Prisilietimas prie kultūros ir technikos paveldo Liubavo dvare

Užsiėmimo tikslas – vaizdžiai supažindinti su kultūros ir technologiniu paveldu. Siekiama (1) plėsti istorines žinias, (2) plėsti žinias apie paveldą, jo puoselėjimo ir saugojimo svarbą, (3) didinti supratimą apie technologinius gamybinius procesus panaudojant atsinaujinančius energijos šaltinius. Padedami muziejaus darbuotojo edukatoriaus mokiniai susipažįsta su Liubavo dvaro malūnu-muziejumi. Susipažindami su Liubavo dvaro aplinka ir ekspozicija, mokiniai daug sužino apie savo šalies istoriją, architektūrą, senąsias technologijas, atsinaujinančius energijos šaltinius. Liubavo dvaro malūne mokiniai nusikelia į laikmetį prieš šimtą metų, senovinį akmeninį malūno pastatą, kuriame esančios įvairios technologijos veikia net ir dabar. Didelę ir stebinančią malūno funkcijų įvairovę atskleidžia susipažinimas su senosiomis vandens malūno technologijomis. Naudodamiesi muziejaus terminalu, mokiniai turi galimybę interaktyviai pažinti muziejų ir jo ekspoziciją, žaisti pažintinį žaidimą. Plečiamos mokinių žinios apie savo šalį, jos istoriją, stiprinamas kultūrinis identitetas. Mokiniai daug sužino apie senąsias technologijas ir atsinaujinančių energijos šaltinių panaudojimą, apie gamybinius procesus. Liubavo dvare skleidžiama ir pavyzdžio jėga – tai nevyriausybinės organizacijos pastangomis išsaugoto kultūros paveldo geroji patirtis.


Paskaita apie kavos istoriją ir piešimas su kava

Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės.
Teorinė dalis: užsiėmimo dalyviams bus pasakojama apie kavos istorią, kaip ji atkeliavo į Europą, supažindinama su įvairių tautų kavos tradicijomis. Dalyviai mokysis piešti su kava. Metodika: nagrinės ir vadovaudamiesi įgytomis žiniomis komentuos paveikslus, įsisavins pagrindines kavos pigmento kaip dažų naudojimo technikas, susipažins su vaizdo komponavimo principais, sluoksniavimu (glazūravimo technika), šviesos ir šešėlių perkėlimu, piešimu „šlapias ant šlapio“ (pranc. travailler dans l'eau), taip pat sausuoju būdu. Praktinė dalis: mokiniai patys kurs piešinį su kava, ras optimalų kompozicinį sprendimą, pritaikys įvairias technikas, kurių išmoko teorinės dalies metu, formuosis savarankišką nuomonę apie meną.  Sukūręs unikalų kūrinį ant popieriaus, mokymų dalyvis jį pasiims su savimi.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Tikslas: Sukurti skirtuką iš džiovintų augalų.
Uždaviniai: 1. Supažinti su plokščiosios floristikos viena iš rūšių - skirtuku. 2.  Susipažinti su augalų skirtų plokštiems darbams džiovinimo ypatumais. 3. Išmokti sukomponuoti augalus.
Edukacijos metu aptariama skirtukų paskirtis, jų įvairovė. Papakojama, kad skirtukai iš augalų priskiriami plokščiosios floristikos rūšiai. Pasiaiškinama, kas yra floristas, koks jo darbo pobūdis. Išsiaiškinus darbo etapus, atkreipus dėmesį į darbo ypatumus, mokiniai kuria savo kompoziciją iš duotų medžiagų.  Skirtukai įlaminuojami. Mokymų metu mokiniai pasidarys kelis skirtukus, kuriuos pasiliks sau.
Baigus kurti aptariamas gautas rezultatas, kaip ir kas pavyko, ko tikėjosi, aptariamas darbų savitumas ir individualumas.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Angliškos popiečio arbatos tradicija Lietuvoje XIX a. pab. – XX a. pr „Su arbata ir prie arbatos“

Žagarės dvaro savininko grafo Georgijaus Naryškino žmona Elizabeth Knight buvo anglė. Tad neatsitiktinai Žagarėje galime pamatyti išlikusį Anglijos architektūros paveldą – Tudor stiliaus pastatų kompleksą. Tikėtina, kad su grafais Naryškinais į Žagarę atkeliavo ne tik išskirtinė architektūra, bet ir angliškosios popiečio arbatos tradicija. Edukacija vyks Tudor stiliaus pastate. Užsiėmimo metu metu mokiniai susipažins su angliškosios popiečio arbatos istorija bei tradicija Lietuvoje XIX a. pb. – XX a. pr. Bus demonstruojama, kaip buvo serviruojamas stalas popiečio arbatos priėmimams. Dalyvaudami angliškosios popiečio arbatos priėmime, mokiniai mokysis ne tik stalo serviravimo meno, bet ir etiketo, taip plėsdami savo kultūrinį akiratį. Ragaudami pagal angliškąją tradiciją pagamintą arbatą bei pagal senovinį receptą iškeptus sausainius (receptas iš Annos Ciundziewickos knygos „Lietuvos šeimininkė“ („Gospodyni Litewska“), Vilnius,1848), grojant ramiai klasikinei muzikai, mokiniai patirs kultūros patirčių įvairovę. Ugdysis vertybinę nuostatą domėtis savo ir kitų tautų mitybos papročiais, kulinariniu paveldu.


Viena įtakingiausių Europoje yra Prancūzijos kultūra. Lietuvos mokyklose moksleiviai dažnu atveju pasirenka pagrindinę arba antrinę užsienio kalbą – prancūzų kalbą. Tačiau šių dienų jaunimui darosi sunku suprasti, kodėl reikia šios kalbos, kur ją naudoti, kam ji reikalinga ir kodėl Lietuvoje to mokosi? Minint Vilniaus 700-uosius metus, verta pažvelgti, o kaip gi sostinė buvo kurta įvairių Prancūzijos kūrėjų? Kaip siejasi Delamarso varpai, Napoleonas ir prezidentūra, Prancūzijos mokslų akademija, Botanikos sodas, Vakcinacijos institutas, Aleksandras Diuma, Nusikaltimai ir dar daug visko... Kviečiame į edukaciją, kurioje raginsime klasikos kūrinių skaitymą ir gramatikos užduotis padėti į šalį, o gyvai ir praktiškai pamatyti ir prisiliesti prie prancūzų kultūros pėdsakų, asmenybių, jų kūrybinio palikimo, sukurtų architektūros paminklų, ar kitų kūrinių, daugiakultūriškumo ir savęs pažinimo. Moksleiviai turės puikią progą ne tik teoriniame lygmenyje, bet ir praktiškai „pakvėpuoti“ kūrėjų oru.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Kupiškio rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Edukacijos metu programos dalyviai sužinos kaip rašė vienuoliai, kodėl reikėjo rašyti ir perrašinėti knygas ranka, kokios buvo rašymo priemonės, patys pabandys parašyti nesudėtingą tekstą lotynų kalba naudodami žąsies plunksna. Tekstas bus pritaikytas pagal amžiaus tarpsnius, rašymo data bus užrašoma lotyniškais rašmenimis. Savo rašytą tekstą atminčiai gaus kiekvienas užsiėmimo dalyvis. Dalyvių skaičius – iki 20 vaikų. Užsiėmimo vieta priklausomai nuo dalyvių skaičiaus ir pageidavimų Krantinės g.24 Kupiškis arba Palėvenės dominikonų vienuolynas Palėvenėje( Kupiškio turizmo ir verslo centro patalpose)Užsiėmimų vienuolyne metu demonstruojami vienuolių rūbai, dalyviai sužinos vienuolių abitų skirtumus

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Sunku įsivaizduoti solidų pagyvenusį kunigą, poetą Joną Mačiulį-Maironį vaiku... Pasitelkime tam jo gimtąsias vietas, tėviškės sodybą, nuostabią gamtą. Išsaugotas kultūrinis paveldas ir darniai įsiliejančios inovatyvios meninės instaliacijos sukūrė įtraukiančią, kūrybinę aplinką, įgalinančią pažinti poeto asmenybę. Svirno palėpėje moksleiviai susipažins XIX–XX a. sandūroje Bernotų k. gyvenusios turtingų valstiečių Mačiulių šeimos gyvenamąja aplinka; atėję prie Maironio taip mėgtos pušies mokiniai išgirs subtiliai atliekamą „Lietuva brangi", o atidengę šulinio dangtį ras bėgiojančias eilutes iš girdėtų Maironio poezijos posmų. Poeto Maironio taip mėgtas šaltinėlis, dabar įprasmintas simboline stogine – jauki erdvė pristatyti pirmuosius moksleivių kūrybinius ieškojimus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa kvies į nuotolinę, pažintinę kelionę, naudojant zoom platformą, į Sėlių genties archeologinį palikimą, kuris saugomas Kupiškio etnografijos muziejuje, įvairuose artefaktuose. Edukacijos metu mokiniai ieškos būdų, pagal pateiktus šaltinius (archeologinio radinio fotografijas), įvardinti artefakto pavadinimą, įžvelgti panaudojimą ir reikšmę kultūriniam palikimui. Taip pat, atrasti baltų simbolikos ypatumus ir susieti su mitologinėmis ir kultūrinėmis reikšmėmis.  Suradę atsakymus į pateiktus klausimus, dalyviai kūrybiškai pristato idėjas ženklui ar simboliui atspindinčiam kiekvieno dalyvio asmenybę. Diskusijos metodu, analizuojame pateiktų simbolių idėjų reikšmę ir prasmę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Miesto, kuriame dainavo stogai, istorija

Įdomus ir šiuolaikinėmis technologijomis paremtas edukacinis užsiėmimas supažindins su Kėdainių miesto „aukso amžiumi“.  XVII a. daugiatautis ir įvairių religijų Kėdainių miestas buvo vienas svarbiausių amatų, prekybos, reformacijos centrų Lietuvoje. Čia taikiai sugyveno žydai, škotai, vokiečiai, lenkai. Visi vystė savo verslus, prekybą, dalyvavo visuomeniniame ir kultūriniame miesto gyvenime. Edukacija vyksta modernioje Kėdainių krašto muziejaus salėje, kurioje interaktyvios technologijos leidžia nusikelti net į XVII a. Kėdainius. Mokinius pasitinka įspūdingo dydžio interaktyvus XVII a. miesto maketas, kuriame bus galima nesunkiai surasti ir atpažinti svarbiausius Kėdainių architektūrinius objektus. Interaktyvaus maketo pagalba mokiniai galės susipažinti net su XVII a. Kėdainių miesto gyventojais: škotu, žydu, vokiečiu, evangeliku reformatu, katalike, Šviesiosios gimnazijos mokiniu ir Radvilų dvaro kalyte Karūna. Šių figūrėlių pagalba bus galima judėti po visą Kėdainių senamiestį, sustojant prie įvairių architektūros objektų: Rotušės, evangelikų reformatų bažnyčios, sinagogos, medinės cerkvės, Radvilų dvaro, Šv. Jurgio bažnyčios. Mokiniai galės ne tik girdėti, ką apie vietoves pasakoja šie personažai, bet ir turės galimybę matyti juos pasirinktoje XVII a. aplinkoje, kuri atkurta naudojant šiuolaikinius informacinių technologijų sprendimus – kompiuterinę 3D animaciją.
Liesdami senuosius koklius ir tyrinėdami čerpes, klausydami to meto gyventojų pasakojimų, žiūrėdami, žaisdami ir mąstydami mokiniai atras atsakymą, kodėl Kėdainių miestas XVII a. išgyveno „aukso amžių“.
Mokiniai taip pat turės galimybę tapti to laikmečio pirkliais ir interaktyvaus žaidimo pagalba, išbandys šią svarbią miesto ekonomikai profesiją. Tapę pirkliais, panaudodami edukaciniame užsiėmime įgytas žinias, atsakingai rinksis parduodamas prekes ir leisis į sudėtingą kelionę, kurios tikslas - saugiai nuvykti į prekybos vietas ir pelningai parduoti prekes.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Savęs pažinimas ir profesijų tyrinėjimas per 4 žingsnius (7-8 klasėms)

Tęstinės karjeros ugdymo dirbtuvės, kuriose kūrybiški ir praktiniai pratimai pateikiami per keturias karjeros planavimo sritis: Savęs pažinimo sritis,  Karjeros galimybių pažinimo sritis, Karjeros planavimo sritis, Karjeros įgyvendinimo sritis. Dalyvaudami šiuose užsiėmimuose, mokiniai patobulins karjeros kompetencijas, labiau pažins save ir klasės draugus, gebės įvardyti savo vertybes ir asmenines savybes, sužinos, kaip ir kur ieškoti karjeros informacijos, kūrybiškai atlikdami užduotis tyrinės įvairias profesijas ir net suvaidins darbo pokalbius. Įdomi, aktyvi, praktinė veikla su kūrybos ir meniniais elementais, kuri patobulins karjeros kompetencijas, kurios būtinos sėkmingam mokymosi krypties, profesijos ar darbinės veiklos pasirinkimui, perėjimui iš mokymo aplinkos į darbinę aplinką, tolesnei profesinei raidai ir mokymuisi visą gyvenimą.


Reportažo dirbtuvės „Jaunas žmogus XXI amžiuje“

Kauno moksleivių techninės kūrybos centras

Edukacijos tikslas mokinius supažindinti su vaizdo reportažo kūrimo pagrindais. Mokiniai dirbs grupėse, kuriose, pasiskirstę profesijomis, turės išdiskutuoti pateiktą (arba jiems aktualią) temą ir apie tai sukurti 3-5 min. reportažą. Edukacijos metu bus dirbama  su filmavimo kameromis, mikrofonais, montavimo ir maketavimo įrankiais, tekstu ir dikcija.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Sužaidybinta edukacija: Kaip „pabėgti“ nuo klaidinančios informacijos?

Internetas, socialiniai tinklai, diskusijų forumai, informacijos patikimumas - tai,  su kuo susiduriame kasdien.

Kodėl plinta dezinformacija, ir mes ja patikime? Kodėl socialinės medijos priešina visuomenę? Kada nustojame atskirti nuomonę nuo fakto, kiek esame paveikūs dirbtinio intelekto algoritmams, netikriems vaizdams?

Edukacinio užsiėmimo metu ne tik atsakome į šiuos klausimus, bet ir ugdome mokinių gebėjimus atpažinti kultūrinių reiškinių ir asmeninės tapatybės formavimąsi skaitmeninėje erdvėje, didinant kultūrinį sąmoningumą apie raiškos ir komunikavimo formas, pasitelkiant medijų ir informacinio raštingumo kompetencijas.

O kad mokymasis būtų dar ir įdomus - siūlome sužaidybintą priemonę "pabėgimo" dėžę!

