Viršglazūrinis piešimas ant keramikinių puodelių

Viršglazūrinis piešimas - tai keramikinių degtų daiktų dekoravimas glazūra ar specialiais dažais.Užsiėmimo metu vaikai
margins specialiais viršglazūriniam piešimui skirtais dažais vienspalvį keramikinį puodelį. Savarankiškai sukurs išskirtinį
raštą ar užrašą, parinks norimas spalvas. Užsiėmimo metu vaikai susipažins su šio įmantraus meno specifika bei subtilybėmis,
naudojamomis priemonėmis, glazūromis ir technikomis. Vaikais suklurs unikalų, savo rankomis dekoruotą indą, užrašys
palinkėjimus, inicialus, gal būt tai taps mieliausia dovana vaiko artimui ar draugui. Tiesiog neįtikėtina, kaip paprasti balti
indai išdekoruoti savo rankomis tampa meno kūriniais.


Edukacinio užsiėmimo dalyviai supažindinami su unikaliais XIX a. pab.–XX a. pr. augalų plakatais bei pasirinktų augalų dalimis. Paslaugos tikslas – supažindinti mokinius su augalų dalimis, pasitelkiant plakatus, muliažus ir kitus demonstracinius objektus bei įvirtinti įgytas žinias, spalvinant augalų dalis. Uždaviniai: 1. Pristatyti edukacinės programos dalyviams pasirinktų augalų dalis. 2. Naudojantis paveikslais, muliažais, demonstraciniais objektais išsiaiškinti augalų organų veiklą. 3. Išsiaiškinti, kaip augalai savo kūno sandara yra prisitaikę prie gyvenimo sąlygų. 4. Supažindinti su augalų dauginimusi. 5. Tyrinėti ir piešti augalo dalis. Edukacinės programos turinys ir metodai, remiantis Bendrosiomis biologijos ir dailės ugdymo programomis yra pritaikyti 1 – 4 kl. , 5 – 8 kl. mokiniams.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Supažindinti moksleivius su tvariais, ekologiškais šiaudiniais gaminiais - sodais, angeliukais, paukščiukais, lėlytėmis skatinančiais kūrybiškumą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Viduramžių inkvizicija : mitai ir tikrovė

Nors šiuolaikinis istorijos mokslas jau atsakė į daugelį klausimų apie viduramžių istoriją ir pateikė savo vertinimus, inkvizicija iki šiol apipinta daugybės maža ką bendro su realybe turinčių mitų. Šie mitai randa atgarsį ne tik populiariojoje literatūroje ir kine, tačiau dalis vis dar egzistuoja ir mokyklų programose. Šiame edukaciniame užsiėmime bus bandoma ne tik giliau susipažinti su inkvizicija, tačiau ir išsklaidyti daugelį mitų susijusių su šiuo reiškiniu. Dalyviai turės galimybę išvysti daug vaizdinės medžiagos iš skirtingų laikotarpių ir šaltinių, taip pat viduramžiškoje aplinkoje gyvai pačiupinėti įvairių susijusių daiktų replikas. Su edukatoriaus pagalba susiformuos aiškų ir kritišką inkvizicijos supratimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Simboliai žmonėms labai svarbūs, jie turi gilią prasmę. Kuo daugiau apie juos žinosime, tuo labiau praturtinsime savo gyvenimą. Ką simbolizuoja kryžius, akis, trikampis, balandis? Kodėl žuvis yra vienas seniausių slaptųjų Kristaus simbolių? Apžiūrinėdami gražiuosius liturginius indus, aiškinsimės, šifruosime simbolių kalbą, patys gaminsime papuošalus „shrink plastic“ technika.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Programos dalyviai turės galimybę pažvelgti į lietuvių priešistorę, peržvelgti Baltų gentis ir jų buvimo vietoves. Trumpos teorinės dalies metu pažvelgsime į atkurtą priešistorinio laikotarpio žemėlapį, paseksime, kokios gentys gyveno dabartinėje pamario teritorijoje. Peržvelgsime kokiais papuošalais dabinosi Kuršių, Skalvių, Prūsų, Lietuvių gentys, kokia buvo pagrindinė papuošalų paskirtis, kuo panašūs ir kuo skyrėsi moteriški ir vyriški motyvai. Apžiūrint amatininko pagal archeologinius radinius atkurtus papuošalus, analizuosime jų konstrukciją, naudotus simbolius ir ženklus apsaugos ir galios sustiprinimui. Sužinos ženklų ir reikšmę jų valdomų stichijų grafinį vaizdavimą. Kaip tokie ženklai, kaip  saulė, ugnis, vėjas, vanduo vaizduojami metalo gaminiuose, žalvario segėse, apyrankėse.. Dirbtuvėse dalyvius kviečiame susipažinti su senosios Lietuvių priešistorės, žalvario amžiaus papuošalų gaminimo technika, komponavimo būdais, dekoravimo elementais, kalinėjimo, metalo vielos lankstymo ir pynimo metodais. Įkurtose metalo dirbtuvese kiekvienam dalyviui skirtas atskiras darbastalis. Kiekvienas gauna ruošinių ir įrankių komplektą, žalvario vielą arba žalvario juostelę. Ir mokysimės, kaip pasigaminti žalvario apyrankę. Pagal galimybes ir poreikius dalyviai gali rinktis paprastesnį ir sudėtingesnį būdą: gaminamą apyrankę iš lankstomos vielos ar kalinėjamos metalo juostos. Pamokoje išmokstame vielą susukti į spiralę, kurią įvairiai varijuojant gaunama arba apyrankė arba kaklo papuošalas. Programos vadovas pasistengs, kad viskas pavyktų ir pasijustume trasi priešistorės amatininkais. Pasimokysime žalvario vielos pynimo technikos, kurią įvairiai lankstant gaunami įvairios formos gaminiai. Gaminant žalvario juostelės apyrankę mokomasi kalinėjimo įgūdžių, bei dekoro komponavimo brūkšnelių ir taškelių pagalba.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Šilkinė pieva" metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis dekoruoti šilką, sukuriamas paveikslėlis. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris puoš Jūsų interjerą ir džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Dirbtinio intelekto kūrybinės dirbtuvės ir kosmoso patirtis 9-12 kl. mokiniams

Trijų dalių kosmoso tematikos edukacinė kultūros ir meno interaktyvi programa ugdys mokinių kultūrinę raišką per pristatomus meno ir kultūros asmenybių kosmoso tematikos meno kūrinius skirtingose formose (kosmoso raiška menininkų paveiksluose, kine, skirtingose pasaulio kultūrose). Kurdami savo vizualinio meno interpretacijas kosmoso tematikoje, mokiniai mokosi suprasti, priimti kultūros ir meno reikšmę, ir svarbą visuomenei.

Edukacijos pristatymas: https://www.youtube.com/watch?v=5JiJVSHmQYI

Mokiniai įtraukiami į kultūros ir meno kūrinių tyrinėjimus, pristatant realius menininkų darbus (M. K. Čiurlionio, Chesley Bonestell ir kt.). Vaizdingai pristatoma kosmoso tematika kino industrijoje ir jos įtaka menui. Aptariamos skirtingų tautų kosmoso tematikos matymas meno ir kultūros srityse. Naudojant įtraukų turinį mokiniai supažindinami su kosmoso tyrimais ir pasiekimais, jų įtaka kultūros vystymuisi (pvz., nusileidimas Mėnulyje, "kosmoso lenktynės").
Antroje programos dalyje mokiniai  patiria VR 360 vaizdo formato kelionę po Saulės sistemą kosminėje kapsulėjė esant disbalanso būsenoje ant pripučiamo pagrindo (sėdint kapsulėje ant pripučiamų kamuolių). Ši patirtis mokiniams sužadins kūrybiškumą, turinio analizės kritinį vertinimą, informacijos priėmimą ir interpretavimą.
Kūrybinių dirbtuvių dalyje mokiniai turės progą susipažinti su dirbtinio intelekto galimybėmis kuriant vizualinį meną ir susikurti savo vizualinio meno pavyzdžius, ir 360 vaizdo aplinkas, kurias ir patirs kosminėje kapsulėje, remiantis tyrinėtais kultūros ir meno kosmoso tematikos kūriniais ir vaizduote, reflektuos savo rezultatą. Mokiniai savo meno kūrinius kurs individualiai ir grupėse, spontaniškai teikiant idėjas skirtas dirbtinio intelekto įrankiui. Toks įsitraukimas į kūrybinę veiklą, mokinius skatins komunikuoti, bendradarbiauti tarpusavyje, siūlyti ir priimti idėjas, pristatyti savo sukurtą vizualinį meną ir argumentuoti savo pasirinkimus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Muziejaus etnografijos ekspozicijoje mokiniai bus supažindinami su lietuvių liaudies buitimi, ūkio prietaisais, valstiečių ūkiniais darbais. O pamatę ir susipažinę galės patys daugelį darbų išbandyti su autentiškais, arba atkurtais analogiškais įrankiais. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai išbando skalbimą geldoje, mokinasi naudotis bezmėnu, lyginti kočėlais, nešti vandenį naščiais. O kai visi buities darbai nudirbami, kaip ir senovėje, vaikai gali pažaisti. Mokiniai žaidžia aktyvius lietuvių liaudies žaidimus su kojūkais, slidėmis, lazdomis ir išbando kitas įdomias ir įtraukiančias rungtis, ir žaidimus.


Orientacinė ekskursija TRAKAI - KARAIMŲ SOSTINĖ

Šis pasivaikščiojimas privers jus įsimylėti karaimų tautą ir pradėti labiau domėtis jų kultūra. Parodysime jums kitokius Trakus. Miestelį, kuriame gyvena viena iš rečiausių pasaulio kalba kalbančių tautų. Gyvenvietę, kurioje gyvos tradicijos. Gatves, kurias grindė čia dar Vytauto laikais atvykę svečiai iš Pietų. Namus, kuriuose buvo kepamos skaniausios kiubėtės, verdamas kvapniausias limonadas, į krosnį pašaunami mielinės tešlos kibinai. Langus, pro kuriuos į pasaulį žvelgė kelios kartos, puoselėjančios savo identitetą – tradicijas, kalbą ir kultūrą.

Dalyvauti verta vien dėl to, kad pabaigoje jums išduosime paslaptį – kur kepami skaniausi kibinai.

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Lankomus objektus turėsite rasti patys, pagal mūsų virtualaus gido Braino siunčiamas užuominas ir užduotis. Gidas visos kelionės metu Jums neleis pasiklysti, o susidūrus su rimtu iššūkiu - visada bus pasiruošęs padėti.
Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis.

Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Trakuose!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas yra tikras žmogus, tačiau fiziškai su jumis nedalyvauja: jis realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale.
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.
Žaidimas galimas ir anglų kalba. Maršruto ilgis apie 2,5 km.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Tautinės juostos – Lietuvos simbolis. Tai vienas iš seniausių lietuvių liaudies audinių, tai tautos istorija, paveldo pažinimas, jo išsaugojimo svarbos suvokimas, palikimas kurį išsaugoti yra kiekvieno lietuvio pareiga. Nors tai ir sena, tačiau atgimstanti lietuvių tradicija. Pintinės juostos būdingos Aukštaitijos kraštui. Edukaciniame užsiėmime moksleiviai bus supažindinti su lietuvių juostų ornamentika, simbolika, tradicijomis, spalvomis, raštais, juostų pynimo būdais. Edukacijos užsiėmimui pasibaigus, kiekvienas dalyvis nusipins sau juostą.


Druskininkų kurorto istorija yra neatsiejama nuo gamtos išteklių ir juos naudojusių gydytojų ir vaistininkų. Šios edukacijos tikslas - supažindinti su Druskininkų kurorto istorija, plėsti ir gilinti žinias apie gamtos išteklius, formuoti vientisą supančio pasaulio vaizdą, parodyti glaudų gamtos ir žmogaus ryšį.
Uždaviniai: supažindinti su Druskininkuose iš vietos naudingųjų išteklių kurtais gydymo metodais, gamtos išteklių panaudojimo galimybėmis; neformalioje aplinkoje gerinti tarpusavio bendravimą ir žaidžiant praturtinti savo žinias apie sveikatos gerinimą natūraliais būdais. Praktinio užsiėmimo metu mokiniai, padedami edukatorių, pasigamins aromaterapinių tablečių, kokios buvo gaminamos kurorto gydyklose XX a. pr. įkurtoje laboratorijoje. Vėliau tabletes galės panaudoti gydomosioms vonelėms. Mokiniai bus supažindinami su artimoje aplinkoje sutinkamais augalais ir jų eteriniais aliejais bei jų pritaikymu kasdienybėje. Edukacijos metu bus pasiūlytas žaidimas - viktorina apie Druskininkų apylinkėse esančius gamtinius išteklius ir jų panaudojimą. Mokiniai pakviečiami į improvizuotą XIX a. vaistininko parduotuvėlę, kurioje tampa pirkėjais. Jie supažindinami su parduotuvės asortimentu (gamtos ištekliais ir iš jų pagamintais produktais) ir „užsisako“ daiktus, reikalingus loterijos būdu ištrauktoms užduotims atlikti.
 Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su Druskininkų istorija, senaisiais gydymo metodais ir išbandys tabletės gaminimo procesą, taikytą kurorte XIX –XX a. pr., praplės savo akiratį ir atskleis kūrybiškumą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Antanas Baranauskas, Juozas Tumas – Vaižgantas, Bronė Buivydaitė, Jonas Biliūnas, Petras Biržys, Petras Tarasenka, Antanas Vienuolis. Kas sieja šiuos rašytojus? Kokia jų mėgstama veikla? Ką jie veikė gyvenime? Edukacijos dėmesio centre – Istorijų dvarelio rašytojų palėpė ir joje esantys rašytojų krėslai. Lietuvių kalbos ir literatūros mokytoja Miglė Petrošiūtė dalyviams pristato šiuos rašytojus, jų rašymo stilistiką ir kūrinius, supažindina su kiekvieno rašytojo mėgiamomis veiklomis ir užsiėmimais. Po pristatymo dalyviai kviečiami smagiam žinių užtvirtinimui – iliustratorė Vilija Kvieskutė pristatys kūrybinį žaidimą.


Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Ar norėtumėte išvysti bibliotekoje esančią storiausią, didžiausią, o gal interaktyvią knygą? Ar norėtumėte pasigalynėti proto mūšyje su draugais? O gal norėtumėte savo turimą knygą pažymėti jūsų sukurtu ekslibrisu? Jei taip, jūsų laukia edukacinė pamoka ,,Knygos paslaptys“. Ši edukacija yra skiriama 1-8 klasių mokiniams: 1-4 klasėms ir 5-8 klasėms. Priklausomai nuo mokinių amžiaus edukacijos metu mokiniai dalyvauja įvairaus sudėtingumo protmūšiuose, susipažįsta su įdomiausiomis bibliotekos knygomis, jaunesnieji mokiniai gamina nuotaikingus skirtukus su pasakų personažais, o vyresnieji mokiniai - kuria ekslibrisus ir juos paverčia ženkliukais/magnetukais.


Šokis + mokykla | Integruotų pamokų ciklas | Muzikos pamoka (Nuotolinė paslauga)

Tai netradicinė pamoka, kurios metu mokiniai susipažins su šokio ir muzikos sinteze. Zoom ar kitoje platformoje vykstančio užsiėmimo metu Šeiko šokio teatro kūrėjai parodys teatro spektaklių ištraukas, kurios iliustruoja pasirinktą temą ir pasakos, analizuos, kvies moksleivius pokalbiui apie kūrimo principus, šokio filosofiją bei metodus. Tikime, jog pamoka praturtins ir mokinius, ir mokytojus, atskleis platesnį disciplinos, jos pritaikymo gyvenime būdų arsenalą, pasiūlys netikėtus kampus, sužadins vaizduotę ir įkvėps kūrybai bet kurioje srityje. Pamokos tema: Šokio ir akademinės muzikos jungimas / Muzikos dekonstravimas. Šokio ir muzikos spektaklis „Metų laikai“. Keturi metų laikai, keturios violončelės, keturi kardinaliai skirtingi šokėjai. A. Vivaldi muzikos interpretacija. Šokio ir muzikos spektaklis „Bolero - Extended“. eįprasta ir originali vieno garsiausių prancūzų kompozitoriaus Maurice’o Ravel’o kūrinių „Boléro“ interpretacija. Lengvai atpažįstama melodija ir jos parafrazės scenoje vizualizuojamos Šeiko šokio teatro šokėjų ir Klaipėdos violončelių okteto atlikėjų. Pamokas veda choreografė Agnija Šeiko, violončelininkas Mindaugas Bačkus, prodiuserė, menotyrininkė Goda Giedraitytė.


Kaip broliai Basanavičiai pasakas saugojo

Kodėl reikia rinkti ir užrašyti tautosaką? Kodėl prieš daugiau nei 100 metų buvo susirūpinta, kad daugybę amžių prie židinio sekamos pasakos, sakmės, dainuojamos dainos, minamos mįslės ir kita liaudies kūryba būtų užrašyta? Edukacinio užsiėmimo metu tą išsiaiškinsite atlikdami atminties žaidimą, patys kurdami savo pasaką ir trumpam įsijausdami į tautosakos rinkėjo vaidmenį. Ką ir kaip daryti padės susigaudyti broliai Basanavičiai. Signataras Jonas ir jo jaunesnysis brolis Vincas buvo stropūs tautosakos rinkėjai, surinkę ir užrašę daugybę dainų, pasakų, padavimų, mįslių, raudų, kurios vėliau buvo sudėtos į storas knygas. Vieną tokią 1902 m. leidimo knygą užsiėmimo metu vartysite ir jūs!


Kriminalistiniai meno detektyvai (išvažiamoji)

Kriminalistiniai meno detektyvai yra interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kuriame susipina menas, kultūra ir kriminalistika. Ši unikali programa leidžia mokiniams tyrinėti meno kūrinių klastočių paslaptis, apsaugoti kultūros vertybes ir prisidėti prie viešosios tvarkos palaikymo. Dalyviai pasiskirstys vaidmenimis ir laboratorijose išbandys kriminalistikos metodus. Deroglifinėje laboratorijoje nuimsite piršto antspaudus nuo įvairių paviršių, sulyginsite juos su pavyzdžiais ir išsiaiškinsite, kokie būna pirštų atspaudų tipai. Analizės laboratorijoje tyrinėsite įvairius rašytinius įkalčius, siekiant nustatyti, ar dokumentai ar parašai nėra suklastoti. Ši edukacija ne tik ugdo kritinį mąstymą, bet ir skatina mokinių kūrybiškumą bei kultūrinį sąmoningumą.


Edukacinė programa "Legenda apie milžinus"

Edukacinis užsiėmimas "Leganda apie milžinus" pakvies į įdomią kelionę gamtos apsuptyje, prisiliečiant prie mūsų protevių baltų kultūros. Taip pat po edukacijos vaikai aplankys "Laisvalaikio slėnis" žaidimų ir poilsio erdvę, kurioje galės pažaisti ir susipažinti su slėnyje gyvenančiais gyvūnais: dėmėtaisiais elniais, ožkomis, triušiais ir kitais gyvūnais.


Rankų šešėlių teatro spektaklis ,,Baisiau už tarakoną" (jūsų ugdymo įstaigos erdvėse)

Vieną dieną pilkame daugiabutyje televizija praneša apie koroną ir karantiną – visų namo butų durys užsiveria ir gyvenimas tarsi sustoja. Bet ar tikrai? Juk už visų tu durų lieka gyventojai su savo paprastai nepaprastomis kasdienybėmis!

Tarakonas Lapiščiunksibantis, kurio nevaržo jokie karantino ribojimai, leidžiasi į kelionę susipažinti su savo gimtojo namo gyventojais ir surasti laimingus namus. Žygio tikslas, iš pirmo žvilgsnio, atrodo visai paprastas. Bet pirmiausia tarakonui reikės išsiaiškinti, o kas yra ta laimė?

„Vos tik man į rankas papuolė Vaivos Rykštaitės būsimos knygos „Baisiau už tarakoną“ rankraštis, iškart buvo aišku, kad norint šį kūrinį perkelti į teatro sceną, riekės paieškoti originalios formos. Rankų šešėlių teatras „Budrugana Lietuva“ puikiausia tiko! Spektaklio kūrimo procesas priminė vaikystės žaidimus su staline lempa ir šešėliais ant sienos, o galutinis rezultatas, dėka labai darbščių ir talentingų aktorių, laviruoja kažkur tarp spektaklio ir animacijos“, sako spektaklio režisierė Sigita Pikturnaitė.

Žaismingas ir filosofiškas spektaklis, sukurtas pagal rašytojos Vaivos Rykštaitės knygą vaikams „Baisiau už tarakoną“, puikiai tiks visai šeimai. Spektaklio herojus tarakonas, vesdamas žiūrovus po skirtingus butus ir supažindindamas su jų gyventojais, kels klausimus: vienatvės, atsiskyrimo, amžizmo, priklausomybių temomis, palikdamas erdvės patiems ieškoti atsakymų, į rūpimus klausimus.

Režisierė – Sigita Pikturnaitė
Kompozitorė – Toma Čepaitė
Iliustracijų dailininkė – Patricija Bliuj-Stodulska
Scenografė, kostiumų dailininkė – Erika Jankauskaitė
Aktoriai – Eglė Agota Matulytė, Veronika Tarasevičiūtė-Šiaulytienė, Domas Šiaulytis

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Virtuali komiksų laboratorija ir gyvo piešimo sesija (Nuotolinė paslauga)

Ar kada yra tekę išgirsti komiksą? O skaityti bežodę grafinę novelę? Kas gi yra protagonistas ir antagonistas? Edukacijos dalyviai kartu su knygų ir komiksų iliustruotoja Greta Alice kviečiami prisijungti į komiksų laboratoriją, kurios metu giliau pažvelgs į komiksų atsiradimo bei populiarėjimo istoriją nuo JAV iki Japonijos, susipažins su skirtingais komiksų stiliais, bei skaitys bežodžius komiksus. Interaktyvaus susitikimo metu moksleiviai dalyvaus gyvo piešimo sesijoje —  bus kviečiami kartu kurti veikėjus pasitelkiant „veikėjo anketas“, o vėliau kartu kurs komiksą ekspromtu, kuriame patys nulems pagrindinių veikėjų likimus bei drąsiai keis įvykių tėkmę. Visas jų mintis tuo metu gyvai iliustruos dailininkė. Edukatorė atskleis komiksų kūrimo užkulisius —  kaip sukurti gerą istoriją, kokiomis taisyklėmis remiantis sugalvoti pagrindinius veikėjus, kaip kuriami bežodžiai komiksai, kuriuos lengva perskaityti, nors juose nėra ...nė vieno žodžio! Autorė kvies žvilgtelėti ir į savo „darbo stalą“ —  pasidalins kūrinio keliu nuo eskizo iki knygose spausdinamų iliustracijų, papapsakos kaip, pasitelkiant linijas ir šešėlius sukurti judesį ir emociją. G. Alice pristatys Europos, JAV bei Azijos komiksų kūrėjus ir atskleis svarbiausią paslaptį, —  kaip, net ir neturint stiprių piešimo įgūdžių, galima sukurti pačius įspūdingiausius komiksus! Dalyviai bus kviečiami pažvelgti į komiksus pasitelkiant savo asmenines patirtis —  ar į problemas galime žiūrėti su humoru? O gal pačios juokingiausios situacijos gali būti su siaubo prieskoniais? Po susitikimo dalyviai gaus užduočių rinkinį, kuriame ras: komiksų kūrimo taisykles, siūlomas komiksų rekomendacijas bei instrukciją kaip sukurti savo komiksą. Greta Alice yra iliustravusi daugiau nei trisdešimt knygų. Tarp jų rašytojų Tomo Dirgėlos, Evelinos Daciūtės, Ignės Zarambaitės knygos. Dailininkė rezidavo komiksų rezidencijose Latvijoje ir Suomijoje, jos darbai buvo pristatyti Europoje bei aštuoniose personalinėse parodose Lietuvoje.


„Ne žemės derlumu, ne drabužių skirtingumu, ne šalies gražumu, ne miestų ir pilių tvirtumu gyvuoja tautos, bet išlaikydamos ir vartodamos savo kalbą“. Šiais Mikalojaus Daukšos žodžiais apie gimtąją kalbą dažniausiai prasidėdavo viktorina daugybėje Lietuvos mokyklų, kuriai užduočių semtasi iš Meilės Kudarauskaitės knygelės vaikams „Ar vingri kalbos gaida“. Knygelė savo unikaliu turiniu buvo tokia populiari, kad ja naudojosi visi lietuvių kalbos mokytojai ir metodininkai, o jos tiražas buvo kartojamas kelis kartus. Tačiau įdėmiau pažvelgus „Kalbos gaida“ nepraranda savo aktualumo ir šiandien, o įsigalint multikultūriškumui – tampa dar svarbesnė. Kai klausaisi gražiai kalbančio, tai jo kalbos nejauti, ji kaip oras, kaip skaidrus vanduo. Šitaip kalba radijo diktoriai, aktoriai, mokytojai, išmokę gražios kalbos. O mama, tėvelis, močiutė, senelis? Gal jie kalba savaip – žemaičiuoja, aukštaičiuoja, dzūkuoja? O gal kaip zanavykai, kapsai labai dainingai taria tarsi garsais gardžiuodamiesi? Kurie kalbos garsai dainuoja, o kurie šnypčia, urzgia? Ir ką jie byloja? Kiekvienas žmogus turi kitokį balsą, tik jam būdingus atspalvius, kuriuos vadiname balso tembru. Kiekvienas žmogus turi kitokį balsą, tik jam būdingus atspalvius, kuriuos vadiname balso tembru. Ar galima savo balsą pagrąžinti? O kokios spalvos būna balsas? Kas jį galėtų lavinti? Vedėja padės vaikams tarti ir girdėti savo balsą, kartu su jais žais ir deklamuos, klegės, padės įsiklausyti. Visa edukacija – tai linksmas žaidimas, plojant, trypiant, šnypščiant, urzgiant ir t.t.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Kuo ilgiau į akmenį žiūri, tuo jis minkštesnis darosi. (Skulptorių išmintis) Orientacinio žaidimo metu pažinsime Klaipėdos skulptūrų parko menines formas ir atrasime dingusias senųjų miesto kapinių istorijas.


