Ši edukacija pristato Vilnių, prieš 700 metų su Kreivąja pilimi, kuriuoje rezidavo LDK kunigaikščiai ir didikai. Gyvosios istorijos edukacija vyksta autentiškoje aplinkoje, Vilniaus senamiestyje, net XVII a. menančiame rūsyje. Mokinių grupę pasitinka rekonstruktoriai, apsirengę XIII-XIV a. miestietiška apranga. Mokiniai sudalyvaus dviejuose veiklose: vienoje – pamatys ir sužinos apie LDK didikų istorinius kostiumas, o kitoje susipažins su XIII-XIV a. LDK elito karių ginkluote, apranga – nuo ieties iki kalavijo.
Edukacijoje naudojami rekvizitai pagamintos rekonstrukcijos pagal archeologinius radinius. Apie LDK elito karyba pasakoja eksperimentinės archeologijos klubo „Pajauta“ narys, karybos rekonstruktorius Martynas Švedas, kuris dalyvauja viduramžių kovų turnyruose. Ginklų pristatymo metu, mokiniai sužinos iš patyrusio kario kovos užkuliusius, galės paimti į rankas ginklus, užsivilkti šarvus ir pabūvoti LDK „kario kailyje“. Kitoje veikloje –LDK didikų aprangą pristatys XIII-XIV a. istorinių kostiumų rekonstrutorė Edita Gilė. LDK Kostiumų pristatymo metu, mokiniai sužinos apie viduramžių didikų aprangos reikšmę ir valdžios simbolius. Galės pamatyti, paliesti iš arti rekonstruotus LDK diduomenės kostiumus ir jų aksesuarus, papuošalus, kurie buvo atkurti pagal archeologinius radinius Kernavėje, Stakliškėse, Trakuose, Vilniuje. Norintys vaikai galės pasimatuoti didikų statuso aprangą  - užsidėti kepurę, apgalvį, apsiaustą, apavą, įsisegti papuošalus ir pan.

Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


VIEŠOJI ĮSTAIGA "AUKŠTAITIJOS SIAURASIS GELEŽINKELIS"

Programos edukatorius pasitiks moksleivius, atvykusius į Panevėžio siaurojo geležinkelio stotį. Pasisveikinsime, pažasisime susipažinimo žaidimą. Taip užmezgsime ryšį su grupe. Mokinius supažindinsime su ekskursijos eiga: riedmenų ekspozicija, pažintis su Panevėžio siauruko stotimi, važiavimas siauruku, Depas – traukinių garažas, pasivažinėjimas rankine drezina. 1. Riedmenų ekspozicijoje programos dalyviams pristatysime skirtingos transporto priemones riedančias bėgiais, paaiškinsime jų tarpusavio skirtumus. Supažindinsime su riedmenų paskirtimi, kartu su programos dalyviais svarstysime, kaip tokie riedmenys pakeitė žmonių gyvenimą. Žaisime „istorinį“ žaidimą, kurio metu mokiniai pagal išorinius matomus požymius turės pasakyti, kurie eksponatai buvo sukurti ir naudojami ankščiau, o kurie vėliau. 2. Pristatysime Panevėžio stotį, stoties aplinką, stoties viršininko namelį ir kitą infrastruktūrą. Mokinius supažindinsime su geležinkelyje dirbančiais darbuotojais: stoties viršininku, mašinistu, palydove, kelininkais. Diskusijų būdu išsiaiškinsime kaip atskirti šių profesijų atstovus. 3. Traukinuku riedėsime į didžiausią pasaulyje siaurukų Depą (garažą). Depe – Garvežinės pristatymas, šilumvežio ir garvežio techninių charakteristikų skirtumai panaudojant garvežio maketą. Pristatysime Aukštaitijos siaurojo geležinkelio ruožą analizuojant stoteles, atstumus, infrastruktūrą, panaudojimo galimybes išvykoms. Esant galimybei aplankysime I klasės vagoną ir vagoną valgyklą, apžiūrėsime kitus Depe esančius riedmenys. Kalvėje žiūrimi animaciniai filmukai po kurių vykdomi aptariami: 6 skrybėlių metodas viktorina, pastabumo užduotys ar atliekamos meninės užduotys susijusios su traukinukais ar siauruko stotimis. 4. Išbandysime pačią paprasčiausią bėginę transporto priemonę - dreziną. Išsiaiškinsime jų paskirtį, svarstysime, kaip tokie riedmenys palengvino žmonių gyvenimą. Mokiniai (išklausę ir pasirašę saugos instrukcijas) rankine drezina važiuoja tyrinėdami, kokios transporto priemo

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Viktorina „Vasario 16-oji: prisimink, pasikartok, sužinok“ (Nuotolinė paslauga)

Virtualios viktorinos metu mokiniai pasitikrina savo turimas žinias apie 1918 m. Lietuvos Nepriklausomybės Aktą, jo pasirašymo detales ir dvidešimt asmenų, kurių parašai pakeitė Lietuvą. Viktorina suskirstyta pagal sudėtingumą į tris lietuvišką trispalvę simbolizuojančius etapus: geltonąjį, žaliąją, raudonąjį. Pateikus klausimą, skiriamas laikas pamąstymui. Išklausius mokinių variantus, pateikiamas ir aptariamas teisingas atsakymas. Užbaigus kiekvieną iš trijų etapų, pasigirsta paskatinamasis „Jono Basanavičiaus“ įvertinimas. Pabaigoje, perėję visus etapus, nuo lengviausio iki sunkiausio, pasidaliname įspūdžiais ir tuo, ką naujo sužinojome, prisiminėme ar pasikartojome. Pažadame, jog laiką praleisite ne tik naudingai, bet ir smagiai!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Kosmoso raiška kultūroje ir dirbtinio intelekto kūrybinės dirbtuvės 3-4 kl. mokiniams

2 dalių kosmoso tematikos edukacinė kultūros ir meno interaktyvi programa ugdys mokinių kultūrinę raišką per pristatomus meno ir kultūros asmenybių kosmoso tematikos meno kūrinius skirtingose formose (kosmoso raiška menininkų paveiksluose, kine). Kurdami savo vizualinio meno interpretacijas kosmoso tematikoje, mokiniai mokosi suprasti, priimti kultūros ir meno reikšmę, svarbą visuomenei.

Edukacijos pristatymas: https://www.youtube.com/watch?v=5JiJVSHmQYI

Mokiniai įtraukiami į kultūros ir meno kūrinių tyrinėjimus, pristatant realius menininkų darbus, kaip M. K. Čiurlionio, Chesley Bonestell ir kitų kūrėjų, pritaikytus jų amžiui ir suvokimui. Vaizdingai pristatoma kosmoso tematika kino industrijoje ir jos įtaka menui ir kultūrai.
Naudojant įtraukų turinį mokiniai supažindinami su kosmoso tyrimais ir pasiekimais, jų įtaka kultūros vystymuisi (pvz., nusileidimas Mėnulyje, "kosmoso lenktynės").

Kūrybinių dirbtuvių dalyje mokiniai turės progą susipažinti su dirbtinio intelekto galimybėmis kuriant vizualinį meną ir susikurti savo vizualinio meno kūrinius, remiantis tyrinėtais kultūros ir meno kosmoso tematikos kūriniais ir vaizduote, reflektuoti savo rezultatą. Mokiniai savo meno kūrinius kurs individualiai ir grupėse, spontaniškai teikiant idėjas skirtas dirbtinio intelekto įrankiui. Toks įsitraukimas į kūrybinę veiklą, mokinius skatins komunikuoti, bendradarbiauti tarpusavyje, siūlyti ir priimti idėjas, pristatyti savo sukurtą vizualinį meną ir argumentuoti savo pasirinkimus.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinio užsiėmimo pradžioje mokiniai peržiūrės video reportažą, kuriame „žurnalistė“ papasakos apie netikėtai aptiktus paslaptingus radinius, liudijančius mitinių būtybių – laumių, velnių, aitvarų net giltinių egzistavimą. Peržiūrėję reportažą mokiniai keliaus į atnaujintus ir atvertus visuomenei muziejaus rūsius, kuriuose yra saugomi šiurpūs eksponatai: velnio pypkė, virtusi mėšlu, avikirpės žirklės, skirtos nukirpti giltinei liežuvį, baubo nagas... Kiekvienas radinys turi savo istoriją, kurią galima išgirsti ne tik iš edukatorės pasakojimų, tačiau ir pačios mokslininkės Emilijos Gruodytės paliktų garso įrašų, įkeltų į QR kodus. Apžiūrėję neįprastus eksponatus mokiniai grįš į edukacinę klasę, diskutuos apie anapusinių būtybių „egzistavimą“ šiuolaikiniame pasaulyje ir bandys juos iliustruoti.
Parodos kūrėjai: rašytoja Kotryna Zylė ir dailininkas, scenografas Antanas Dubra, parodą įgyvendina literatūros pažinimo programa „Vaikų žemė“, parodos iniciatorius: Justinas Vancevičius.


Atrodytų tekstą rašau, o vaizdą piešiu, tačiau kodėl gi nepabandžius atvirkščiai – nupiešti tekstą ir parašyti vaizdą? Jeigu jau susisuko galva, viską atpainioti padės parodoje eksponuojami Sovietų Sąjungoje kūrę nonkonformistai. Skirtingomis meninės išraiškos priemonėmis jie visi siuntė tą pačią nepaklusnumo savojo laikmečio ideologinėms ir estetinėms nuostatoms žinutę. Susitikę pamatysime, kad kūrybinės laisvės siekio žinia čia parašyta-nupiešta įvairiais būdais, kartais tiek priskrebinus, kad net neįskaitysi-neįžiūrėsi, o kartais taip aiškiai, kad net akį rėžia. Galų gale kūrybinės užduoties metu ir patys pabandysime pasekti sovietmečio nepaklusniųjų keliu – juk visi turime minčių, kurias norime tyliai išlieti ar garsiai išrėkti!


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Lietuvoje jau nuo seno mūsų protėviai, norėdami palengvinti įvairius negalavimus bei stiprinti organizmą, pasitelkdavo vaistažoles ir jų preparatus. Vaistažolės yra didelė gamtos dovana žmogui, todėl žinios apie jų naudą turi būti perduotos iš kartos į kartą. Edukacijos "Pabraidykim po vasaros pievą" metu per skonį, kvapą, prisilietimą pažinsite įvairias žoleles (medetka, čiobreliu, levanda, mėta, ramunėlėmis ir kt.), sužinosite kokia jų nauda žmogui, kaip surasti gamtoje, kaip užsiauginti patiems, kaip ir kada rinkti ir džiovinti, kokiomis sąlygomis laikyti ir kaip vartoti? O pažinę augalų naudą mėgausitės žolelių arbatos degustacija. Po šios patirties kiekvienas edukacijos dalyvis surinks unikalų arbatos maišelį. Sukurtas arbatžolių maišelis bus sudedamas į "Draugystės arbata" dėžutę, kurią parsivežę į mokyklą pasimėgausite pertraukėlės metu prisimindami kvapniąsias vasaros pievas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Prienų krašto – Suvalkijos ir Dzūkijos sankirtos – istorijos paslaptys... Kas mes? Kada ir kaip čia, abipus Nemuno, atkeliavome? Grafų Butlerių giminės nuotykiai ir žygiai. Senoji piliavietė, dvaras, garsiosios XVII a. Prienų popieriaus dirbtuvės. Senųjų Prienų gatvių romantika: paminklas valdovui Kęstučiui, Goldbergo alaus bravoras, kino teatras „Pal?s“, spaustuvės, knygynai, bankai, ... Mūsų krašto asmenybės ir mūsų atmintis. Visa tai ir dar daugiau siūlome edukacinėje programoje „Senųjų Prienų beieškant...“. vykstančioje Prienų krašto muziejuje ir Prienų mieste. Pažintinė-istorinė ekskursija lankytojams po Prienų miestą ir jo apylinkes. Tikslas: Edukacinių ekskursijų pagalba supažindinti moksleivius su Prienų miesto istorija, ugdyti jaunimo kultūrinį - paveldosauginį sąmoningumą. Uždaviniai: - įtraukti vaikus į gyvą miesto erdvių tyrinėjimą; - sudominti vaikus įvairiais miesto architektūros, meno elementais; - ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą orientuotis ir suprasti miestą; - iškelti klausimus ir kviesti vaikus dalintis mintimis, interpretuoti miesto istoriją ir dabartį. Naudojami metodai: - edukacinių ekskursijų metu pasitelkiama vizualinė medžiaga (senos nuotraukos, žemėlapiai, kryžiažodžiai), miesto legendos, papildančios ekskursijų turinį, užduočių pagalba informacija pateikiama linksmai ir žaismingai; - lyginamuoju metodu, pasitelkiant skirtingas priemones, pristatomas ekskursijos turinys. Tai sportiška, dinamiška ir aktyvi ekskursija, kurioje grožėsimės skirtingomis Prienų panoramomis. Ekskursija yra pritaikyta skirtingo amžiaus vaikams. Rezultatai: Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti miesto paveldo vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis miestų istorijomis, kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Pirmasis pašto kelias Lietuvoje jau XVII a. ėjo Baltijos jūros pakraščiu iš Prūsijos per Kuršių neriją į Rygą. Žinias perduodavo Didžiojo kunigaikščio pasiuntiniai. Kartu su prekyba plėtėsi ir pašto kelių (traktų) tinklas, jais pradėjo naudotis didikai ir turtingesnieji pirkliai, kuriems ilgainiui pašto gabenimas tapo verslo dalimi. Per Šilokarčemą ėjo pašto kelias Klaipėda–Tilžė. 1718 m. tarp Tilžės ir Klaipėdos pradėjo veikti vežiojamasis paštas. Tuo metu Šilokarčemoje buvo atidaryta pašto stotis ir kilmingasis Šilokarčemos dvaras nuomojo ir laikė dvaro karietas. Kai 1850 m. buvo atidarytas Klaipėdos–Tilžės plentas, susisiekimas žymiai pagerėjo, šiuo keliu naudotasi ir kaip pašto keliu. Lig tol pašto paslaugas teikusios Šilokarčemos ir Verdainkalnio stotys nebeturėjo tokios paklausos kaip anksčiau, tad Verdainkalnio stotis panaikinama ir perkeliama į Šilokarčemos paštą. Pašto išvežiojimą 1850 m. perėmė (tapo nuomininku) Šilokarčemos bajoriškojo dvaro savininkas Radkė, kuris laikė keturis pašto vežėjus. Paštininkystės paslaugos kasmet dvarui duodavo nuo 20 000 iki 30 000 markių metinių pajamų. 1858 m. Šilokarčemos paštui suteikta I klasės kategorija. 1909 m. Šilokarčemoje pastatomas naujas pašto pastatas, kurio statybą inicijavo centrinė pašto įstaiga. Šis pastatas laikomas vienu gražiausių Šilokarčemos pastatų. Tikslas – prisiminti ir išsaugoti senąsias krašto tradicijas, supažindinti mokinius su krašto istorija, pašto keliu, laiškų rašymo ir persiuntimo ypatumais. Siekiant atgaivinti senąjį pašto kelią Šilutės Hugo Šojaus muziejuje yra parengta ir vykdoma edukacinė pamoka „Senasis pašto kelias“. Uždaviniai: 1. Pristatyti pašto atsiradimo istoriją. 2. Apžvelgti įvairiais laikotarpiais naudojamus informacijos ir laiškų perdavimo būdus, pašto susisiekimo kelius ir priemones. 3. Supažindinti mokinius su laiškų ir atvirukų rašymo ypatumais. Pamoka vyksta edukacinėje klasėje, kurioje iš muziejaus fondų resursų vaikams parengta nedidelė ekspozicija.