Spręsdami užduotis dirbant komandoje, mokiniai mokysis bendrauti ir bendradarbiauti tarpusavyje, išsakyti savo idėjas grupėje, siekiant geriausio sprendimo. Veikla yra fasilituojama, kad įsitraukusiems mokiniams pavyktų patirti pasitikėjimo savimi bei pasitenkinimo savo darbu jausmą (visoms grupėms užsiėmimo pabaigoje pavyksta pasiekti rezultatą). Veiklos turinys yra orientuotas į medijų raštingumo kompetencijų stiprinimą. Nagrinėjami tokie reiškiniai kaip filtro burbulai, aido kambariai, mąstymo patvirtinimo šališkumai, į juos pasigilindami galime plėsti požiūrį į sociokultūrinius reiškinius bei aplinkas, jų susiformavimą ir apskritai medijų įtaką jų formavimuisi.

Edukacijas įgyvendina Žinių ekonomikos forumo komanda.


Rokiškio rajono savivaldybės Juozo Keliuočio viešoji biblioteka

Pristatomas interaktyvus Aukštaitijos žemėlapis – ,,kilimas“ su 7 šiame etnografiniame regione esančiais istorijos ir gamtos paminklais. Vyksta interaktyvaus ,,kilimo“ demonstravimas, mokymas skanuoti planšete/telefonu ir atlikti užduotis: užkoduotų legendų išklausymas ir žinių patikrinimui užduodami klausimai. Vėliau pasakojama apie ežeringą Rokiškio kraštą, Dviragio ežerą ir jame esančią pačią didžiausią Lietuvos salą, kurioje įsikūręs Salų miestelis. Pažvelgus iš paukščio skrydžio, aiškiai matyti, kad šio miestelio kontūrai atkartoja Lietuvos žemėlapio kontūrus. Remiantis pasakojamąja tautosaka ir kita informacija, apie ežerą bei jo kilmę pasakojami net keli padavimai apie Dviragio ežero kilmę.
Praktinėje dalyje kūrybinis užsiėmimas, priklausomai nuo dalyvių amžiaus: 1 - 4 klasių mokiniai kuria paveikslą ,,Saginės žuvys“, 5 -8 klasių mokiniai savo sumanumą, žinias pasitikrina dalyvaudami viktorinoje apie Dviragio ežero žuvis ,,Ar pažįsti jas?“.
Pabaigoje dalyviai atsakinėja į edukatorės pateiktus klausimus, dalinasi savo esamomis ir naujai sukauptomis žiniomis, išsako savo nuomonę ir pastebėjimus.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Šio edukacinio užsiėmimo metu galėsite pasiklausyti pasakojimo apie rugių sėjos, javų kirtimo, rišimo ir kūlimo, grūdų valymo ir malimo bei duonos kepimo procesus, išvysite visus senuosius Klaipėdos krašto darbo įrankius, naudotus duonos ruošimui. Pamokėlės metu susipažinsite ir su duonos gamybos ypatumais senovėje. Patys mėginsite grūsti grūdus, smulkinti juos piesta, susipažinsite su atskiromis javų rūšimis bei atliksite įdomias užduotis.


Autentiškoje Žemaitijos kaimo ekspozicijos aplinkoje mokiniai tarsi laiko mašina nusikelia į XIX a. pabaigą, Advento laikotarpį Žemaitijos kaimo sodyboje. Senoje troboje jaukią šilumą skleidžia koklinė krosnis, kambario vidury sotvi stalas, egutė. Susėdus aplink stalą diskutuojama apie senąsias Advento tradicijas ir papročius. Įsigilinama į Kūčių vakaro prasmę, patiekalų reikšmę, jų paruošimo būdą. Drauge su edukatoriumi gaminama improvizuota Kūčių vakarienė, vaikai skatinami dalintis mintimis apie tradicijų puoselėjimą jų aplinkoje. Aptariama Advento laikotarpio burtų tradicija ir buriama – vaikai lieja vašką, iš jo figūrų kuria šešėlių teatrą, spėjama ateitis. Iš natūralių medžiagų: eglės ir pušies kankorėžių, linų stiebelių, šiaudų, popieriaus gaminami namų ir kalėdinės eglutės puošybos elementai. Užsiėmimo tikslas - per tradicijų ir gyvenimo būdo pažinimą, skatinti mokinius suvokti savo kultūrinę tapatybę, tradicijų ištakas, ugdyti savivertę ir kurti kokybiškų pramogų poreikį. Uždaviniai: ugdyti gebėjimą palyginti, kūrybingą santykį su laisvalaikiu, išmokyti senųjų tradicinių žaidimų; išmokti pagaminti kai kuriuos tik Žemaitijos regionui būdingus Kūčių vakarienės patiekalus; pažinti ir vertinti savo krašto kultūros paveldą ir tradicines vertybes šių dienų kontekste. Metodai: diskusija, klausimai-atsakymai, tiesioginis pažinimas, palyginimas, aktyvi veikla.


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Orientavimosi žaidimas – tai puiki galimybė atsitraukti nuo naujųjų technologijų ir aktyviai praleisti laiką gamtoje, prisimenant mokykloje įgytas žinias. Orientavimosi žaidime dalyviai naudodamiesi žemėlapiu (planu) turi kuo greičiau pasiekti žemėlapyje pažymėtus ir vietovėje esančius punktus. Žaidimo užuominos, užrašytos eiliuotai, vartojant sinonimus, antonimus ir netikėtus perkeltinės reikšmės žodžius, tikrai privers pasukti galvą. Žaidimas padeda nustatyti dalyvių gebėjimą orientuotis, koncentruotis ir greitai įveikti atstumus tarp punktų. Sėkmingai surastas punktas suteikia puikių emocijų, įveikta trasa – džiaugsmą, norą vėl išbandyti kitas trasas, vietoves. Burbiškio dvaras ir parkas yra puiki vieta tokiam žaidimui, kurio metu sužinosite trumpą dvaro istoriją. Geras laikas, azartas ir atradimo džiaugsmas garantuotas.


Mokiniai dirbs su istorijos pažinimo nerašytiniais šaltiniais, tam bus naudojamos tarpukario nuotraukos kuriose užfiksuota šio krašto amatai; buities prietaisai: bezmėnas, ratelis, spragilas ir pan. Programos dalyviai domėsis eksponatais, jų detalėmis, veikimo principais, paskirtimi.


Tavo patarimas ateities kartoms - į kuriamą knygą! (Nuotoliu)

Kas gali duoti geresnį patarimą jaunesnėms kartoms apie tai, kaip nepaklysti skaitmeninėje erdvėje, jei ne šių dienų paaugliai ir jaunimas? Jie yra pats geriausias galimas patarėjas, nes tai pirmoji karta, išgyvenanti skaitmeninės erdvės iššūkius ir tikrai turinti, ką pasakyti jaunesniems, kad šių patirtys internete būtų kuo geresnės. Tai yra neįkainojama - nes dar nėra kartos, kuri tai jau pergyveno, todėl jų balsas gali ir turi būti išgirstas.

Moksleiviai kviečiami galvojant apie savo ar kitų jaunesnius brolius ir seseris, patarti, kaip jiems elgtis su technologijomis, kad jos padėtų siekti asmeninių tikslų, netrikdytų dienotvarkės, prisidėtų kuriant, o ne jaukiant santykius su svarbiais žmonėmis bei paskatintų ugdyti sveikus skaitmeninius įgūdžius.

Patarimų knyga apie skaitmeninį gyvenimą ateities kartoms bus prieinama visiems Skaitmeninės etikos centro svetainėje (www.e-etika.lt) jau po pirmųjų edukacijų, vėliau - nuolat pildoma.

Galimybė asmeniškai prisidėti prie viešos knygos gali auginti bendrystės, įgalinimo jausmą, pilietiškumą, stiprinti savigarbą, pasitikėjimą savimi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Tarpukario Kaune vyko gausybė įdomių įvykių ir reikšmingų pokyčių – ekskursijoje bandysime juos pamatyti, išgirsti ir net paragauti! Kaip atpažinti tarpukario architektūrą? Kokie patiekalai puikavosi ant stalo madingiausiame restorane? Kaip gimė Litas? Atsakymų į istorinius klausimus ieškosime tyrinėdami modernizmo pastatus, žvelgdami į archyvinius vaizdus, išklausydami muzikinius įrašus. Ši sužaidybinta ekskursija nuo pat pradžių moksleivius įtrauks į komandinį veiksmą – vaikai pažins tarpukario litus, visos ekskursijos metu, dalyvaudami užduotyse, sieks sukaupti didžiausią sumą ir laimėti!


Eksperimentai, sprogimai ir dirbtiniai geizeriai - „Eureka! LAUKE“

Eureka efektas – tai staigus ir netikėtas problemos sprendimo suvokimas. Ar nebūtų įdomu pamatyti tą momentą, kai visų
laikų garsiausi mokslininkai patyrė savo EUREKĄ? Nusikelkime į mokslo pasaulį kartu su linksmaisiais mūsų vedėjais,
kurie padės atskleisti dar neatrastas ir gal kiek bauginančias eksperimentinio mokslo galimybes. Įvairūs eksperimentai bus
perteikiami ne tik teoriškai, bet ir praktiškai – sprogimai, ugnies kamuoliai ir garų geizeriai privers kiekvieną aikčioti iš
nuostabos ir ilgam pasiliks atminty. Renginys pritaikytas vykti lauke, tad sprogimų, dirbtinių geizerių ir kitų eksperimentų
dydį ribos tik dangus! Viso renginio metu mokiniai bus kviečiami aktyviai dalyvauti diskusijose su vedėjais, įsitrauks į
pasirodymą savo idėjomis ir pasiūlymais.
Pagrindinis renginio tikslas - skatinti vaikų kultūrinį sąmoningumą per kūrybiškumo ir kritinio mąstymo ugdymą. Taip pat populiarinti mokslą parodant nuostabiąją jo pusę.
Renginio metu mokiniai pagilins istorijos, fizikos ir chemijos žinias, - o svarbiausia – labai linksmai praleis laiką!


Mažosios Lietuvos ženklai: šimtas meno poringių

Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas: Pažinti Mažosios Lietuvos etnografinį regioną per šiuolaikinį meną ir literatūrą.
Uždaviniai:
1.	Surasti Ievos Simonaitytės kūrybos atspindžius Mažosios Lietuvos paveikslų sode.
2.	Tolerantiškai ir neįžeidžiant kitų pasakyti savo nuomonę apie meno kūrinį, ją pagrįsti.
3.	Atsirinkti iš praeities ir dabarties kultūrų sau artimus kūrinius, meno reiškinius.
4.	Gerbti tautos tradicijas, Lietuvos kultūros paveldą.

Kviečiame 9-10 klasių mokinius susipažinti su Mažosios Lietuvos paveikslų sodo-galerijos po atviru dangumi dailininkų darbais ir rasti juose sąsajas su Mažosios Lietuvos metraštininkės Ievos Simonaitytės kūryba.
Kviečiame atpažinti dailės ir literatūros kūriniuose Mažosios Lietuvos etnografinio regiono išskirtinius ženklus, pažvelgti kaip šiuolaikinio profesionalaus meno atstovai mato ir supranta šį kraštą.
Edukacinis užsiėmimas vyks Mažosios Lietuvos paveikslų sode-galerijoje po atviru dangumi. Užsiėmimo pradžioje supažindinsime lankytojus su ML paveikslų sodo sukūrimo istorija. Klausimų pagalba skatinsime juos diskusijai apie dailės kūrinių  ir literatūros sąsajas, pasitelksime mokinių žinias iš dailės, lietuvių kalbos, istorijos pamokų, jų pačių patirtį.
Skatinsime mokinių kūrybiškumą bei saviraišką: lankytojai pasidalins į grupes, kiekvienai jų reikės perskaityti pateiktas literatūros kūrinių ištraukas ir rasti joms iliustracijas paveikslų sode. Pasitelksime žaidimo elementą (kiekviena grupė išsirinks ekspertą, kuriam, likę grupės nariai-menininkai, turės pagrįsti savo sprendimą trimis argumentais).
Užsiėmimo pabaigoje su visomis grupėmis reflektuosime aptardami, kaip literatūros kūrinio ištrauka atitinka dailės kūrinį, kokia jų atlikimo technika. Išklausysime pateiktus argumentus ir ekspertų nuomonę, kodėl pasirinktas būtent tas paveikslas.
Tokiu būdu skatinsime mokinius būti aktyviais savo krašto kultūros, meno, istorijos, literatūros žinovais. Mokysime pagrįstai vertinti meno ir literatūros kūrinius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Siūlome susipažinti su H. K. Anderseno kūryba. Spektaklis "Žibintininkas ir žvaigždė" nukels jus į pasakų pasaulį, kur susijungia trys pasakos: "Skiltuvas", "Mergaitė su degtukais" ir "Profesorius ir blusa". Tai spektaklis, kuris skatina pastebėti, atjausti, ugdyti toleranciją. O taip pat puiki proga susipažinti su literatūros klasiko kūryba: kokia ji gali būti gili, kintanti, nenuspėjama, kiek joje fantazijos ir žmogiškumo. Nes šios trys pasakos apima visą rašytojo kūrybos kelią - nuo jaunystės iki brandos. Aktoriai, plėtodami temą, įtraukia žiūrovus ne tik į veiksmą, bet ir leidžia įsivaizduoti save kito (personažo) kailyje. Tai moko galvoti ne tik apie savo norus ir poreikius, bet ir apie kitą žmogų. Spektaklyje naudojamos tokios meninės išraiškos priemonės kaip šešėliai, profesionalios lėlės ir gyva vaidyba.


Edukacinė programa „Vaižganto portretas: tekstų mozaika“

Edukacinės programos „Vaižganto portretas: tekstų mozaika“ pradžioje moksleiviai bus supažindinti su Kaune esančiu Juozo Tumo-Vaižganto memorialiniu butu-muziejumi, kuriame rašytojas praleido paskutiniuosius labai kūrybingus savo 13 gyvenimo metų. Išskirtinį dėmesį kreipsime į J. Tumo-Vaižganto gyvenimo ir kūrybos esmines vertybes. Antroje dalyje skaitysime ir analizuosime Vaižganto kūrybos tekstus, prisiminsime jo veiklą ir pasiekimus, dar ir šiandien aktualumo nepraradusias mintis, ieškosime atsakymų į jo nuolat iškeliamus klausimus apie gyvenimo prasmę, laimę, meilę. Interpretuodami rašytojo tekstų mozaiką, pažinsime patį rašytoją – lietuvių literatūros klasiką, žurnalistą, dvasininką, Lietuvos Nepriklausomybės kūrėją, kurio vertybės yra aktualios ir šiandien.


Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Tikslas: naudojantis Sirvėtos regioninio parko lankytojų centre esančia interaktyvia vidaus ekspozicija, kurios tema - mitologija, ir Pažintiniu mitologiniu taku, esančiu Šventos miške, pristatyti mokiniams mitologijos temą ir sudaryti sąlygas interpretuoti skulptorių darbus bei pasitikrinti žinias apie mitologiją.
Uždaviniai: pristatyti Sirvėtos regioninio parko lankytojų centro vidaus ekspoziciją. Sudaryti sąlygas patiems dalyviams ieškoti informacijos ekspozicijoje ir ją panaudoti žaidimo metu. Organizuoti komandinį žinių žaidimą mitologijos tema. Pažintiniame mitologiniame take mokiniams pirmiausiai bus leidžiama akmenines skulptūras analizuoti savarankiškai, o tik paskui išsiaiškinsime esminius dalykus, apibendrinsime.
Edukacinės programos pabaigoje mokiniai galės pagroti lauko muzikos instrumentais ir tokiu būdu užbaigs kelionę po žinių pasaulį mitologijos tema. Ši edukacinė programa - įdomus būdas mokytis mitologijos temą neformalioje aplinkoje.