Edukacinė programa „Linksmoji verpsė“ yra interaktyvus užsiėmimas, skirtas 6-12 klasių moksleiviams, kurie domisi kultūra, amatais ir kūrybiškumu. Per programą dalyviai supažindinami su vilnos verpimo procesu, jo kultūrine reikšme ir praktiškai išbando šią senovinę techniką. Įvairių metodų, įskaitant pasakojimus, demonstracijas ir praktinius užsiėmimus, programa skatina kritinį mąstymą, kūrybiškumą, komunikaciją ir bendradarbiavimą. Ši programa suteikia mokiniams unikalią galimybę pažinti senovinius amatus ir įgyti naujų įgūdžių, kuriuos jie gali pritaikyti savo kasdieniame gyvenime.


Paslaugos tikslas – prisidėti prie 5-12 kl. mokinių ugdymo siekiant jų, kaip individų, kaip atsakingų piliečių, visapusiškos
fizinio, intelektualinio, socialinio ir dvasinio potencialo išraiškos. Uždaviniai: (1) supažindinti su laivybos vidaus vandenimis
ypatumais, laivavedžių profesija; (2) praplėsti kultūrinį akitatį, supažindinant su etnine Minijos kaimo architektūra, Ventės
rago lankomais objektais; (3) supažindinti su terorizmu ir nusikalstamumu vandenynuose, siekiant užkirtsti kelią ir sumažinti
smurto aukų skaičių aktyvaus piratavimo zonose. (4) Nemuno deltos augmenijos ir gyvūnijos pažinimas ir stebėjimas
ekskursijos laivu metu; (5) Nemuno deltos pažintis pagal žemėlapio nuorodas. Numatomos veiklos: pasakojimas "Šių dienų
piratai", edukacinė programa "Pažink Nemuno", ekskursija laivu. Paskaita "Šių dienų piratai" skirta supažindinti su smurtu,
terorizmu bei nusikalstamumu vandenynuose, aktyvaus piratavimo zonomis, pastarųjų metų piratavimo statistika, apsaugos
priemonių metodais. Edukacinės programos "Pažink Nemuno deltą" tikslas - žemėlapio pagalba supažindinti su Minijos
kaimo achitektūros ir Ventės rago lankomais objektais (švyturys, ornitologinė stotis). Ekskursija laivu po Nemuno deltą,
Kniaupos įlanka, Minijos upėmis marštutu Minija-Ventės ragas-Minija. Pažintis su laivavedžio profesija, vidaus vandenų
laivybos taisyklėmis. Siektinis rezultatai: mokiniai žinos laivybos vidaus vandenimis, laivavedžių profesijos ypatumus.
Edukacinės programos "Pažink Nemuno deltą" metu praplės kultūrinį akirat,į bus skatinami mokinių progresyvūs atradimai ir
atsakomybė, mokoma vadovauti sau ir kitiems, bendradarbiauti, ugdomas charakteris ir kompetencija, įgyjama pasitikėjimo
savimi, atrandami gabumai. Ugdoma atsakomybė saugojant unikalią Nemuno deltos gamtą ir jos gyvūniją. Paskaita "Šių
dienų piratai" praplės mokinių žinias apie terorizmą ir nusikalstamumą vandenynuose, aktyvaus piratavimo zonas, pastarųjų
metų piratavimo statistika, apsaugos priemonių metodus.


Švėkšnoje kadaise gyveno gausi žydų bendruomenė, kurios istoriją mena išlikę pastatai, maldos namai, pirties pastatas, kapinės. Šilutės rajone (Žemaitijos pasienyje su Mažąja Lietuva) iki šiol yra išlikusios tik 2 mūrinės sinagogos. Edukacinės ekskursijos „Štetlo paieškos“ metu lankomi išlikę (ir neišlikę) kadaise žydams priklausę statiniai Švėkšnoje, pasakojama, kas juose gyveno, kokia veikla vertėsi ar kokią funkciją atliko pastatas tarpukariu. Žodis „štetl“ jidiš kalboje reiškia miestelį. Žydų istorijoje ne bet koks miestelis vadinamas štetlu, o tas, kuriame žydai sudarė ženklią gyventojų dalį, darė įtaką miestelio raidai, kultūrai, gyvenimui. Ekskursijai sukurtas maršrutas po Švėkšnos miestelį, juo galima pasinaudoti ir mobiliuoju telefonu, turint nuorodą: http://arcg.is/1HP1zC


"Kelionė pas Todėl" lėlių spektaklis (Filmuota medžiaga) (Nuotolinė paslauga)

Linksmas pasakojimas apie berniuką ir mergaitę, kurie keliauja per klaustukų karalystes KAM, KUR, KAS, KĄ ir KODĖLpas atsakymų karalių TODĖL. Kiekvienas klaustukas atitinka vieną neigiamą žmogišką savybę, kurios reikėtų vengti.Klaustukai bando suvilioti vaikus, kad jie pasiliktų pas juos ir nekeliautų pas atsakymų karalių, bet įveikia klaustukus ir vaikai galiausiai suranda karalių, kuris padovanoja 2 gyvenimiškas paslaptis. Spektaklis LIETUVIŲ bei RUSŲ kalbomis.Lėlės didelės (54 cm), scena 1,50x1,80 m.


Edukacinė paskaita „Kalėdos ir Naujieji metai daugiataučiame Vilniuje“

Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Šios paskaitos metu kviesime susipažinti su įvairių tautų, gyvenusių Vilniuje, žiemos švenčių ypatumais, skirtumais ir panašumais. Aiškinsimės, kada stačiatikius aplanko Kalėdos ir Naujieji metai, be kokių patiekalų neapsieina jų švenčių stalas ir kas vaikams palieka dovanas po eglute. Lenkai ir lietuviai švenčia žiemos šventes labai panašiai, bet ir tarp jų rasime nemažai skirtingų papročių, kurie pas lietuvius atėję net iš senojo tikėjimo laikų. Kas buvo Vigilijos ir kuo svarbus vaikams Šv. Mikalojus? Kokie archajiški kalėdiniai papročiai gyvuoja ir dabar? Susipažinsime su Vokietijoje gyvenusiu herojumi, atsakingu už tai, kad mes pradėjome puošti eglutę ir sužinosime, kas sugalvojo advento vainiką bei kur ir kada kilo tradicija organizuoti kalėdines muges. Kalbėsime apie žydų žiemos šventes, kada jos švenčiamos ir kodėl žydų vaikai negauna kalėdinių dovanų. Aiškinsimės, kas yra Chanuka bei Roš ha-šana, kokie maistai yra patiekiami ant žydų stalo šventiniais laikotarpiais ir kodėl kiekviena šventė turi savo griežtą šventimo ceremonialą.


Viešoji įstaiga Vilniaus miesto muziejus

Ar esate skaitę Astrid Lindgren "Pepę Ilgakojinę"? Jei taip tikrai prisimenate jos namą - "Vilą vilaitę", tačiau autorė užsimena, kad pastatas neatitinka jam suteikto pavadinimo. MMAM kviečia mokinius pažinti Lietuvos miestams būdingos medinės architektūros tipologiją, bei sukonstruoti Vilnietišką Pepelotos Vilaitę.


Mes gyvename simbolių pasaulyje- raidės, skaičiai, švenčių atributika,  šalių ir miestų herbai,  logotipai ir t.t. Kaip atsirado simboliai, kaip juos atpažinti, suprasti jų paskirtį, sugrupuoti pagal temas, mokiniai sužinos edukacinėje programoje, kurioje žaidimo forma, dirbdami grupėse ir individualiai, kritiškai mąstydami ir pasitelkdami savo kūrybiškumą susikurs po savo asmeninį simbolį.


Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Sovietinės kasdienybės pilkuma (skirta 5–12 kl., trukmė 1 val.) Edukacinio užsiėmimo metu pasakojama apie tradicinio lietuviško kaimo sunaikinimą kuriant kolūkių ir tarybinių ūkių sistemą. Parodoma, kaip formavosi ir kito daugiabučių architektūra, atskleidžiami sovietinių paslaugų trūkumai, laisvalaikio leidimo ypatumai, plataus vartojimo prekių stoka, kuri vertė žmones ieškoti alternatyvių būdų pasigaminti ar nelegaliai įsigyti būtiniausių prekių. Edukacinio užsiėmimo dalyviai iš arčiau susipažįsta su sovietmečio buities daiktais, jiems rodoma autentiška vaizdo medžiaga. Užsiėmimo pabaigoje dalyviai atlieka logines užduotis.


Nuo spindulio iki potėpio. Spalvų spektras labai platus! Mokslininkų atradimai taps įkvėpimo šaltiniu kūrybai, o tapybos kūriniai – rimtais „spalvosūkiais“, kuriuos išsprendę pažinsime nuostabų spalvų pasaulį.


Biržų rajono savivaldybės Jurgio Bielinio viešoji biblioteka

Ši pasakojimo edukacija supažindina su bičių reikšme žmonijos išsaugojimui žemėje, skatina sąmoningumą ir kūrybiškumą. Užsiėmimo metu bibliotekininkė kartu su dalyviais kurs pasakojimą apie bitę. Kuriant istoriją bus naudojamos pasakojimo kortelės, kurios padės ugdyti dalyvių kalbinę raišką. Edukacijos metu dalyviai įgys žinių apie bitės sandarą, jos gyvenimo ypatumus, kalbės, diskutuos apie gamtos užterštumą ir jos išsaugojimą ateities kartoms. Užsiėmimo metu dalyviai susikurs žaliąją erdvę: naudojant interaktyvias priemones pieš žydinčią pievą, kiekvienas dalyvis pasės į vazonėlį savo mėgstamos gėlės ar prieskoninės žolelės sėklą. Teigiamų emocijų stiprinimui bus naudojama kvapų terapija, dalyviai medituos, dainuos, mins mįsles apie bites. Edukacijos metu patirtus įspūdžius perteiks užsiėmimo pabaigoje pasigamindami magnetuką. Bus plėtojamos edukacijos dalyvių bendrojo ugdymo programoje įgytos komunikavimo, socialinės bei gamtamokslinės kompetencijos.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Kokia informacija apie seniausius muzikos instrumentus rasta tyrinėjant Vilniaus Žemutinės pilies teritoriją? Kaip šie instrumentai skambėjo ir kas jais grojo? Ką apie muziką pasakoja muziejaus eksponatai? Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti su muzika, skambėjusia XV–XVII a. valdovo dvare. Per edukacinį užsiėmimą, gavę specialiai parengtą garsų žemėlapį, dalyviai, vedami edukatorės, keliaus po muziejų ir ieškos skambančių eksponatų. Apžiūrės instrumentą, kurio skambesys primena upelio čiurlenimą, išbandys rūmų menių akustiką, išgirs kūrinių, kuriuos kūrė ne tik į Lietuvą atklydęs klajojantis muzikantas Osvaldas fon Volkenštainas (Oswald von Wolkenstein), bet ir Lietuvos didžiųjų kunigaikščių bei Lenkijos karalių Žygimanto Augusto ir Vladislovo Vazos rūmų muzikantai. Taip pat sužinos, kaip ši muzika išliko iki šių dienų. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo meninio ugdymo (muzikos) programą.


Interaktyvi, žaidybinė edukacija skatina mokinius kūrybiškai pažvelgti į kasdienines situacijas ir problemas. Pagal pateiktas
temas mokiniai kuria idėjas ir jas įgyvendina sukurdami 1-3 minučių trumpametražį filmą iš atskirų kadrų.


Atvykę mokiniai susipažins su keramikos degimo būdu raku. Patys sukurs po puodelį, kuris bus degamas keramikos degimo krosnyje, galės stebėti degimo procesą, kai darbai kaitinami iki 950 laipsnių Celsijaus temperatūros, vėliau karšti dedami į pjuvenas ir ataušinami bei plaunami vandenyje. Siekiant išlaikyti mokinių dėmesį pristatoma galerija, kurioje eksponuojami keramikos darbai, degtukų dėžučių etikečių kolekcija, skulptūrų parko teritorija su interaktyviomis šiuolaikinio meno erdvėmis. Mokiniai turės galimybę susipažinti su didelio mastelio metalo skulptūromis bei instaliacijomis, pamaitinti bei paglostyti sodybos teritorijoje gyvenančius  gyvūnus. Išdegus darbams vaikai patys juos nusiplauna, nusifotografuoja ir vežasi su savimi. Pati edukacijos ašis yra keramikos darbo dekoravimas ir degimas, todėl ji yra įdomi ir prieinama tiek pirmų, tiek dvyliktų klasių mokiniams, Jaunesnių klasių mokiniams informacija perteikiama žaidimo forma, tyrinėjat aplinką, vyresniems leidžiama daugiau eksperimentuoti, praktiškai pabandyti keramikos įrankius, skatinant pasitikėjimą kūrybiškumą.


Japonijoje – didžiausi pasaulio miestai ir moderniausios technologijos. Punktualiausi traukiniai, ryškiausios reklamos, automatizuotos kavinės ir viešbučiai. Tačiau kartu japonai išsaugojo savo senutėlę amžiną kultūrą. Kovos menus, pagoniškus tikėjimus, arbatos ceremonijas, origamį ir bonsus, išskirtinę meilę gamtai. Kviečiame dalyvauti žaismingoje kultūrinėje edukacijoje, kurios metu sužinosite neįtikėtinų faktų apie Japoniją, konstruosite ir programuosite robotus sumo imtynininkus, dalyvausite robotų sumo imtynėse, tobulinsite robotus. Šypsenos, azartas, kūrybinis problemų sprendimas bus nuolatinis Jūsų palydovas. Tai puiki galimybė suvienyti jėgas su klasės draugais ir drauge siekti pergalių. Dalyvavę kultūrinėje-edukacinėje programoje ir atlikę užduotis mokiniai gaus tai patvirtinančius pažymėjimus.