Pirmasis Lietuvoje ir Latvijoje baltų kultūros pažinimo centras „Baltų kelias“ kviečia pamatyti, pažinti, patiems prisiliesti prie baltų kultūros. Edukacinio užsiėmimo „Dovana iš gintaro“ metu mokiniai aplankys „Baltų kelio“ ekspoziciją, kurioje gausu įdomių eksponatų, interaktyvių žaidimų. Čia mokiniai bus supažindinti su baltų istorija, kultūra, baltiškaisiais simboliais ir jų reikšme. Susipažins ir su baltiškojo gintaro kilme, istorija, jo unikaliomis, gydomosiomis ir kitomis savybėmis ir panaudojimo galimybėmis, sužinos, kad jau baltų laikais žmonės ėmė rinkti šį gražųjį mineralą ir dirbti iš jo įvairius papuošalus ir figūrėles. Liesdami skirtingų spalvų, formų, skirtingoms vietovėms būdingus gintaro gabalėlius, mokiniai suvoks jo išskirtinumą, supras, kuo išskirtinis yra Baltijos gintaras ir kodėl jis vienas iš labiausiai vertinamų gintaro rūšių. Praktinėje užsiėmimo dalyje stengsimės atskleisti šių akmenų unikalumą ir grožį, juos panaudojant savo magnetuko iš gintaro kūrybai. Ant pasiruoštos medinės plokštelės (pagrindo) mokiniai nusipieš, atvaizduos pasirinktą raštą ar simbolį, vėliau jį padengs klijais ir dekoruos smulkiais gintaro gabalėliais. Galiausiai bus priklijuojamas magnetukas. Savo kūrinį iš gintaro mokiniai galės parsinešti į namus, pasipuošti ar kažkam padovanoti kaip dovaną. Ši edukacija suteiks galimybę ugdyti sąmoningą baltiškojo paveldo pažinimą bei jo tausojimo nuostatas.


Spektaklis vaikams „Bebenčiukas ir Laumė“.

Tai linksma pasakaitė, kuriai panaudotos lietuvių liaudies bei įvairių autorių interpretacijos kartu su režisierės Ingos Norkutės kūrybos dainelėmis. Pradinio ugdymo amžiaus žiūrovai galės pasisemti gerumo vertybinių nuostatų iš spektaklyje pavaizduotos gėrio ir blogio kovos, kuri nestokoja humoristinių interpretacijos elementų.


Šatrijos Raganos gyvenimas ir kūryba. Spektaklis „Neparašytas laiškas“ (Nuotolinė paslauga)

Nuotolinė literatūros-teatro pamoka, skirta rašytojai M.Pečkauskaitei-Šatrijos Raganai (atliepianti tematinį 2023 m. prioritetą: Š.Ragana - viena žinomiausių XXa. pradžios Klaipėdos krašto asmenybių, Žemaitijos visuomenininkė, rašytoja, pedagogė) I-oje dalyje - spektaklio „Neparašytas laiškas“ pagal Šatrijos Raganos biografiją ir kūrybą peržiūra. Paveikiu nūdienai „dok.teatro“ principu sukurtas spektaklis remiasi rašytojos gyvenimo faktais, išlikusiais laiškais, intriguojančia gyvenimo istorija: nors išlikę daug jos laiškų, bet nėra skirtų artimiausiam žmogui, kunigui K.Bukantui, kurio kaimynystėje Židikuose ji nugyveno nemažą amžiaus tarpsnį. Sako, prieš mirtį ji seseriai liepusi sudeginti savo dienoraščius... Sp.sumanymas – tarsi herojės išpažintis po daugelio metų, jos „neparašytas laiškas“. Spektaklis aktualizuoja rašytojos kūrybos vertybes, ypač svarbias nūdienai: tarnystė Lietuvai, kuriančiojo dvasios stiprybė. Meninės vertės garantas – profesionali kūrėjų komanda: rež. Birutės Mar darbai pelnę eilę tarpt.apdovanojimų, 2020 m. įvertinti LR Vyriausybės premija; komp. Ž.Martinaitytė – taip pat LR vyriausybės premijos laureatė; sp.dalyvauja smuikininkas A.Šilalė. II-joje renginio dalyje – aktorės susitikimas su moksleiviais, skatinantis neformaliai pažvelgti į Šatrijos Raganą, giliau pažinti XX a. pradžios šalies kultūros istoriją. Moksleiviams suteikiama galimybė: parašyti „laišką“ Šatrijos Raganai – atliepiant jos kūrinių temoms, pasitelkiant jos kūrybos stilistiką. Birutės Mar talentas komunikuoti su jaunąja auditorija pasižymi nuoširdumu, inspiruoja mokinių kūrybiškumą (moksleivių pamėgtos jos edukacijos pagal J.Biliūno, S.Nėries kūrybą „Kultūros paso“ programoje). Nuotolinė paslauga vyksta per "Zoom" platformą.


Panemunės pilis su atkurta istorine XVIII amžiaus virtuve kviečia iš arčiau susipažinti su to meto kulinarinėmis tradicijomis ir pokyčiais, dalyvaujant kultūrinėje edukacijoje „Dvarų virtuvė pagal Puikųjį virėją".
Edukacijos tikslas – suteikti žinių apie Panemunės pilį kaip kultūros paveldo objektą, supažindinant su naująja prancūziška virtuve Lietuvos dvaruose XVIII amžiuje.
Uždaviniai:
1. Supažindinti mokinius su Panemunės pilies istorija bei šiandiena. 2. Supažindinti su XVIII a. virtuve bei Apšvietos epochos gastronominėmis idėjomis. 3. Ugdyti komandinio darbo patirtį.
1730–1750 m. Prancūzijoje įvyko gastronominė revoliucija. Prancūzų virėjai deklaravo senųjų kulinarinių tradicijų atsisakymą ir naują patiekalų ruošimo būdą vadino naujuoju arba moderniuoju. Naujoji prancūziška virtuvė pripažinimo sulaukė ir Abiejų Tautų Respublikoje – 1783 m. buvo išversta ir kelis kartus išleista naujosios prancūziškos virtuvės knyga „Puikusis virėjas“ (Kucharz doskonały, versta iš La Cuisine bourgeoise). Panemunės pilies erdvės – puiki vieta gastronominei diskusijai. Čia XVIII amžiaus antroje pusėje buvo įrengtas vienas pirmųjų šalyje valgomųjų, šalia jo – patalpa indams laikyti (vad. kredensas), taip pat buvo įrengta ir nauja virtuvė. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su XVIII amžiaus gastronominėmis idėjomis, jų atgarsiais Lietuvoje, apžiūrės valgomąjį, tarnybines liokajų patalpas, istorinę XVIII amžiaus virtuvę ir archeologinius radinius susijusius su valgymo kultūra. Įgytų žinių prireiks atliekant pateiktą užduotį – padengti stalą pagal prancūzišką paprotį. Edukacinės veiklos dalyviai ne tik susipažins su Panemunės pilimi, Apšvietos epochos gastronominėmis idėjomis, bet ir mokysis interpretuoti, lavins bendros, draugiškos veiklos komandoje be smurto ir patyčių įgūdžius, turės galimybę saviraiškai ir patirs pažinimo, kūrybos džiaugsmą.


Edukacijos metu aptariama gamtinė piliakalnių kilmė, atskleidžiama pilių ir kitų gynybinių įtvirtinimų raidos perspektyva nuo pirmųjų įtvirtintų gyvenviečių iki istorinių laikų pradžios pilių. Apžvelgiamos Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės, taip pat ir senosios Prūsijos pilys ir tvirtovės. Susipažinus su statinių istorija dalyviai kuria savo pilis ir jų interjerą naudodami CoSpaces programinę įrangą. Sukurtoms pilims ir tvirtovėms įgyvendinamos programavimo užduotys, leidžiančios kontroliuoti aplinkoje esančius elementus, tokius kaip langai, durys, gyvūnai ir pan. Sukurtus savo projektus dalyviai išbando su virtualios realybės akiniais. Edukacijos pabaigoje mokiniai dalyvauja viktorinoje, kuri užtvirtina įgytas žinias bei potyrius.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


“Myliu tik tai, ką žinau, saugau tik, tai ką myliu”
Konradas Lorenzas

Miškas klasėje, tai miško pedagogika-su mišku susijęs švietimas vaikams, skatinantis mokinius suvokti gamtos įvairovę ir naudą sau.
Dėmesys skiriamas visai miško aplinkai ir pagarbai. Nuo senų laikų miškas minimas žmonijos istorijoje kaip šventa vieta. Miškas apsuptas paskojimais tiek literatūroje, tiek mitologijoje.
Tai vieta bendradarbiavimui su gamta, nuotykių ir pasakų vieta, kūrybos ir vaizduotės šaltinis, ramybės oazė ir natūrali vaistine.
Samanos tampa minkštu patalu, spygliai gydomaisiais vaistais, grybai ir uogos gardžiu maistu.
Pakviesime vaikus klasėje pajusti mišką, pauostyti ir paliesti, kalbėsime apie miško naudą, jo gėrybes ir gamtosaugą. Įtrauksime vaikus į protėvių pasaulį, supažindinsime su pamirštais papročiais ir gamtos naturaliais gydomaisias būdais, skirtingais metų laikais.
Ši edukacija žaismingai, per pasakojimus,uoslę, pojučius, poeziją pateiks dalyviams gamtos mokslus ir gamtosaugos pagrindus.

Savo eiliuotą pasakėlę “Miško talka” iš knygutės “Mano mažasis pasaulis”, kurioje atsispindi meilė gamtai ir jos gyventojams, kuri pamoko vaikučius mylėti ir tausoti gamtą, skaitys autorė Kristina Petkutė-Gregor.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kiekvienas iš mūsų yra kūrėjas, o ypatingai vaikystėje. Mes kuriame tradicijas, draugystes, žaidimus, atsiminimus, sapnus ir dar daug visko. Teatro improvizacijos dirbtuvės tai smagi ir be galo įdomi pažintis su savo svajonėmis, intuicija, kūnu ir balsu. Galima išdykauti, juoktis, gudrauti ir mokytis vienu metu: kaip būti spontanišku, nebijoti klysti, išgirsti ir priimti kitų pasiūlymus, spręsti netikėtus iššūkius. Šėlsmas scenoje gali padėti atrasti atsakymus net į pačius sudėtingiausius kasdienybės klausimus!


Atsinaujinantys energijos ištekliai ir energetikos raida: nuotolinis edukacinis renginys

Nuotolinis edukacinis renginys supažindins vaikus su atsinaujinančios energijos ištekliais ir energetikos raida.

Kas yra energija? Kas yra atsinaujinti ir neatsinaujinanti energija? Kokią įtaką turi atsinaujinančios energijos ištekliai gamtai, kultūriniam gamtos paveldui? Edukacinio renginio metu vaikai sužinos įdomių faktų ir naudingų dalykų apie atsinaujančios energijos išteklius, jų reikšmę gamtos paveldui bei formuojamą įtaką kultūriniam bei tautiniam ateities žmogaus identitetui. Vaikai pasiners į smagų kūrybinį procesą, kurio metu panaudojant antrines žaliavas kurs įvairius energetikos motyvus. Stiprinsime tvarią mąstyseną, sąmoningumą, bendradarbiavimo, komunikavimo įgūdžius, lavinsime gebėjimą priimti sprendimus, skatinsime kūrybiškumą per smagią ir įdomią patyriminę veiklą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Tikslas- skatinti mokinių domėjimąsi naudingomis iškasenomis, jų panaudojimo galimybėmis. Uždaviniai 1.	Supažindinti mokinius su naudingomis iškasenomis. 2. Suteikti informacijos apie jų panaudojimo galimybes. 3. Palyginti įvairių naudingų iškasenų savybes. 4. Mokyti supilstyti bei papuošti kompoziciją iš spalvoto smėlio stikliniame inde.
  Mokiniai klauso pasakojimo apie naudingas iškasenas, kurio metu jos neįvardinamos tik apibūdinamos, prisimina jau turimą informaciją bei ją užrašo į pateiktas lenteles. Grupelės gauna padėkluose indelius su naudingomis iškasenomis, lygina jų savybes (judindami klauso kaip barška, kiek sveria ), užpildo lentelę įrašydami naudingų iškasenų pavadinimus.  Atlikę tiriamąją veiklą, aptarę gautus rezultatus užpildytose lentelėse ir lygindami su skaidrėmis, bei apžiūrėdami indelių turinį, stebi kiek jie prisiminė, o kiek žinojo, ką atspėjo, kodėl nepavyko. Suskaičiuoja atspėtas teisingai.
Susipažįsta su floristo specialybe, floristinių kempinių rūšimis, jų panaudojimo galimybėmis, smėlio pilstymo būdais, komponavimo principais. Į stiklinį indą supilsto spalvotą smėlį bei kuria kompoziciją. Sukurtą kompoziciją mokiniai pasilieka sau.


Edukacinė programa „Kuriu pasaką su Vaižgantu“ padės susipažinti su lietuvių literatūros klasiku Juozu Tumu-Vaižgantu. Atrasime įvairių įdomių veikėjų ir jų patirčių iš J. Tumo-Vaižganto pasakų ir raštų pasaulio. Kiekvienas mažasis muziejaus lankytojas susiras septynias Vaižganto žodžių korteles, iš kurių sudės savo sakinius ir pasakas. Tada savo pasaką bus galima pasekti kitiems. Edukacine programa yra siekiama, kad vaikai atrastų įkvepiančią ir šiltą J. Tumo-Vaižganto asmenybę, prisiliestų prie jaukaus lietuvių literatūros klasiko pasaulio, susipažintų su įvairiais Vaižganto kūrybos motyvais, patys taptų pasakų autoriais, išmoktų pažinti skaičius, gerbti žodžius, iš žodžių sukurtų savo pasakas ir jomis pasidžiaugtų. Edukacinė programa „Kuriu pasaką su Vaižgantu“ visiems dovanos daug gerų jausmų, jaukių patyrimų, kūrybinio džiaugsmo ir nuoširdaus juoko.