Edukacinis užsiėmimas „Šiuolaikinis telefonas ir sveikatos būklę diagnozuojančios programėlės“

Sveikata dar ne viskas, tačiau be sveikatos viskas – niekas. Sokratas Prieš keliolika metų telefonas buvo skirtas tik skambinimui, tačiau šiandien jis tapo universaliu įrenginiu. Atsiranda daugiau sprendimų, kurie paverčia išmaniuosius įrenginius asmeniniais gydytojais. Gamintojai kuria įvairiausius priedus, kuriuos galima nešioti ant piršto, rankos, krūtinės ir kurie bevieliu ryšiu perduoda duomenis apie mūsų kūną į telefone arba planšetėje įdiegtą aplikaciją arba į internetą. Programėlės turi daug privalumų: patogu naudotis, didelis įvairių duomenų srautas, įtraukianti aplinka. Siūlome susipažinti su nemokamų programų pasiūla: „Pagalba sau“, „Mitybos dienoraštis“, „Žingsniuojantis kalorijų skaitliukas“. Užsiėmimo tikslas - sveikatos raštingumo, mitybos ir sveikos gyvensenos įgūdžių formavimas pasitelkiant išmaniąsias programėles bei komikso kūrimo metodą. Edukacijos metu su mokiniais aptarsime sveikos gyvensenos principus ir išmoksime praktiškai naudotis viena nemokama „Google Play“ programėle „Mitybos dienoraštis“. Programėlė padės tiems, kurie nori sveikiau maitintis, sumažinti kūno svorį, išvengti persivalgymo, sekti suvalgomo maisto kiekį ir kalorijas, lengvai gauti informaciją apie produktų maistinę vertę (kalorijas, angliavandenius, baltymus ir riebalus). Sukursime komiksą apie poną Simpsoną, kuris valgė tiek, kad nebetilpo... Mokysimės vertinti sveikatą kaip vieną iš esminių vertybių, lemiančių asmens ir visuomenės gerovę bei gyvenimo kokybę.


Smėlio atvirutės Tapyba spalvotu smėliu technika yra skirta lavinti smegenų veiklą, motoriką, skatinti susikaupimą, vaizduotę, padėti koncentruoti dėmesį bei, per piešinį, vystyti sugebėjimą išreikšti save. Teorinėje dalyje aptarsime atvirutės atsiradimo istoriją. Peržvelgsime pavyzdžius. Aiškinsimės, kokios atviručių kūrimo tendencijos buvo Lietuvoje. Praktinėje dalyje susipažinsime su smėliu kaip naudinga iškasena, jos kilme, panaudojimo būdais. Aptarsime darbo su spalvotu smėliu specifiką, spalvų gamą. Išlaisvinsime savo kūrybą. Vaikai sukurs smėlio piešinį iš spalvoto smėlio. Piešinys pritaikomas pagal norimą temą. Jį klijuos ant jau paruoštos popierinės atvirutės. Dekoruos karpiniais.


Edukacija „Seniausieji Lietuvos žaislai“ yra skirta pradinių klasių moksleiviams, siekiant juos supažinti ir įtraukti į nepaprastai įdomų ir svarbų kasdienybės istorijos tyrinėjimo bei pažinimo procesą. Žaislų istorija, nors ir tradiciškai siejama su vaikystės periodu ir nerimtais užsiėmimas, tačiau yra neatsiejama žmonijos kasdienybės istorijos dalis, kuriai pastaraisiais dešimtmečiais yra skiriamas vis didesnis mokslininkų dėmesys. Pažindami su vaikų veiklomis, mokymusi bei pramogomis susijusį kultūros paveldą galime pamatyti ne tik, kokie archeologiniai artefaktai yra išlikę iki mūsų dienų, tačiau kartu įvertinti, kiek kūrybos ir sumanumo demonstravo iki mūsų gyvenę žmonės. Medžiagos, veikimo principai, idėjų universalumas ir jų atspindys šiandieninių žaislų pasiūloje, padeda suvokti, kas pasaulyje keičiasi, o kas lieka pastovu, koks sumanus yra žmogus ir kiek idėjų galima rasti gamtoje. Edukacijos tikslas – įtraukti dalyvius į aktyvaus patyriniminio pažinimo veiklą, atskleisti žaislų istoriją sudarant galimybes patiems įvertinti, ar iki mūsų gyvenę žmonės gebėjo kurti, mokytis ir linksmintis. Analizuodami seniausiųjų Lietuvos žaislų istoriją edukacijos dalyviai kartu susipažins ir su pasauliniu žaislų, žaidimų ir pramogų kontekstu, kuris atskleis sąsajas su seniausiomis žmonijos civilizacijomis. Edukacija atskleis, kiek daug dalykų galima sužinoti analizuojant žaislų istoriją, medžiagų ir technologijų kaitą, kaip žaislai atspindi kiekvieno laikotarpio realijas ir pokyčius suaugusiųjų pasaulyje.


Edukacinė programa "Pasakų šalies svečiai"

Raseinių Marcelijaus Martinaičio viešoji biblioteka

Edukacijos "Pasakų šalies svečiai" tikslas – skatinti skaitymą ir domėjimąsi knygomis jaunesnio mokyklinio amžiaus vaikų tarpe, populiarinti grožinę literatūrą, plėsti vaikų akiratį, ugdyti kūrybiškumą ir formuoti vaikų vertybines nuostatas. Programos uždaviniai: 1. Pasinaudojant Informacinių paslaugų ir vaikų literatūros skyriaus fondais ir knygų bei lėlių – literatūrinių personažų parodos „Atėję iš knygų“ eksponatais, audio ir video šaltiniais, supažindinti renginių dalyvius su įvairios tematikos pasauline, klasikine ir šiuolaikine užsienio ir lietuvių vaikų literatūra. 2. Užsiėmimų metu organizuoti „Kūrybines dirbtuves“, kurių metu dalyviai pagilins savo žinias, ugdys fantaziją ir kūrybiškumą, atlikdami darbelius (pieš, kurs lėles – literatūrinius personažus, gamins knygų skirtukus) pasirinkta tema. Užsiėmimuose naudojami metodai: pasakojimas, pokalbis, skaidrių , lėlių demonstravimas, garsinis skaitymas, viktorina (mokymo platformoje "Kahoot"), kūrybinės dirbtuvės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Lankydamiesi muziejuose ir apžiūrinėdami eksponuojamus senus daiktus, kartais pagalvojame, o kaip gi jie išliko ir buvo surasti? Už tai  turėtume dėkoti archeologams. Ne viską apie praeitį galime sužinoti iš metraščių, nes juose dažniausiai aprašomi tik reikšmingi įvykiai. Archeologija mums gali atskleisti labai įdomią praėjusių amžių kasdienybės istoriją. Mes kviečiame išbandyti archeologo profesiją autentiškoje erdvėje - Kauno pilyje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Ekskursija „Geometrija Birštone“ (lietuvių, anglų ir rusų kalbomis)

Ekskursija - edukacija "Geometrija Birštone" (lietuvių, anglų ar rusų kalba) bus  organizuojama atliepiant 2023-2026 m. kultūros pase tematiniame  prioritete išsakytus žodžius: "Skatinti vaikų įsitraukimą į kultūrines veiklas, skatinti jų bendrabūvį ir socialinė lygybę"
 TikslaI:
-Kurti sąlygas patirtiniam ugdymui(si).
- Ugdyti pažinimo, kultūrinę, kritinio mąstymo ir kūrybiškumo  kompetencijas.
- Sukurti ekskursijos metu šiltą mikroklimatą,  kuris leistų kiekvienam mokiniui maksimaliai atskleisti savo gebėjimus.
Klausydami gido pasakojimo ir stebėdami įvairius architektūrinius pastatus mokiniai susipažins su geometrinėmis figūromis esančiomis Birštono urbanistiniame kraštovaizdyje.
Ekskursija vedama 3 etapais.
 Kiekviename etape po gido pasakojimo, informacijos patikslinimo įvairiais metodais mokiniai atliks užduotis. Paslauga- ekskursija "Geometrija Birštone" skatins vaikų domėjimąsi architektūriniais Birštono kurorto stiliais, didins kultūrinį sąmoningumą, supažindins su skirtingų šalių paveldu ir tradicijomis. Ekskursija skatins vertinti meną. Mokiniai didžiuosis pabuvoję viename svarbiausių lietuviškų kurortų. Po gido pasakojimo, klausimų ir aptarimų, modeliuodami įvairiomis technikomis Birštono senamiesčio architektūrinius pastatus ir jų detales, pritaikydami geometrijos žinias, mokiniai geriau įsidėmės Birštono istorijos svarbiausius faktus.
Patrauklus metodas - geometrinių figūrų ir pastatų elementų modeliavimas spalvotomis gumytėmis leis eksperimentuoti be baimės suklysti. Modeliuodami, derindami geometrines detales  mokiniai ugdysis kaip meninės individualybės. Geometrinių figūrų modeliavimo ir fizinio pratimo metu bus lavinama vaizduotė.
Veiklų metu sukurtas šiltas bendravimo mikroklimatas leis vystyti mokėjimo mokytis kompetenciją.
Veiklos ugdys gebėjimus dirbti po vieną ir kartu, skatins mokinius bendrauti ir bendradarbiauti. Veiklų metu mokiniai susies turimas geometrijos žinių patirtis su naujai įgytomis ir jas taikys realiam gyvenime.


Edukacinė programa ir spektaklis „Knygų personažai atgyja“

Edukacinė programa suteikia galimybę mokiniams pamatyti Klaipėdos jaunimo teatro spektaklį vaikams „Knygų personažai atgyja“. Šeši personažai iš vaikų literatūros klasikos kūrinių, tokių kaip „Mažylis ir Karlsonas, kuris gyvena ant stogo“, „Pepė Ilgakojinė“, „Batuotas katinas“, „Snieguolė ir septyni nykštukai“, „Dvylika brolių juodvarniais lakstančių“, atgyja tiesiog žiūrovų akivaizdoje ir kuria nuotaikingą bei įtraukiantį reginį. Po spektaklio vyksta aptarimas-diskusija apie vykusį spektaklį, nagrinėjami spektaklyje minimi literatūros kūriniai, kalbamasi su vaikais apie knygų svarbą šių dienų gyvenime, rengiama žaidybinė viktorina. Tikslas – sudaryti sąlygas mokiniams sukaupti teatro kūrybos bei klasikinės vaikų literatūros suvokimo patirtį. Uždaviniai: supažindinti mokinius su teatrinio meno raiška; supažindinti su literatūros klasikos kūriniais; skatinti kūrybišką mąstymą; puoselėti domėjimąsi kultūriniu gyvenimu; plėtoti mokinių gebėjimą interpretuoti ir vertinti teatro spektaklius. Spektaklio kūrybinės grupės idėja – sužadinti vaikų norą paimti į rankas knygą ir atrasti jos stebuklingą pasaulį. Režisierė Neringa Krunglevičiūtė, scenografė Evelina Šimelionė, vaidina: Laima Akstinaitė, Ieva Pakštytė, Rugilė Latvėnaitė, Paulius Pinigis, Gytis Šimelionis, Donatas Želvys.


Orientacinis žaidimas “Detektyvas Paežerių dvare”

Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Orientacinis žaidimas vyks Paežerių dvaro rūmų parke. Dalyvių komandos, pagal duotas užduotis turi surasti objektus ar vietas.  Šio užsiėmimo tikslas  - aktyviai, per pažintį su dvarų kultūros paveldu, ugdyti mokinių sąmoningumą, bei skatinti savarankiškai tyrinėti Paežerių dvaro ansamblio aplinką.  Žaidimo uždaviniai: ugdyti vaikų pastabumą, gebėti atpažinti istorijos ir dvarų kultūros detales, aktyviai, savarankiškai tyrinėti. Dalyviai teisingus atsakymus galės surasti žemėlapyje, informaciniuose stenduose ar internete. Prie teisingo atsakymo vietos turi nueiti visa komanda  ir įsiamžinti išmaniuoju telefonu. Naudojami metodai: navigavimas,  vietų atpažinimas, teksto ar vaizdų paieška informaciniuose stenduose, mįslių įminimas. Siekiama, šio žaidimo ir savarankiško tyrinėjimo dėka, mokiniai geriau įsisavins Paežerių dvaro ansamblio ir Suduvos krašto dvarų kultūros svarbą. Žaidimą laimi, daugiausiai teisingų atsakymų surinkusi komanda, atlikusi per trumpiausią laiką.   Klausimų sudėtingumas pritaikomas atsižvelgiant į mokinių amžių.


Edukacinė programa „Medžio kultūra" (1 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo metu tradicinė lietuvių liaudies kultūra pristatoma kaip medžio kultūra. Iš visų amatų šakų Lietuvos kaime svarbiausias buvo medžio apdirbimas. Mokiniai supažindinami su etnografiniais eksponatais - pristatomi mediniai namų apyvokos rykai, baldai, darbo įrankiai, dievdirbių kūriniai. Išryškinama liaudies skulptūros vertė. Akcentuojama būsimojo drožinėtojo pirmoji gyvenimo ir kūrybos mokykla – ganykla. Didesnis dėmesys užsiėmimo metu skiriamas tradicinei žaislininkystei. Demonstruojamas video siužetas iš žaislininkystės amato puoselėtojo kūrybinių dirbtuvių. Žaidžiama su autentiškų žaislų kopijomis: kleketais, tarškynėmis, švilpukais, sukučiais, suneriamais galvosūkiais ir kt. „Vilkeliai" pristatomi kaip vieni seniausių ir labiausiai paplitusių vaikų žaislų įvairiuose pasaulio kraštuose. Aiškinamasi gaminamo žaislo pavadinimo kilmė - kuriamas „vilkelio" atsiradimo pasakojimas. Kūrybinių dirbtuvių metu mokiniai dekoruoja medinį vilkelį. Rengiamos grupinės „vilkelių" leidimo varžybos.