Tikslas - suteikti žinių apie žemėlapių įvairovę, sudaryti galimybes lengvam ir smagiam žemėlapių tyrinėjimui (nejaučiant įtampos, baimės nežinoti)  bei įkvėpti domėtis kiek įmanoma didensiu spektru įvairiausių temų, tampant žingeidžiais bei atvirais pasauliui.
Uždaviniai:
- skatinti pasaulio ir žemėlapių pažinimą per žaismingumą;
- parodyti ir aptarti kiek įmanoma daugiau skirtingų tipų, skirtingas temas atspindinčių žemėlapių (istorinių, kultūrinių, socialinių, ekonominių, meninių, aplinkosauginių);
- perteikti gebėjimą interpretuoti žemėlapius;
- ugdyti supratimą kaip geografiniai duomenys siejasi tarpusavy arba su visiškai kitų temų duomenimis;
- taikyti geografines žinias ir duomenis, siekiant išspręsti praktines užduotis;

Edukacija vedama susėdus ant žemės ratu. Edukacija pradedama diskusija apie žemėlapius, kam jie reikalingi, kokie būna, kam jie naudojami ir kam juos naudoja moksleiviai. Vėliau per pasakojimą istorijų susijusių su žemėlapais ir diskusiją atvertinėjami įvairūs (politiniai, specialieji, teminiai, istoriniai, socialiniai, kultūriniai, ekonominiai, topografiniai-inžineriniai ir kt.) žemėlapiai, atlikinėjamos įvairios kūrybinės, analitinės ir meninės užduotys bendrai ir grupelėse. Žaidžiami žaidimai su žemėlapiais.  Edukacijos pabaigoje reflektuojame.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Panevėžio rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Programos tikslas -
Dalyviai atvyksta į gamtos apsuptyje iškilusį dvarą – rašytojos, visuomenės veikėjos G. Petkevičaitės-Bitės gimtinę.
Juos pasitinka mokytoja – „daraktorė“(muziejininkė), kuri pakviečia į inscenizuotą „senosios “ mokyklos klasę. Prasideda gramatikos ir istorijos pamoka. Edukacinės programos dalyviai supažindinami su lietuviškos spaudos draudimo laikotarpiu, knygnešyste, pasakojama apie dvare įrengtą knygų slėptuvę, supažindinama su tuometinio mokymosi ypatumais, sunkumais ir problemomis. Taip pat pristatoma informacija  apie Gabrielės Petkevičaitės-Bitės gyventas vietas, nuveiktus darbus, primenamas jos gyvenimo kelias. Po pasakojimo pereinama prie praktinio užsiėmimo. Vaikai rašo tekstą plunksna, kas nori, patys pabando „susisiūti“ improvizuotą sąsiuvinį (tetradką).
Aritmetikos pamoka (pasirinktinai)– pateikiamas uždavinys iš 19 a. pabaigos vadovėlio, supažindinama su to laikotarpio matais (svorio, ilgio, tūrio).
Namų ekonomijos  pamoka (pasirinktinai) -vaisitinių augalų pažinimas. Supažindinama su jų  nauda žmogui, Gabrielės darbu Joniškėlio vaistinėje, skanaujama vietos žolelių (metų, ramunėlių arba melisų) arbata.  siekiant įtvirtinti žinias, surengimama mini viktorina apie  vaistinguosius augalus, senojoje mokykloje naudotas priemones, bausmes ir pan. Pabaigoje dedamas kursų išklausymo antspaudas tetradkoje ir žaidžiamas žaidimas (pagal M. Grigonio knygą "200 žaidimų").
Edukacijos metu pagilės dalyvių žinios apie krašto ir Lietuvos švietėjus, vaistinguosius augalus. Vaikai gebės įvertinti dabartinių ir senovinių mokymosi ir pramogavimo skirtumus.


Mokiniai gaus užduotis, kurių dėka atskleis Markučių dvaro paslaptis


Užsiėmimas – tai edukacinis žaidimas muziejaus ekspozicijoje, kurio metu pagal specialiai sukurtą kelionės knygelę „Su Vyčio ženklu“ (pritaikytą skirtingiems amžiaus tarpsniams) bei edukatoriaus pasakojimą mokiniai ieško atsakymų į užduočių knygelėje pateiktus klausimus. Analizuodami Vyčio simbolio kaitą nuo gotikos iki baroko, edukacinio žaidimo dalyviai susipažins su Vyčio – vieno seniausių valstybės herbų – istorija, išsiaiškins, kodėl pagrindine herbo figūra tapo raitelis, sužinos, kokių pavidalų jis įgydavo įvairiose epochose. Užsiėmimo pabaigoje kartu su edukatoriumi pasitikrinami surasti atsakymai ir išsprendžiamas kryžiažodis, leidžiantis sužinoti šiandienį Lietuvos herbo vaizdinį sukūrusio dailininko pavardę.


Edukacija "Kaip kvepia vaivorykštė" išvažiuojamoji

Edukacijos metu moksleiviai sužinos, kaip pasigaminti namų sąlygomis natūralius kvepalus. Užuodžiant natūraliai išgautus eterinius aliejus, moksleiviai bus supažindinami su kvapų natų sąvokomis. Mokysis atpažinti, aukštas, žemas ir vidutines natas. Pasitelkiant žinias apie spalvų poveikį žmogaus savijautai, moksleiviai turės apibūdinti "nupiešti" savo kvapus spalvomis. Kurdami savos gamybos kvepalus, moksleiviai susipažins su įvairiais gyvos gamtos kvapais, jų savybėmis, bei poveikiu žmogaus emocijoms ir savijautai. Pasirinks sau tinkančius kvapus, bei kurs jų derinius.


Ateiviai! Kaip jie atrodo? Kur jie gali gyventi? Šios veikos metu mokiniai ieškos atsakymus į šiuos klausimus susipažįstant su mūsų saulės sistema, planetomis ir tyrinėjant planetų klimatą, geografiją ir kitas svarbias gyvenimo sąlygas. Vėliau pasitelkiant dizainą , kaip meninės raiškos formą, ir remiantis išgirstais faktais su LEGO kaladėlimis konstruos ateivius, kurs jų pasus ir juos pristatys.


Edukacija „Visi skirtingi - visi lygūs“ paremta Linos Lenkutės metodiniu leidiniu „Pažink save“. Profesionalūs edukatoriai naudodami įvairias raiškos priemones sugeba pritraukti dėmesį ir viską išdėstyti paaugliui suprantama kalba. Edukacijos metu nagrinėjami vyrų ir moterų skirtumai ir panašumai analizuojant fizinę, socialinę, emocinę ir protinę sritį, akcentuojama pagarba žmogaus asmeniui ir jo unikalumui. Edukacijos tikslas – socialiai atsakingas ir sėkmingai funkcionuojantis tarpasmeniniuose santykiuose jaunuolis, gebantis greitai reaguoti į besikeičiančią situaciją ir kūrybiškai spręsti iškilusius sunkumus. Edukacijos uždaviniai: *Lavinti kūrybiškumą; *Ugdyti kritinį mąstymą; *Mokyti reikšti savo nuomonę ir išklausyti kitą; *Mokyti suprasti savo psichologinę būseną ir ją valdyti; *Akcentuoti pagarbaus santykio svarbą; *Ugdyti pagarbą savo ir kito asmens atžvilgiu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Palapinė, kelionė ir muzika 1-4 kl. (Lietuvoje, išskyrus Kauno m. ir Kauno raj. sav.)

M. ir K. Petrauskų skyrius kviečia išbandyti linksmą edukacinį žaidimą ,,Palapinė, kelionė ir muzika”, kurio metu leisimės į pažintinę kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį. Žaidimo dalyviai susipažins su svarbiausiomis asmenybėmis, įvykiais ir datomis, lavins savo pastabumą, ieškodami paveikslėlių, pasislėpusių tarp margaspalvių palapinių, gros įvairiais muzikos instrumentais. Tikslas - edukacinio žaidimo būdu supažindinti lankytojus su svarbiausiomis Lietuvos profesionaliosios muzikos istorijos asmenybėmis, įvykiais bei sąvokomis. Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia, dalyvaujant ne daugiau nei 5 judėjimo negalią turintiems asmenims. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu. Paslauga vedama visoje Lietuvoje išskyrus Kauno miestą ir rajoną. Minimalus užsakomų užsiėmimų skaičius - 2 užsiėmimai, vedami vienas po kito, kai vienoje grupėje yra ne mažiau nei 25 asmenys.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


UAB "Eksperimentinė kūrybinio mąstymo laboratorija"

Kviečiame į matematikos pamoką, kurią ves visų laikų geriausia mokytoja – KLAIDA ir niekuomet nepavargstantis mokytojas - ŽAIDIMAS! „Žaidžiame matematiką 1-2-3-4“ rinkinio edukaciniai žaidimai/simuliacijos remiasi patyriminio ir sužaidybinto mokymosi teorijomis. Ši veikla garantuoja aktyvų, įtraukų, besimokančiojo poreikius ir gebėjimus atitinkantį, holistinį ugdymo procesą. "Žaidžiame matematiką   1-2-3-4" programa susideda iš 8 kompleksinių žaidimų/simuliacijų, kuriems išspręsti reikia gebėti panaudoti 1-4 klasių matematikos dalyko turinį. Žaidžiant šiuos žaidimus atsiskleidžia ką mokiniai moka ir kur yra jų žinių spragos. Tai inovatyvi, šiuolaikinio pasaulio iššūkius atitinkanti veikla lavinanti ir penkis kūrybinio mąstymo įpročius - vaizduotę, smalsumą, atkaklumą, nuoseklią praktiką, ir bendradarbiavimą. Šio edukacinio užsiėmimo metu pradinių klasių mokiniai žaidimus/simuliacijas įveikia komandose po 2-3, taip užtikrinant kiekvieno įsitraukimą. Mūsų sukurti žaidimai dovanoja: 1) pergalės džiaugsmą, kai patys mokiniai patiria, kad tai kas atrodė neįmanoma prieš 15 minučių, po mąstymo proceso ir suklydimų tapo įmanoma. 2) patirtį, kad kartu galime atlikti tai, ko negalime padaryti po vieną. 3) galimybę mokytojai pamatyti, kaip mąsto jos mokiniai.


Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Ši pasakojimo edukacija atlieka terapinį vaidmenį. „Stebuklingo teptuko“ istoriją edukatorė pasakoja per savo asmeninius išgyvenimus ar girdėtas tikras kitų istorijas. Įtraukiančios istorijos leis susitapatinti su herojais, sužadins ir atskleis šviesius jausmus, kvies patikėti laiminga pabaiga. Ši vidinė kelionė pasitarnaus kaip terapinė priemonė, skirta permąstyti ir naujai, viltingai išgyventi edukacijos dalyvių gyvenimiškąsias patirtis. Po pasakojimo vyks diskusija apie dalyvių talentus, svajones ir jų siekimą.


PORTRETAI - filmavimo mobiliaisiais telefonais dirbtuvės

Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Šiandieniniame pasaulyje vaizdinė informacija mus pasiekia daug greičiau nei tekstinė. Vis labiau įprantama bendrauti vaizdais, per juos pažinti ir suprasti. Dažnai susipažinę su žmonėmis, piešiame jų paveikslą, kuris kinta labiau pažinus asmenybę. Dirbtuvių tikslas - išanalizuoti, suprasti ir sukurti kino portretą. Kūrybinio proceso metu naudojama tarp mokinių itin populiari komunikacijos ir informacijos bei įvaizdžio kūrimo priemonė – mobilusis telefonas. Galutinis rezultatas – trumpas video kūrinys. Dirbtuvių metu analizuojama portreto samprata skirtingose meno formose, susipažįstama su kino kalbos elementais, grupėse kuriamas bendraklasio video portretas, darbai aptariami, vyksta veiklos refleksija.
Dirbtuvėse skatinamas kultūrinis, meninis ir edukacinis poveikis mokiniams. Moksleiviai turi galimybę pažinti įvairias kultūros formas ir reiškinius, ugdoma mokinio saviraiška, patiriamas kūrybinis procesas, reiškiamos idėjos, mokomasi bendradarbiauti, išgirsti vieni kitus. Dirbtuvėse ne tik patiriama daug teigiamų emocijų, bet ir atsiveria galimybė naujai pažinti bendraklasius ir kurti atvirus, draugiškus santykius.
Veiklą įgyvendina ilgametę patirtį kino edukacijos srityje turintis „Skalvijos“ kino centras, su mokiniais dirba profesionalūs kino edukatoriai - Gintė Žulytė ir Arnas Balčiūnas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kokie žodžiai tinka menui? Apie kūrybą ir istoriją (1-4 kl.)

Kaip galiu apibūdinti tai, ką matau? Ką menininkas nori papasakoti sukūręs tokį meno kūrinį? Kodėl kartais taip norisi meno kūrinius liesti? Šie ir panašūs klausimai bus aptariami su moksleiviais edukacijos metu.