Susipažinkite su lėlių istorija, lėlių teatro istorija, lėlių tipais. Susikurkime šešėlinę lėlę ir išbandykime jos valdymą improvizuoto vaidinimo metu.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Įvairūs simboliai ir ženklai mus lydi visur: namuose, mokykloje, einantgatve, skaitant knygą, lankantis muziejuje. Tokie vaizdiniai be žodžių galiinformuoti, įspėti arba net papasakoti legendą, o gal ir tikrą istoriją.Šiandien naudojamų ženklų reikšmes vargu ar iššifruotų LietuvosDidžiosios Kunigaikštystės laikų gyventojai, ir atvirkščiai – turbūt ne visųsenųjų simbolių svarbą galėtume suprasti dabar. Per edukacinįužsiėmimą pagal specialiai parengtą užduočių paketą dalyviaiekspozicijoje analizuos paslaptingą senųjų simbolių bei ženklų pasaulį,mokysis atpažinti archeologiniuose radiniuose pavaizduotus simboliusbei suprasti galimas jų reikšmes. Edukacinio užsiėmimo antroje dalyjepagal išanalizuotus ir pačių susikurtus ženklus bus gaminamaspakabutis iš spalvoto modelino. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo visuomeninio ir meninio ugdymo programas,skirtas padėti suvokti simbolių prasmes, reikšmes ir jų kaitą keičiantisistorinėms epochoms.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacijos „Anicelė prikeps plinciu“ pradžia – Platelių dvaro sodybos buvusiame daržovių rūsyje, kur dabar įsikūręs tradicinių amatų centras. Po raudonų plytų mūro skliautais, kurių amžius įkopęs į antrą šimtą metų, vyks trumpas pasakojimas apie dvaro istoriją, grafų Šuazel Gufje giminės gyvenimo Plateliuose vingius ir edukatorės persikūnijimas į ciocelės (tetos) Anicelės vaidmenį. Teta (žemaitiškai ciocelė) Anicelė - vietinė, dabar jau mirusi moteris. Jos vaizdingas žemaitiškas pasakojimas nukels edukacijos dalyvius į tolimą tarpukario laikotarpį. Kaip sakydavo Anicelės tėvas, švelniai vadintas papa: Anicelė, prikepk plincių. Vykdydama tėvo paliepimą, ciocelė kuria krosnį, maišo tešlą blynams ir neskubėdama porina savo liūdną istoriją apie sunkią našlaitės dalią, kasdien jaustą nepriteklių mirus motinai, tarnavimą svetimuose namuose ir kitus kasdienybės vargus ir džiaugsmus... Vaikai dalyvaus šulinių statymo iš malkų, grūdelių atpažinimo varžybose, mals rankinėmis girnomis, bandys sugrūsti kanapes senovinėje grūstuvėje taip papos mėgstamai spirginei. O kur dar pasakojimas apie prancūzų išmislą kruasaną, kurio vien tešlos paruošimui reikėjo sugaišti beveik pusę paros. -Kažė kon jiedė posrytiou žemaite, a žėnuot vaka?- paklausė Anicelė, paėmusi į ranką medinį, viename gale dygliuotą įrankį. -Kuožna rytą kuošės vėsuokės vėrė, rūgšto pėino ožsėsriebdamė jiedė. Vėrtas bolvės posmarškuone kuoše so šėta tou įnagio krioša (sugrūsdavo), uns yr mėntoris, iš eglatės (eglės) vėršūnės padėrbints. Vis pakurstydama ugnį ar paprašydama tai padaryti vaikų, ciocelė toliau kepa plincius. Vaikai įtraukiami į blynų kepimo procesą. -Vasaruom vėrėmou šakaliūm tievalis lioub nelesdava kūrėntė. Toriedavom prisėtaisė vėrbūm (plonos medžių šakelės), tik įkėši, blūbt i nebie... Snke seniau bova, vakale, sunke. Da į staklės įšuoktė reikiejė, ka priaustomi druobiu, verptė, ka nebūto siūla per cokre (per kietai suverpta), per skysta (per laisvai/palaidai) ka nebūtom, pončeko prinertė, ka klu


Ropliai. Ar gyvena Lietuvoje vėžlys? (Lietuvos zoologijos sode)

Ar kada nors svajojote iš arčiau susipažinti su paslaptingu roplių pasauliu? Kviečiame Jus į mūsų zoologijos sodą! Edukacinės programos metu susipažinsite su šaltakraujais gyvūnais – ropliais ir jų svarba, sužinosite apie jų biologiją, pasigrožėsite jais bei patirsite daug neišdildomų įspūdžių juos liesdami. Pamatysite, kokia jų raštų įvairovė, pajusite odos tekstūrą. Atlikdami baimės įveikimo užduotį, įminsime paslaptį, kas slepiasi „juodajame maiše“, išmoksite skaičiuoti vėžliui metus. Sužinosite, kaip galite prisidėti prie nykstančių roplių rūšių išsaugojimo.


„Nidos švyturys“ – tai kūrybiška bei kritinį mąstymą ugdanti edukacinė veikla, kuri supažindina su dviem skirtingais Nidos švyturio gyvenimais, o tuo pačiu ir su daugiasluoksne Mažosios Lietuvos istorija. Pasitelkus smalsumą žadinantį indukcijos / dedukcijos metodą, sužinosite ne tik apie Nidos švyturio, bet ir apie pasaulinę laivybos navigacijos istoriją. Be to, kiekvienas edukacijos dalyvis galės panirti į meditatyvų kūrybinį procesą – nusidažyti medinį senojo Nidos švyturio modelį, kuris, parsivežtas namo kaip dovana-suvenyras, dar ilgai rodys kryptį į unikalų Kuršių nerijos kraštą.


Gotikinis nuotykis – architektūrinė edukacija (Išvažiuojamoji)

Edukacinis užsiėmimas supažindins moksleivius su esminiais gotikinės architektūros bruožais, padės atrasti ryšius, siejančius gotikinę architektūrą su inžinerija, matematika ir menu. Užsiėmimo metu moksleiviai sužinos, kad gotika, gyvavusi Europoje iki 16 a., plėtojosi veikiama prieštaringų veiksnių: katalikybės, bažnyčios autoriteto, tvirtėjančios pasaulietinės valdžios, augančios miestų kultūros, tobulėjančių amatų, gausėjančių technikos išradimų. Pasakodami moksleiviams intriguojančias pirmųjų gotikinių bažnyčių atsiradimo istorijas paskatinsime vaikus suprasti idėją, kad mus supanti aplinka nepriklauso tik nuo architektų sprendimų, bet yra įtakojama kompleksinių veiksnių. Tuometinė architektūra telkė savyje vaizduojamąją ir taikomąją dailę. Analizuodami gotikinę architektūrą moksleiviai atras skirtingų meno ir mokslo šakų sąsajas. Vaizdinėje prezentacijoje parodysime gotikai būdingas architektūros detales: langus, duris, rozetes, bokštus, skulptūras ir kitas groteskiškas figūras. Edukacinis užsiėmimas pritaikytas skirtingoms mokinių amžiaus grupėms. Vyresnieji vaikai susipažins su svarbesniais gotikinės architektūros terminais. Konstrukciniams gotikinės architektūros subtilumams išsiaiškinti pasitelksime architektūrinį performansą – pasidalinę vaidmenimis vaikai vaidins katedros sienas, arkas, kontraforsus. Tai leis moksleiviams pajusti architektūros elementų paskirtį. Vėliau išsiaiškinsime, kur ir kodėl naudojami ramsčiai, sąramos, smailėjančios arkos. Kas yra kontraforsai ir arkbutanai? Vyresnieji vaikai susipažins su aukso pjūvio taisykle, pamėgins ją pritaikyti Paryžiaus Notre Dame katedros fasade. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai įtvirtins gautas žinias: 1-6 kl. mokiniai pieš gotikinę bažnyčią, 7-10 kl. mokiniai braižys gotikinį langą. Užduotims atlikti yra sukurti paruoštukai ir darbo instrukcijos.


Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Ar esate buvę Šiauriausiame Lietuvos taške? Tai unikali galimybė praleisti laiką gamtoje , žygiuojant, tyrinėjant aplinką gamtos ir kultūrinius objektus. Visą žygį mus lydės Nemunėlio upė, kuris skalauja ne tik Lietuvos krantus, tačiau ir Latvijos. Vaikai taip pat susipažins su piečiausiu, vakariausiu bei ryčiausiu taškais, sužinos kur Lietuvos centras. Aptikę kultūros paveldo objektą „virenę“ aiškinsis kas čia ir kam tai skirta. Vykdami į šiauriausią Lietuvos tašką pakeliui aplankysime Nemunėlio slėnyje esančią Muoriškių atodangą. Taip pat aiškinsimės, kodėl keli kilometrai iki šiauriausios Lietuvos taško yra Totorių kaimelis, kas yra totoriai ir ką jie čia veikė?
Šiauriausiame taške vaikai dalyvaus viktorinoje, keps "piemenėlių duoną" ir žais žaidimus.


Edukacija "Aukso karštinė" skirta per praktinę veiklą pažinti aukso istoriją, aukso ieškotojų kultūrą, aukso plovimo procesą ir buvusias aukso kasyklas. Užsiėmimo metu aiškinsimės,  kur Lietuvoje galima rasti aukso ir kodėl mes dar iš jo nepraturtėjome. Edukacijos erdvė - muziejaus lauko teritorija, prie upės, sukurs dalyviams jausmą, tarsi būtų sraunios upės pakrantėje Jungtinėse Valstijose ar Australijoje. Edukacijos ervė apriboja edukacijos teikimo laikotarpį, tad paslauga teikiama  tik esant palankioms oro sąlygoms (nuo balandžio iki spalio).
Edukacijos metu Iš pateiktų pavyzdžių mokysimės atpažinti tikrą auksą nuo "Kvailių aukso", susipažinsime su aukso karštinės istorija, kasyklomis, aukso plovime naudojamomis "aukso keptuvėmis" (angl. gold pan) ir mokysimės praktiškai  „plauti“ auksą ir kitus vertingus mineralus iš auksingojo smėlio. Visą surastą lobį edukacijos dalyvis galės pasiimti sau.


Galvosūkių vokas "Paukštis, Sofija ir zodiako ženklai. Vieno vakaro byla."

Pasileisti į šį pažinimo nuotykį galėsite bet kurioje Jums patogioje vietoje ir bet kuriuo Jums patogiu laiku. Kultūrinė paslauga yra skirta susipažinti su meno genijaus, didžiojo kūrėjo M. K. Čiurlionio kūryba, gyvenimu bei asmenybe per edukacinio žaidimo formą. Žaidimo forma skatinama pažinti, sužinoti daugiau, o vėliau galbūt pasidomėti ir plačiau apie M. K. Čiurlionį ir jo padarytą įtaką kultūros raidai. Galvosūkių voko žaidimo forma pasirinkta kaip įtrauki pažinimo priemonė bei lavinanti tokias savybes, kaip komandinis žaidimas, kūrybiškumas, informacijos analizė, atidumas. Moksleiviai ne tik sužinos bendrą dažniausiai žinomą informaciją apie M. K. Čiurlionį, tačiau bus suintriguoti ir papildoma medžiaga, detalėmis, mažiau žinomais faktais, kurie ne ką mažiau svarbesni ir įdomesni.
Galvosūkių vokai sprendžiami susiskirsčius komandomis (trims-penkiems moksleiviams skirtas vienas vokas) mokytojos ir mokinių pasirinktoje vietoje. Vokai sukurti taip, jog galėtų būti sprendžiami be vedančio žmogaus. Tai reiškia, kad kiekviename voke komandoms bus paruošti galvosūkiai, istorijos, nuotraukos, piešiniai, kita žaidimui reikalinga medžiaga bei taisyklės ir pagalbos kortelės. Taip pat entuziazmo ir motyvacijos tikrai netrūks kuomet moksleivių komandos tuo pačiu metu ir varžysis, kas greičiau išspręs sukurtą detektyvą apie M. K. Čiurlionį.


Viešoji įstaiga Radviliškio rajono amatininkų klubas "Trys karaliai"

Dalyviai supažindinami su natūralaus bičių vašku ir jo panaudojimo būdais. Žvakės nuo seniausių laikų buvo laikomos apsaugos ir dvasingumo simboliu. Jomis mūsų senoliai pasišviesdavo dirbdami įvairius namų ruošos darbus, tikėjo, jog jos apsaugo nuo negandų, blogųjų dvasių, sugeria neigiamą energiją, turi gydomųjų galių. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai sužino žvakės atsiradimo istoriją, su žvakėmis susijusius papročius, žvakių liejimo technologijas ir būdus. Vienas iš žvakių liejimo būdų, kai karštas vaškas yra pilamas ant knato, dalyviai išbando patys.
Praktinio užsiėmimo metu mokiniai  žvakelę susisuka iš natūralaus bičių vaško plokštelės. Taip pat išbando šiuolaikines žvakių gamybos technologijas (karštą vašką pila į silikonines formeles). Uždaviniai – supažindinti: su bičių gyvenimu; su bičių teikiama nauda ir jų produktais; su aviliu, koriu, į kurį
bitės „pila“ savo surinktą medų, duonelę; su bitininko inventoriumi (dūmine, kaltuvu, medsukiu ir t. t.); su seniausiu bitininkystės amatu– žvakių liejimu. Leisti patirti kūrybiškumo džiaugsmą. Ugdomos bendrosios kompetencijos – pažinimo ir asmeninė. Edukacija – tai veikla, kuri teikia relaksuojantį poveikį, nektaro ir pikio kvapas žmogų ramina, jis užmiršta nerimą, jaudulį ir tik jaučia didelį malonumo jausmą uosdamas svaiginančiai kvepiančius medaus korius, vašką. O nuo senų laikų žinomas bitininkystės amatas – žvakių liejimas. Su vaško žvake eidavo tuoktis, vaško žvakelės liepsna palydėdavo Amžinybėn. Nors žvakė senovėje buvo nepakeičiamas šviesos šaltinis, šiuo amatu vertėsi nedaugelis. Ir tai greičiau buvo ne verslas, bet pomėgis. Žvakių liejikų buvo mažai, tačiau žvakės visada turėjo paklausą ir vertę. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai įgis žinių apie paslaptingą bičių gyvenimą, sužinos, kad žvakėms lieti naudojamas bičių vaškas. Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.


Peizažai, portretai, natiurmortai... Jei jums šie pavadinimai skamba tarsi burtažodžiai, tuomet pats laikas apsilankyti Prano Domšaičio galerijoje ir susipažinti su vienu iš dailės žanrų, natiurmortu. Mums teks žiūrėti ir tyrinėti paveikslus, spręsti galvosūkius ir dar daug ką nuveikti. Galbūt pasiseks ir vienoje iš galerijos salių mūsų lauks skrynia, kupina įdomių daiktų, iš kurių išradingi ir kūrybiški vaikai gali sukurti nuostabų natiurmortą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Prano Domšaičio galerijoje eksponuojama daug įvairiausių peizažų. Pažvelkime į juos tarsi pro langą. Ką matome? Paslaptingą jūros peizažą, marina vadinamą. Keiskime jo spalvas, dėliodami kompozicijas iš skaidrių ir stebėkime, kaip keičiasi gamta dienos metu. Žvelkime toliau, kur siūbuoja Aukštaitijos pušys ar dangų liečia Austrijos kalnai. Pabandykime jų papėdėje įkurdinti miestą ir tapti urbanistinio peizažo dalimi. O jeigu pasinaudosime žiūronais, gal pamatysime ir mažus kaimelius Afrikos platybėse? Ar ten dangus toks pat kaip pas mus? O žemė? Apžiūrėję gražiausius skirtingų pasaulio šalių bei žemynų gamtos, jūrų, miestų vaizdus atrasime, koks trapus gamtos grožis, suvoksime kaip ją reikia saugoti ir mylėti.