Reljefas: rankų darbo reprodukcija 3D spausdintuvu

Edukacijos metu vyksta kūrybinės dirbtuvės – reljefo kūrimas. Ši užduotis skatina mokinius analizuoti, fantazuoti ir kurti. Patiriami idėjos kūrimo medžiagoje ypatumai.
Taip pat dirbant, diskutuojant, svajojant, kuriant didesnėje grupėje atsiranda sąlygos plėsti perspektyvą, formuoti asmeninę nuomonę, skatinti kritiškumą. Atkreipus į tam tikras kasdienines detales ir kontrastus, galimai mokinys po kūrybinių dirbtuvių nevalingai pradės pastebėti vis daugiau tokių ženklų, kas leis jam toliau formuoti asmeninę nepriklausomą nuomonę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Virtualus literatūrinis susitikimas „Laiškai pasauliui“ (Nuotolinė paslauga)

Virtualus susitikimas, kurį veda skaitytojų ir literatūros kritikų įvertinta rašytoja Ignė Zarambaitė, vyksta per „Zoom“ arba „MS Teams“ platformą (pasirinktinai). Dalyviams nereikia turėti jokių papildomų priemonių. Interaktyvaus nuotolinio susitikimo metu autorė pasakoja apie savo knygas „Emilio laiškas“, „Slapta laiškų rašymo agentūra“, „Pašto pelyčių nuotykiai Šiaurėje“. Knyga „Emilio laiškas“ laimėjo antrojo Nacionalinio vaikų literatūros konkurso metų debiuto nominaciją, buvo įtraukta į mokiniams rekomenduojamų knygų sąrašą, ištraukos publikuotos antrokų lietuvių kalbos vadovėliuose „TAIP!“ (leidykla „Šviesa“). Trilogijoje rašoma apie pašto pelytes Bertą, Liudviką ir Goją, kurios slapta padeda miestelio žmonėms. Pagrindinė kūrinių mintis – kad ir koks esi ar jautiesi esąs mažas, pasiryžęs gali atlikti didžiulius žygdarbius. Stiprybė slypi ne išorėje, o viduje. Pasitelkus vaizdines priemones (MS PowerPoint) atskleidžiami veikėjų charakteriai, pasakų siužeto, teksto ir iliustracijų kūrimo subtilybės. Autorė skaito knygų ištraukas, kartu su vaikais diskutuoja apie paštą, laiškus, tikrą draugystę, drąsą, bendradarbiavimo naudą, stebuklus, kuriuos galime sukurti mes patys, aptaria pašto pelyčių savybes, joms padėjusias įveikti sunkumus, pasiekti tikslą. Dalyviai įtraukiami į interaktyvias laiško rašymo, apipavidalinimo užduotis. Po susitikimo vaikai tęsia pažintį su autore elektroniniais ir popieriniais laiškais. Paslaugos dinamiškumas, heterogeniškumas užtikrina vaikų su skirtingais poreikiais ir pomėgiais įsitraukimą, jų bendrųjų gebėjimų ugdymą.


Etnokultūra kitaip: malonūs atradimai savame krašte

Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Tautiškumas, patriotiškumas, pilietiškumas neatsiejami nuo savo krašto pažinimo. Tik uždegus jaunų žmonių širdyse meilę ir prisirišimą prie tėviškės, galima tikėtis juos būsiant savo tautos patriotais. Kad galėtume didžiuotis dalykais, kurie yra aplink mus, juos pirmiausia reikia atrasti, pamatyti, išgirsti, pajausti. Šia paslauga siekiame paskatinti Utenos krašto kultūrą pažinti per sužaidybintas veiklas. Mobilių aplikacijų programos „Actionbound“ pagrindu sukurtas interaktyvus nuotykių maršrutas Utenos krašto etninei kultūrai pažinti apjungia veiklų įvairovę, maksimaliai padidina besimokančiųjų susidomėjimą bei įsitraukimą. Maršrute integruotos kūrybinės veiklos: vaizdo ir garso medžiagos kūrimas, jos atpažinimas, viktorinos, testai, literatūrinių gebėjimų taikymas ir kt.) leidžia eksperimentuoti, kurti, žaisti, judėti, dirbti komandoje, į mokymosi procesą įtraukti šeimas, mokytojus ir draugus. Tokiu būdu ne tik plečiamas kultūrinis akiratis, didinamas žinių bagažas, bet ir puoselėjama bendražmogiška kultūra – supratingumas, toleranciją, atjauta ir pagalba silpnesniam.


Jūrų mazgai: menas ar amatas? (9-12 kl. mokiniams)

Moksleiviai, dalyvaudami užsiėmimuose, susipažins su mazgų atsiradimo istorija, mazgų rišimo tradicijomis, sužinos kiekvieno mazgo pritaikymo sritį ir išmoks paprastų ir sudėtingesnių mazgų rišimo technikos. Edukacijos praktinėje dalyje moksleiviams bus suteiktos galimybės patiems pasigaminti savo „jūreivišką“ suvenyrą - supinti apyrankę. Veiklą paruošė tolimojo plaukiojimo jūrų kapitonas Evaldas Zacharevičius ir mazgų pynimo entuziastė STEAM centro laborantė Olga Berežnova.


Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Edukacinė ekskursija „Kur gyveno stiprios moterys“ – tai patyriminio pobūdžio kelionė per Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešosios bibliotekos pastatą, kuris istorijos bėgyje priklausė skirtingiems savininkams, tam tikru laikotarpiu buvo Sofijos ir Juozapo Tiškevičių rūmai, XX amžiaus pirmoje pusėje šio pastato patalpose gyveno nemažai žymių žmonių. Šios ekskursijos metu moksleiviai sužinos, kokios ypatingos moterys gyveno šiame pastate, susipažins su šių moterų dažnai tragiškais likimais ir kokią įtaką jos turėjo Lietuvos istorijos kontekste, kiek daug žmonių įkvėpė. Beveik visos jų buvo labai veiklios, visuomeniškos, dvasiškai stiprios, turinčios tvirtą moralinį stuburą asmenybės. Tai Sofija Tiškevičienė, Šatrijos Ragana, Marcelė Kubiliūtė, Stefanija Ladigienė, Adelė Dirsytė, Irena Veisaitė ir kitos. Ekskursijos metu bus supažindinama su šių moterų pagrindiniais ir svarbiais gyvenimo įvykiais, jų nuveiktais darbais, taip pat bus pasakojama, ką jos veikė gyvendamos dabar biblioteka tapusiame pastate. Tai pasakojimas apie asmenybes, kuris papildys moksleivių gaunamas žinias, padės istoriją patirti per jausmą susipažįstant su jautriais žmonių gyvenimo įvykiais, pabūnant tose erdvėse, kur jie (jos) gyveno.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Nuo ko pradėti, kai planuoji pabėgimą iš tremties? Juk įveikti reikės net 5000 km! Nepastebėtam ir nesučiuptam. Kuo pasitikėti, o kas gali išduoti? Vienas klaidingas žingsnis, ir visas planas gali sužlugti. Virtualus ir interaktyvus edukacinis užsiėmimas „Pabėgimas iš tremties“, pasitelkus į pagalbą šiuolaikines technologijas, ne tik supažindins paauglius su tremties realijomis, kurias patyrė jų bendraamžis, bet ir formuos šiuolaikinio jaunimo vertybes ir socialinės bei kultūrinės savivokos kompetencijas, ugdys jauno individo pilietiškumą. Edukacija parengta pagal autentiškus keturiolikmečio dienoraščius, rašytus Sibire „Aš prašau duonos“. Tai unikali knyga, kurioje atsiskleidžia kaip iš keturiolikmečio svajotojo, nuotykių ištroškusio paauglio gyvenimo sunkumai tremtyje, darbas, nepritekliai, neįtikėčiausi nutikimai kalėjimuose ir lageryje tarp tikrų nusikaltėlių subrandina aštuoniolikmetį beveik suaugusį vyrą. Virtualus žaidimas paskatins dalyvius ne tik pažinti, patirti, išmokti, bet ir varžytis.


SFERINIS KINAS - mobilusis planetariumas (1-4 klasės)

Įsitraukite į nepakartojamą Sferinio Kino pasaulį! SFERINIS KINAS – tai paslaptinga, apskrita kaip žemė 360° kampo veiksmo erdvė aplink Jus, sužadinanti jausmus, sukurianti įspūdingas emocijas ir neįtikėtiną iliuziją! Sferinis Kinas turi mobiliuosius planetariumus, su kuriais vyksta į ugdymo įstaigas ir demonstruoja kultūrinės edukacijos kino filmus 360° kampo formatu. Įmonė teikia aukštos kokybės ir kultūrinės vertės paslaugas skirtas mokiniams nuo 1 iki 12 kl. Kviečiame visus į virtualią tikrovę, kurioje skrisime į nesibaigiančias kosmoso platybes, lįsime į žmogaus vidų, nersime į vandenyno gelmes ir plaukiosime su rykliais, aplankysime kultūrines vietas, susipažinsime su kultūros paveldais, kitu kampu išvysime pasaulio stebuklus, patirsime daug nuotykių, o svarbiausia – pasijusime tikrais neįtikėtinų įvykių dalyviais! Sferinio kino seansas tampa netradicine pamoka, kurios metu vaikai susipažįsta su kitomis pasaulio šalimis, regionais, Žemynais, planetomis, pasaulio stebuklais, vandens ir žemės gyventojais, inovatyviais atradimais, kosmoso ir kitais reiškiniais, o filmų turinys pasižymi vertybėmis: kultūros paveldo puoselėjimo svarba, aplinkos saugojimo būtinybė, savitarpio supratimas ir pagalba kitiems, pasiaukojimas, pasaulio žmonių kultūros įvairovės ir kitokių žmonių nei TU priėmimas, meilė gyvūnams, pagarba sau ir kitiems. Siulome didžiausią sferinių kino programų spektrą visoje Lietuvoje įvairiomis temomis, kurios plečia kultūrinį akiratį, žadina vaikų pastabumą, jautrumą, kūrybiškumą, didina mokymosi motyvaciją ir teikia pasaulio pažinimo džiaugsmą. Turime 24 programas, kurias, pagal mokinių amžiaus grupes ir mokyklose dėstomus dalykus, kartu su mokytojais, mokiniams padeda tinkamai pasirinkti ir rekomenduoja mūsų specialistai. Programas ir filmų klasifikavimą rasite: www.sferiniskinas.lt


LINKSMOJI MONOTIPIJA SU DAILININKE SIGUTE ACH

Drauge su dailininke iliustruotoja ir pasakų vaikams rašytoja Sigute Ach lavinsime kūrybinį mąstymą ir vaizduotę, o tuo pačiu linksmai žaisime, išmoksime kurti miniatiūras mišria monotipijos ir akvarelinio koliažo technika. Daug sužinosime apie akvarelę, teptukus, popierių ir kitus dailininkų iliustruotojų naudojamus dailės reikmenis. Sigutė Ach jau 20 metų kuria ir veda savo autorines programas mažiems ir dideliems. Ji žinoma, kaip itin jautrus, poetiškas menininkas, mokantis žaismingomis priemonėmis atskleisti gilų savo pasaulį. menininkė moka padrąsinti ir įkvėpti savo pamokų dalyvius. Daugybę kartų dalyvių atsiliepimuose yra paminėta nuoširdi ir pilna įkvėpimo Sigutės vedamų kūrybos pamokų atmosfera. Šioje pamokoje dalyviai bus kviečiami į Sigutės Ach dirbtuves, kurios, lyg mostelėjus stebuklinga lazdele, atkeliaus pas juos į klasę ar mokyklą. Išmaniai paruoštose darbo vietose dalyvių lauks atrinktas profesionalus popierius ir kiti monotipijos kūrimui reikalingi įrankiai. Kiekvienas dalyvis sukurs mažiausiai tris unikalias miniatiūras, sukurs joms pavadinimus, o gal net istorijas. Sigutė Ach šioje pamokoje drąsina žaisti, atsipalaiduoti, fantazuoti. Išlaisvinta vaizduotė leidžia dalyviams apčiuopti savo potencialą, labiau pasitikėti savimi, ieškant ne tik piešimo, bet ir saviraiškos plačiąja to žodžio prasme, būdų. Ši pamoka yra vedama įvairiais sudėtingumo lygiais - pradinių klasių moksleiviams ji vedama naudojant daug žaidimo elementų ir praktinių užduočių, vyresniems duodamos intelektualesnės užduotys, kūrybiškumo ir svavirealizacijos tema atskleidžiama giliau ir išsamiau, įvedamas intuityvaus piešimo pratimas - įsiklausymo į save įrankis. Vresnių klasių moksleiviams ši pamoka - atgaiva vis greitėjančiame ir daug streso gimdančiame brendimo etape. Jos metu kalbama apie būdus atsipalaiduoti, sustoti, sulėtėti. Mažiesiems ši pamoka pažintinė, ji plečia akiratį, sudomina daile ir jos technikomis. Visas priemones atsiveža autorė.


Baltų simboliai atgimsta metaliniame ženkliuke

Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Mokiniai supažindinami su Baltų simboliais, kultūra. Pasitariant su mokytoju išrenkamas video siužetas, kurį mokiniai peržiūrės. Kurdami asmeninį ženkliuką vaikai ne tik susipažins su metalinių ženkliukų staklėmis ir jų gamyba, bet ir ugdys savo kūrybiškumą, meninius gebėjimus, analizuos dizaino principus ir gebės argumentuotai pristatyti savo savitą meninį kūrinį. Išbandys įvairias dailės priemones, dekoruodami ženkliuką. Kultūriniu ugdymu siekiama ne pristatyti menus, o atgaivinti ugdytinių pojūčius, atskleisti besimokančiojo vidines galias, veiksmingai ir harmoningai ugdyti asmenybę.


Edukacijos tikslas - per meninę raišką geriau pažinti save ir savo aplinką bei per pažinimą skatinti skleistis mokinių kūrybiškumui.

Edukacijos uždaviniai:
 1) Skatinti mokinių kultūrinį pažinimą.
2) Ugdyti mokinių saviraiškos gebėjimus.
3) Skatinti kūrybiškumą.

Edukacijos  poveikis - sustiprinti mokinių kultūros pažinimo ir patyrimo įpročius. Ugdomi meniniai gebėjimai ir kompetencijos.

Po edukacijos kiekvienas mokinys bus įgavęs naujų žinių, praktiškai pritaikęs savo kūrybiškumą ir meninius gebėjimus - tapybai ant puodelio. Kiekvienas dalyvis iš edukacijos išsineša savo tapytą puodelį, kuris simbolizuoja aptartą temą ir mokiniui svarbius dalykus.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Pasvalio Mariaus Katiliškio viešoji biblioteka

Nuo seno dangaus reiškiniai žadino žmogaus vaizduotę. Kodėl užtemsta saulė? Kodėl žvaigždės krenta? Kodėl skiriasi vasaros ir žiemos nakties dangus? Kur yra visatos pakraštys? Į visus šiuos klausimus mūsų senoliai atsakė sukurdami legendas ir mitus. Legendos gyvos iki šių laikų. Edukacijos „Dangaus abėcėlė“ dalyviai sužinos, ar šiuolaikinis mokslas tikrai ištyrė ir atsakė į visus mūsų senolių klausimus. Edukacijų erdvėje supažindinsime vaikus su astronomija, astronominiais reiškiniais, dangaus kūnais, žvaigždynais, tyrinėsime dangaus kūnus pasitelkę interaktyvias priemones, virtualiai keliausime po visatą, suvoksime, kokio dydžio yra dangaus kūnai ir atstumai iki jų. Bus parodytos 150 kartų artinančio teleskopo galimybės: jei giedra diena, stebėsime Saulę, tolimus aplinkos objektus, papasakosime, kaip technologijos padeda stebėti dangų. Varžysimės žaisdami interaktyvioje viktorinoje. Veiklų programa bus derinama pagal vaikų amžių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Augalai literatūroje: skaitymai ir knygų skirtukų gamyba

Literatūros su augalų simbolika skaitymai ir knygų skirtukų su augalų motyvais gamyba. Edukacija skirta lietuvių kalbos pamokoms praturtinti: 5–8 klasių moksleivių formaliojo ugdymo turinio papildymas neformalioje aplinkoje.
Edukacijos metu vyks įvairių literatūros kūrinių (prozos ir poezijos) skaitymai, siekiant išsiaiškinti augalų simbolių reikšmę kūrinyje. Skambės adaptuotos pasirinktai klasei privalomosios ir rekomenduojamosios literatūros sąrašuose esančių autorių – Hanso Kristiano Anderseno, Antuano de Sent-Egziuperi, Maironio, Salomėjos Nėries, Jono Aisčio, Sigito Gedos, Henriko Radausko, Leonardo Gutausko ir kt. – kūriniai ir jų ištraukos. Po literatūros kūrinių ar jų ištraukų skaitymo vyks kūrybinė užduotis: bus gaminami knygų skirtukai su augalų motyvais.