Moksleiviai pagal užuominas turės surasti du meno kūrinius parodoje, edukatorė užduos klausimus ir skatins mokinius reikšti savo mintis, diskutuoti tarpusavy aptariant meno kūrinius, na o vėliau, sustosime prie XVII a. freskos išlikusios Sapiegų rūmų sienose ir bandysime žaidimo pagalba palyginti istorinį meno kūrinį su šiuolaikiniais, esančiais visai šalia prieš mūsų akis.

Svarbiausią savo įspūdį vaikai užfiksuos atvirutėje ir su savimi išsineš ne tik gerą nuotaiką, bet ir įgūdžius kalbėti apie meną savais žodžiais!


Edukacija „Paukštis ar ne paukštis?“ (Lietuvos zoologijos sode)

Kas išskiria paukščius iš kitų gyvūnų, kokios savybės yra būdingos tik jiems? Skraidymas? Ar tikrai tik paukščiai skraido ir ar visi paukščiai skraido (tai mes patikrinsime per mini žaidimą). Truputi reikės ir pajudėti, įsijausti į tam tikrų paukščių vaidmenį. Plunksnos? Plunksnų įvairovė, jų skirtingos paskirtys, pažinimas liečiant ir stebint. Kiaušiniai? Ar tik paukščiai juos deda? Čiulbėjimas? Ar tikrai visi paukščiai visada melodingai čiulba? Ką tam tikri paukščių garsai mums primena? Žaisime žaidimą bandydami identifikuoti tai, ką girdime. Edukacija užbaigiama aptariant apie tai kaip svarbu išsaugoti paukščius ir ką mes galime dėl jų padaryti.


Animacinio filmo „Užgavėnės“ peržiūra ir analizė. Šiuolaikiška tradicijų interpretacija acija

Animacinio filmo „Užgavėnės“ autorė Jūratė Leikaitė pristato filmą ir jo gimimo kelią. Renginio metu kalbama apie šiuolaikišką autorinę lietuviškų švenčių traktuotę, pasitelkiant koliažinį meninį sprendimą. Moksleiviai žaisminga ir gyva kino kalba, pilna siurprizų ir netikėtumų, keliauja per sudėtingas Užgavėnių šventės tradicijas. Animaciniai personažai atsiranda realiame aplinkos fone, atgyja senovinės nuotraukos, skraido blynai - laki autorės fantazija privers žiūrovus patikėti animacijos magija.


Kūrybinės gaminio-žaidimo dirbtuvės, tai - įdomi patirtis, kūrybiškas atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Kryžiukai-nuliukai". Jo metu pristatomas žaidimas, jo taisyklės ir suteikiama galimybė patiems išbandyti praktiškai, t. y. kiekvienam susikurti savo žaidimą. Pamokoje piešiama, liejami dažai, dekoruojamas medžiaginis maišelis, piešiame žaidimo "lenta", sukuriamos medinės savito dizaino "figūrėlės". Gal Jūsų kryžiukai-nuliukai taps augalu ar gyvūnu? Ženklu? O gal dar kuo? Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą kelioninį žaidimą, kuris džiugins ne vienerius metus, bus lengvai transportuojamas, detalės nepasimes ir primins gerą laiką su klasiokais. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Neturint jokių dizaino ar tapybos pagrindų, galima sukurti labai gražų žaidimą.


Šis spektaklis kviečia žiūrovą ne tik pamatyti tolimiausių ir labai skirtingų kultūrų šalių bendradarbiavimą, bet ir stebėti universalią dvasinę žmogaus kovą. Režisierius ir jo kūrybinė komanda akcentuoja ne tiek politinį konfliktą, kiek šeimos dramą per pagrindinio personažo išgyvenimus, jo kovą tarp nihilizmo ir idealizmo bei atgailos sampratą. Ar įmanoma sau atleisti, atėmus kito žmogaus gyvybę? Kurdamas šią pjesę, afrikietis dramaturgas Aristide‘o Tarnagda‘os siekė universalumo, galvojo apie tai, kas mus jungia, todėl pasirinko graikiškos tragedijos modelį. Tai savotiška Antigonės mito versija.  Pjesė nebėga nuo politinių aktualijų, joje galima atpažinti terorizmo siautėjimą Afrikos valstybėse šiandien, ar karo ir pokario kontekstus Lietuvoje.
Spektaklis kelia daug probleminių klausimų apie kito/kitokio priėmimą ar atstumimą. Apie gilias tradicijas, nuostatas ir pamatines žmogaus vertybes.


Jei paklaustume Jūsų, kas yra Lazdynų pelėda, manome daugelis atsakytų ar bent jau būtų girdėję. Pelėda dažnai simbolizuoja išmintį, bet kaip ten yra ištikrųjų jų gyvenime? Ar jos tikrai protingos ir išmintingos?
Iš viso pasaulyje gyvena apie 200–250 skirtingų pelėdų rūšių. Lietuvoje galime pamatyti 13 pelėdų rūšių, iš kurių net 6 įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą. Ne visos jos gyvena mūsų šalyje, kai kurios tik užklysta. Išgirsti ar pamatyti pelėdas natūraliai gamtoje nėra taip paprasta. Jei pelėda apsigyvena kaimynystėje dažnu atveju išgirsime patinuką, kuris gina gyvenamąją teritoriją ar šaukia pateles. Žmonės kalba, kad pelėdos yra protingi paukščiai, kad geba sukti galvą 360 laipsnių, na bet ar tikrai viskas yra tiesa? Daug legendų ir mitų sukurta apie šiuos paslaptinguosius paukščius. Tad kviečiame Jus užsisakyti edukaciją ir sužinoti įdomių faktų apie pelėdas, jų mitybą bei paslaptingą gyvenimo būdą. Šios edukacijos pagrindinė žinutė - kaip mes kiekvienas turime elgtis gamtoje, kokie mūsų žingsniai aptikus sužeistą paukštį. Edukacinė programa sudaryti iš dviejų dalių: teorija ir praktika. Edukacijos metu naudosime išmaniąsias technologijas, iš anksto parengtą prezentaciją papildytą nuotraukomis, vaizdo įrašais ir net pelėdų balsais. Žinių įtvirtinimui mokiniai spręs užduotis, kurias lektorė parengs iš anksto pagal amžiaus grupę. Šios edukacijos lektorė - pedagogė, ornitologė Ingrida Lagunavičienė.


Vincas Kudirka - tautos herojus (Nuotolinė paslauga)

Vincas Kudirka - viena ryškiausių ir charizmatiškiausių lietuvių tautinio atgimimo asmenybių. Kokius savo darbus Vincas Kudirka laikė svarbiausiais, ar rašydamas ,,Tautišką giesmę“ žinojo, kad ji taps valstybės himnu, ką mėgo veikti laisvalaikiu? Atsakymus į šiuos klausimus ir kitas Lietuvos himno autoriaus gyvenimo įdomybes išgirsite šio užsiėmimo metu. Kad mokiniai ne tik klausytų, bet ir aktyviai dalyvautų, kviesime atlikti įtraukiančias užduotis - padėti knygnešiui nugabenti ,,Tautiškos giesmės'' rankraštį į spaustuvę, paslėpti Vinco Kudirkos daiktus prieš žandarams apsilankant, nustatyti nuotrauką klastotę.


Vincas Kudirka ir knygnešių epocha (Nuotolinė paslauga)

Edukacinio užsiėmimo ,,Vincas Kudirka ir knygnešių epocha“ metu mokiniai susipažins su Vinco Kudirkos asmenybės paveikslu bei to laikotarpio istoriniu kontekstu – spaudos draudimo laikotarpiu, tautiniu atgimimu, carinės Rusijos imperijos rusinimo politika ir unikaliu, analogų pasaulyje neturinčiu knygnešystės reiškiniu. Mokiniai aiškinsis, koks buvo svarbus knygnešių indėlis išsaugant lietuvių kalbą, kokie pavojai grėsė knygnešiams ir kokias gudrybes jie naudojo, kad neįkliūtų žandarams. Siekiant ugdyti mokinių kūrybiškumą ir kritinį mąstymą mokiniai kurs knygų kontrafakcinių knygų pavydžius, aiškinsis, kodėl tautinio atgimimo veikėjai naudojo slapyvardžius ir taps tikrais istorijos detektyvais ieškodami Vincui Kudirkai priklausiusių daiktų.


Rašytojų veikla Lietuvos universitete: Maironis, Vaižgantas, B. Sruoga, S. Nėris, J. Grušas

Nuo pat įkūrimo Lietuvos universitetas tapo viena svarbiausių švietimo ir kultūrinių įstaigų. Susibūrę po universiteto stogu, mūsų intelektualai vedė paskaitas, dirbo mokslinį darbą, būrėsi į kultūrines draugijas ir organizacijas, jaunieji rašytojai publikavo pirmuosius literatūrinius bandymus. Laikas, praleistas dėstant ar studijuojant Lietuvos universitete, tapo svarbia Maironio, Vaižganto, B. Sruogos, S. Nėries ir J. Grušo gyvenimo dalimi. Teologijos fakultetas neįsivaizduojamas be Maironio, Vaižganto paskaitos sutraukdavo būrius klausytojų, B. Sruoga įkūrė legenda tapusį Teatro seminarą, o S. Nėris ir J. Grušas neatsiejami nuo „Šatrijos“ draugijos veiklos.

Šio edukacinio užsiėmimo metu turėsite galimybę plačiau susipažinti su moksline, pedagogine, kultūrine minėtų rašytojų veikla Lietuvos universitete, išgirsti amžininkų atsiminimų, pamatyti laikotarpį iliustruojančių nuotraukų, saugomų mūsų muziejuje. Išklausę edukatoriaus pasakojimo, antroje užsiėmimo dalyje sudalyvausite viktorinoje – turėsite galimybę įgalinti turimas žinias ir atsakyti į paruoštus žaismingus klausimus.


Kultūrinė edukacinė programa –ekskursija „Senojo Vilniaus paieškos“ Ištraukime dulkėmis nuklotas archyvines nuotraukas, piešinius ir jų pagalba atraskime jau išnykusį Vilnių. Kokių pastatų per daugelį metų Vilniuje nebeliko, kur dingo fontanai ir palmės, gynybinė siena ir jos vartai? Kaip atrodė Vilnius didžiojo potvynio metu, kur Katedros aikštėje stovėjo vandens kolonėlė ir kieno paminklas buvo apjuostas apsaugine tvora, saugantis „vandalų“ ir laukinių šunų? Edukacinės ekskursijos tikslas supažindinti mokinius su skirtingų laikotarpių Vilniaus kultūriniu ir architektūriniu paveldu, atskleisti jo vertybes ir ugdyti kultūrinį - istorinį sąmoningumą. Gyvai tyrinėti miestą ir atrasti jame įvykusius pokyčius: dingusius, nugriautus, konservuotus ar atstatytus pastatus. Ugdant pastabumą ir dėmesį detalėms, tobulinti gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką ir paveldo objektų išsaugojimo iššūkius. Istorinis pasakojimas papildytas vizualine medžiaga - senovinėmis nuotraukomis, taip pat mokiniai įtraukiami į praeities paieškas, edukacinius, teminius žaidimus padedančius suprasti kaip kito miesto architektūrinė išvaizda, landšaftas, infrastruktūra ir kas įtakojo tuos pokyčius. Mokiniai skatinami įsivaizduoti išnykusį miestą, tyrinėti ir interpretuoti, matyti detales, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą, perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Moksleiviai susiduria su įvairiomis socialinėmis problemomis – tokia yra dabartinė mūsų aplinka. Kalbėti šiomis nepatogiomis temomis visada svarbu ir būtina. Menas yra vienas iš būdų paskatinti atsiverti, susimąstyti, reflektuoti, dalintis savo potyriais ir emocijomis. Pasinaudodami Meno bibliotekos lobynu, edukacijos dalyviai atranda meną kaip priemonę perteikti socialinę tikrovę ir laikmečio atspindį, kas padėtų suvokti savo vaidmenį socialiniame kontekste. Atrinkti meno kūriniai tampa priemone nagrinėti aktualias socialines temas, tokias kaip: vaikų vienatvė, depresija, vaikų išnaudojimas, korupcijos apraiškos, moters vaidmuo šeimoje ir visuomenėje, sovietmečio ydos, tarpusios žmonių santykiuose ir besitęsiančios dabartiniame laikmetyje. Šių nepatogių temų ieškosime menininkų: R.Katiliūtės, A. Puipos, S. Sližio, Š.Šimulyno, S. Eidrigevičiaus, kūriniuose. Temų gausa leidžia edukacijos dalyviams pamatyti meną kaip problemų išraišką ir jų sprendimo galimybę. Kuo daugiau temų edukacijos dalyviai atrastų meno kūriniuose, tuo aiškesnis taptų suvokimas, kad menas gali būti socialiai paveikus ir jame galima ieškoti atsakymų į rūpimus klausimus. Per meno kūrinio pažinimą yra plečiamas ne tik dalyvių kultūrinis laukas, ugdoma kultūrinė patirtis, bet pasiekiamas ir psichologinis efektas: dalyviai yra skatinami formuluoti ir reikšti savo nuomonę, išsakyti mintis, reflektuoti savo potyrius, emocijas. Meno kūrinys šioje edukacijoje yra tik priemonė arba forma savirefleksijai: kalbėdamas apie meno kūrinį, dalyvis iš esmės kalba apie save.