Surengsime geologinę - teminę - edukacinę ekskursiją Kaune, viename gražiausių - Jiesios upės žemupyje. Suteiksime mokiniams žinių apie praeityje ir šiuo metu vykstančius geologinius (gamtinius) procesus, nulėmusius aplinkos - upių, ežerų, kalvų ir daubų, šaltinių, kopų, riedulių ir kitų reikšmingų gamtinių objektų - atsiradimo istoriją. Susipažinsime su Lietuvos paviršių suformavusiais ledynais, kiek jų buvo, kokias nuogulas ir nuosėdas jie palieka, kaip jie suformavo Lietuvos reljefą. Ekskursijoje vaizdingai, aiškiai ir suprantamai pateiksime moksliniais tyrimais pagrįstas žinias, kurios leis mokiniams patirti pažinimo džiaugsmą, suvokti gamtos įvairovę, vientisumą ir harmoniją, paskatins mokinius domėtis gyvosios ir negyvosios gamtos objektais, kurs tvirtesnį ryšį su gimtosiomis vietomis. Ekskursijos metu naudosimės žemėlapiais, atliksime eksperimentą, tapsime tikros geologinės ekspedicijos dalyviais.


Edukacinė ekskursija "Šifruodami QR kodus, semkinės energijos dvariškame Ilzenbergo parke"

Ar kada nors važiavai žvyruotu keliu, kuriuo 1515 metais iš Vokietijos atvyko Livonijos ordino baronas ir įsikūrė ant kalno prie Ilgio ežero - Ilzenberge? Tai senasis prekybinis kelias iš Ilzenbergo į Rygą. Kviečiame atvykti į tolimąjį rytų Lietuvos dvarą ir išbandyti išmanųjį istorijos pažinimo būdą! Edukacinė ekskursija „Lemtinga barono Brendto Kersenbrocko kelionė“ prasideda pasivaikščiojimu po 15 ha dvaro parką, kurio metu gidas supažindina su unikalia dvaro valdytojų, parko ir dvaro rūmų istorija, jame vyravusio gyvenimo būdo specifika nuo viduramžių iki naujausiųjų laikų. Parko teritorijoje mokiniai apžiūrės dvaro sodybos svirną, rūkyklą, pirtį, oficiną, patrankų aikštelę, sužinos jų paskirtį ir atsiradimo istoriją. Po apžvalginės ekskursijos mokiniai suskirstomi į grupes. Kiekviena grupė gauna dvaro parko teritorijos žemėlapį bei užduotį, kurią atlikti gali tik suradę ieškomą objektą, pažymėtą konkrečiu užduoties numeriu (pvz. 20). Suradę lentelę pažymėtą numeriu, iššifruoja QR kodų pagalba joje esančią užduotį. Atsakymo ieško šalia esančiuose informaciniuose stenduose, pateiktuose rašytiniuose šaltiniuose arba prisimena pasakojimą. Teisingą atsakymą įrašo į tuo pačiu numeriu pažymėtą užduoties - kryžiažodžio vietą. Naudodamiesi savo mobiliais įrenginiais ir programėlėmis skaitančiomis QR kodus, mokiniai turi nuskenuoti visus kodus, užpildyti užduotį ir perskaityti raktažodį (raktažodžio raidės bus „pasislėpę“ užduoties langeliuose romėniškais skaičiais (pvz. IX )). Atlikę visas užduotis, dalyviai sužino raktinius žodžius. Vadinasi, edukacija jau eina į pabaigą! Gidas užduočių lape patikrins ar raktiniai žodžiai teisingi. Pirmieji, teisingai atlikę užduotį, gauna dvaro prizą! Edukacinė ekskursija užbaigiama įsimintinu dvarišku siurprizu!


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Antrą šimtmetį veikiantis Anykščių siaurojo geležinkelio stoties kompleksas ir jame įrengtas Siauruko muziejus – ypatinga vieta, kurioje per įvairius pojūčius pažįstami technikos veikimo principai ir transporto sistemos istoriniai pagrindai. Edukacinė programa „Siauruko atradimai“ suformuota, įvertinus tikslinės vaikų grupės – jaunesniųjų klasių mokinių – domėjimąsi aplinkoje sutinkamais elementariaisiais technikos ir mechanikos principais, siekiu pažinti ir suprasti, kaip kas veikia. Kaip tik šio amžiaus vaikai ypač nori prisiliesti, savarankiškai viską išsiaiškinti, pasinaudodami visų pojūčių visuma. Tad šios edukacinės programos tikslas – sudominti jaunesniųjų klasių mokinius technikos paveldu, sukuriant pasakojimo ir asmeninių patirčių sąsajas tarp muziejinės-edukacinės erdvės ir realaus šiandieninio gyvenimo, pasitelkiant autentiškus eksponatus bei šiuolaikinius, įtraukiančius informacijos pateikimo būdus. Programos metu jos dalyviai įgunda vertinti aplinkos objektus kaip priklausančius esamajam ar būtajam laikui, suvokti jų reikšmingumą žmonių gyvenime.


Kultūrinis palikimas botanikos sode – sukurk savo dvarą

Paslauga skirta 1-2 kl. mokiniams ir vyksta unikalioje aplinkoje – VDU Botanikos sodo Aukštosios Fredos dvaro sodyboje, kur dera kultūrinis paveldas ir šiuolaikiškas botanikos sodas. Kultūrinės edukacijos metu mokiniai supažindinami su XIX a. dvaro istorija ir paveldo vertybėmis, taip pat botaninėmis kolekcijomis. Aktyvių užduočių metu mokiniai dirba grupėmis įsitraukdami į dvaro istorinį laikmetį, diskutuodami ir remdamiesi pateikta informacija projektuoja autentišką dvaro komplekso maketą, individualių užduočių metu lavina kūrybiškumą ir vaizduotę, taikydami įgytas žinias, reflektuoja įgytą patirtį.


Apie žmones ir paukščius (Nuotolinė paslauga)

Ši virtuali edukacinė programa skirta tiems, kuriuos vis dar kamuoja klausimas, kas atsirado pirmiau – paukštis ar kiaušinis, ir kaip šis faktas susiję su žmonių pasaulio sukūrimu. Programos metu taip pat išsiaiškinsime, kodėl mūsų protėviams paukščiai buvo svarbūs, kokias žinias jie parnešdavo iš dausų, ką pranašaudavo jų giesmės ir elgsena. Naudodamiesi lietuvių tautosaka pabandysime išsiaiškinti, ar mes ir paukščiai esame panašūs. Susitikimo pabaigoje sužinosite, koks paukštis būtumėte Jūs.


Orientacinis pasivaikščiojimas GRAFŲ PĖDOMIS

Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas PALANGA. GRAFŲ PĖDOMIS - interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą kurorto istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite 2 kilometrų maršrutą ir pažinsite grafų Tiškevičių Palangą.
 Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Palangoje!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - nepaklaidinome dar nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Robotikos užsiėmimas. Raštingumas. Kodėl pamiršome spausdinimo presą?

Ar žinote kas yra Johanas Gutenbergas? O gal esate girdėję apie spausdinimo presą? Į visus šiuos klausimus Jums padėsime atsakyti fiziniame robotikos užsiėmime, kurio metu nagrinėsime raštingumą bei jo kitimą bėgant metams. Kartu su vaikais išsiaiškinsime kaip nuo paprasto raštingumo priėjome prie medijų raštingumo ir kuris iš šių reiškinių yra svarbesnis šiuolaikinėje visuomenėje, taip pat gilinsimės į rašto atsiradimo istoriją bei jo svarbą žmonijai. Šias teorines žinias užtvirtinsime kurdami veikiantį LEGO Education prototipą - robotą bei skirdami laiko išbandymui bei tobulinimui. 1 ir 2 klasių mokiniai konstruos su Lego Education WeDo 2.0 rinkiniais, kuriuos vėliau programuos specializuotoje programavimo platformoje. 3 ir 4 klasių mokiniai konstruos su Lego Education EV3 rinkiniais, kuriuos vėliau programuos specializuotoje programavimo platformoje arba Scratch programavimo platformoje.


Nuotolinis kino teatras! Komandinis darbas ir pasiaukojimas dokumentiniame filme “Nuostabieji lūzeriai. Kita planeta”

Nuo šiol, kino teatru gali tapti bet kuri mokyklos klasė arba bet kurio moksleivio namai, jei mokomasi nuotoliniu būdu! Jei turite kompiuterį (ar kitą įrenginį) bei interneto ryšį – kviečiame vadovėlį vienai pamokai pakeisti į tikrus žmones ir jų tikras istorijas. Režisieriaus Arūno Matelio dokumentinis filmas “Nuostabieji lūzeriai. Kita planeta” pasakoja apie herojus, liekančius šešėlyje, ir pasaulį, į kurį buvo uždrausta pažvelgti kino kūrėjams 43 metus. Tai filmas apie vienas sudėtingiausių bei populiariausių dviračių varžybų pasaulyje – „Giro d’Italia“. Tačiau ne apie garbę ir šlovę. Šios juostos herojai – sudėtingiausius iššūkius įveikiantys ir lyderių užnugaryje esantys sportininkai, neturintys teisės į asmeninę pergalę. Herojai, savo pasiaukojimu nutiesiantys kelią į pergalę komandos lyderiams, tapę universaliais pasiaukojimo dėl kitų pavyzdžiais. Šis filmas keičia požiūrį į sportą, pergalę, komandinį darbą, skatina bendruomeniškumą, pagarbą, plečia valios bei stiprybės suvokimą. Susidomėjus šia paslauga, tereikia užrezervuoti norimą laiką Kultūros paso sistemoje ir mes susisieksime su jumis, suformuosime jums nuorodą ir slaptažodį, instruktuosime kaip peržiūrėti filmą bendrai klasėje ar kiekvienam moksleiviui atskirai namuose. Atsidarę nuorodą, įrašysite jums suteiktą slaptažodį ir štai – kino seansas prasideda ten, kur Jūs bebūtumėte! Filmo peržiūra suteikiama kartu su pagalbiniu dokumentu - paruoštu preliminariu temų sąrašu, kuriuo galėsite pasinaudoti diskusijoms po seanso. Filmo anonsas: https://www.youtube.com/watch?v=m6HEf6HuVR8


Edukacija vyksta naujai įrengtoje edukacinėje erdvėje „Odos dirbtuvėlės". Užsiėmimo pradžioje vaikams skaidrių pagalba pristatoma trumpa bato istorija su gausiomis iliustracijomis ir įdomiais faktais. Avalynės istorija – tarsi kupinas atradimų ir ieškojimų romanas. Kaip tu saugotumei kojas nuo įkaitusio dykumų smėlio? O su kokia avalyne bristumei per sniegynus? Ateik ir sužinok, kokio ilgumo bato nosis kėlė pavydą aplinkiniams ir kas pirmieji pradėjo avėti aukštakulniais. Kada atsirado pirmoji „tikra" batų pora? Tapkite dizaineriais, sukurkite naujus stilius ir pasiūlykite juos savo draugams, o gal ir miesto gyventojams... Edukacijoje supažindinama su avalynės istorija, odinių batų sandara ir siuvimo procesu. Praktinėje dalyje vaikai iš atskirų detalių, sutvirtinamų „velcro" juostelėmis (lipukais), „pasiuva" batus, sužino, kaip išmatuoti pėdą prieš pradedant darbą, pagal pasirinktą iškarpą piešia savo svajonių kurpaites.


Edukacija "Apie lietuvių liaudies dainas, instrumentus ir žaidimus"

Užsiėmimų metu moksleiviai sužinos apie lietuvių liaudies instrumentus, galės juos išbandyti. Išgirs legendų ir pasakojimų apie instrumentų gamybą - kam jie skirti, kaip buvo senovėje muzikuojama. Išmoks gražių senųjų lietuvių liaudies dainų, aptarsime jų tematiką, simboliką, pabandysime dainuoti išskirtines aukštaitiškas sutartines, sužaisime keletą senųjų žaidimų, aptarsime kada ir kokius žaisdavo, kokiomis progomis. Užsiėmimo metu bus ugdomas kultūrinis dalyvių sąmoningumas, pagarba savo kraštui, jo tradicijoms, folklorui.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 9-12 išvažiuojamoji Kauno m. ir Kauno raj.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.
Paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Minimalus užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 18.


Varėnos r. Liškiavos daugiafunkcis centras

Programos tikslas: Naudojant netradicinio ugdymo metodus bei įjungiant dalyvius į praktinį kiaušinių marginimo vašku užsiėmimą, suteikti/praplėsti vaikams žinių bei praktinių įgūdžių apie margučių marginimą, reikšmę ir tradicijas.
Po trumpo vadovės bei edukacijos pristatymo, diskusijos forma išsiaiškinama, ką vaikai žino apie margučius, jų marginimą, spalvos, rašto reikšmę. Žinios papildomos naujais faktais bei nauja medžiaga. Tam naudojamas kompiuteris, projektorius, dalinamoji medžiaga. Nuo teorinės dalies keliaujama prie praktikos. Pasirinkę raštus, vaikai margina kiaušinius vašku, dažo juos įvairių spalvų dažuose.  Taip vaikai nusimargina po 3 margučius, kuriuos gali parsivežti į namus. Baigiantis edukacijai, dalyviai susėda  aptarimui - refleksijai.


Edukuokimės muziejuje išmaniai! Derindami tradicijas ir modernumą siūlome naują edukacinę programą. Kaip viskas vyksta? Moksleiviai, lankydami memorialinį Jono Mačiulio-Maironio butą, išklauso trumpo ir įdomaus edukatorės pasakojimo apie svarbiausias poeto gyvenimo detales, savarankiškai apžiūri Maironio biografijos ir kūrybos ekspoziciją. Pasisėmę žinių ar atgaivinę jau turimas, keliauja į edukacinę klasę pasitikrinti, kaip išmano Maironį. Moksleiviai kviečiami dalyvauti viktorinoje, kupinoje skirtingo tipo (vaizdiniai, garsiniai, taip / ne, su pasirinkimo variantais...) ir sudėtingumo klausimų. Edukacija vyksta naudojant išmaniąsias technologijas: klausimai pateikiami išmaniojoje lentoje, o atsakymai pildomi planšetėse – kiekvienas moksleivis gauna po planšetę, tad galima stebėti individualius pasiekimus, o, moksleiviams pageidaujant, viktorinoje galima dalyvauti komandomis. Išmokti kažko naujo ar įtvirtinti sukauptas žinias dar niekada nebuvo taip smagu ir išmanu!