Prieš 100 metų: svarbiausi Steigiamojo Seimo darbai Kaunui ir Lietuvai (Nuotolinė paslauga)

Paskaita ,,Prieš 100 metų: svarbiausi Steigiamojo Seimo darbai Kaunui ir Lietuvai“ skirta 9-10 kl. mokiniams(atitinka istorijos pamokose dėstomas temas) ir jiems suprantama kalba supažindina su moderniosios Lietuvos valstybingumo istorija 1918–1922 m. laikotarpiu, ieškant aktualių sąsajų su dabartimi. Taip pat aptariami svarbiausi istoriko darbo įrankiai, metodai. Paskaitos tikslas - skatinti mokinių sąmoningumą ir pilietinį aktyvumą, stiprinti kritinio mąstymo gebėjimus. Paskaitoje profesionalus istorikas pasakoja apie Lietuvos geopolitinę padėtį po Pirmojo pasaulinio karo, rinkimus į Steigiamąjį Seimą, jų rezultatus ir Seimo darbus. Paskaitoje siekiama parodyti pilietinio aktyvumo svarbą, pristatyti demokratinius procesus, visų žmonių lygybės užtikrinimo svarbą. Paskaitos medžiaga bus iliustruojama Kauno miesto muziejaus fonduose saugoma istorine medžiaga (fotografijomis, dokumentais, ikonografiniais šaltiniais ir kt.). Paskaitos metu mokiniams bus užduodami klausimai, kad padėtų įtvirtinti žinias, taip pat demonstruojamas animacinis filmas (https://youtu.be/HKP419IZBc8), patraukliai ir koncentruotai pristatantis 1920 m. įvykius Lietuvoje. Po paskaitos mokiniai dalyvaus interaktyvioje viktorinoje, kuri padės įtvirtinti įgytas žinias. Paskaita vedama per Zoom platformą (susipažinti galite čia https://zoom.us/). Viktorina vedama Kahoot platformoje (susipažinti galite čia http://kahoot.it). Dalyviai turi turėti asmeninį kompiuterį, planšetę arba išmanų mobilųjį su interneto prieiga, kurių pagalba galės prisijungti prie užsiėmimo. Užsakydami paskaitą ypatingai gabiems vaikams, apie tai informuokite užsakymo formoje.


Vizualinis gyvos muzikos spektaklis „KAFKA INSOMNIA“

,,Spalio 2. Bemiegė naktis. Jau trečia iš eilės. Aš greitai užmiegu, bet po valandos prabundu, lyg būčiau įkišęs galvą į nesamą skylę. Nuo tada visą naktį iki penkių tarsi miegu, tačiau tuo pat metu ryškūs sapnai neleidžia užmigti. Aš formaliai tarsi miegu greta savęs, o pats tuo metu turiu grumtis su sapnais." (Dienoraščiai. 1910–1923, Franz Kafka). Vizualinis gyvos muzikos spektaklis ,,KAFKA INSOMNIA" pasakoja sapniškai realistišką čekų rašytojo Franco Kafkos vienos nemigos nakties istoriją. Šiuolaikinio lėlių teatro, draminės vaidybos, videoprojekcijų, gyvos muzikos bei garsinių manipuliacijų pagalba kūrėjai gilinsis į paranojišką ir kerinčią legendinio čekų autoriaus kūrinių atmosferą bei pagrindines rašytojo gyvenimo peripetijas. Eksperimentinis, posdraminis spektaklis perteikiamas per šiuolaikinio vizualaus teatro formą, nuneš į F. Kafkos pasaulį bei jo edukacinį turinį.


Viešoji įstaiga Lazdijų kultūros centras

Edukacijos metu dalyviai keliaus menamu labirintu ieškodami išeičių, atlikdami užduotis, žais žaidimus, atliks trenažo užduotis, bendraudami vieni su kitais, įsiklausydami į save ir šalia esantį, seks žodį ir veiksmą. Ieškos i žodžio emocinių aspektų , ištarto skirtingomis aplinkybėmis. Įveikus užduočių labirintą, aptars išgyventas patirtis, įvertins žodžio ir veiksmo galią.


Tapybos ant vandens (EBRU) edukacija priešmokyklinukams

Viešoji įstaiga MENO TERAPIJOS IR SOCIALIZACIJOS INSTITUTAS VYTA

UNESCO kultūros paveldo saugoma tapyba ant vandens (ebru) – tai meno forma, nepaliekanti abejingų dėl nesunkiai gaunamo išskirtinio rezultato, greitai kintančio proceso, neįprasto spalvų ir formų žaismo bei netikėtumo. Piešimas atliekamas specialiame dideliame inde ant sutirštinto jūros dumbliais ir žolelėmis vandens. Dažų teptuku ištaškomas fonas, o specialiomis lazdelėmis formuojami patys įvairiausi ir spalvingiausi ornamentai. Kūrinį nuo vandens paviršiaus perkeliame ant specialaus popieriaus lapo. Piešimui naudojami visiškai natūralūs, tradiciniai tapybos ant vandens (EBRU) meno dažai, nekenksmingi žmogui ir aplinkai. Užsiėmimo pradžioje dalyvių laukia ebru meno pristatymas, toliau edukatorė supažindina su priemonėmis, paaiškina ir praktiškai parodo kaip vyksta piešimas ant vandens. Tuomet vaikai, prižiūrimi edukatorės, pradeda kurti savo piešinius. Pabaigoje vaikai skatinami reflektuoti įgytą patirtį, pasidalinti įspūdžiais. Sukurti kūriniai lieka vaikams atminimui. Čia kūrybos procesas gali toliau testis, jei mokiniai nuspręstų išdžiuvus piešiniams, juos sukarpyti ir pasigaminti skirtukus ar atvirukus. Užsiėmimą veda patyrusios edukatorės.
Tapybos ant vandens (ebru) piešinio kūrimo edukacijos tikslas – ugdyti kritiškai mąstančią, kūrybišką asmenybę, siekiančią plėsti kultūrinį akiratį, atvirą neįprastoms meno technikų alternatyvoms, įtraukiant edukacijos dalyvius į praktinį ebru paveikslo kūrimą per savarankiškumo, sprendimų priėmimo ugdymą. Uždaviniai : • trumpai supažindinti dalyvius su ebru menu; • paaiškinti kaip naudotis ebru meno priemonėmis; • praktiškai parodyti kaip nupiešti piešinį ant vandens ir nuimti ant popieriaus; • vesti ebru piešinių kūrimo eigą, prižiūrint ir padedant dalyviams teisingai naudotis priemonėmis.


Ar žinote, kaip gimsta spektaklis? Kaip aktoriai įsikūnija į skirtingiausius personažus ir kokias linksmas istorijas iš savo kasdienio darbo teatre gali papasakoti? Kažin, ar aktoriai turi prietarų, kuriais vadovaujasi prieš lipdami ant scenos? Ar galite pasakyti, kuo skiriasi grimas nuo makiažo ir kiek jis trunka? O iš ko gaminami perukai? Prie ko derinama personažo barzda? Kas yra „pasikartojantis aidas“? Iš kur sklinda garsas? Ką reiškia „gerai apšviestas aktorius“ scenoje? Kaip, pasitelkus garsą ir šviesą, galima sukurti skirtingas nuotaikas, aplinką, metų laikus? Ką teatre daro rekvizitininkas ar aprengėjas? Pro kur į žiūrovus žvelgia Kinkongo ar poliarinės meškos kostiumu vilkintis aktorius? Kiek sveria šarvai? Kas gi slypi už scenos uždangos – ko nemato žiūrovai?
Visa tai ir dar daugiau jūsų laukia nuotykių ir atradimų kupinoje kelionėje po paslaptingą Teatro pasaulį. „Auksinio scenos kryžiaus“ laureatė, Vilniaus mažojo teatro trupės aktorė Ilona Kvietkutė sukūrė unikalią teatralizuotos ekskursijos programą, leisiančią ekskursijos dalyviams praverti duris į ypatingą Vilniaus mažojo teatro pastato erdvę, primins šimtmetį menančią pastato Gedimino prospekte 22 istoriją, pakvies jus ten, kur paprastiems žiūrovams pakliūti dažniausiai netenka, – į užkulisius, repeticijų salę, grimo kambarį, kostiumų sandėlį, meno technikų cechą. Jums bus suteikta išskirtinė galimybė dirstelėti į šiuo metu repetuojamo spektaklio „virtuvę“, pasimatuoti vieną kitą sceninį kostiumą ir išbandyti rekvizitą. Pagrindinė ekskursijos dalis vyksta Mažojo teatro scenoje – čia jus nustebins aktorės Ilonos Kvietkutės gebėjimas akimirksniu sukurti daugybę personažų. Sužinosite, kaip, pasitelkus šviesą ir garso efektus, sukuriamos skirtingiausios nuotaikos, kaip gimsta scenoje siaučiančios stichijos – audra, rūkas, žaibas – ir kaip vienu akimirksniu scenoje galima persikelti iš miesto į gamtą bei daugelį kitų įdomių dalykų. Tad kviečiame ir jus tapti didžiaisiais Teatro meno burtininkais!


Geologijos istorija Lietuvoje prasideda Ventos krašte. Jau XIX a. pradžioje čia atvykęs Dionizas Poška rinko fosilijas
(vadindamas jas „akmeningais daiktais“). Vėliau čia atvyko ir tyrė daug mokslininkų, iš įvairių šalių. Papilės vardas
geologijos istorijoje – gana ryškus, dėl savo juros geologinio periodo radinių. Šios edukacijos metu moksleiviai ne tik ieško
fosilijų, bet ir trumpai susipažįsta su geologijos istorija Ventos krašte, per tai geriau ir iš įdomaus kampo pažindami ir
platesnę Lietuvos istoriją. Teorinėje dalyje moksleiviai trumpai supažindinami su Ventos krašto gamta ir geologija,
o taip pat su istorija. Teorinės dalies metu visi kartu su mokytoju vaikšto po Ventos regioninio parko lankytojų centro
ekspoziciją, kur yra labai geros priemonės teorinei edukacijos daliai: kompiuteriniai terminalai, holograminiai ekranai,
įvairūs stendai, taip pat liečiamieji stendai, tiranozauro-rekso maketas, ichtiozauro maketas, imitacinė atodanga, kur galima
tai pat šiek tiek kasinėti, ir pan. Po teorinės dalies moksleiviai pabandys sukurti savo Juros periodo paveikslą. Praktinės dalies metu visi vyksta į Papartinės atodangą (15 km), kur vyksta susipažinimas su populiariausiomis fosilijomis ir jų paieška (kasimas atodangoje ir atpažinimas). Šioje atodangoje daugiausiai yra juros geologinio periodo (150-200 mln. metų prieš dabartį) fosilijos: amonitai, belemnitai, dvigeldžiai ir pan. Rastas fosilijas - iš tų laikų, kuomet gyveno dinozaurai - moksleiviai gali pasiimti su savimi, tai yra pats geriausias suvenyras iš Papilės krašto.


Tikslas: suteikti žinių apie įvairius cirko elementus, įgyti žongliravimo patirties ir mažinti toleranciją smurtui. Uždaviniai: susipažinti su įvairiais cirko elementais; užtikrinti bendradrabiavimo atmosferą; suprasti kaip žongliruoti, ir išmokti žongliruoti su kamuoliukais ir POI, sukti lėkštes. Laikytis saugumo taisyklių ir suprasti, kad kartais tarp juoko ir pašaipos nėra aiškios ribos. Išmokti priimti nesėkmes, pasijuokti iš savęs ir bendradarbiauti. Bus demonstruojami nesudėtingi cirko elementai ( žongliravimas su kamuoliukais, skaromis, POI, lėkščių sukimas, Diabolo, akorobatika). Siekiama, kad vaikai ne tik žinotų, kaip žongliruoti, bet ir batys bandytu, lavintųsi. Žongliravimas padeda gerinti laikyseną, koordinacija, reakciją ir t.t. Tai smagus laisvalaikio užsiėmimas.
Ar Gediminas laiškuose kvietė atvykti cirko artistus? Susitikime ir paminėkime kartu Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metus.


Programos metu mokiniai bendraus su aktore, kuri vakarų Londono universitete (UWL) studijavo muzikinį teatrą bei gilinosi į jo žanrą. Taip pat galės tiesiogiai užduoti iškilusius klausimus. Edukacijos metu bus pasakoja iš kur kilo miuziklas, nuo ko viskas prasidėjo, mokiniai bus supažindinami su vienais geriausių ir populiariausių miuziklų kompozitorių kūriniais. Išgirs kaip muzika bei dainos su laiku “evoliucionavo” ir keitėsi. Edukacijos metu mokiniai bus supažindinti su dramaturgine miuziklo puse, bus paaiškinta, kodėl miuzikluose yra šokama, dainuojama. Susitikimo metu mokiniai turės galimybę išmokti dainos fragmentą ir kartu prisijungti dainuojat ir šokant.


Šiaulių miesto kultūros centras "Laiptų galerija"

Vos kelių metų vaikas jau geba atsakyti į klausimą „kokia čia spalva?“. Bet spalvų ir atspalvių pasaulis – kur kas sudėtingesnis nei gali pasirodyti iš pirmo žvilgsnio. Visatoje egzistuoja tūkstančiai spalvų ir atspalvių! O taip pat ir daugybė būdų, kaip spalvas išgauti bei jas paversti dažais.

ŠMKC „Laiptų galerija“ kviečia vaikus ne tik tyrinėti paslaptingą spalvų pasaulį, bet ir tapti jaunaisiais išradėjais – edukacijos „Dažų prigimtis“ metu patiems pasigaminti dažus iš natūralios kilmės priemonių: prieskonių, augalų, akmens dulkių ir kt.

Edukaciją sudaro 3 dalys:
1. Tuo metu eksponuojamos parodos kūrinių analizė
2. Dažų atsiradimo ir gamybos technologijos istorija
3. Praktinė dalis

Pirmojoje edukacijos dalyje jaunuoliai supažindinami su tuo metu „Laiptų galerijoje“ eksponuojamais meno kūriniais. Edukacijos dalyviai kviečiami atkreipti dėmesį į paveikslų spalvas, faktūrą, tekstūrą, kokios kilmės dažais sukurti darbai.