Vilniaus katedros požemiai – nematoma pastato dalis – pristato šventovės, stovinčios vienoje seniausiai gyvenamų Vilniaus vietų, istoriją, pastato kaitą, čia palaidotus Lietuvos valstybei ir Bažnyčiai nusipelniusius asmenis. Kriptose ir koridoriuose įrengta ekspozicija supažindina su laidojimo tradicijomis, archeologiniais radiniais. Kartu apsilankę katedroje pamatysime senuosius palaidojimus, kriptas, karalių mauzoliejų, vieną iš seniausių freskų Lietuvoje, gilinsimės į pastato kaitą ir su šventove susijusių žmonių gyvenimus.


Edukacinės programos „Šakočio kelias iki mūsų stalo” su apsilankymu šakočių muziejuje. Sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite gamybos procesą, lankysitės vieninteliame pasaulyje šakočių muziejuje. Iš ko ir kaip kepamas šakotis? Kuo skiriasi šakotis nuo „baumkūcheno“? Kokį šakotį mūsų protėviai kepė akmens amžiuje? Koks buvo mėgstamiausias legendinės kunigaikštienės Barboros Radvilaitės desertas? Atsakymus į šiuos ir daugiau klausimų sužinosite pas mus apsilankę ir paragavę atviroje židinio liepsnoje ką tik iškepto šakočio. Programos metu ne tik sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite visą gamybos procesą, bet ir patys jame dalyvausite ir, žinoma, ragausite. Po profesionaliai įgarsinto filmo peržiūros, programos dalyviai savo žinias apie šakotį įtvirtins atsakinėdami į edukatorės užduodamus klausimus, o teisingai atsakiusiųjų lauks staigmenos. Degustacijos metu svečiams patiekiama dar dviejų rūšių tradicinių skanėstų. Tai puiki galimybė paskanauti kitokių šakočių ir palyginti jų skonius. Edukacinės programos tikslas ugdyti tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę, puoselėjant etnokultūrą bei išsaugant tradicijas. Ši edukacinė programa vyksta specialioje salėje, talpinančioje iki 60 mokinių. Interjeras primena uolą ir grąžina mus į akmens amžiaus laikus, nuo kurių ir prasidėjo šakočio atsiradimo istorija. Edukacija pradedama šakočio kepimu židinyje, ant atviros ugnies. Kepimo metu rodomas filmukas, pasakojama apie šakočių kilmę, jų rūšis, senuosius ir dabartinius kepimo būdus. Klausantis pasakojimo apie šakočius, dalyviai pakviečiami ragauti kelių rūšių šakočio ir vaišintis arbata. Mokiniai supažindami su pirmosiomis žiniomis apie šakotį rašytiniuose šaltiniuose, kaip senovėje buvo kepami šakočiai, kokie populiariausi kepimo būdai menami, kas dažniausiai kepdavo šakočius ir kodėl jų receptai buvo laikomi paslaptyje, kada į Lietuvą atkeliavo šakotis ir kas pirmieji jį pradėjo mūsų šalyje kepti, kokiose dar pasaulio šalyse kepami šakočiai.


Šokio spektaklis – ekskursija „PAKOPA PO PAKOPOS“

ULNA šokio trupės spektaklis-ekskursija po tarpukario Žaliakalnį – tai performatyvus nuotykis, skirtas visoms amžiaus grupėms, įtraukiantis Žaliakalnio bendruomenės narius, jaunuosius ir profesionalius menininkus, supažindinantis su gyvąja Žaliakalnio gyventojų atmintimi ir istorija.
Spektaklis-ekskursija prasideda nuo tarpukario Kauno simboliu laikomų legendinių Kauko laiptų. Pasak architektūros istorikės J. Kančienės, tarpukaryje tai buvo gražiausi laiptai Lietuvoje. Legenda pasakoja, jog čia karaliaująs Kaukas – lietuvių mitų herojus. Šioje kelionėje po dabarties Žaliakalnį pasitelkus šokį, teatrą ir muziką, žiūrovai bus supažindinti su intriguojančiomis tarpukario Žaliakalnio aktualijomis ir pajaus, kaip šis rajonas atrodė tarpukariu ir patirs jo kismą.
Spektaklio metu žiūrovai ne tik stebės šokėjų pasirodymus, bet ir patys taps istorijos dalyviais, girdėdami per ausines pasakojamas autentiškas Žaliakalnio istorijas. Spektaklyje skambantys balsai, aktorių įgarsintos istorijos, susiliejančios su muzika, perkels dalyvius į kitą erdvę, panardins juos į kelionę PAKOPA PO PAKOPOS laiko laiptais– nuo tarpukario iki šių dienų.
Tai bendras šokio trupės ULNA ir „Kaunas – Europos kultūros sostinė 2022” projektas, vieno seniausio Kauno rajono – Žaliakalnio – tyrinėjimas estetinėmis priemonėmis, istoriniais ir dokumentiniais metodais atskleidžiantis visą jo grožį.
2022 pdovanotas FORTŪNOS diplomu.
Renginio pradžia: Žemaičių g. kalno papėdėje esantis fontanėlis (Kauko laiptų apačioje)
Idėjos autorė, režisierė: I.Puišytė–Šidlauskienė
Choreografija: I. Puišytė–Šidlauskienė ir šokėjai
Dramaturgė: L. Laura Švedaitė
Kompozitorius: K. Lučinskas.
Scenografas: S. Šidlauskas
Kostiumų dailininkė: R. Kisieliūtė
Kaukų kostiumus kūrė: A. Ramunaitė ir R. Kazokaitė.
Šokėjai: L. Puodžiukaitė-Lanauskienė, E. Senkuvienė, A. Stakelė, J. Veiverys, I.Puišytė Šidlauskienė, M. Keblaitytė, A.Vaičiukynaitė, M. Rainytė, J. Kuršinaitė
 M. Petrausko scenos menų mokyklos auklėtiniai.


Sužinok dangaus ženklų prasmes „Žvaigždžių skliaute“

NAUJA! Kas iš tikrųjų sieja žvaigždėtą dangaus skliautą virš mūsų ir moralės dėsnį mūsų viduje? Kaip žvelgė ir ką įžvelgė žvaigždėtame skliaute mūsų protėviai? Ar galime bent iš dalies atkurti, regis, jau negrįžtamai prarastas mūsų protėvių žinias apie dangaus šviesulius? Atsakymus į šiuos ir panašius klausimus bei žinias apie astronomijos mokslo ištakas išgirsite klausydami nepaprastai įtraukiančio etnoastronomo Jono Vaiškūno pasakojimo senovinėje Dangaus stebykloje prie užkurto aukuro bei naujai įkurtame įspūdingame „Žvaigždžių skliauto“ geokupole Molėtų r., šalia Observatorijos ir Etnokosmologijos muziejaus. APIE TAVE IR MANE! Istoriniuose šaltiniuose randama paliudijimų apie mūsų protėvių astronomijos žinias ir net žinias apie Zodiaką. Savito Zodiako žvaigždynų rato žinojimą liudija ir etnoastronomo J. Vaiškūno folklorinės ir etnografinės medžiagos tyrinėjimai, kuriuos jis sudėjo į knygą „Sekant dangaus ženklus“. Didžiulę darbo su lankytojais patirtį turintis J. Vaiškūnas, kiekvienam lankytojui atskleidžia dangaus skliaute žvaigždžių ženklais įrašytą išmintį apie mūsų žemiškos prigimties supratimą.


Istorijų pasakojimo įgūdžiai yra labai svarbūs kasdieniame gyvenime. Kol žmogus nesuvaržytas įvairių struktūrizuotų rėmų, jis kuria istorijas labai laisvai- prisiminkime vaikystę- kodėl šviečia mėnulis- vaikas kuria istoriją ir savaip aiškina mėnulio švytėjimą. Vėliau jis įstatomas į rėmus ir pasakoja mokslinę versiją.
Laivo istorijos- tai būdas kurti istoriją, kuri iš dalies duos rėmus- laivas, laivininko paveikslas, laivybos ar žvejybos atributika, bet leis laisvai kurti, nes tai kas vyks laive- tai kūrėjo fantazija. Programa skirta Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-mečiui paminėti, tad mokiniai susipažįsta su Mažosios Lietuvos etnine kultūra, amatais iki XX a. pradžios Nemuno deltoje ir Kuršių mariose plaukiojusiais laivais, laivininkų ir žvejų įrankiais, prietarais ir t.t. Edukacinę programą užbaigia refleksija- "ką naujo sužinojau, ko dar iki šiol nežinojau"


Panevėžio rajono Ramygalos kultūros centras

Programa siekiama skatinti kūrybiškumo ir pažinimo kompetencijas, remiantis dailės istorija ir naudojant skirtingas tapybos priemones. Vaikai išbandys tapybą ant drobės įvairiais būdais - teptuku, mentele, pirštais, kempinėle. Aptarsime tapybos raidą, kas tai įtakojo ir kokia jos paskirtis dabar. Pabandysime išsiaiškinti ar būtinai menas yra tai, kas gražu. Drobėje nutapyti darbeliai atiduodami vaikams. Programos vadovė, dailės pedagogė, edukacijų kūrėja, parodų koordinatorė Stanislava Šlevaitė, turinti ilgametę darbo su vaikais patirtį.


Edukacinė ekskursija „Vienuolių takais“ – tai įdomi kelionė per Kretingos pranciškonų vienuolyno ir šalia esančios bažnyčios istoriją bei kultūrą. Lydimi gido, mokiniai išgirs nepaprastus pasakojimus apie vienuolių kasdienybę ir galės pamatyti įspūdingus istorinius objektus: 400 metų senumo bažnyčios duris, Chodkevičių giminės sarkofagus, stebuklingą šv. Antano paveikslą. Be to, mokiniai turės neeilinę progą užkopti į bokštą, iš kur atsivers Kretingos miesto panorama. Ekskursijos metu mokiniai bus įtraukti į interaktyvias veiklas, kurios skatins juos tyrinėti, diskutuoti ir gilinti istorijos žinias. Ši unikali patirtis suteiks ne tik naujų įspūdžių, bet ir leis pajusti Kretingos istorijos bei kultūros svarbą tiek vietos, tiek šalies mastu.


„Pirmosios lietuviškos knygos ir spaustuvės Vilniuje“ (nuotolinė paskaita)

ZOOM pagalba paskaitos metu apžvelgsime knygų gimimo istorijas pasaulyje iki sukuriant  spausdinimo presą, prisiminsime, kas ir kada sukūrė dabartinio popieriaus prototipą, o kam teko garbė sukonstruoti pirmąjį knygų spausdinimo aparatą. Pažintį su Vilniuje įsikūrusiomis pirmosiomis spaustuvėmis pradėsime nuo 2022 m. 500 metų jubiliejaus šventusios čia spausdintos knygos ir spaustuvininko, davusio pradžią spaustuvėms Vilniaus mieste. Paskaitos metu susipažinsime senosiomis spaustuvėmis bei jų spausdinama medžiaga: knygomis, laikraščiais, valstybiniais dokumentais.
Aiškinsimės, kokie Lietuvos valdovai ir didikai turėjo didžiausią įtaką rašto kultūrai, knygų atsiradimui bei lietuvių kalbos puoselėjimui. Kuri spaustuvė išleido pirmąją lietuvių kalba parašytą knygą Lietuvoje ir kodėl pati pirmoji lietuviška knyga M.Mažvydo „Katekizmas“ buvo išleista ne Lietuvos teritorijoje? Paskaitos pabaigoje moksleiviai turės galimybę įtvirtinti išgirstas žinias telefonų ar planšečių pagalba žaisdami „Kahoot“. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.
Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti pirmųjų spaustuvių ir knygų atsiradimo istoriją, priežastis, skatinama pagarba ir domėjimasis miestų istorija, kultūra, materialiu ir nematerialiu paveldu ir jo tausojimu.


Programa „Draugiškas šaržas“ padės išmokti piešti žmogaus veidą, atskirti jauno ir seno veido proporcijas. Mokiniai bus supažindinti su portreto piešimo ypatybėmis, kurias būtina žinoti piešiant šaržą. Praktinis užsiėmimas ne tik lavins ranką, bet ir akį, nes nuo kiekvieno atskirai priklauso pasirinkimas, ką pamatyti piešiamajame ir ką akcentuoti. Šaržo žanras atvers galimybes papokštauti, draugiškai pajuokauti. Užsiėmimo metu bus sudarytos sąlygos pabendrauti su profesionaliu dailininku jaukioje aplinkoje bei pabandyti patikrinti savo talentą dailėje. Edukacijas veda tarpdisciplininė menininkė, profesionali dailininkė, jau daugiau nei 20 metų piešianti šaržus, Agnė Dragūnaitė.


Vytautas Didysis ir jo katedra (Nuotolinė paslauga)

Vytautas Didysis – vienas garsiausių visų laikų Lietuvos valdovų, pasiruošęs susipažinti su vaikais! Jam padės nuotaikingas animacinis personažas – pelytė Elena. Valdovo Vytauto rūpesčiu, Vilniaus katedra buvo atstatyta po gaisro, išpuošta ir didinga iki šiol saugo valdovo atminimą. Pradinių klasių vaikams adaptuotas turinys, pristatomas muziejaus edukatorių, skatinančių mažuosius aktyviai dalyvauti užsiėmime, specialiai sukurti animaciniai filmukai ir interaktyvus žaidimas – visa tai telpa vienoje pamokoje apie Vytauto Didžiojo ir jo katedros, epochos istoriją. Sužinosite, kaip atrodė gotikinė katedra, kas galėjo būti jos viduje. Žaisdami vaikai supras dovanos reikšmę to meto visuomenėje ir sužinos, kokie netikėti kroviniai atvykdavo į Vytauto namus, kuo jis stebindavo kitų kraštų valdovus.