Kviečiame 8-9 klasių mokinius sudalyvauti netradicinėje edukacijoje unikaliame gynybinės architektūros pastate -Vilniaus gynybinės sienos Bastėjoje ir sužaisti Protų mūšį požemiuose -smaigiai praleidžiant laiką, bet kartu ir sužinant naujų dalykų apie karybą ir mūsų krašto istoriją, bei įtvirtinant jau turimas žinias.


Kanto kodas – mintys šiuolaikiniam pasauliui

Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Pasinerkite į Kanto pasaulį, kur filosofija tampa nuotykiu! Šioje edukacinėje programoje tyrinėsime, kaip Imanuelis Kantas formavo moralės supratimą, išsiaiškinsime, kaip tai tinka mūsų laikams. Pradėsime nuo diskusijos apie filosofiją, kursime socialinius eksperimentus, užduosime filosofinius klausimus dirbtiniam intelektui, dalinsimės atradimais ir jausmais. Tai ne tik puiki proga pažinti filosofiją paprastai, bet ir smagiai praleisti laiką! Pasiruoškite iššūkiams ir naujiems atradimams su Kanto kodu!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


„Aplankyk Panevėžį su Ozobotu“ - tai inovatyvi edukacija, skirta supažindinti vaikus su Panevėžio miesto istoriniais ir kultūriniais objektais, iškiliais žmonėmis. Pristatymo metu dalyviai sužinos kuo miestas garsus ir ką jame galima aplankyti. Pristatoma per 20 objektų, kurie kuria miesto įvaizdį ir yra svarbi istorijos dalis. Interaktyvios veiklos metu, vaikai susipažins ir išmoks valdyti Ozobot robotuką. Ar norėtumėte su juo paklaidžioti po Panevėžio miestą? Tuomet ši edukacija skirta jums. Užsiėmimo metu vaikai su Ozobot robotuku keliaus po Panevėžio miesto žemėlapį, aplankant įžymias, lankytinas Aukštaitijos sostinės vietas. Susipažins su jų istorija, aptars kuo viena , ar kita vieta reikšminga Panevėžio miestui. Tai padaryti pavyks tik išmokus koduoti Ozobotą, kuris geba sekti linijas, atpažinti spalvas, parinkus tinkamą spalvų kodą galima valdyti roboto kryptis ir veiksmus. Išmokus valdyti robotą vaikai miesto žemėlapyje turės pasirinkti lankytinus objektus, susidaryti maršrutą. Teisingai užkoduotas robotas seks sudarytu keliu aplankant žymius miesto objektus. Dirbant porose vaikai ugdysis bendravimo ir bendradarbiavimo, programavimo įgūdžius, turtins žinias apie lankytiną miestą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Siekdami vaikams padėti sulėtėti, prisijaukinti tylą ir supažindinti juos su beržu, kaip vienu iš gamtoje esančiu ir lengvai prieinamu ramybės terapeutu, parke esančiame beržynėlyje kviesime vaikus sustoti. Vaikų klasę edukatorius nuves į Radailių parke esantį beržynėlį, kur juos kvies prisėsti ant juodos ir baltos spalvos kėdžių, atitinkančių pagrindines beržo kamieno spalvas. Edukatorius informuos dalyvius apie kėdžių apačioje priklijuotus skirtingus klausimus, kurių atsakymai bus tarsi bilietas į patyriminį ir praktinį edukacijos etapą. Edukaciją sudaro 3 dalys: teorinė, patyriminė ir praktinė. Teorinės edukacijos dalyje vaikai supažindinami su beržo reikšme lietuvių mitologijoje, liaudies kūryboje ir medicinoje. Patyriminėje dalyje vaikai tyrinės fizines beržo savybes: kuo jis kvepia, kokį pojūtį sukelia būnant šalia, ragaus kokio skonio beržų pumpurų ir lapų arbata. Užrištomis akimis bandys atspėti iš 3 skirtingų medžių lapų arbatų (ąžuolo, liepos, beržo), kuri yra beržo lapų. Praktinėje dalyje iš beržo šakelės vaikai gamins sapnų gaudyklę ir ieškos lietuvių ir indėnų papročių panašumų, o jų išties esama. Lietuviai pagonybės laikais tikėjo, kad švelniai mušant beržo šakele, iš žmonių ar gyvūnų buvo varomas velnias. Aprišta raudona juostelė aplink stiebą ar šakelę irgi gelbėdavo nuo šios piktosios dvasios. Lopšeliai buvo daromi iš beržų medienos ir turėjo apsaugoti kūdikėlių tyrumą. Tuo tarpu vienas iš Amerikos indėnų apsauginių ritualų - sapnų gaudyklės gaminimas, kurios buvo labai reikšmingos vaikams, nes jas kabindavo prie vaiko lopšio, siekiant apsaugoti jį nuo blogų sapnų. Dviejų kultūrų sugretinimas ir parelių ieškojimas, lavins dalyvių kritinį mąstymą, o praktinė sapnų gaudyklės gamyba - kūrybiškumą. Edukaciją užbaigs apsilankymas pas triušiukus, alpakas ir oželius, kuriuos vaikai maitins ir glostys. Išsami pažintis su beržo medžiu, parko berželių ir gyvūnų terapija, padės formuoti vaikų kultūrinį sąmoningumą apie gamtoje vykstančius procesus.


Viešoji įstaiga "Marijampolės telekinas"

Paslaugos tikslas - ugdyti mokinių kūrybiškumą meninėmis bei inovatyviomis priemonėmis. Per kūrybą mokiniai išreikš savo mintis, jausmus ir idėjas. Mokiniai įsisavins istorines, kultūrines ar socialines žinias, dalinsis savo kūrybinėmis vizijomis. Bus lavinama vaikų vaizduotė, kūrybinis mąstymas. Pasitelkiant įtraukiantį turinį su Virtualios realybės akiniais, vaikai įsisavins pateikiamą informaciją, dėl to mokymosi bei pažinimo procesas taps gerokai efektyvesnis. Paslaugos forma – edukacinių video peržiūros VR akiniais ir edukacijos po jų (kūrybinė veikla, aptarimas, darbų paroda). Mokykloms bus siūlomi edukacijai pritaikyti užsienio šalių sukurti video Virtualioje realybėje. Interaktyvus edukacijos būdas suteiks motyvuojančią, įdomią bei įsimintiną mokymosi patirtį. VR technologijomis galima vizualizuoti net sudėtingus procesus, sukurti virtualią aplinką, peržengiančią fizines klasės ar auditorijos ribas. Tad įtraukiančios ir žaismingos aplinkos poveikis atvers visiškai naujas mokymosi galimybes. Video medžiaga su VR akiniais pasirenkama pagal vaikų amžių ir nuolat atnaujinama. Klodo Mone tapyba „Tiltas virš vandens lelijų tvenkinio“, Paulio Josepho Constantino Gabrielio paveikslas ,,Liepos mėnesį”, menininko Carlos A. Monteiro paroda, Andre Deraino paveikslas „Boats at Collioure“, fantastinė VR kelionė pagal Van Gogo „Žvaigždėtą naktį“ ir „Arlio kambarį“. VR 360 laipsnių peržiūros animacija suteiks vaikams stiprų įsigilinimo jausmą. Mokiniai turės galimybę susipažinti su menininkų darbais, gyvenimo istorijomis. Po edukacinių video peržiūrų, vyks kūrybiniai užsiėmimai su mokiniais. Jie pieš, konstruos, aptarinės peržiūrėtus kūrinius su klasės draugais. Dalyvavimas kūrybiniuose procesuose skatins jų vaizduotę ir kūrybinį mąstymą. Bus lavinami kognityviniai vaikų įgūdžiai. Edukacijos po peržiūrų skatins mokinių kūrybiškumą, supažindins juos su menu, jo kūrėjais. Vaikai pažins skirtingų šalių, kultūrų kūrėjus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Interaktyvus edukacinis spektaklis „Baltaragio malūnas“

Edukacijai pasirinktas Kazio Borutos kūrinys „Baltaragio malūnas“ suteikia
plačias žanrinės įvairovės teatre interpretacijas. Todėl moksleiviams
teatrinių žanrų kaleidoskopo intensyvumas neleis nuobodžiauti, o veiksmo
interaktyvumas, kai moksleiviams patiems teks imtis vaidmenų, sudarys
ne teorinį, o fizinį literatūros kūrinio pojūtį. Taip net patys atsainiausi ir
„kritiškiausiai“ nusiteikę moksleiviai iš teatro išsineš bent minimalų
supratimą apie romaną ir tuo pačiu žanrinę literatūros ir teatro įvairovę, o
galiausiai – elgesio viešoje vietoje patirtį. Projekte naudojamas žaidybinio
teatro metodas, kurį edukacinio projekto režisierius Gildas Aleksa išvystė
dirbdamas su jaunimu savo įkurtoje teatro asociacijoje „Teatronas“ ir su
vaikais bei paaugliais teatro mokyklėlėje „Mano teatras“. Žaidybinio teatro
metodo pagrindas – žaidimo taisyklės, t.y. užduodamos sąlygos,
aplinkybės ir priskiriami vaidmenys ar funkcijos. Tokio teatrinio žaidimo
tikslas yra ne estetinis kūrinys, o patyrimas, kurį įgyja visi dalyvaujantys –
tiek aktyviai įsitraukę, tiek pasyviai stebintys. Patyrimas čia unikalus –
kiekvieno skirtingas ir tuo pačiu visų bendras (ypač turint omenyje
klasėmis ateinančius moksleivius). Todėl toks teatras yra demokratiškas,
neprimetantis savo surastų teksto prasmių. Jis skatina publiką
susiorientuoti situacijoje, jai pačiai susivokti, kame dalyvauja ir ką stebi,
pačiai įvertinti, kokia nagrinėto kūrinio prasmė jai pačiai. Edukacijos metu
moksleiviai: Aktyviai dalyvaudami veiksme, susipažįsta su literatūros
kūrinio struktūra: siužetu, personažais, galimomis kūrinio interpretacijomis;
Mokosi analizuoti ir interpretuoti literatūrą, o stebėdami, kaip ji virsta
scenos menu, išsiaiškina skirtumus tarp pagrindinių dramaturgijos žanrų:
tragedijos, komedijos ir dramos; Susipažįsta su teatro sceninės raiškos
galimybėmis, jo sceniniais žanrais: realistiniu bei sąlygišku teatru, prieš
šimtą metų gyvavusiu „didingo aktoriaus“ teatru.


Edukacijos užsiėmimas „Elniai Lietuvos gamtoje ir Kernavės istorijoje“

Edukacijos tikslas - originalioje aplinkoje, taikant įtraukiančius, pažinimą, kūrybiškumą skatinančius būdus, originalią formą ir priemones, pasitelkiant skirtingas raiškos formas, įtraukiant mokinius į kiekvieną edukacijos veiklą, supažindinti mokinius su prijaukintais tauriaisiais elniais ir jų vaidmeniu gamtoje, istorijoje ir mene.
Pagrindinis šios edukacijos uždavinys - paskatinti vaikų meilę gamtai ir gyvūnams, skatinti jų empatiją, mokyti jausti, pažinti, gerbti gamtą ir istoriją, mokytis pastebėti, vertinti gamtos reiškinius.
Edukacijos metu mokiniai susipažįsta su istoriniu grūdų valymo padargu, patys valo avižas ir jomis iš rankų (per tvorą maitina elnius). Vėliau klausosi įtraukiančio pasakojimo apie tauriuosius elnius, apžiūri elnių ragų kolekciją, sužino apie ragų augimo ir kritimo ciklą. Edukacijos pabaigoje mokiniai dalyvauja diskusijoje, siūlo kūrybiškas idėjas, kaip panaudoti ragus buityje, mene, pramonėje.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Daugelis mūsų paukščius suvokiame skirtingai. Dažniausiai jais domimasi kaip gamtos dalimi supančia mūsų aplinką. Tačiau paukščiai kur kas labiau vyrauja mūsų šalies turtingoje kultūroje. Nuo seno susijusios įvairios šventės, apeigos, daug sukurta mitologinių pasakojimų, sutartinių, liaudies dainų. Edukacijoje „Paukščiai Lietuvos kultūroje“ susipažinsime ne tik su sutinkamais mūsų aplinkoje paukščiais ir juos mokėsime atpažinti iš išvaizdos, elgesio ar balsų, bet ir sužinosime, kurie paukščiai laikomi ateities pranašais, mistinėmis būtybėmis ar namų sargais. Mokiniai išgirs įdomius faktus apie paukščius. Pamokos metu stebėsime įtraukiančius filmuotus vaizdo reportažus iš paukščių gyvenimo. Moksleiviai susipažins su gandrais, kregždėmis, varnėnais, gulbėmis, čiurliais, zylėmis, pelėdomis. Mokiniai išgirs kaip muzikoje atskirais instrumentais imituojami įvairių paukščių (lakštingalos, putpelės, gegutės) balsai (šeštosios simfonijos fragmentas Liudvikas van Bethovenas). Išgirs dainų fragmentus apie juodąjį strazdą ir strazdą giesmininką „The Beatles“ (lietuviškai žinomi kaip Bitlai) ir Aistė Smilgevičiūtė. Mokiniai stebės kaip mokslininkai tyrinėja karvelius mokydami juos atskirti Pablo Pikaso ir Vincento van Gogo paveiklus. Analizuosime ar jiems pavyktų pažinti Mikalojaus Konstantino Čiurlionio paveiklus? Edukacija jungia tarpdisciplinius mokslus (gamta ir žmogus, biologija, dailė, muzika, matematika). Pamokas veda kvalifikuotas, pedagoginį ir gamtamokslinį išsilavinimą turintis edukatorius, Lietuvoje žinomas gamtininkas Gediminas Petkus. Gediminas 17 metų veda edukacijas, veda gamtinę ir kultūrinę laidą „Pradėk nuo savęs“, rašo straipsnius šalies portaluose. Turi didelę patirtį neformaliąjame švietime. Aplankykite www.pazinkpaukscius.lt svetainę. Mokytojai internetinėje svetainėje gali nemokamai naudotis metodine medžiaga - vaizdo reportažais ir kita naudinga informacija, kuri papildys ugdymo procesą.


Išvažiuojamoji edukacinė programa „Suvaidinkime Eglę žalčių karalienę“

„Eglė žalčių karalienė“ – viena žymiausių ir unikaliausių lietuvių liaudies pasakų. Pasaka ilga, joje yra daugybė personažų. Jeigu mėgstate vaidinti ir jus vilioja teatras, kviečiame dalyvauti edukacinėje programoje „Suvaidinkime Eglę žalčių karalienę“. Susipažinsite su poemos kūrimo aplinkybėmis, jos istorija, kiekvienam jūsų bus paskirtas vaidmuo, pasipuošite specialiai Lėlių teatro dizainerės sukurtais drabužiais ir gausite tekstą. Šią S. Nėries eiliuotą poemą tikrai skaitėte mokykloje, todėl sunku nebus. Gera nuotaika ir nepamirštami įspūdžiai – garantuoti!