Teorinės dalies metu vaikai leidžiasi į tolimus istorinius vingius, kurie veda nuo senų senovėje stulbinamai tiksliai urvuose pavaizduotų gyvūnų, piešimo anglimi, tapymo ochra, dažų naudojimo Antikos, Viduramžių, Renesanso epochose, iki šių dienų meno atlikimo technologijų ir net dirbtinio intelekto galimybių.

Praktinės užduoties metu vaikai tampa išradėjais ir kuria unikalius dažus pasitelkdami natūralios kilmės priemones: prieskonius (ciberžolę, paprikų miltelius, karį ir kt.), daržoves (kopūstus, burokėlius ir kt.), augalus ir gėles, kreidą, akmens dulkes bei įvairiausias kitas netikėtas priemones, kurios maišomos su vandeniu, augaliniu aliejumi, kiaušinio baltymu. Vėliau pagamintais dažais edukacijos dalyviai laisva forma tapo ant drobių.

Edukacijos tikslas – skatinti jaunimą išreikšti savitumą, prisiminti senąsias tradicijas, susipažinti su šiuolaikinėmis tendencijomis, meno priemones atrasti mus supančioje kasdienėje aplinkoje. Vaikai edukacijos metu išmoksta ne tik tapymo paslapčių, bet ir bazinės dailės istorijos.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Baltojo lokio Guru Buru edukacinė ir kultūrinė teatro programa

Baltasis lokys Guru Buru tęsia savo didžiąją kelionę po platųjį pasaulį - jis kai ko labai išsiilgęs ieško... Keliaudamas ir turėdamas galimybę susitikti su vaikais, Guru Buru pasidalina savo išmintim apie atšiauriąją Arktį, joje įsikūrusius gyventojus, supančius ledynus ir pusnis. Atskleisime, jog Guru Buru labai mėgsta šokti, surengti viktoriną, žaisti žaidimus, žiūrėti drauge mokomuosius filmukus. Paslaptingoji šiaurė dar niekada nebuvo taip arti! Ai, beje, tik dar viena žaisminga smulkmenėlė - prieš įsitraukdami į nuotykį su Guru Buru, teks jį ir komandiškai atvėsinti. Animatorius Žygimantas Juška.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Programa skirta piemenavimo tradicijos pristatymui Aukštaitijoje. Edukacinis užsiėmimas „Kas turi ragą, tam nereikia botago“ supažindina su daugelio XIX–XX a. I p. Lietuvoje gyvenusių vaikų užsiėmimu – piemenavimu ir šį lydėjusiomis tradicijomis, muzikavimu. Užsiėmimo dalyviai sužino, kokia buvo piemenėlių kasdienybė, kokie buvo pagrindiniai darbai, kaip linksminosi, dėl ko liūdėjo, ką valgė ir kaip ne visada buvo ką valgyti, kaip šventė ir ko labiausiai laukė mūsų senoliai vaikystėje. Ganydami gyvulėlius, piemenukai ne tik vargo, šalo kojeles, bet ir buvo sugalvoję įvairių žaidimų, grojo ir dainavo. Apie ganymo papročius, tradicijas ir šventes pasakos gryčios šeimininkė. Užsiėmimo metu kartu su dalyviais krosnyje ji mokys kepti šventinius ragaišius. Apie ganymo muzikines tradicijas Lietuvoje pasakos „ustovas“ (vyresnio amžiaus samdomas kaimo piemuo), jo pasakojimą lydės autentiški ganymo muzikos instrumentų garsai. Programos dalyviai susipažins su unikaliais ir tradiciniais garsiniais ganymo įrankiais (kerdžiaus trimitas, ragas, terkšlė, kleketas, dūdelės, molinukai, dambrelis, lūpinė armonikėlė ir kt.) kokiomis aplinkybėmis buvo naudojami vieni ar kiti, išgirs, kaip skamba populiariausi to meto muzikos instrumentai. Programos pabaigoje vaikai žais senoviškus vaikų žaidimus.


Geologijos istorija Lietuvoje prasideda Ventos krašte. Jau XIX a. pradžioje čia atvykęs Dionizas Poška rinko fosilijas
(vadindamas jas „akmeningais daiktais“). Vėliau čia atvyko ir tyrė daug mokslininkų, iš įvairių šalių. Papilės vardas
geologijos istorijoje – gana ryškus, dėl savo juros geologinio periodo radinių. Šios edukacijos metu moksleiviai ne tik ieško
fosilijų, bet ir trumpai susipažįsta su geologijos istorija Ventos krašte, per tai geriau ir iš įdomaus kampo pažindami ir
platesnę Lietuvos istoriją. Teorinėje dalyje moksleiviai trumpai supažindinami su Ventos krašto gamta ir geologija,
o taip pat su istorija. Teorinės dalies metu visi kartu su mokytoju vaikšto po Ventos regioninio parko lankytojų centro
ekspoziciją, kur yra labai geros priemonės teorinei edukacijos daliai: kompiuteriniai terminalai, holograminiai ekranai,
įvairūs stendai, taip pat liečiamieji stendai, tiranozauro-rekso maketas, ichtiozauro maketas, imitacinė atodanga, kur galima
tai pat šiek tiek kasinėti, ir pan. Po teorinės dalies moksleiviai pabandys sukurti savo amuletą įmituodami svarbiausius fosilijos susidarymo etapus. Praktinės dalies metu visi vyksta į Papartinės atodangą (15 km), kur vyksta susipažinimas su populiariausiomis fosilijomis ir jų paieška (kasimas atodangoje ir atpažinimas). Šioje atodangoje daugiausiai yra juros geologinio periodo (150-200 mln. metų prieš dabartį) fosilijos: amonitai, belemnitai, dvigeldžiai ir pan. Rastas fosilijas - iš tų laikų, kuomet gyveno dinozaurai - moksleiviai gali pasiimti su savimi, tai yra pats geriausias suvenyras iš Papilės krašto.


Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Sutartinių edukacijos tiklas - supažindinti  mokinius  su unikaliu Rytų Aukštaitijos muzikiniu kultūriniu reiškiniu sutartinėmis - pakaitinėmis dainomis
Uždaviniai:
Pristatyti itin reikšmingą regiono etokultūrinį - muzikinį  paveldą
Ugdyti mokinių kūrybinius meninius gebėjimus per sutartinių atlikimo  formų įvairovės pažinimą aktyviai dalyvaujant veiklose
Skatinti mokinių kūrybinę raišką panaudojant tradicinę muziką, kaip pagrindą šiuolaikiškai kūrybai
Sutartinės - kaip unikalus ir itin reikšmingas Aukštaitijos regiono autentiškas muzikinis žanras įtrauktas į UNESCO nematerialaus kultūros paveldo vertybių sąrašą. Bet nedaugelis žino, kad ir ne visame Aukštaitijos regione jos vienodos. Ignalinos - Švenčionių krašto sutartinės - pakaitinės dainos išsiskira savo melodingumu, atlikimo formų įvairove ir vis dar neįmintomis suderėjimo paslaptimis. Edukacijos metu teorija interaktyviai derinama su praktinėmis užduotimis, kuriose aktyviai veiks patys mokiniai žaidimo metodu išbandydami įvairias muzikinio atlikimo, sutartinių ritmo formas. Mokysis komunikavimo neverbalinėmis formomis „perduodant“ ir „priimant“ sutartinės melodiją, siunčiamą žinutę. Taip pat išgirs sutartinių panaudojimo galimybes kuriant elektroninę muziką. Bei patys pabandys sukurti sutartinę pagal šiuolaikinės muzikos  melodiją.
Edukacijos vadovė -etnologė Sigutė Mudinienė turinti ilgametę patirtį Rytų Aukštaitijos sutartinių tyrinėjimų, bei vaikų ir suaugusių folkloro mokymų srityje. Aukštaitijos Nacionaliniame parke yra parengusi 6 etnokultūrines edukacines programas, 4 ekskursijas puoselėjančias Rytų Aukštaitijos etninę kultūrą ir per metus jose dalyvauja apie 1000 dalyvių.


K. BINKIO „ATŽALYNAS“: „ATŽALYNAS AUGA, PONE MOKYTOJAU! AUGA….GRAŽUS ATŽALYNAS AUGA“

Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Apie poetą, dramaturgą, vertėją Kazį Binkį (1893–1942) nedaug parašyta straipsnių, monografijų, nedaug žinome ir apie jo gyvenimą. Jis buvo tarpukario Kauno menininkų bohemos siela, kurio jauni poetai net prisibijojo. Menininkai nuolat kėlė literatūrinį maištą, žodžio kišenėje neieškojo, stovėjo pirmose lietuvių literatūros avangardo eilėse. Drama „Atžalynas“ sukurta remiantis tikrais įvykiais „Aušros“ gimnazijoje. Šį kūrinį statė Vilniaus, Kauno, Panevėžio, Šiaulių dramos teatrai. Tai įtaigi, nuotaikinga drama, alsuojanti tarpukario Lietuvos optimizmu ir noru aukotis, vertybėmis, kurių taip trūksta šiandienos gyvenime. K. Binkiui buvo svarbi auganti karta, jų moralė, dvasinės vertybės. Užsiėmimo-diskusijos metu kelsime klausimą, ar šis kūrinys gali būti pavyzdžiu šių dienų jaunuoliams? Juk autorius „Atžalyne“ lyg ir nubrėžė gaires, nurodė siekius jaunimui. Diskutuosime, koks likimas ištiko „Atžalyno“ kartos žmones, kaip šių dienų jaunuoliai supranta draugystę. Ar aukojimasis dėl draugo, garbė, geri mokinių ir mokytojų santykiai tėra atgyvena?


Šio edukacinio užsiėmimo metu vaikai sužinos, kas yra scenografija, kaip ji kuriama, kaip teatro scenoje keičiasi dekoracijos. Patys kurdami scenografijos maketą, edukacijos dalyviai ne tik susipažins su specifiniais teatro dailės aspektais, bet ir mokysis pažinti savo jausmus, sieti juos su spalvomis ir išreikšti kūryboje.


Vakarinio edukacinio užsiėmimo sinagogoje metu, pasišviečiant žibintuvėliais, moksleiviams bus pristatytos sinagogų ekspozicijos, papasakota apie  sinagogų interjero ypatumus,  bei supažindinta su žydų bendruomenių  kultūra, religija, tradicijomis - visa tai perteikiama pasakojant apie eksponatus esančius sinagogų ekspozicijose. Žinių įtvirtinimui parengtos praktinės užduotys. Užduočių tikslas - per aktyvią veiklą (kryžiažodžių sprendimas, užduočių iš senų knygų ir žurnalų atlikimas), komandinius žaidimus, įtvirtinti gautas žinias, o kiekvienam individualiai ieškant užduotyje aprašytų daiktų - dar kartą susipažinti su muziejaus eksponatais.


Brolių Grimų pasakos motyvais MEDUOLIŲ TROBELĖ spektaklis ir aptarimas su kūrybine grupe (Nuotolinė paslauga)

Brolių Grimų pasakos motyvais „MEDUOLIŲ TROBELĖ“, rež. J. Borisova, energingas spektaklis, charakteringi personažai naujai papasakoja visiems žinomą istoriją apie Joniuką ir Grytutę. Instrumento pagalba kompozitoriai kuria muziką, o svajotojai, pasakų mėgėjai kuria pasakas apie sunkius išbandymus, viltį ir gėrio pergalę. Pasakų klasika, gerai žinomas Brolių Grimų pasakojimas apie Joniuką ir Grytutę, atgyja naujomis spalvomis. Pasaka – sudėtingas mechanizmas, nevalia jos keisti, tačiau atsakingai – kartais galima. Brolis ir sesuo patenka į raganos, kurios namelis pastatytas iš meduolių ir kepinių, spąstus. Tačiau žmogiški personažai pasaką pakeičia taip, kaip turbūt kiekvienas skaitydamas paslapčia norėjome. Broliai Grimai – vokiečių tautybės tautosakininkai, pasakotojai ir kalbininkai. Jau Grimų gyvenimo laikais jų pasakų rinkiniai buvo labai populiarūs, tačiau ir po jų mirties ši šlovė neišblėso. Daug kartų užaugo su jų pasakomis „Bremeno muzikantai“ , „Raudonkepurė“ ar „Snieguolė ir 7 nykštukai“ .Visų laikų ir tautų bestselerių sąrašuose kai kas „Brolių Grimų pasakas“ mini trečioje vietoje – po Šekspyro darbų ir Biblijos. Meninės raiškos priemonėmis perduodamos vertybės: teisybė, viltis, pasaka, kūrybiškumas. Spektaklis ugdys mokinių kritinį mąstymą, formuos vidinį pasaulį, emocinį intelektą ir estetikos pojūtį.


Tikima, kad per įdėtą darbą ir rankų šilumą gaminant šiaudinukus, namuose įsivyrauja santarvė, ramybė ir gėris. Ši edukacija - tai prasmingas laikas, kuriant šventinę, kalėdinę atmosferą belaukiant švenčių. Edukacijos metu  ugdysime vaikų pažinimo ir menines kompetencijas per šiaudinukų gamybą, atskleidžiant mūsų šalies etinės kultūros išskirtinumą, jos archajiškumą, neišsenkantį kūrybiškumą. Žaisliukai - šiaudinukai yra vieni iš paslaptingiausių mūsų senųjų tradicinių dirbinių. Tad kviečiame pasinerti į unikalių ir fantazijos neribojančių žaisliukų-šiaudinukų gamybą. Kiekvienas edukacijos dalyvis išsineš ne tik patyrimines žinias, bet ir unikalius savo pagamintus šiaudinukus į namus. O šiaudinukai - tai darnos ir grožio simbolis, kuris saugo namus, puoselėja santarvę ir gerovę. Tikimės, kad edukacija atneš į daugelio šeimą naują tradiciją, kuri bus perduodama iš karto į kartą - gaminti prieš šventes šiaudinukus.