Pažinsite pasaulio ir Lietuvos dūdmaišių istoriją, jų sukūrimo aplinkybes, muzikavimo tradicijas, instrumentų tipus ir jų sandarą. Praturtėsite žinia, kad dūdmaišis yra vienas seniausių lietuvių liaudies instrumentų. Pūsdami nendrines birbynėles, ūkelius (burdonėlius), švilpynes, lumzdelius, pažinsite jų skleidžiamus garsus. Galėsite įsitrauksite į bendrą muzikavimą –mušdami būgną pritarsite dūdmaišininkui ir taip patirsite savo įgimtą ritmo pojūtį. Gali atsitikti ir taip, kad pamilsite šiuos instrumentus, o vėliau ir patys imsite muzikuoti. Galų gale, pažinties su Labanoro dūda pabaigoje, išmoksite ir patys susikurti, lai ir primityvų, bet dūdmaišį.


Edukacinis užsiėmimas vyksta istoriniame pastate – Venclauskių šeimos  namuose. Venclauskių šeima garsėjo įvairiomis veiklomis ir mecenatyste. Tačiau šios šeimos išskirtinumas – gausus būrys čia išaugusių globojamų vaikų. Edukacija kviečia ne tik pažinti Venclauskių šeimą, bet ir išbandyti vieną iš šios šeimos pamėgtų užsiėmimų – siluetų kūrimą. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis galės senoviniu būdu susikurti savo profilio siluetą. Siluetų piešimas itin išpopuliarėjo XIX a. Lietuvos dvaruose. Ši tradicija populiari išliko ir XX a. I p. bei buvo viena iš miestiečių laisvalaikio praleidimo formų. Iš amžininkų atsiminimų ir išlikusios ikonografinės medžiagos žinoma, kad Venclauskių namuose buvo piešiami šeimos narių profilių siluetai. Edukacinio užsiėmimo dalyviai bus supažindinti su siluetų kūrimo tradicijos ištakomis, įvairiomis jų gamybos technikomis. Jie galės praktiškai išbandyti vieną iš siluetų kūrimo technikų. Silueto kūrimas vyks naudojant atkurtus senuosius įrenginius. Naudodamiesi specialiu siluetams piešti skirtu rėmu, užsiėmimo dalyviai nusipieš savo profilio atvaizdą pagal savo šešėlį. Pantografo pagalba perkels jį į mažesnį formatą. Šį silueto piešinį jie išsikirps, priklijuos ant storesnio popieriaus lakšto ir susikūrę individualų rėmelį pasigamins paveikslėlį su savo atvaizdu. Kiekvienas dalyvis galės šį paveikslėlį išsinešti. Užsiėmimas ne tik supažindins su tarpukario laisvalaikio veiklomis, bet ir įtrauks dalyvius į komandinį darbą, paskatins tarpusavio bendradarbiavimą ir dalinimąsi. Didelės ir gausios Venclauskių šeimos, draugiškai gyvenusios po vienu stogu, pavyzdys paskatins artimesnius tarpusavio ryšius, ugdys toleranciją.


Užsiėmimo "Su Daukantu po Papilę" metu pristatomas Simonas Daukantas - išskirtinė XIX a. asmenybė ir jo nuveikti darbai. Gidė kalba savo gimtąja tarme, ta pačia, kuria kalbėjo ir S. Daukantas. Įvairios literatūrinio ir kalbinio ugdymo užduotys. Aplankomas paminklas S. Daukantui, S. Daukanto muziejaus kiemelis, pažintiniu taku nueinama iki piliakalnio, kur didžiojo istoriko kapas.


Taikomosios dailės ir dizaino muziejaus parodose matysite ne vieną šiuolaikinio meno instaliaciją, įvairių stilių šiuolaikinio ir klasikinio dizaino objektus, aksesuarus, juvelyrikos dirbinius. Muziejuje teminės parodos keičiamos kas du – šešis mėnesius, tačiau, visuomet rasite ekspoziciją susietą su dizainu. Kiekvieno edukacinio užsiėmimo pradžia, tai turiningas pasivaikščiojimas po parodą su muziejaus gidu. Vėliau, edukacinėse dirbtuvėse, dalyvius pakviesime išbandyti vieną iš vėlimo technikų ir sukurti spalvingą raktų pakabuką, o pagrindinius elementus – rutuliukus – nuvelti patiems. Sukurti darbai lieka autoriams. Užsiėmimas skirtas VI–XII klasių moksleiviams.


Edukacinio užsiėmimo metu „Numizmatika - ką byloja monetos“ gilinsimės į senąsias Europos ir Lietuvos monetas, jų atsiradimą, svarbą bei raidą. Kalbėsime apie skiriamuosius ženklus esančius ant monetų bei jų gamybos būdus. Išklausę pasakojimą, dalyviai pasigamins proginę monetą savo kolekcijai.


Orientacinė ekskursija TRAKAI. KARAIMŲ SOSTINĖ

Interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą buvusios sostinės istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite šį maršrutą, pažinsite karaimų tautą ir dar neregėtus Trakus


Kultūrinė edukacinė programa - orientacinė ekskursija "Užupio sekliai"

Tai smagi ir prasminga programa skatinanti (gyvai tyrinėjant) pažinti Vilniaus priemiestį su savo vėliava ir Konstitucija, pinigais ir prezidentu. Komandinių užduočių pagalba mokiniai susipažins su vienu seniausių Vilniaus priemiesčių ir jame išlikusiomis architektūrinėmis, kultūrinėmis, istorinėmis detalėmis, objektais ir pastatais. Užduotys skatins mokinius susipažinti su istorinius įvykius žyminčiomis vietomis, architektūros ir kultūros vertybėmis, meniniais elementais, istoriniais reliktais, jų išsaugojimo galimybėmis ir pritaikymu dabartyje., gyvai tyrinėdami pažins šią miesto dalį ir atrasti jame įvykusius pokyčius ir paslėptas detales: dingusius, nugriautus, konservuotus ar atstatytus gyvenamuosius pastatus, vienuolynus, maldos namus. Ugdant pastabumą ir dėmesį detalėms, tobulins gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti šios miesto dalies kultūrinę aplinką: skirtingais laikais prie Vilnelės dirbusių amatininkų ir jų cechų veiklą, menininkų kūrybą bei jų darbus. Programa papildytas vizualine medžiaga - senovinėmis nuotraukomis, taip pat mokiniai įtraukiami į praeities paieškas, edukacinius, teminius žaidimus padedančius pažinti ir interpretuoti, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą, perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.


EBRU neuroedukacija (piešimas ant vandens)

EBRU neuroedukacija, tai ne tik į UNESCO paveldą įtrauktą, viena stipriausių dailės terapijų, tai savęs ir savo emocijų suvokimas, geresnių tarpusavio santykių kūrimas, kokybiškas poilsis.

 Neuroedukacijos metu, skambant senovinei fleitai ir sklandant rytietiškiems kvapas keliausime „Ebru“ istorijos laikotarpiais. Terapiją pradėsime nusiraminimo praktika, padėsiančia suvaldyti stresą ir įvairias emocijas. Tapysime ant vandens be jokių reikalavimų ar taisyklių - plečiant galimybes ir išlaisvinant kūrybą. Tęsime su piešinių analize bei grupine koučingo sesija padėsiančią geriau suprasti save/bendraklasius. Užbaigsime grupine savirefleksija.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


„Teleskopas ir Visata“. Žvaigždės, kosmosas iš arti. Observatorija. 5 - 12 klasės

Visapusiškai informatyvi, moksliniais duomenimis ir žiniomis
paremta pramoginė vaizdinė edukacija - virtuali kelionė teleskopu po Visatą, kurios metu keliaudami patirsime
nepakartojamus įspūdžius. Jei tu nesi astronautas ar žmogus, išmanantis raketų mokslą, tu niekada neturėsi galimybės
pakeliauti po Kosmoso erdves. Ši edukacija suteikia puikią galimybę pamatyti Visatą kaip gigantišką Gamtos meno kūrinį. Kelionės metu iš labai arti susipažinsime ne tik su mūsų galaktika - Paukščių Taku, bet ir su tolimesnėmis galaktikomis. Naudodamiesi specialia kompiuterine programa keliausime ir aplankysime Saulę, Mėnulį, Saturną, Marsą, Juodąją skylę, patyrinėsime jų paviršius, palyginsime skirtingų teleskopų matomus vaizdus. Ši mokslinė - kūrybinė kelionė padeda susivokti apie save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą, Visatos kūrėją. Šia programa skatiname labiau domėtis mokslu ir menine kultūra, jų svarba ir reikšme dabartyje, o ateityje renkantis profesiją bei kuriant ir gyvenant savo gyvenimą. Siekiame, kad šis užsiėmimas klausytoją skatintų kritiškai ir kūrybiškai mąstyti, ieškoti galimybių praktiškai taikyti įgytas žinias šiame visaapimančiame pasaulyje. Svarbiausia - būti lanksčiu, nesunkiai prisitaikančiu prie kasdien besikeičiančio pasaulio. Tikslas - pasijusti neatskiriama ir svarbia Visatos dalimi, mėgautis duotu gyvenimu ir tiesiog būti laimingais neišsenkančiais kūrėjais.
Praktinė dalis - pažintis su teleskopu. Jei dangus giedras ir šviečia Saulė - per teleskopą stebėsime ją. Jei giedros nebus - pažiūrėsime į apylinkėse toli esančius objektus (vėjo malūnai, tolimiausios eglės kaštonai, inkilas medyje, kita.). Palyginsime vaizdus plika akimi ir per teleskopą. Klausimai, atsakymai. Užsiėmimas vyksta observatorijoje, vizualių, elektroninių teleskopų apsuptyje, natūralioje gamtos aplinkoje, vienkiemyje.
Užsiėmimus veda astrofotografas, astronomijos mokslo populiarintojas, privačios observatorijos įkūrėjas Simas Šatkauskas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Drakonai, sakuros ir renesansas. Pažintis su pasaulio kultūromis per pinigus (nuotolinė)

Drakonai, sakuros ir renesansas. Kokias kultūros paslaptis slepia pasaulio valiutos? (nuotolinė)

Ar kada pagalvojote, kad monetos ir banknotai gali  papasakoti ištisą šalies kultūros ir meno istoriją, supažindinti su šalies tradicijomis ir kultūros paveldu?  Kviečiu atrasti pasaulį per valiutų dizainą ir simbolius. Edukacijos metu tyrinėsime pasaulio istoriją, kultūras, tradicias tiesiai iš banknotų ir monetų.  Ant kokios valiutos ir kodėl puikuojasi sakuros, drakonas, kengūra? Kodėl erelis - dažniausiai vaizduojamas paukštis?  Kas ir kokioje valiutoje simbolizuoja ilgaamžiškumą? Ką simbolizuoja žvaigždės ir karūnos? Kokia pirmoji moteris buvo pavaizduota ant monetų ir kodėl? Kokiose monetose slepiasi renesanso paslaptys? Pažinsime ne tik simbolių ir vaizdų reikšmes, bet kartu su jomis prisiliesime prie tų šalių kultūros.

Edukacijos tikslas: supažindinti moksleivius su pasaulio valiutų simbolika per įvairių pasaulio kultūrų tradicijų, meno ir istorijos prizmę.
Edukaciją veda finansinio raštingumo lektorė ir kultūros edukatorė Natalija Vėževičienė.


Edukacinio užsiėmimo metu vaikai supažindinami su bitininkystės amatu. Aptariama bitės reikšmė ir simbolika žmogaus gyvenime. Aptariami bičių vaško, medaus gavimo būdai, vaško ir medaus savybės, jų nauda žmogui. Praktinėje dalyje mokiniai matuojasi bitininko aprangą, išbando bitininkystės įrankius, degustuoja įvairių rūšių medų.


Užsiėmimo tikslas – supažindinti su XIII–XV a. riterine kultūra ir jos įtaka Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės visuomenei. Per užsiėmimą dalyviai sužinos, kas yra riteris, kaip viduramžiais juo buvo tampama, kokias privilegijas ir pareigas žmogus įgydavo įgydamas riterystę. Bus kalbama apie riterystės kultūros atsiradimą Europoje, jos klestėjimo laikus, riterio gyvenimą, riteriškumo principus, įšventinimo ceremoniją. Pasitelkę vaizdinę medžiagą dalyviai rungsis riterių turnyruose, išsiaiškins, ar riterių sluoksnis ir jam būdingos tradicijos susiformavo Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje. Patyriminei veiklai, vaizduotės žadinimui pasitelkiama riterio šarvuotė, ginklai, skydai, atkurti pagal senąsias technologijas. Dalyviai turės galimybę apžiūrėti autentiškus ir pačiupinėti pagal istorinius analogus atkurtus šarvus, kalavijus, šalmus. Įgytas žinias pagilins mini interaktyvaus žaidimo metu. Užsiėmimas vedamas naudojant pažintinio pasakojimo, aktyvaus tyrinėjimo, analizės metodus, skirtas padėti mokiniams suvokti žmonių gyvenimo būdo specifiškumą viduramžių Europoje. 1–2, 3–4, 5-6 klasių mokiniams taikomi skirtingi metodai; 1–4 klasių mokiniai su riteryste supažindinami taikant patyriminius, žaidybinius metodus, 5–6 klasių mokiniai orientuojami į tiriamąją analitinę veiklą. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimo (1–4 kl.) ir istorijos (5–6 kl.) programas. Užsiėmimo metu gilinama pažinimo, kūrybiškumo, pilietiškumo ir komunikavimo kompetencijos.