Ateiviai! Kaip jie atrodo? Kur jie gali gyventi? Šios veikos metu mokiniai ieškos atsakymus į šiuos klausimus susipažįstant su mūsų saulės sistema, planetomis ir tyrinėjant planetų klimatą, geografiją ir kitas svarbias gyvenimo sąlygas. Vėliau pasitelkiant dailę, kaip meninės raiškos formą, ir remiantis išgirstais faktais pieš ateivius, kurs jų pasus ir juos pristatys.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Edukacinis užsiėmimas vyks ekspozicijos salėje. Mokiniai bus suskirstyti į 12 grupelių pagal tai, kurį mėnesį yra gimę. Visoms grupelėms duodama ta pati užduotis: trumpai apibūdinti, parašyti (keliais raktiniais žodžiais), kokį jie įsivaizduoja mėnesį, kurį gimė. Tuomet kiekviena grupelė turės pristatyti jiems skirtą mėnesį. Vėliau bus išdalinti iliustruoti eilėraščių ciklo „Mano mėnesiai“ tekstai, reprezentuojantys jų gimimo mėnesį. Kiekvienos grupelės atstovai turės atlikti jiems skirto V. Mykolaičio-Putino eilėraščio trumpą analizę, ją pristatyti (trumpai interpretuoti jiems skirtą eilėraštį), lyginti su savo įsivaizdavimu, pasidalinti savo įspūdžiais, ar eilėraštis atitinka jų susikurtą mėnesio paveikslą, raiškiai perskaityti tekstą.


Edukacinė programa. Dirbinių iš odos gamyba.

Užsiėmimo dalyviai susipažins su odos dirbinių istorija ir patys pasigamins gaminį – raktinę/raktų pakabuką, knygos skirtuką arba padėkliuką puodeliui (galimas individualus pasirinkimas). Daiktai gaminami iš odos atraižų, todėl išlaikomas tvarumo principas.


Kviečiame muziejų patirti kitaip – be ilgų kalbų ir šurmulio! Pažinkite save ir stiprinkite tarpusavio ryšius leisdamiesi į kelionės ir gamtos siužetais persmelktų XVI-XIX a. Vakarų Europos tapybos darbų tyrinėjimą. Keliautojo užrašai, kuriuos vesite – tai kiekvieno asmeninis žvilgsnis į tai, kaip mus veikia pakitusi aplinka. Ar pavyks rasti bendrų taškų? Su kuo keliauju?


Vienintelis tarpukario kino teatras Kauno kino centras „Romuva“ kviečia į „Animacijos
laboratoriją“. Lankytojai bus supažindinami su kino istorija ir V. Starevičiumi, kuris paliko ryškų įspaudą animacijos istorijoje. V. Starevičius, augęs ir kūręs Kaune, buvo pasaulinis kino srities pionierius, stojęs į gretas kartu su Voltu Disnėjumi, spaudoje vadinamas „Kino magu“, „Stebukladariu iš Kauno“, „Vabzdžių dresuotoju“ ir t.t. „Animacijos laboratorija“ – tai vieta skirta atskleisti animacijos paslaptis ir patiems dalyviams sukurti animacijas su specialiai sukurtomis animacinėmis lėlėmis – boružėle ir elniaragiu. Animacijos lėlės – tai adaptuoti ir sušiuolaikinti V. Starevičiaus taip mėgstami vabalai iš pirmųjų jo filmų. Lietuvos animatoriai profesionalai, 2021 m. Nacionaliniuose Lietuvos kino apdovanojimuose įvertinti už geriausią animacinį filmą „Matilda ir atsarginė galva“, sukurė specialų elniaragio ir boružėlės dizainą ir scenografiją šioms dirbtuvėms.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Pietų Lietuvos gyventojams grikiai nuo senų laikų buvo labai svarbūs. Užauginti nederlinguose Dzūkijos smėlynuose, jie buvo ne tik maistas, bet ir vaistas. Iš grikių gaminti gardūs, kvapnūs patiekalai, o liaudies medicinoje taip pat be jų neapsieita. Edukacinės programos metu kepama ir vaišinamasi tradiciniu dzūkišku patiekalu – grikine babka. Dalyviai supažindinami su senaisiais grikių apdirbimo įrankiais, naudodami muziejuje turimus eksponatus dalyviai praktiškai išbando tradicinius grikių kelio darbus. Atlieka kūrybines užduotis.


Akmens tapyba – unikalus tapybos būdas, kurį sukūrė Anykščių tautodailės meistras Stanislovas Petraška. Muziejuje nuolat eksponuojami tautodailininko S. Petraškos paveikslai, kuriuos jis nutapė, naudodamas savo sukurtą akmens tapybos techniką. Edukacinės programos uždavinys – ne tik papasakoti išskirtinę Kūrėjo istoriją, bet ir sudaryti sąlygas mokiniams patiems išbandyti šį tapybos būdą. Programos pradžioje (trukmė iki 30 min.) mokiniai bus supažindinami su akmens tapybos darbų ekspozicija. Mokiniai apžiūrės akmens tapybos darbų ekspoziciją, bandys atpažinti gamtinius ir istorinius objektus, kurie dažni Kūrėjo paveiksluose. Papasakojama kaip karininkas, puoselėjęs tarnavimo laisvos Lietuvos kariuomenėje viltį, sovietinės sistemos buvo paverstas tiesiog elektriku, visą gyvenimą degė dviem ugnimis: meile Lietuvai ir jos istorijai bei kūrybos liepsna. Edukatorius pasakos, kaip žmogus, nebaigęs akademinių dailės mokslų, vis tiek siekė kurti ir didžiąją savo laiko dalį praleisdavo savo dirbtuvėlėje, mėgindamas vaizduotėje kilusius ar nuotraukose užfiksuotus vaizdinius kuo tobuliau perteikti akmens tapybos technika. Mokiniai žiūrės trumpą filmuką apie Kūrėją bei jo darbo procesą. Praktinėje edukacijos dalyje, mokiniai galės išbandyti akmens miltelių paruošimo ir tapymo akmens milteliais veiklą, per kurią jie nutapys ir į savo klasę parsiveš Stanislovo Petraškos paveikslo fragmentą. Paveikslo tapybos fragmentai bus parenkami pagal mokinių amžių ir ugdymosi poreikius. Jauniesiems gali būti naudojami S. Petraškos sukurtų pasakų fragmentai bei į veiklas integruotas Kūrėjo sukurtų pasakų skaitymas. Vyresniųjų klasių mokiniams labiau tinkami gamtos ar istorinių paveikslų fragmentai. Edukacinės programos rezultatas – susipažinimas su tautodailininko S. Petraškos asmenybe, kūrybiniu palikimu, bendro paveikslo fragmento atlikimas akmens tapybos technika, suvoktas kūrybos procesas, jam reikalingos kantrybės svarba bei mokinių paskatinimas patiems imtis kūrybinių veiklų.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Miestas mieste - Užupio respublika“ 9-12 kl.

Unikalus Vilniaus kampelis – aprašytas Pietų Korėjos rašytojo Hailji romane, turintis savo ambasadorių Ponulį ir katiną naikinantį baimės jausmą. Vilniaus priemiestis su savo vėliava ir Konstitucija, pinigais ir prezidentu. Kodėl ši miesto vieta tokia išskirtinė, kad ją net 3 kartus lankė Dalai Lama? Kodėl ji vadinama „Rusų miestu“ ar „Druskos keliu“? Šiandien Užupis mus pasitinka su vienu pirmų Europoje meno inkubatorių, unikaliomis skulptūromis, požeminių slėptuvių ir „Konkės“ liekanomis. Programos tikslas supažindinti mokinius su vienu seniausių Vilniaus priemiesčių ir jame išlikusiomis architektūrinėmis, kultūrinėmis, istorinėmis detalėmis, objektais ir pastatais. Pagrindiniai edukacinės ekskursijos uždaviniai – klausantis istorinio pasakojimo papildyto vizualia medžiaga, pažinti šią miesto dalį ir atrasti jame įvykusius pokyčius ir paslėptas detales: dingusius, nugriautus, konservuotus ar atstatytus gyvenamuosius pastatus, vienuolynus, maldos namus. Ugdant pastabumą ir dėmesį detalėms, tobulinti gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti šios miesto dalies kultūrinę aplinką: skirtingais laikais prie Vilnelės dirbusių amatininkų ir jų cechų veiklą, menininkų kūrybą bei jų darbus, Bernardinų kapinių unikalumą ir čia palaidotų svarbių istorinių asmenybių indėliu į Lietuvos ir Vilniaus istoriją, mokslą ir kultūrą. Istorinis pasakojimas papildytas vizualine medžiaga - senovinėmis nuotraukomis, taip pat mokiniai įtraukiami į praeities paieškas, edukacinius, teminius žaidimus padedančius pažinti ir interpretuoti, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą, perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Vilniaus katedros požemiai ir lobyno istorija

Vilniaus Šv. vyskupo Stanislovo ir šv. Vladislovo arkikatedra bazilika – viena seniausių ir svarbiausių katalikų šventovių Lietuvoje. Nuo pat Lietuvos krikšto 1387 m. iki XX a. vidurio be pertraukos tikintiesiems tarnavusios ir jiems 1988 m. grąžintos katedros istorinę ir dvasinę svarbą liudija joje išlikusios didikų funduotos koplyčios, įvairių laikotarpių dailės, skulptūrų, auksakalystės šedevrai, antkapiniai paminklai. Ekskursijos dalyviai apsilankys katedros požemiuose, apžiūrės juose saugomus archeologinius radinius, senuosius palaidojimus ir karalių mauzoliejų. Susipažinę su nedidelėmis katedros lobių užuominomis požemiuose, visą lobyną pamatys Šv. Mykolo bažnyčioje. Ne kartą lobyno daiktai buvo įkeisti, susidėvėję, perlydyti. Tai, kad vertinga lobyno dalis pasiekė šiuos laikus, prilygsta stebuklui. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.


Daugelyje pasaulio kultūrų druska yra nuolankumo, švarumo, džiaugsmingumo, svetingumo, pikantiškumo, šmaikštumo, aštraus proto ir išminties simbolis. Ne mažesnis druskos vaidmuo buvo prekyboje ir politikoje. Iki pat XIX a. vidurio druska buvo žinomiausia prekė pasaulyje. Istorijos tėkmėje druska buvo viena iš pagrindinių priežasčių kilti karams, revoliucijoms, maištams, turėjo įtakos vyriausybių politikos kryptims. Ar žinojote, kad XVII–XVIII a. Vilniuje verstis mažmenine druskos – „baltojo aukso“ – prekyba galėjo tik ypatinga pirklių grupė – druskiai? Apie druską kalba gydytojai ir dietologai, chemikai ir archeologai. Papasakoti apie druską vienos pamokos neužtektų, tačiau pasistengsime bent trumpai prabėgti jos istorija ir įvardinti įdomiausius momentus, leisiančius pažinti skirtingas jos rūšis. Numatomos veiklos: inovatyvi, interaktyvi, pritaikyta pagal dalyvių amžių paskaita su šešėlių teatru bei praktinėmis užduotimis. "Nors nevalgomas, tačiau visi valgo", "Geresnis cukrus už druską, bet druska reikalingesnė" patarlės ir priežodžiai parodo kiek daug prieštaravimų gali sukelti paprasčiausia druska. Jos trūkumas gali iššaukti mirtį, jos perteklius - taip pat, ir vaistas, ir nuodas kartu. Edukacija "Pažinkime druską" atskleis druskos įvairovę ir leis pažiūrėti į ją, kaip į kūrybinę medžiagą, kai gaminsime antistresinį kamuoliuką.


Pasaka – tai pati įdomiausia, sudėtingiausia, bene daugiausia galvosūkių kelianti liaudies kūrybos dalis, kur išmonė įgauna neišmatuojamą erdvę, kurioje slypi ypatingo patrauklumo ir įdomumo pasaulis. Geriausias būdas ištirti ir suprasti stebuklingą pasakos pasaulį – žaidimas. O teatras –tikrų tikriausia žaidimų erdvė. Čia kiekvienas gali tapti pasakos herojumi, pakliūti į
neįprastas situacijas, susidurti su kliūtimis, jas įveikti ir pasiekti savo tikslą. Ši patirtis padeda suprasti pasaulio sudėtingumą, išmokti kūrybiškai vertinti gyvenimo reiškinius, pastebėti aplinkinius žmones, padėti, spręsti problemas, būti drąsiems, aktyviems. Pabūti kartu ir pažaisti pasaką kviečia Alytaus miesto teatro aktoriai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Reklama: kultūra, menas ar pinigų leidimo spąstai?

Reklamos pasaulis: kultūra, menas ar pinigų leidimo spąstai?
Edukacijos tikslas – praskleidus reklamos pasaulio šydą paskatinti suprasti reklamos meniškumą, jos įtaką ekonomikai, kultūrai ir žmonių finansiniams sprendimams.
Uždaviniai: supažindinti su reklama kaip menu, kuriame susipina skirtingos raiškos priemonės; skatinti suvokti reklamos poveikį ekonomikai ir kultūrai; supažindinti su reklamos poveikio priemonėmis ir kaip sąmoningai nepakliūti į reklamos, skatinančios vartojimą, spąstus.
Reklamoje pagrindinį vaidmenį atlieka galinga kūrybinė idėja, kurios tikslas – paveikti auditoriją per kelias sekundes, tam panaudojant skirtingas meno raiškos priemones – muziką, kūrybinę retoriką, dizainą, fotografiją ir kt. Reklama – tai mūsų kultūrinio gyvenimo atspindys ir kultūrinio gyvenimo kūrėja, formuojanti žmonių elgesį. Reklama – tai ir spąstai, į kuriuos pakliūna žmonės ir neišmintingai išleidžia pinigus. Reklama skatina pirkti prekes, kurių mums nereikia. Kodėl taip įvyksta ir kaip tų spąstų išvengti?
Kokius poveikio triukus naudoja reklamų kūrėjai ir skatina mus „užnorinti“ tuo, ko mums nereikia? Kaip reklamoje susipina menas, mokslas ir žmogaus psichologijos pažinimas? Kokios yra sėkmingiausios, įsimintiniausios, meniškiausios pasaulio reklamos ir kokius prekės ženklus jos reprezentuoja ir daug įvairių įdomybių, kurios nauju žvigsniu paskatins žvelgti į reklamos pasaulį.
Kūrybinės praktinės užduoties metu moksleiviai atvers savo talentų ir gebėjimų skrynią, generuos ir išreikš kūrybines idėjas, kurių rezultatas – reklamos sukūrimas. Moksleiviai, pasiskirstę grupelėmis, mokysis kurti reklamą -  mokysis atrasti ir identifikuoti problemą, generuotii idėjas, sukurti problemai sprendimą ir šį sprendimą pasiūlyti bei pateikti skirtingomis raiškos priemonėmis kaip galutinį produktą - reklamą.