Edukacija – Gyvoji biblioteka (Neįgaliųjų Naujojo teatro gerasis pavyzdys)

45 minučių trukmės teatrinė edukacija „Gyvoji biblioteka“ – tai Neįgaliųjų Naujojo teatro trupės prisistatymas atskleidžiant gerąjį pavyzdį. Pirmoje programos dalyje prisistato Naujojo teatro aktoriai (3-5), turintys įvairias negalias (regėjimo, judėjimo, psichosocialinę), apsirengę personažų kostiumais, kuriuos yra įkūniję teatre. Trumpai pristatomas nuo 2008 metų Vilniuje veikiantis teatras, jo svarba ir pasiekimai. Kiekvienas aktorius skirtingai perteikia informaciją pagal savo personažo charakterį. Moksleiviai esant poreikiui gali patys pasirinkti, kokius personažus matyti (Bitė, Kiškis, Katinas, Lokys, Ožka, Krūmas, Dama, Lėlė, Gėlė, Bitininkas, Angelas, Žmogus dramblys, Karaliai, Kunigas, Lietuvaitė, Imperatorius ir kt.).
Antroje dalyje moksleiviai užduoda klausimus norimam aktoriui – prasideda gyvoji biblioteka, kiekvienas aktorius „perskaitomas“ kaip knyga. Kad moksleiviai jaustųsi drąsiau ir akyviau įsitrauktų į edukaciją jiems pateikiami keli galimi klausimai „Su kokias sunkumais susiduriate dėl savo negalios?“, „Kaip pasikeitė jūsų gyvenimas esant Naujajame teatre?“, „Koks jūsų įsimintiniausias nutikimas Naujajame teatre?“, „Kiek skirtingų personažų esate sukūrę?“, „Su kokias profesionaliais teatro menininkais esate kūręs?“ ir kt. Moksleiviai taip pat gali paprašyti aktorių suvaidinti ištrauką iš spektaklio, kuriame vaidina atvykęs personažas. Pabaigoje moksleiviai, kviečiami refleksijai, pasidalinti, kas jiems buvo nauja, netikėta, paliko įspūdį, kaip pasikeitė jų mąstymas. Edukacijos tikslas – per meno kalbą, kuri yra bendrai suprantama, atverti naujas galimybes, parodyti negalios šviesiąją pusę, pamatant asmenis iš įvairių perspektyvų. Naujojo teatro aktoriai turi įvairias negalias, vienos –  ne visada yra pastebimos iš pirmo žvilgsnio, kitos pamatomos anksčiau, nei susipažįstama. Šia edukacija siekiama geriau pažinti ne tik skirtingas negalias, bet pamatyti orų asmenį, kuris yra unikalus, geba kurti, būti aktyvus ir naudingas visuomenės narys.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Pradžios mokykla XX a. 3-4 deš. Dailyraščio pamoka

Užsiėmimas vyksta Pradžios mokyklos iš Plokščių ekspozicijoje, muziejaus etnografiniame miestelyje. Į užsiėmimą skambučiu pakviečia „mokytoja“, supažindina su šios mokyklos taisyklėmis. Atsižvelgiant į užsiėmimo dalyvių amžių, galimas šių temų aptarimas: tarpukario Lietuvos Respublikos švietimo pagrindiniai uždaviniai; pradžios mokslas, jo turinys, ugdymo bei mokymo metodai, pateikiami pradžios mokyklos kasdienio gyvenimo pavyzdžiai. Užsiėmimas baigiamas dailyraščio pratybomis, jos atliekamos plunksnakočiu su plienine plunksna ir rašalu. PASTABA: Pradžios mokykla, kurioje vedamos edukacijos, yra nešildoma, tad programa vykdoma tik šiltojo sezono metu, t. y. gegužės-rugsėjo mėn.


Programa "Spalvotų šešėlių teatras" įgyvendinama pasitelkiant grafoprojektoriaus techniką. Virtualios kelionės ekrane metu žiūrovas – veiksmo dalyvis gali ir pats „virtualiai“ keliauti, naudodamasis tuo, ką turi po ranka – savo piešiniais, įvairių pasaulio šalių skaidrėmis, įvairiomis medžiagomis – vandeniu, smėliu, smulkiais objektais. Į veiksmą jis gali įsilieti ir gyvai jį įgarsindamas savo balsu ar įvairiais jam pasiūlytais instrumentais.
1.Taikant dailės terapijos metodus kiekvienas dalyvis nusipiešia savo autoportretą.
2. Taikant dailės terapijos metodus kiekvienas dalyvis nusipiešia svajonių šalį, į kurią nori nuvykti.
3. Kiekvienas išsirenka jam patinkantį muzikos instrumentą.
4. Kiekvieno dalyvio portreto pristatymas ir jo “virtuali kelionė į svajonių šalį”, demonstruojama kūrybinių dirbtuvių vedėjo, pasitelkus grafoprojektorių ir įvairius objektus. Tuo metu portreto autorius įgarsina savo virtualią kelionė instrumetu ir pagal poreikį balsu.
5. Portreto autorius pakviečiamas prieiti arčiau prie ekrano ir judėdamas kūnu ( plaukimas, važiavimo vaizdavimas, šaltis, karštis ir t.t. pagal “kelionės” poreikius) dalyvauja savo kelionėje. Gali būti pakviečiami kiti dalyviai į pagalbą ( “skęsta”, “šoka” ir t.t.).
6. Aptarimas- dalinamasi “kelionių” įspūdžiais, kilusiomis emocijomis.
Paslaugai įgyvendinti reikalinga tamsi patalpa ir lygi, šviesios spalvos siena.


Etnokultūros paveldas Dieveniškių krašte

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Tai vienintelis šalyje istorinis regioninis parkas, kuriame vyrauja kultūrinis kaimo kraštovaizdis. Itin vertingi tebegyvenami gatviniai kaimai su gerai išlikusia rėžine žemėvalda. Čia gausu pilkapių ir pilkapynų, savitas Dieveniškių miestelis, šalies pakraštyje rymanti Norviliškių pilis. Edukacija vyks lankytojų centre. Ekspozicijoje- tūrinis žemėlapis, ant kurio medinės, su užuomina skulptūrėlės, po kuriomis paslėpti sužymėti objektai. 5-8 klasių moksleiviai išgirs legendų, mitų apie mitologinius akmenis, tūkstantmetę istoriją menančius ąžuolus. Sukaupta etnokultūros paveldo ekspozicija leis iš arčiau susipažinti su senąja kaimo žmonių buitimi, padėsiančia geriau pažinti kultūros turtus. Edukacijos dalyvių lauks užduotys, žaidimai, spėlionės, kryžiažodžiai.


Keisti laikai atėjo - žmonės iš cukraus namus statyt pradėjo. Cukraus sienas liet, stogus lipdyt, o pasakas virt! Keista, jei dar pas mus nebuvai ir nieko nematei. Akis išpūtęs - gali žiūrėt truputį: į Marijampolės cukraus fabriką, Birštono biuvetę, Klaipėdos Dramblio namą, Švobiškio reformatų bažnyčią, Vilniaus Perkūno žinyčią, Kauno Napoleono namą, tik spėk atgauti amą! Paslapčių čia nėra - verdam cukrų ir gana. Atvyksi - pamatysi, savo rankom cukrų laikysi, dažus maišysi ir namo ne tuščiomis grįši. Ant Kalėdų eglutės cukrinius žaisliukus išvysi. Nevalgoma, ne, ne. Cukrus - statybinė medžiaga. O, kur dar pasaka greta? Klausysi, klausysi, kaip kitados, viename name gyveno ponia, arba ne, gal berniukas, mergaitė..., tokia pasakaitė. Tššš, atvyki - ir daugiau niekam nesakyki!


Kas iš tiesų padaro Jūsų nuotraukas išskirtinėmis? (Nuotolinė paslauga)

Fotografija - tai ne tik nuotraukos. Tai žinutė, istorija, jausmas, kūryba, menas, apimantis ir kitas meno rūšis: režisūra, scenografija ir kt. Pamokos metu mokiniai bus supažindinami su garsiausiomis fotografijomis istorijoje, pvz.: visų laikų žiūrimiausia Charlesas O'Rearas nuotrauka "Bliss", brangiausia pasaulyje Peterio Liko nuotrauka „Fantomas“ ir jų istorijomis. Šių laikų fotografijos menas yra stipriai pakitęs, prieinamas didelei žmonių grupei, todėl išsiskirti fotografijoje darosi vis sunkiau. Pamokoje naudojami kūrybiški metodai ir praktines užduotys supažindins mokinius su pagrindinėmis fotografijos temomis: 1. Apšvietimas, 2. Kompozicija, 3. Spalvos, 4. Kampai, 5. Redagavimas ir skatins išeiti iš komforto zonos, pažvelgti į fotografiją kitu kampu ir sukurti išskirtines nuotraukas,


Edukacija "Aktorinis meistriškumas" išvažiuojamoji (7-12 klasėms)

Jaunų žmonių, ypač tų, kurių asmenybės dar tik formuojasi, kūrybiškumą dažniausiai varžo baimė klysti, kitų nuomonė, kompleksai dėl tam tikrų savo trūkumų. Todėl šiose dirbtuvėse bus sukurta nauja, kūrybai ir laisvei skirta erdvė, kurioje dalyviai, atlikdami teatro profesionalų naudojamus judesio pratimus, išmoks: • pažinti savo privalumus ir trūkumus; • atrasti individualią raišką;• sustiprinti pasitikėjimą savimi • išlaisvinti kūrybiškumą; • susikoncentruoti; • tobulinti analitinius gebėjimus ir savirefleksiją. Šie gebėjimai ypač svarbūs ugdant savimi pasitikinčią ir kūrybingą asmenybę, gebančią save analizuoti ir tobulinti bei siekti užsibrėžtų tikslų ir svajonių. Kūrybines dirbtuves ves Alytaus miesto teatro aktoriai Povilas Adomaitis ir  Tomas Pukys , kurių išskirtinė domėjimosi sritis – scenos judesys. Povilas profesines žinias nuolat gilina scenos judesio ir psichofizikos srities seminaruose ir dirbtuvėse, turi scenos judesio dėstymo patirties, o nuo 2019 m. rengia kūrybinės laisvės laboratorijas suaugusiesiems, vaikams ir paaugliams visoje Lietuvoje. Tomas – nuo 2018 m. Alytaus teatre kuriantis vaidmenis spektakliuose, judesio spektakliuose ir dalyvaujantis gausybėje kitų renginių. Unikali judesio plastika, energija, profesionalumas ir išvermė – stipriosios Tomo savybės, leidžiančios sukurti išskirtinius vaidmenis, kuriuose vyrauja proto ir kūno dermė.


"Smėlio kelionė: suprask, kurk ir atrask!"

Kuršių nerijos nacionalinio parko direkcija

Ši edukacija kviečia jaunuosius smalsuolius į nuotykių kupiną kelionę po Kuršių nerijos smėlio pasaulį! Kartu su gidu vaikai sužinos, kaip atsiranda smėlis, kaip jis keliauja, ir kokią svarbią rolę jis atlieka formuojant Kuršių neriją. Vaikai patys tyrinės įvairius smėlio pavyzdžius, stebės juos per mikroskopą ir ieškos skirtumų – kas smėlio grūdelius padaro tokius ypatingus?

Po ekskursijos smagiai praleisime laiką kūrybinėje veikloje, kur mokysimės patys pagaminti saugų kinetinį smėlį. Šis smėlis bus itin smagus liesti ir naudoti įvairioms figūrėlėms kurti – čia lavinsime savo kūrybiškumą ir praktinius įgūdžius. Per šią edukaciją vaikai mokysis ne tik pažinti smėlį, bet ir patys dalyvaus veiklose, kurios skatins juos mąstyti, tyrinėti ir ieškoti kūrybiškų sprendimų, kaip apsaugoti mūsų gamtą.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Afrikos būgnų pamoka Jūsų mokykloje! Tai puiki proga susipažinti su Vakarų Afrikos muzikos paveldu - būgnais! O jų išties yra daug ir skirtingų! Profesionalus perkusininkas, nuostabus edukatorius ir perkusijos studijos "Afrikos būgnai" įkūrėjas Gediminas Mačiulskis didžiulį dėmesį skiria afrikietiškai muzikai, ritmams, būgnams ir nuoširdžiai dalijasi savo patirtimi ir žiniomis su visais be išimties! Šioje edukacinėje pamokoje, jūs turėsite puikią progą išgirsti skirtingų afrikietiškų būgnų skambesį, jų atsiradimo istorijas, grojimo būdus ir galimybes. O svarbiausia! Kiekvienas iš jūsų galėsite išmėginti savo jėgas grojime! Būgnas kiekvienam dalyvaujančiam! Tai energijos, pozityvo ir gerų emocijų kupina pamoka, kurioje dalyvis ir kūrėjas yra kiekvienas iš jūsų!


Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, bet ten įsikūrusiose dirbtuvėse vyksta tapybos ant šilko edukaciniai užsiėmimai mokiniams. Užsiėmimo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Edukacijos metu susipažinsite su įvairiomis technikomis, sukursite paveikslėlį , ant natūralaus šilko, kuris jau bus su rėmeliu, todėl parsinešę iš karto galėsite kabinti ant sienos. Dalyviai išmoks dirbti naudojant spalvotų kontūrų techniką. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Šilko tapyba, dažų liejimas, puikiai tinka atsipalaidavimui ir kantrybei ugdyti. Dalyvauti gali kiekvienas to norintis. Net ir neturint meninių pagrindų, galima sukurti labai gražų akcentą Jūsų namų sienoms. Suteikiamos visos darbui reikalingos priemonės


„Per barzdą varvėjo, burnoje turėjau“ edukacinė programa

Patyriminės edukacijos metu bus demonstruojama, kaip korys išimamas iš avilio ir atakiuojamas, o tuomet dedamas į stiklinį medsukį ir iš korio išsukamas medus. Su bitininku/edukatoriumi  lankydami interaktyvią bitininkystės ekspoziciją susipažinsite su istoriniais medaus apdorojimo įrankiais, įvairiomis btininkavimo technikomis, senoviniu bitininkavimo amatu. Į atakiavimo ir medaus išsukimo procesą įsitrauksite ne tik stebėdami bitininko darbą, bet ir patys aktyviai išbandydami bitininkavimo veiklas. Komandinis ėjimas pas bites ir medaus sukimas leis ne tik prisiliesti prie bitininkavimo, bet ir padės geriau įsiminti teorines interaktyvioje muziejaus ekspozicijoje gautas žinias, kurios jus pasieks per garsą, kvapą, lytėjimą, regėjimą ir skonį. Šviežiai išsuktas medus yra neprilygstamo skonio ir aromato. Edukaciją užbaigsime jaukiai gerdami žolelių arbatą su pačių išsuktu medumi ir pasikartosite/aptarsite jums rūpimus su bitėm ir bitininkavimu susijusius klausimus. Nes jau žinosite medaus ir vaško atsiradimo paslaptis, jų naudą žmogaus sveikatai, bei apie bitės naudingumą visai ekosistemai ir kokie procesai vyksta avilyje.
 Programos trukmė: iki 90 min. Grupės dydis: nuo 15 iki 30 asmenų. Programos kaina vienam asmeniui - 10 eur. Programa skirta įvairaus amžiaus asmenims. Žinių perteikimo būdai ir formos pasirenkamos atsižvelgiant į amžiaus ir interesų ypatumus. Edukaciją veda pedagoginį išsilavinimą ir bitininkavimo patirtį turintis edukatorius/bitininkas.


Indikatorinis origami - spalvų magija kviečia Jus į nuostabų spalvų ir kūrybos pasaulį! Šioje edukacijoje sujungsime meną ir mokslą, kad sukurtume magiškus meno origami kūrinius. Naudosime indikatorius, kurie pakeičia spalvą priklausomai nuo pH terpės, išlankstysime origami figūras iš filtro popieriaus ir nudažysime jas šarmu bei rūgštimi, taip pat išsiaiškinsime, kurios medžiagos yra rūgštys, o kurios – šarmai. Edukacijos metu įgytas chemines žinias panaudosime kurti menui, susipažinsime su indikatoriais ir skirtingomis terpėmis. Atliksime spalvinius eksperimentus, kurie prilygs stebuklams, ir panagrinėsime, kokią įtaką turi pH mūsų sveikatai.


