabrėžti unikalų lietuvio kultūrinį tapatumą.


Edukacinio užsiėmimo metu klojimo teatro patalpoje, prie žibalinės lempos šviesos pradedama sekti lietuvių stebuklinė
pasaka, sutinkamus pasakoje išbandymus pasiūloma dalyviams patirti patiems: moksleiviai pasijunta pasakos veikėjais, jie
turi pasidaryti talismaną, ragauti stiprybės gėrimo, minti mįsles, išbūti tamsioje patalpoje, eiti basakojų taku, atlikti judriąsias
dėmesingumo ir ritmo užduotis, nepasiduoti velniukų trukdymui ir neatsitraukti nuo užduoties, nesijuokti. Pasakos sekimą
lydi daina, žaidimai, piemenų eilėraščiai, mįslės, užduotis ,,Pajusk, paragauk, užuosk", priemonės iš natūralių medžiagų.
Vaikai darydamiesi talismaną susipažįsta su baltų simbolika, reikšmėmis. Pasakos sėkmingą pabaigą galės pajusti kiekvienas
dalyvis sudalyvaudamas simbolinėse vestuvėse ir paragaudamas vaišių. Pabaigoje vyksta pasakos aptarimas-diskusija.
Kiekvienas, edukaciniame užsiėmime, sudalyvavęs moksleivis su savimi pasiima ne tik paties pasigamintą talismaną, bet ir
daug emocijų, sustiprėjęs išbandymų kelyje. Pradinėse klasėse bei 5-oje klasėje pagal bendrąją programą aktualus
stebuklinių pasakų vaizduojamasis pasaulis, pasakų sekimas, kūrinio analizė, žaidimas patarlėmis ir priežodžiais,- tad ši
edukacija praturtina žinias įgytas pagal lietuvių kalbos ir literatūros bendrąją programą.


Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas SENIEJI DRUSKININKAI

Interaktyvi ekskursija, kurios lankomus objektus turėsite rasti patys, vedami mūsų virtualaus gido Braino. Lyg detektyvinę bylą narpliosite Druskininkų istoriją, kol ištyrinėsite pagrindinius Druskininkų lankomus objektus. Pasidalinę į nedideles grupeles, į savo telefonus komandiškai gausite suktas užuominas, kurias išnarpliojus - rasite vietą, kurią jums gidas nori parodyti - gal tai bus pastatas, o gal paminklas, kitą kartą - stebuklingas suolelis, ant kurio pasėdėjus išsipildys noras. Tik suradę tai ką reikia ir išklausę trumpą ir įdomią informaciją apie savo rastą "lobį" galėsite tęsti žaidimą, keliaudami prie sekančios užduoties, kol žingsnis po žingsnio išspręsite DRUSKININKŲ DETEKTYVĄ. Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - dar nepaklaidinome nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Ar pasiruošę naujam nuotykiui?
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.


Viešoji įstaiga Alytaus kultūros centras

„Lėlių gamybos dirbtuvės skirtos Lietuvos šimtmečio Dainų šventei“, yra dedikuojamos 2024 metais vykstančiai Šimtmečio Dainų šventei. Viena iš pagrindinių Dainų šventės idėjų – puoselėti bei atrasti lietuviškas vertybes. Šių dirbtuvių metu puoselėsim Dainų šventės idėją - kartu su edukacijos dalyviais pasinersime į ilgaamžę lietuvišką kultūrą, susipažinsime su unikaliomis tradicijomis per įvairiapusišką lietuvių tautosakos, apsakymų, pasakų, dainų pasaulį, kuriuose apstu girios, medžių, gamtos motyvų.  Dalyviai šioje edukacijoje ne tik atras, prisimins lietuviškos literatūros bei kultūros gausą, bet ir įgaus žinių apie lėlių teatro specifiką, gamybą ir pavyzdžius. Edukacijoje Įgytas praktines, literatūrines ir kultūrines žinias, moksleiviai pritaikys praktinėje užduotyje.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Aukštaitiškoje gryčioje pasitikusi šeimininkė supažindina su sodybos pastatais ir pagrindine jų paskirtimi, plačiau pasakoja apie gyvenamąjį namą, kuriame ir susirinko moksleiviai.
Užsiėmimas vyksta prie jau iškūrentos krosnies ir užminkytos duonos. Mokiniai supažindinami su duonos kepimo, jos vartojimo tradicijomis šeimos švenčių metu, aptariamos kadaise praktikuotos apeigos, palyginama su šiandienine situacija. Trumpai aptariami žemės ūkio darbai (sėja, pjovimas, kūlimas ir malimas), juos lydėjusios tradicijos. Pasakojama apie krosnį ir įrankius. Apžiūrima krosnis, aptariamos jos dalys. Rodomas žarsteklis ir žarijos. Pasakojama apie duonos kepimo papročius, pasiruošimą, sudėtines dalis. Variantus, kaip ruošiamas raugas.
Rodomas duonkubilis su jau iškilusiu raugu – pasakojama apie duonos ruošimo ypatybes – minkymą. Paminimi draudimai.
Moksleiviai stebi kaip tikrinamas krosnies karštis – beriami miltai ant pado. Iš pečiaus iškasamos žarijos, mato kaip su pušine iššluojamas krosnies padas.
Atnešama ližė, dedami ant jos ajerai ir formuojamas pirmas duonos kepalas. Aptariama pirmo kepalo reikšmė ir simbolika, duonos šventumo tema. Moksleiviai mato kaip pašaunamas kepaliukas.
Moksleiviai savo rankomis, prižiūrimi edukatorės, formuoja mažus kepaliukus. Gali pauostyt ir paragaut nekeptos duonos. Skatinami užduoti klausimus, tai viena svarbiausių edukacinio užsiėmimo dalių. Pagrandukai dedami į skardas. Duona kepa apie 45-50 min.
Programos dalyviai turi pertrauką.
Edukatorė primena senolių posakius, patarles, minkles. Užduodamos mįslės apie duoną. Primenama apie papročius, pagarbą duonai, jos šventumą. Pasakojama kaip tikrinti ar iškepusi duona, kad ją reikia sudrėkinti ir uždengti. Traukiamos skardos su pagrandukais. Drėkinama ir uždengiama. Prieš išdalindama kepaliukus, kartu prisimenam duonos kepimo procesą, trumpai pasidalinama įgytomis žiniomis, patyrimais ir įspūdžiais. Duonyčių - pagrandukų dalijimasis.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Programos tikslas supažindinti su restauratoriaus profesija bei muziejinių vertybių nykimo ir išsaugojimo subtilybėmis. Dalyviai susipažįsta su restauratoriaus profesija jo darbo subtilybėmis ir svarba kultūros vertybių išsaugojimui. Vaizdinės medžiagos, restauravimo pavydžių pagalba dalyviai supažįsta su restauravimo procesu, naudojamomis priemonėmis, darbo įrankiais. Naudojant restauravimo pavyzdžius dalyviai įvertina paveikslų ant medžio lentos ir drobės restauravimo skirtumus. Naudojant mikroskopą dalyviai gebės palyginti skirtingų audinių ir siūlų struktūrą. Edukacinės programos metu patys trumpam gali pabūti restauratoriais – išmoksta pasigaminti klijus, gruntą, atkuri trūkstamus piešinio fragmentus. Dalyviai turi galimybę pamatyti restauruojamus muziejaus eksponatus. Edukacinio užsiėmimo metu plečiamas dalyvių kultūrinis akiratis, skatinamas kūrybiškumas, ugdomi komunikaciniai gebėjimai.