Dailininkai grafikai yra tikri burtininkai – iš vieno piešinio jie gali sukurti šimtus atspaudų arba estampų. Apžiūrėję dailininkų išraižytas linoleumo ir metalo plokštes sužinosime, kodėl viena grafikos rūšis vadinama giliaspaude, o kita – iškiliąja spauda. Išbandysime įvairias grafikos technikas ir gudrybes, o ant balto popieriaus lapo grafikos presu atspausime baltą piešinį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Viešnagė Didžiosiose Nemuno kilpose 3-6 kl.

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Mūsų kraštas išsiskiria unikaliu Lietuvoje ir Europoje geologiniu-hidrografiniu reiškiniu – Didžiosiomis Nemuno kilpomis. Užsiėmimo metu galėsite tapti milžinais ir ranka paglostyti kalveles, įdubas, upių slėnius, pasigrožėti šių vietovių kraštovaizdžiu iš paukščio skrydžio. Edukacija vyks lankytojų centre, talpinančiame 60 km Nemuno juostos su daugybe upelių ir upeliukų ir beveik 30 piliakalnių, prigludusių prie Nemuno. Ekspozicijoje rasite tūrinius maketus ir dėliones, interaktyvias schemas, nuotraukas ir piešinius, reljefinį ir kitus žemėlapius, surinktą gamtinę, archeologinę, vaizdo bei garso medžiagą, padėsiančią geriau pažįstami gamtos ir kultūros turtus. Beje, seniausi eksponatai skaičiuoja savo amžių ne dešimtimis ar tūkstančiais, o milijonais metų.
Šių vietų unikalumą padedanti atskleisti ekspozicija skirta įvairaus amžiaus moksleiviams bei suaugusiems. Čia slypi atsakymai į įvairius klausimus: kodėl susiformavo Nemuno kilpos ir iš kur gaunamas mineralinis vanduo, kas aukštesnis – aukščiausias Lietuvos medis ar Birštono apžvalgos bokštas, koks akmuo išrinktas nacionaliniu, ką vadiname sieliais...
Edukacijos dalyvių taip pat lauks užduotys, žaidimai, spėlionės ir dėlionės.
3-6 klasių moksleivių lauks komandinė veikla – vingiavimas akmeninėmis "Nemuno kilpomis" "plukdant sielius” arba užduotys, pritaikytos pagal amžiaus grupę.


„Senoji Šiaulių miesto iždinė/bankas“ (Nuotolinė paslauga)

Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai virtualiai susipažins su iždinės/banko pastato svarbiausiais istoriniais faktais, architektūriniu objekto paveldu papildant juos nuotraukose bei filmuotoje medžiagoje užfiksuotais vaizdais. Virtualios pažintinio-patyriminio vizito metu mokiniai aplankys iždinės/banko viduje esančią didžiąją ir mažąja „Lobyno saugyklas“, apžiūrės iždinės patalpas, sales, kurių sienose yra įmūryti ir pastatyti įvairaus dydžio seifai bei sukauptą Lietuvos ir kitų šalių įvairių laikotarpių pinigų kolekciją, kitas bankuose naudotas priemones. Emociškai pajaus banko darbuotojų kasdienybę. Išgirs įdomių iliustruotų istorinių faktų, istorijų susijusių su bankais, seifais, pinigais, jų verte, saugojimu, bankininkyste, sužinos naudingų patarimų finansinio raštingumo srityje. Po virtualios saugyklų ir pastato apžiūros mokiniams (grupėse arba individualiai) bus pateikiamos linksmos, su įdomiais galvosūkiais, iliustruotos užduotis: „Pasitikrinkite, ar mokate skaičiuoti“, „Pinigai, pinigėliai“, „Taupyk ir sutaupysi“, „Lietuvos istorija piniguose“, lavinančiuos pastabumą, dėmesingumą, kūrybiškumą, kritinį mąstymą, gebėjimą greitai ir teisingai skaičiuoti. Pasitarę atsakysime į klausimus: „Kodėl verta būti bankininku?“, „Kokios jo asmeninės savybės?“, „Ką veikia bankininkas?“, „Kur išmokti bankininkystės?“, „Ar tai kūrybiška profesija?“... (vyksta profesinis veiklinimas). Aptarsime peržiūrėtus mokomuosius filmukus „Pinigų istorija“ (1, 2, 3 d.) bei animacinio filmuko „Kiaulė taupyklė“ ištrauką, formuojančius teigiamas mokinių moralines nuostatas. Edukacijos pabaigoje išmoksime išlankstyti ir apipavidalinti popierinė piniginę. Pasidalinsime patirtais įspūdžiais ir emocijomis.


Edukacijos metu mokiniai bus supažindinti su meno ir mokslo sinteze. Mokiniams bus pateiktos skirtingos dailės sritys bei cheminiai eksperimentai. Mokiniai pasitelkdami nesudėtingas cheminių eksperimentų priemones kurs įvairių spalvų gamas, nesudėtingus skulptūros elementus, ieškos meno panaudojimo galimybių eksperimentų atlikimo priemonėmis.


Virtualios realybės edukacija "Partizanų paslaptys" išvažiuojamoji

Mokymosi aplinka turėtų būti kuriama atsižvelgiant į mokymosi procesą. Ji turėtų būti sukurta taip, kad mokiniai ir mokytojai mokymosi patirtį įgytų per kiek įmanoma neformalesnes veiklas. Kad tai įvyktų, mokymosi patirtis turėtų būti aktyvi, prasminga, turinti socialinę vertę, integruota ir įvairiapusė. Virtuali realybė - dar vadinama virtualia terapija, naudojama mokymosi tikslais gali būti labai naudinga, kadangi jos metu įvairią informaciją galima gauti realiu momentu, vaizdiniais, garsiniais ir net judesio efektais. Edukacijos metu norima supažindinti mokinius su vienu iš labiausiai Lietuvos istorijoje aptariamų1944-1953-ųjų,- okupacijos, trėmimų ir partizanų sukilimo metų. Naudojantis naujausiomis VR technologijomis patys savo kailiu mokiniai patirs kaip naktį sunku orientuotis tamsoje. Kaip svarbu partizanams gerai paslėpti bunkerį ir koks gyvenimas virė po žeme. Virtualioje erdvėje kaip viena komanda turės miško tankmėje surasti ir pristatyti svarbius dokumentu miško broliams-partizanams. Tai atlikus juos pasitiks partizanas ir visus pakvies užeiti į bunkerį, nes lauke darosi nesaugu, o į bunkerį visi dalyviai gali įsigauti po zeme nutiestu tuneliu. Viduje moksleiviams partizanas papasakos, kokiais daiktais vienas su kitais dalinasi, kokia buitimi gyvena. Partizanas papasakos, kaip svarbu kovoti dėl Lietuvos laisvės ir kad tai yra visų svarbiausia. Virtualios edukacijos metu norima, kad mokiniai įsijaustų į partizanų vaidmenį, išgirstų virtualaus partizano pasakojimą apie jų svarbą Lietuvai, pamatytų šių žmonių gyvenimą slapstantis bunkeriuose ir patys pabandytų neįkliūti okupantams. Edukacija siekiama pažadinti vaikų fantaziją, norą dar labiau gilintis į istorijos pamokas, norima paskatinti tarpusavio ryšį ir bendravimą. Edukacijų pabaigoje partizanų vadas pakvies visus pasiklausyti ir užtraukti jų pagrindinės dainos. Vėliau su mokytojais bus keliami ir aptariami svarbiausi patirtos pamokos klausimai ir partizanų svarba tuometinėje visuomenėje


Pažink Anykščių regioninio parko gamtos ir kultūros vertybes

Anykščių regioninio parko lankytojų centro interaktyvioje ekspozicijoje mokiniai susipažins su regioninio parko išskirtinėmis vertybėmis, tyrinėdami gamtos ir kultūros paveldo objektus ir ieškodami jų atspindžių, sąsajų literatūroje, plės savo kultūrinį akiratį. Čia mokiniai ne tik klausysis įvairių pasakojimų bet ir patys bus aktyvūs atsakymų ieškotojai. Pažiūrėję trumpą video filmą apie parką ir supažindinti su gamtos ir kultūros paveldo objektų klasifikacija, mokiniai bus padalinti į grupes ir gaus užduotis surasti nurodytus objektus interaktyvioje ekspozicijoje ir naudodamiesi ekspozicijoje esančia informacija, ausinėmis ir videoterminalais, ieškos atsakymų į pateiktus klausimus. Ieškodami atsakymų, sužinos ką simbolizuoja Laimės žiburys, kokiomis legendomis apipintas Puntuko akmuo ir Karalienės liūnas, kuo ypatingas Rubikių ežeras, upė Šventoji. Dalindamiesi atsakymais, palygins, kaip anuomet žmonės išradingai apibūdindavo įvairius daiktus ar reiškinius, kokie buvo kūrybingi ir kokia yra kūrybos išliekamoji vertė. Užsiėmimo paskutinė dalis skirta žaidimui: jauniausieji dalyviai (1-5 klasės) dėlios vieno iš parko objektų didžiąją puzzle dėlionę, vyresni dalyviai (6-8 klasės) ieškos gyvūnų „pėdsakų“, o vyriausieji dalyviai (9-12 klasės) spręs kryžiažodį. Pabaigoje visi dalyviai įvertinami ir jiems įteikiami prizai-siurprizai.


Spektaklis "Mažasis karalius Gruodis arba paslaptingas Renė Magrito pasaulis" ( 1kl.- 2kl.)

Spektaklis  pagal vokiečių rašytojo Akselio Hakės  humoro, išminties ir švelnios melancholijos prisodrintą pasaką  „Mažasis karalius Gruodis“.
      Vaikystė kartais būna gyvenimo pabaigoje. Jei netikite galite paklausti paties mažojo karaliaus Gruodžio II. Beje, jis nedidesnis už smilių ir toks tuklus...jo galima klausinėti apie viską, o ir jis pats mėgsta uždavinėti keisčiausius klausimus: Kodėl namas kampuotas ? Kodėl lyja? Kodėl karvė duoda pieną? Kodėl pieną? Kodėl pienas yra pienas?.. Su juo galima žiūrėti į žvaigždes ir kalbėti apie nemirtingumą arba duoti debesims vardus. Galima žiūrėti dėžutes, kuriose karalius laiko savo sapnus. Arba išeiti į miestą ir pamatyti tai, ko iki šiol niekada nematei...
    Vieną dieną iš siauro plyšio knygų lentynoje biurininkui pasirodęs karalius Gruodis atveria duris į paslaptingą vaizduotės ir fantazijos pasaulį, kurį praturtina Rene Magrito darbai ir jo pasaulėžiūra. Renė Magritas bene žymiausias XXa. belgų dailininkas siurrealistas , išgarsėjo nuotaikingais ir mąstymą provokuojančiais kūriniais. Svarbiausias jo tikslas buvo sukurti iššūkį žiūrovo išankstiniam realybės suvokimui ir paskatinti į aplinką žvelgti jautriau. Šio menininko akimis niekas niekada nėra visai taip kaip atrodo, žemiškoje kasdienybėje , kur įprasti dalykai yra nepaparasti.

Režisierė-  Kamilė Kondrotaitė.
Scenografė-  Liuda Liaudanskaitė.
Dailininkės-  Liuda Liaudanskaitė, Daiva Dašenkovienė.
Kompozitorius-  Mantas  Joneikis.
Aktoriai- Liudas Vyšniauskas , Kamilė Kondrotaitė


PLANETOS GELBĖTOJAI: šiukšlių rūšiavimo misija!

Alytaus Jurgio Kunčino viešoji biblioteka

Pateikiama informacija apie skirtingas atliekų rūšis (plastikas, stiklas, popierius, organinės atliekos, pavojingos atliekos).
Išdėstomos pagrindinės rūšiavimo taisyklės, kaip teisingai atskirti ir kur dėti skirtingas atliekas.
Paaiškinama, kaip atliekos yra perdirbamos ir kokią naudą tai teikia aplinkai.
Su vaikais aptariama jų patirtis rūšiuojant atliekas namuose, mokykloje ar bendruomenėje. Klausiama, su kokiomis problemomis jie susiduria ir kaip jas galima būtų išspręsti.
Vaikai suskirstomi į grupes. Kiekviena grupė gaus skirtingų atliekų rinkinį ir konteinerius su skirtingomis rūšiavimo etiketėmis. Jie turės teisingai išrūšiuoti atliekas.
Trumpai apibendrinama visa veikla, pabrėžiami svarbiausi dalykai. Edukacija užbaigiama kūrybiniu darbu panaudojant antrines žaliavas.


Radviliškio rajono savivaldybės etninės kultūros ir amatų centras

Dalyviai supažindinami su natūralaus bičių vašku ir jo panaudojimo būdais. Žvakės nuo seniausių laikų buvo laikomos apsaugos ir dvasingumo simboliu. Jomis mūsų senoliai pasišviesdavo dirbdami įvairius namų ruošos darbus, tikėjo, jog jos apsaugo nuo negandų, blogųjų dvasių, sugeria neigiamą energiją, turi gydomųjų galių. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai sužino žvakės atsiradimo istoriją, su žvakėmis susijusius papročius, žvakių liejimo technologijas ir būdus. Vienas iš žvakių liejimo būdų, kai karštas vaškas yra pilamas ant knato, dalyviai išbando patys. Praktinio užsiėmimo metu mokiniai žvakelę susisuka iš natūralaus bičių vaško plokštelės. Taip pat išbando šiuolaikines žvakių gamybos technologijas (karštą vašką pila į silikonines formeles). Uždaviniai – supažindinti: su bičių gyvenimu; su bičių teikiama nauda ir jų produktais; su aviliu, koriu, į kurį bitės „pila“ savo surinktą medų, duonelę; su bitininko inventoriumi (dūmine, kaltuvu, medsukiu ir t. t.); su seniausiu bitininkystės amatu– žvakių liejimu. Leisti patirti kūrybiškumo džiaugsmą. Ugdomos bendrosios kompetencijos – pažinimo ir asmeninė. Edukacija – tai veikla, kuri teikia relaksuojantį poveikį, nektaro ir pikio kvapas žmogų ramina, jis užmiršta nerimą, jaudulį ir tik jaučia didelį malonumo jausmą uosdamas svaiginančiai kvepiančius medaus korius, vašką. O nuo senų laikų žinomas bitininkystės amatas – žvakių liejimas. Su vaško žvake eidavo tuoktis, vaško žvakelės liepsna palydėdavo Amžinybėn. Nors žvakė senovėje buvo nepakeičiamas šviesos šaltinis, šiuo amatu vertėsi nedaugelis. Ir tai greičiau buvo ne verslas, bet pomėgis. Žvakių liejikų buvo mažai, tačiau žvakės visada turėjo paklausą ir vertę. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai įgis žinių apie paslaptingą bičių gyvenimą, sužinos, kad žvakėms lieti naudojamas bičių vaškas. Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.