Edukacinė programa „Medžio kultūra" (1 - 4 kl.)

Tikslas: Skatinti moksleivių domėjimąsi senaisiais medžio apdirbimo amatais bei jų interpretacijomis šiuolaikiniame mene. Uždaviniai: 1. Supažindinti moksleivius su senaisiais medžio apdirbimo amatais, tradicine skulptūra, sakraliniais memorialiniais paminklais. 2. Pristatyti Jonavos krašto medžio apdirbimo amatininkus bei jų darbus, populiarinti Jonavos krašto medžio apdirbimo tradicijas. 3. Supažindinti mokinius su respublikinio medžio drožėjų plenero organizavimo ypatumais. 4. Skatinti moksleivius taikyti įgytas žinias kūrybiniuose projektuose. 5. Ugdyti ekologinį sąmoningumą. Užsiėmimo metu tradicinė lietuvių liaudies kultūra pristatoma kaip medžio kultūra. Mokiniai supažindinami su etnografiniais eksponatais - pristatomi mediniai namų apyvokos rykai, baldai, darbo įrankiai, dievdirbių kūriniai. Išryškinama liaudies skulptūros vertė. Akcentuojama būsimojo drožinėtojo pirmoji gyvenimo ir kūrybos mokykla – ganykla. Didesnis dėmesys užsiėmimo metu skiriamas tradicinei žaislininkystei. Žaidžiama su autentiškų žaislų kopijomis: kleketais, tarškynėmis, švilpukais, sukučiais, suneriamais galvosūkiais ir kt. „Vilkeliai" pristatomi kaip vieni seniausių ir labiausiai paplitusių vaikų žaislų įvairiuose pasaulio kraštuose. Aiškinamasi gaminamo žaislo pavadinimo kilmė. Kūrybinių dirbtuvių metu mokiniai dekoruoja medinį vilkelį. Rengiamos grupinės „vilkelių" leidimo varžybos. Siekiamas poveikis: mokiniai susipažins su Jonavos krašto medžio apdirbimo amatininkais, jų darbais, idėjomis, siekiais, suvoks liaudies skulptūros vertę, išmoks dekoruoti sukutį taikydami spalvinio kontrasto principą, išmoks tradicinių žaidimų. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Mob.: +370 60120070


Edukacija "Kerintis H. K. Anderseno pasaulis"

Ar žinote, kas tituluojamas pasakų karaliumi? Tai – Hansas Kristianas Andersenas. Pasakų herojai, atkeliavę pas vaikus – Bjaurusis Ančiukas, Undinėlė su Ragana, Kaminkretys su Piemenaite, varlės su Coliuke ir kiti – skatins prisiminti pasakų istorijas ir jų mokomąsias prasmes. Ilgamečiai šio teatro aktoriai D. Krapikas ir L. Strazdauskienė padės suprasti, kokie autoriaus gyvenimo įvykiai paskatino tokiai kūrybai. Patyrusių lėlininkų rankose, apgaubta menų sintezės, pasakos virs edukacijos pripildyta interaktyvia veikla.


Interaktyvaus atviruko kūrimas (Nuotolinė paslauga)

Šiais laikais norėdami pasveikinti artimąjį, mes siunčiame paveiksliuką ar judančią animaciją socialiniais tinklais, elektroniniu paštu ar susirašinėjimo programėlėmis. Ar susimąstėte, kaip kilo tradicija sveikinti vaizdu? Kokia atviruko gimimo istorija? Mokiniai supažindinami su atviruko atsiradimo istorija bei vaizdine programavimo kalba ir jos galimybėmis. Scratch- tai vaikams sukurta programavimo kalba, kurios pagalba galima kurti sveikinimus visomis progomis, animuoti juos ir dalintis su draugais! Po edukacijos mokiniams išsiunčiama papildoma vaizdinė medžiaga, kurios pagalba, jie galės tobulinti pradėtą darbą ir ateityje kurti savo projektus ir dalintis su draugais.


Interaktyvi edukacija "Atrask Telšių meškutes"

Viešoji įstaiga Žemaitijos turizmo informacijos centras

Kviečiame aplankyti Telšius - vieną iš septynių saugomų architektūrinio paveldo senamiesčių Lietuvoje, kuris praturtins ne tik žiniomis, bet ir dvasiniais potyriais. Interaktyvios ekskursijos metu leisitės į nuotykių kelionę, kurioje atrasite pasislėpusius, tačiau turistų laukiančius miesto simbolius „Meškučius“. Programos metu susipažinsite su Telšių miesto ir Žemaitijos krašto istorija. Žaisdami, liesdami, galvodami, mindami įvairias istorines mįsles, smagiai praleisite laiką ir pasisemsite žemaitiškos stiprybės. Laukiame atvykstant!


Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

Programos tikslas – per skaitymą balsu, vaidybinius žaidimus, šešėlių teatrą parodyti literatūros kūrinio (pasakos) naudą ir svarbą mokinio asmenybinei raidai. Formuoti teigiamą mokinių požiūrį į skaitymą, įtraukiant juos į kūrybinę veiklą, skatinti vaikų kūrybinę saviraišką. Programos dalyviai supažindinami su trumpa šešėlių teatro atsiradimo istorija, raidos etapais, skirtingomis išraiškos rūšimis, šešėlinių lėlių struktūra, siluetinių lėlių gamybos būdais ir valdymo technika. Sekama (skaitoma) pasiūlyta lietuvių liaudies pasaka. Vaikai pasiskirsto vaidmenis, padedant bibliotekos darbuotojams, iš įvairių medžiagų (kartono, medinių pagaliukų, popieriaus ir pan.) gamina veikėjus kūrybinėse dirbtuvėse, kuria vaidinimą bibliotekos šešėlių teatre ir po trumpos repeticijos vaidina. Jeigu didelė grupė, vaidinama du kartus. Vieni būna žiūrovai, o kiti aktoriai (veikėjai). Sukurtas lėles vaikai galės pasilikti sau atminimui, panaudoti mokykloje. Užsiėmimas puikiai tinka specialiųjų poreikių turintiems mokiniams praverti duris į fantastišką kūrybos pasaulį. Edukacijos metu užmezgamas komunikatyvus ryšys tarp edukatoriaus ir dalyvių (specialiųjų poreikių turintys mokiniai dažnai būna užsisklendę), o vaidinimas už širmos leidžia jiems išreikšti save, ugdyti savivertę


Edukacinė programa „Atsargiai! Kelias užminuotas”

Ar kada nors svajojote tapti karo inžinieriumi, paskutinę sekundę nukerpančiu raudoną laidelį ir užkertančiu kelią galingam sprogimui? Esate smalsus ir šaltakraujiškas moksleivis, pasižymintis tvirta valia ir polinkiu rizikuoti? O gal nenorite kišti nagų prie užminuoto ir už kelių minučių suveiksiančio sprogmens mechanizmo, tačiau puikiai „gliaudote“ mįsles ir galite išnarplioti išminuotojų Jums paliktas užuominas? Suburkite komandą ir dalyvaukite edukacinėje programoje „Atsargiai! Kelias užminuotas“, kurios metu pažinsite rizikingą karo inžinieriaus kasdienybę: patys bandysite nukenksminti tiksinčią „bombą“, analizuosite schemas ir atsargiai, vieną po kito šalinsite jos laidus bei lenktyniausite su laiku, norėdami kuo greičiau atsikratyti smilkstančia „žodžių bomba“. Juk kiekviena mūsų gyvenimo sekundė yra svarbi!


Simonas Daukantas. Aš dėl lietuvystės pamatus dedu.

Programa skirta  Lietuvos istorikui, pirmosios Lietuvos istorijos, parašytos lietuviškai autoriui, švietėjui Simonui Daukantui.  Savo, kaip istoriko, darbą S. Daukantas suvokė kaip ateities visuomenės kūrimą. Tikėjo, kad būsimam savarankiškam gyvenimui atramas lietuvių visuomenė galinti atrasti tik atidžiai žvelgdama pati į save, į savo nugyventus amžius. Jis taip giliai pažvelgia į tautos praeitį, kad joje pamato ir kitiems parodo tautos ateitį.
Svarbiausiu savo uždaviniu rašytojas laikė ieškoti lietuvių tautos istorijos šaltinių, juos tyrinėti ir rašyti knygas savo tautai, ją šviesti ir kelti jos savigarbą, savo vertės suvokimą.
Programoje skamba S. Daukanto kūrinių ištraukos, rašytojo mintys apie lietuvių kalbą, lietuvybės išsaugojimo svarbą, lietuvių kompozitorių kūriniai.
Atlikėjai – Vytautas Rašimas (aktorius), Raimonda Janutėnaitė (mecosopranas), Nijolė Baranauskaitė (fortepijonas).


Meninė-edukacinė programa „Lietuva, poezijos ir dainų auginama“

Skuodo rajono savivaldybės R. Granausko viešoji biblioteka

Meninė - edukacinė programa, skirta mokiniams giliau susipažinti su lietuviška poezija bei dainomis, per muzikavimą ir tekstų prasmių nagrinėjimą geriau suvokti kultūrinį bei istorinį kontekstą ir įvertinti, bei atpažinti, kaip istoriniai įvykiai, lietuviškas mentalitetas, kuris ypatingai gerai atsiskleidžia kūryboje, veikia mūsų kasdienybę šiandien.


Ekspozicijos „Nemunas ir gyvenimas prie jo“ lankymas

Ekskursijos trukmė - 60 minučių. Ekskursija vyksta Panemunių regioninio parko lankytojų centre, kur ekskursijos dalyviai supažindinami su ekspozicija "Nemunas ir gyvenimas prie jo". Pirmojoje ekspozicijos salėje ekskursijos dalyviai supažindinami su šio krašto kraštovaizdžiu ir istorija, išsiaiškinama, kaip susiformavo statūs Nemuno šlaitai, kodėl šioje Lietuvos dalyje gausu pilių ir piliakalnių, išsiaiškinama jų reikšmė seniau ir aktualumas dabar. Informacija ekskursijos dalyviams pateikiama žodiniais pasakojimais ir vaizdinėmis priemonėmis - išmaniuosiuose terminaluose galima rasti vaizdinės ir garsinės informacijos, yra įrengti kiekvieną temą atitinkantys informaciniai stendai. Antrojoje ekskursijos dalyje dalyviai supažindinami su senaisiais Panemunių krašto amatais - laivyba, sielininkyste, žvejyba. Stenduose yra įrengta išsami vaizdinė informacija apie buvusius svarbius ir tradicinius šio krašto amatus. Ekskursijos dalyviai gali pasivaikščioti sieliu, išbandyti ruporus, brašpilį (laivuose inkarams iškelti naudotą įtaisą), "plaukti" specialiai tam pagaminta valtimi, interaktyviose skrynelėse pasitikrinti žinias apie senuosius Nemuno amatus, naudojant piešimo techniką pasigaminti sau atvirutę. Ekskursijos pabaigoje vyksta refleksija - aptariame iškilusius klausimus, pasidaliname įžvalgomis, siūlymais.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Dalyviai susipažįsta su įdomiausiomis ir keisčiausiomis pasaulio pinigų formomis, piniginių
vienetų įvairove – nuo kriauklių iki akmenų didumo sulig traktoriaus ratu. Išgirsta atrastų
paslaptingų lobių istorijas. Pasaulio pinigų žemėlapio pagalba dalyviai išmoksta atrasti ir

priskirti tinkamai šaliai jai priklausiančias monetas. Mokosi suprasti mūsų šalies pinigų
istoriją nuo seniausių piniginių vienetų – strypo pavidalo lydinių iki šiandien naudojamų banknotų ir monetų, pateikiant pavyzdžių, saugomų muziejaus fonduose. Edukacinės metu dalyviai mokysis suprasti ir atskirti kaip atrodė lietuviškas senovinis piniginis vienetas. Gaminsis „sidabrinį ilgąjį“, tikrins jo kokybę bei svorį. Programos pabaigoje dalyviams – staigmena lobių skrynelėje. Edukacinio užsiėmimo metu plečiamas dalyvių kultūrinis akiratis, skatinamas kūrybiškumas, ugdomi komunikaciniai gebėjimai.


O jeigu mano klasėje mokytųsi Edvinas Kratas? - literatūrinė edukacija pagal knygą su rašytoja Daina Opolskaite (išvažiuojamoji)

Literatūrinės edukacijos pagrindas - konkrečios rašytojos knygos "Kur dingo Edvinas Kratas?" siužetas. Edvino klasėje mokosi 22 mokiniai, tačiau jis vienintelis yra kitoks. Edvinas turi negalią - kenčia nuo cerebrinio paralyžiaus, bet trokšta mokytis kartu su savo bendraamžiais. Vieną dieną Edvinas tiesiog dingsta. Niekas iš klasės draugų nežino kur, bet nujaučia kodėl. Mokiniams pristatomas knygos siužetas ir psichologinė situacija, pateikiamos užduotys. Literatūrinės edukacijos metu mokiniai mokomi įsigyventi į kūrinio situaciją, empatiškai reaguoti į nutikusį įvykį, skatinami ieškoti problemos sprendimo būdų ir įvertinti savo atsakomybės ribas. Pasirinkę vieną frazę iš knygos pakomentuoja jos turinį, analizuoja problemą pasitelkdami empatiją (nusako savo požiūrį ir jausmus į situaciją), pasiūlo problemos sprendimo būdą, kaip būtų galima padėti Edvinui ir siūlo, ką daryti jam dingus - veikti ar išlikti pasyviam. Ugdydamiesi kūrybingumą ir kritinį mąstymą jie įvardins patiriamus jausmus, ugdysis emocinį jautrumą, patirs, kad literatūra moko gyventi ir kartais duoda atsakymus į svarbiausius gyvenime klausimus.


Biblijiniai pasakojimai vitražuose (Nuotolinė paslauga)

Nuotolinio užsiėmimo metu moksleiviai išgirs trumpą ir intriguojančią vitražo istoriją, kuri prasidėjo senovės Romoje. Susipažins su vitražo gamybos technologija. Vitražai išpopuliarėjo viduramžiais, pradėjus statyti gotikines katedras, o jų langus papuošė vitražai, viduramžiais vadinti "neturtingųjų biblija". Saulėtą dieną bažnyčia skęsta raudonuose, mėlynuose, žaliuose saulės spinduliuose, atrodo tarsi panyri į vaivorykštę. Nuotolinio užsiėmimo metu nagrinėdami senuosius vitražo meistrų darbus prisiminsime ir pasakosime biblijines istorijas. Kadangi viduramžių katedrų vitražai atlieka biblijinių istorijų pasakotojo funkciją, todėl yra puiki medžiaga religinei simbolikai studijuoti. Moksleiviai sužinos spalvų simboliką religiniam mene, religinių atributų ir kitų simbolių reikšmę. Mokysis juos atpažinti ir suprasti. Užsiėmimo pabaigoje su moksleiviais aptarsime istrones vitražo atsiradimo ir išpopuliarėjimo sąlygas, religijos svarbą viduramžių mene, tuomet naudotas menines išraiškos priemones bei jų estetinę ir švietėjišką reikšmę.