Klaipėdos miesto savivaldybės koncertinė įstaiga Klaipėdos koncertų salė

Pasitinkant vasarą džiazo ritmu sako Klaipėdos koncertų salės choras ,,Aukuras". Puiki ir aktyviai įtraukianti programa skirta prasimankštinti savo balsus, įsijungti ritmą ir prisidėti prie choro ritmo. ,,Aukuras" kvies ne tik sėdėti, bet ir aktyviai prisijungti prie kūrinių plojimais, angliškais žodžiais ir ritmais. Taip visi kartu dainuosime, dalyvausime ir judinsime save iš komforto zonos. Ar žinote kaip reikia improvizuoti? Šiam nuostabiam menui atvyksta puiki džiazo solistė, kuri pamokys ir kvies pasidaryti mūsų visų, tos nuotaikos, tos dienos improvizaciją, kurios pakartoti niekada ir niekam nepavyks. Susikurkime savo džiazo dieną!


Užsiėmimas vyksta muziejaus ekspozicinėse salėse ,,Senieji kaimo amatai ir moterų darbai" ir ,,Žemaitiška troba" .Žemdirbystė - nuo seniausių laikų buvo pagrindinis lietuvių verslas - lėmė ne tik valstiečių buitį, kultūrą, bet ir kaimo amatų vystymosi kryptis. Kaime kartu su valstiečiais triūsė amatininkai, galintys pagaminti ir pataisyti visus reikalingus ūkio padargus. Pagal darbe naudojamas medžiagas amatininkai skirstomi į medžio ir  metalo apdirbimo meistrus.
Medis ,,maitino" dailidę, stalių, kubilių, račių, klumpdirbį, dievdirbį. Edukacijų metu užduodamos užduotys: spalvotais pieštukais spalvinti  kraičio skrynias, vaikai savo rankomis turės galimybę sukrauti jaunamartės kraičio skrynią, įminti mįsles, moksleiviai galės užbaigti lietuvių liaudies sukurtas patarles, darbo įrankių kopijų dėlionės, žaidimai su edukatoriumi bei žaidimai pateikti informacinio terminalo pagalba.  Palietę kraičio skrynios lobius, jaunamartės kraitį , dalyviai pajaus to laikmečio dvasią perpras žemaičių tarpusavio bendravimo ir to laikmečio darbo ypatumus, dainos ir žaidimai apie linus, nes moterų darbus tiek linus raunant, tiek verpiant, audžiant visada lydėjo daina.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Šventieji sodybų globėjai (Nuotolinė paslauga)

Mediniai kryžiai bei koplytėlės su šventaisiais jose buvo neatsiejama XIX a. – XX a pradžios Lietuvos kraštovaizdžio dalis – paminklai mirusiems, apsauga gyviesiems. Kryžiai ir šventųjų skulptūrėlės ne tik puošė aplinką, tačiau ir turėjo aiškią funkciją, didelę reikšmę žmonių gyvenime. Tad tyrinėdami šventųjų skulptūrėles kartu su mokiniais aiškinsimės: kas yra šventieji ir ką jie globoja? Kokios tai stebuklinėmis istorijomis ir legendomis apipintos istorinės asmenybės? Kokie su jais susiję papročiai ir tikėjimai atsispindi liaudies kultūroje ir lydi mus iki šų dienų? Kodėl šv. Agota visuomet laiko duoną ir kokius stebuklus jos duonelė prišaukia? Ką gi nugalėjo šv. Jurgis ir kodėl jis tapo gyvulių globėju? Virtualus edukacinis užsiėmimas, suformuotas muziejuje saugomų originalių eksponatų pagrindu, skatins mokinius įvairiapusiškai pažvelgti į šventuosius globėjus. Skirsime dėmesį tiek bažnytinės ikonografijos, istorinių pasakojimų, tiek liaudies pamaldumo, šventųjų folkloro aspektams. Taip pat susipažinsime su šventųjų skulptūrėlių kūrėjais - dievdirbiais ir kryždirbyste, įtraukta į UNESCO žmonijos nematerialaus ir žodinio paveldo šedevrų sąrašą. Virtualus užsiėmimas parengtas siekiant įtraukti mokinius į diskusiją, domėtis savo krašto istorija: aptarsime, kuriuos šventuosius galime rasti savo miestų, valstybės herbuose, statinių puošyboje, mokysimės juos atpažinti. Šis edukacinis užsiėmimas vaizdžiai papildys mokykloje įgytas etikos, dailės, literatūros, istorijos žinias, prisidės prie etninės kultūros ugdymo.


Ar esate buvoję pokario partizanų bunkeryje? Ar bandėte įsivaizduoti gyvenimo miške ypatumus? Ar žinote, kad partizanų vadas generolas Jonas Žemaitis yra ketvirtasis Lietuvos Respublikos prezidentas?  Tai sužinoti ir patirti padės edukacinė programa „Partizanų generolas Jonas Žemaitis“. Raseinių krašto istorijos muziejuje saugomi partizanų vado generolo Jono Žemaičio-Vytauto autentiški daiktai iš paskutiniojo bunkerio, bunkerio maketas, padės pažinti partizano kasdienybę, buitį, o partizanų vado ir dviejų jo bendražygių paskutinių minučių bunkeryje prieš suėmimą stereoskopinė (stebimą VR akinių pagalba) vizualizacija aktualizuos partizanų generolo J. Žemaičio asmenybę, tragišką likimą.
Šiuolaikiška inovatyvi edukacija skatins moksleivių domėjimąsi Jono Žemaičio asmenybe, pokario partizanų gyvenimu, kova, gilins istorijos žinias, ugdys patriotines-pilietines nuostatas, kritinį mąstymą.


Ar norite sužinoti, kaip Lietuva atrodė prieš daugiau nei 150 metų? Jei taip, tuomet kviečiame į kelionę po knygnešių laikus. Nusikelsime į XIX amžių, kai Lietuva buvo okupuota carinės Rusijos imperijos, lietuviškos mokyklos uždarytos, uždrausta spausdinti bei platinti leidinius lotyniškomis raidėmis. Užsiėmime kalbėsime apie drąsius vyrus ir moteris – knygnešius, kurie slaptai atgabendavo į Lietuvą lietuviškų knygų iš Prūsijos. Šioje kelionėje sutiksite garsius knygnešius Jurgį Bielinį, Vincą Jušką, Žemaičių vyskupą Motiejų Valančių ir kitas to meto istorines asmenybes, susipažinsite su jų nuveiktais darbais. Atlikdami įvairiausias užduotis sužinosite, kaip buvo platinamos lietuviškos knygos, kodėl reikėjo kurti slaptąsias mokyklas ir kaip atrodė tų mokyklų auklėtinių kasdienybė. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ir pagrindinio ugdymo programas.


„Rankų darbo pamoka tarpukario pradžios mokyklos klasėje“

„Šiaulių istorijos" muziejuje įrengta tarpukario Lietuvos pradžios mokyklos klasė. Skambutis, girgždantis mokyklinis suolas, juoda lenta ir rašaluoti pirštai... Vieniems – tai pramoga ir puiki proga pažvelgti įkitokią, senąją, mokyklą, kitiems – tai grįžimas į vaikystę ir nuostabūs mokyklos laikų prisiminimai.
Rankų darbo pamokos tema „Lietuvių liaudies ornamentai". Lietuvių liaudies mene kiekvienas ornamentas turi tam tikrą simbolinę ar net mistinę reikšmę, kurios šiandien jau nepamename. Šiandien ornamentas – tai tik puošybos elementas, naudojamas tekstilėje, drabužių puošyboje, keramikoje, aptinkamas architektūroje, ant metalo dirbinių ir pan. Edukacinio užsiėmimo  metu prisiminsime senąsias ornamentų reikšmes, būsime menininkai, liaudies dailės tradicijų tęsėjai, kursime savus ornamentus ir dekoruosime lininio audinio knygų skirtukus.
Šiaulių „Aušros“ muziejus saugo labai turtingą etnografinį rinkinį. Tai Šiaurės Lietuvos ir Žemaitijos XVIII–XIX a. I p. valstiečių baldai, interjero detalės, apšvietimo priemonės, namų apyvokos ir buities mediniai bei pinti daiktai, prieverpstės, rankšluostinės. Tekstilės rinkinyje gausu – lovatiesių, staltiesių, rankšluosčių, juostų. Taip pat eksponuojami ir Žemaitijos valstiečių drabužiai. Mokiniai prisilietę prie etninės kultūros lobių, istorijos, pasaulėžiūros bus įkvėpti ir paskatinti kūrybai, individualumui ir saviraiškai. Kiekvienas darbas, o ypatingai kūrybinis, reikalauja daug laiko ir pastangų, tačiau kūrybos džiaugsmas, pasididžiavimas savo rankomis padarius ką nors gražaus ir praktiško, pilnai kompensuoja laiko ir jėgų sąnaudas – tai patvirtins ir edukacinio užsiėmimo dalyviai.


Ši edukacinė veikla leis vaikams pasinerti į spalvingą, šviečiantį ir įdomų pasaulį, derinanti tradicines lietuvių liaudies pasakas ir šiuolaikinę meno raišką. Šio užsiėmimo tikslas yra skatinti kūrybiškumą, meninį išraišką ir supažindinti vaikus su lietuviškomis pasakomis.


Žongliravimo pamokos. Pamatyk, pabandyk, žongliruok.

Žongliravimo pamokos, dirbtuvės. Pamatyk, pabandyk, išmok, žongliruok Atvyksiu su pilnais lagaminais įvairių skirtingų žongliravimo instrumentų. Siūlau Jums patiems įsitikinti, kad žongliruoti galite ir Jūs - reikia tik šiek tiek laiko, noro bei praktikos. Patys pažiūrėję trumpą žongliravimo etiudą , pabandysite, pasimokysime ir pažongliruosime. Žongliravimas yra naudingas jaunam žmogui! Visi pabandę „užsikabina“ ir smagiai leidžia laiką. Su jaunesniais pamokėlės metu mokysimės mėtyti vieną, dvi skareles, pabandysime ir tris. O su vyresniais pasimokysime mėtyti kamuoliukus. Su mažesnėm grupėm vyksta „diabolo“ pamokos, o su didesnėmis gaminamės žongliravimo kamuoliukus patys. Truputi pasimokę visi gaus kūrybinę užduotėlę. Vienu metu mokytis žongliruoti gali iki 100 žmonių. O pamokos pabaigoje žonglierius kvies visus į jau tradicišką fotosesiją, kai mesime skareles ar kamuoliukus į viršų visi kartu. Pritaikoma įvairaus amžiaus bei dydžio grupėms, gali būti vedama lietuvių, anglų, rusų, kalbomis.


Edukacinė paskaita „Įdomioji sostinės istorija: kur, kaip ir kodėl dygo Vilniaus rajonai?“ (Nuotolinė paslauga)

Sužinokite, kaip per amžius augo Vilnius – kas padiktavo tokias jo plėtros kryptis? Kaip buvę kaimai virto naujais miegamaisiais rajonais? Iš kur atsirado jų pavadinimai? Kaip ir kur buvo gaminamos blokinių namų plokštės? Kas lėmė kiekvieno rajono (ne)išskirtinumą? Paskaitos metu pasakojimas gausiai iliustruojamas archyvinėmis nuotraukomis, iškarpomis iš senosios spaudos, istoriniais žemėlapiais, archyvine video medžiaga. Tai galimybė plačiau pažvelgti ne tik į gilesnę miesto praeitį, tačiau ir į XX a. architektūrą, kurioje daugelis mūsų iki šiol gyvename.


Spektaklis-etnologinis muzikinis veiksmas ,,Gandro dovana"

Muzikinis etnologinis spektaklis "Gandro dovana" 2011 m. buvo įvertintas aukščiausiu Lietuvoje teatro apdovanojimu – „Auksiniu scenos kryžiumi“ lėlių ir objektų teatro srityje. Aplankęs ne vieną pasaulio šalį. Svečiavęsis Kanadoje, Kinijoje LR, Izraelyje, Norvegijoje, Švedijoje, Ukrainoje, Latvijoje, Farerų salose vykusiuose tarptautiniuose festivaliuose. Poetiškas ir gyvenimą kaip stebuklą išaukštinantis spektaklis – be teksto. Jis sukurtas remiantis Senovės lietuvių Gyvybės medžio idėja. Spektaklyje Jis ir Ji , skambant gyvai atliekamai muzikai, pasitelkę įvairius senoviškus rakandus, kuria pasaulį.š tešlos „iškildina“ šliaužiančius, ropojančius požemio gyventojus, kalvėje „nukaldina“ gyvūnus ir žmones, paukščius, dainomis „išaudžia“ saulę ir mėnulį... Ir laukia Paukščių taku parskrendančio gandro... Gyvybės medis auga šaknimis giliai įsiskverbęs į žemę, jo šakos apima visą pasaulį, o viršūnė remiasi į dangų. Paukščiai – tarpininkai tarp dangaus ir žemės. Gandras dar ir šiandien laikomas šventu paukščiu, nešančiu žmonėms laimę. Prieš spektaklį spektaklio režisierė kalba su žiūrovais, įvesdama juos į objektų teatro simbolių kalbą.


Lietuvių kalboje žodis „groti“ turi ir žaidimo, ir laimės mėginimo reikšmes. Norėdamas groti, žmogus kūrė muzikos instrumentus iš paprasčiausio šiaudo, plunksnos, kelmo ar lentos. Garsais norėjo ne tik pamėgdžioti gamtą, bet ir perduoti žinią, susisiekti su anapusiniu protėvių pasauliu, išreikšti liūdesį, džiaugsmą, linksmintis ir kitus palinksminti. Edukacinėje programoje susipažinsime su lietuvių liaudies instrumentais, patirsime, kaip gimsta garsas. Kursime, žaisime, improvizuosime.


Edukacija „Augalų antspaudai molyje“ – tai veikla, sujungianti istoriją, botaniką ir keramiką. Edukacijos metu bus pasakojama Salų dvaro parko istorija, siekianti dviejų šimtų metų laikotarpį, supažindinama su parke išlikusiomis medžių rūšimis. Mokiniai lydimi edukatorės rinks gamtinius pavyzdžius, kurie praktinėje edukacinio užsiėmimo dalyje bus atspaudžiami molyje. Pagaminti augalų antspaudai molyje turės ir išliekamąją vertę, nes juos bus galima naudoti kaip inovatyvią mokymosi priemonę ar miela interjero dekoraciją individualioje mokinio erdvėje. Augalus galima bus galima ant įvairių gaminių. Rezultatas bus gaunamas ne tą pačią dieną, kai vyks edukacinis užsiėmimas, bet tada, kai edukatorė molio antspaudus išdžiovins, išdegs krosnyje ir mokinių darbus atsiųs į mokymo įstaigą nurodytu adresu.