Spektaklis "Robinzono Kruzo dienoraštis" yra neįprasta ir įkvepianti kelionė į savęs paieškas ir išgyvenimo esmę. Tai ne tik pasakojimas apie vieno žmogaus nuotykius laukinėje gamtoje, bet ir giluminė refleksija apie tai, ką reiškia būti žmogumi. Spektaklio siužetas pritraukia ne tik dėl intriguojančios istorijos, bet ir dėl klausimų, kuriuos jis kelia apie mūsų gyvenimo prasmę ir vertybes. Ar mūsų tikrosios vertybės yra materialios ar dvasinės?  "Robinzono Kruzo dienoraštis" skatina žiūrovus suabejoti savo prioritetais, atrasti vidinę stiprybę ir ieškoti naujos prasmės savo gyvenimui. Tai ne tik spektaklis - tai gyvenimo kelionė, kuri paskatins mąstyti ir įkvėps rasti naują kelią savo asmeninėje dvasinėje jūroje.

Spektaklyje vaidina Klaipėdos dramos teatro aktoriai:
Linas Lukošius ir Karolis Maiskis.
Lėlės ir spalvoti šešėliai:
Mantė Baravykaitė.
Gyvai groja:
Mindaugas Timinskas - Bėgantis Jautis (Vinetu kaimas).

Organizatorius:
VšĮ teatro studija Lulu

Spektaklio nuotraukos:
https://photos.app.goo.gl/ZTDEM2mdAMv5mPSF6

Daugiau info:
https://www.facebook.com/teatroirpramogustudijaLULU

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Mazgų rišimas yra archajinis, įvairiose kultūrose žinomas užsiėmimas, patikrintas laiko, žmonijos patirties ir egzistuojantis šiandieniniame pasaulyje. Knygose aprašomi 4000 mazgų rišimo pavyzdžiai. Įvairūs mazgų rišimo būdai aktualūs skirtingų profesijų žmonėms: jūreiviams, medikams, skautams. Sparčiai populiarėjant aktyvioms laisvalaikio praleidimo formoms (buriavimui, jėgos aitvarams, jodinėjimui, ekstremaliam laipiojimui uolomis) yra reikalingi įvairūs virvių tvirtinimo ir rišimo būdai. Moksleiviai, dalyvaudami užsiėmimuose, susipažins su mazgų atsiradimo istorijomis, sužinos kiekvieno mazgo pritaikymo sritį ir išmoks paprastų ir sudėtingesnių mazgų rišimo technikos, gilinsis į Baltų tautų laivybos istoriją. Parengta edukacinė programa „Jūrinių mazgų istorijos“ leis jauniems žmonėms plačiau ir giliau suvokti šį unikalų žmonijos paveldą. Autentišką medžiagą parengė ilgus metus mokykloje dirbantis IT, elektros, elektronikos ir automatikos profesijos mokytojas, laivybos entuziastas, buriuotojas Arūnas Stankevičius. Programa įvairiapusiškai įdomi, nes mazgų rišimo technikos bus mokoma kartu su unikaliomis jų atsiradimo istorijomis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ekskursija Anzelmo Matučio memorialiniame muziejuje

Pradinėje mokykloje išmokęs skaityti ir rašyti, su knyga Anzelmas Matutis nesiskyrė visą savo gyvenimą. Rašyti pradėjo paauglystėje ir greitai suprato, kad geriausiai sekasi kurti... vaikams. A. Matutis parašė daugiau nei 30 knygų. Dauguma jų – ypač pamėgtos ir tapusios vaikų poezijos klasika: „Girios televizorius“, „Milžinų šaukštas“, „Genių kalvė“, „Drevinukas“ ir kitos. Poetas parengė literatūros bei istorijos skaitinių knygų ikimokyklinio ir mokyklinio amžiaus vaikams, vertė užsienio poetų eiles, parašė apybraižų, poemų, libretą Jurgio Gaižausko operai „Buratinas“. Anzelmas Matutis buvo gamtos vaikas. Tad ir muziejaus lankytojus pasitinka paties poeto kieme sodintos obelys, alyvos ir prie įėjimo auganti tuja. Nori sužinoti, kokią meškerę Anzelmui Matučiui įtaisė vienas jūreivis? O gal norėtumei pamatyti kėdutę iš briedžio ragų ar stalinę lempą, kurios gaubtas – tikra jūros kriauklė? Kviečiame vidun paklausyti įdomių istorijų apie dar daug čia esančių išskirtinių eksponatų. Ekspozicija atskleidžia įdomiausias ir ryškiausias žinomo vaikų poeto gyvenimo akimirkas. Poetas visą savo gyvenimą skyrė turtinti vaikų pasaulį. Vaikų, kuriuos kaip reta kas puikiai pažinojo ir jautė. Čia kartais užsuka ir Drevinukas, užsuk ir tu.


V. Mykolaičio-Putino gyvenimo ir kūrybos raida

Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Edukacinėje programoje svarbiausia yra pažintinė dalis. Ji vykdoma ekspozicijos salėje, prie pagrindinius V. Mykolaičio-Putino gyvenimo ir kūrybos bruožus pristatančių stendų. Edukacinio užsiėmimo dalyviai bus supažindinami su svarbiausiais V. Mykolaičio-Putino gyvenimo ir kūrybos raidos etapais, pagrindinėmis veiklos kryptimis. Bus pristatyti pagrindiniai rašytojo kūrybos bruožai, svarbiausi skirtingų žanrų kūriniai, atskleista gyvenimo ir kūrybos sintezė. Moksleiviai turės galimybę pamatyti V. Mykolaičio-Putino kūrybą interpretuojančius dailės kūrinius, autentiškus, su rašytoju ir jo giminaičiais susijusius eksponatus. Edukacinės programos metu mokiniai aktyviai dalyvaus diskusijoje, interpretuos kūrinius, atsakys į anketos klausimus, įgaus naujos kultūrinės patirties muziejaus ekspozicijos ervėje, sužinos svarbiausius V. Mykolaičio-Putino biografijos faktus, kūrinius, jų kontekstus, kūrybos bruožus, gebės interpretuoti svarbiausius rašytojo kūrinius, kritiškai juos vertinti, suvokti gyvenimo ir kūrybos neatsiejamumą. Edukacinė programa atitinka ugdymo programą.


Tai judrus komandinis užsiėmimas, skirtas žemaičių tarmei, bei raštui ir 19-20 a. Žemaitijos kaimo gyvenimui pažinti. Autentiškoje Žemaitijos kaimo ekspozicijos aplinkoje pagal pateiktą ekspozicijos planą ir užduotis, dalyvių komandos atranda lenteles prie eksponatų, užrašo žemaitišką daikto pavadinimą, paaiškina jo paskirtį  buityje. Dalyviai susipažįsta su autentiškais darbo įrankiais, gyvūnų pavadinimais, sužino pastatų paskirtimi, laviną pastabumą, išradimą ir kūrybiškumą. Naudojami metodai: komandų varžybos, stebėjimas, diskusija, klausimai-atsakymai. Edukacinis užsiėmimas naudingas kaip moksleivių neformaliojo ugdymo elementas.


Edukacinė ekskursija „Nepriklausomybės pėdsakais“

Sostinės senamiestyje ne vieno pastato sienos tyliai kužda istorijas, kaip kūrėsi nepriklausoma Lietuvos valstybė – tereikia įsiklausti, tyrinėti ir atrasti! Ekskursijoje laukia pažintis su svarbiausiomis nepriklausomą Lietuvą kūrusiomis asmenybėmis, istorijos apie ano meto įvykius ir iššūkius bei įvairios įtraukiančios užduotys. Ekskursijos tikslas – pasitelkiant gyvą miesto aplinką supažindinti vaikus su Lietuvos kelio į nepriklausomybę istorija. Pagrindiniai ekskursijos uždaviniai: supažindinti moksleivius su svarbiausiomis Vilniaus senamiesčio vietomis, glaudžiai susijusiomis su šalies valstybingumo istorija; sudominti vaikus įvairiais architektūros, istorinių reliktų, meno elementais ir atskleisti jų sąsajas su nepriklausomybės istorija; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką; iškelti klausimus ir kviesti moksleivius interpretuoti miesto istoriją ir dabartį. Ekskursijose naudojami metodai: užduotys, padedančios įsisavinti ekskursijos turinį – istorinių reliktų/ženklų suradimas pastatų eksterjeruose ir greta, atsakymų į klausimus paieška su pastatais susijusiuose istoriniuose dokumentuose (laikraščių, leidinių, nuotraukų kopijose); vizualinė medžiaga - istorinės miesto nuotraukos, pirmojo lito kopijos ir pan.; garsiniai elementai - klausomasi pirmosios Lietuviškos operos įrašo fragmento.


Spektaklis vyresniųjų klasių moksleiviams "Prabangos" (pagal J.Savickio noveles)

Interaktyvus spektaklis paruoštas pagal Jurgio Savickio noveles ("Palikimas", "Ponia Janina Sudocholskienė", "Prabangos") iš antrojo rašytojo apsakymų rinkinio „Ties aukštu sostu“ (1928). "Jurgio Savickio kūryba inteligentiška, vientisa ir stilinga. Stebėti pasauliui ir gyvenimui autorius pasikėlė nuo žemės ,,ties aukštu sostu ” (V.Mykolaitis- Putinas 1928 m.). Jurgis Savickis yra kone vienintelis europietiško tipo rašytojas lietuvių literatūroje. Tai labai intensyvaus, glausto stiliaus menininkas, reformatorius, į perdėm rimtą lietuvių literatūrą vienas pirmųjų įvedęs ironiją, humorą,parodiją, leidęs sau pažaisti įprastais lietuvių literatūros stiliaus, tematikos ir pasaulėžiūros dalykais bei savo skaitytojų lūkesčiais. J. Savickis – neabejotinai „kitoks“ lietuvių literatūroje. Kitoks, nei iki tol lietuvių novelėse vaizduotas, yra ir jo kūrybos žmogus. Šis kūrėjas išsiskyrė antitradiciškumu: vietoje charakterių – simbolinės figūros, nematomo režisieriaus paverstos marionetėmis, vietoje aiškumo – galvosūkį menantys antrieji pasakojimo planai, kuriuos iššifruoti padeda tik išankstinis autoriaus pažiūrų ir būdo pažinimas. Gyvenimą jis vaizduoja kaip teatrą, kuriame žmogus atlieka tam tikrą vaidmenį


Ar kada pagalvojai, ką bendra gali turėti meno kūrinys ir kiaušinių dėklas? Jeigu susidomėjai, dalyvauk edukaciniame užsiėmime „Jaunasis meno tyrinėtojas“, kuriame – ieškodamas panašumų kasdieniuose objektuose, gyvūnuose ar reiškiniuose – žaismingai ir įtraukiančiai atrasi Kazio Varnelio optinį meną. Kartu su kitais išmoksi meną apibūdinančių naujų žodžių, kurie padės savarankiškai pažinti ir tyrinėti meno kūrinius. Juk optinį meną gali suprasti visi!
Pasisvečiuok Kazio Varnelio namuose ir tapk jaunuoju meno tyrinėtoju!
https://lnm.lt/edukacija/jaunasis-meno-tyrinetojas/


Edukacija "Svečiuose pas M. K. Čiurlionį"

Ar žinojote, kad kompozitorius Mikalojus Konstantinas Čiurlionis gyveno Plungėje ketverius metus ir čia baigė Mykolo Oginskio dvaro orkestro mokyklą? O žymioji nuotrauka, kurioje kompozitorius su žmona Sofija Kymantaite-Čiurlioniene įamžinti sėdintys ant Plungės klebonijos laiptelių? Kokie gyvenimo keliai jį atvedė į Plungę, kas turėjo įtakos vienų ar kitų kūrinių gimimui, sužinosite atvykę į naująją Žemaičių dailės muziejaus edukaciją „Svečiuose pas M. K. Čiurlionį“. Šios ir kitos istorijos laukia teorinėje dalyje, o praktinėje – dailininko darbų motyvais gaminsime erdvinį 3D atviruką (naudosime akvarelinių pieštukų liejimo techniką).


Edukacinė programa „Ką man pasakoja Vaižganto namuose esantys daiktai“

Edukacinės programos dalyviai išklauso pasakojimą apie Juozą Tumą-Vaižgantą, jo vaikystę, gyvenimą Kauno senamiestyje esančiame bute, susipažįsta su muziejumi ir jame saugomais asmeniniais rašytojo daiktais. Tuomet gauna užduočių sąsiuvinius, kurių puslapiuose kalbama apie visus buto kambarius. Edukacinės programos dalyviai prisimena edukatoriaus pasakojimą, tyrinėja muziejaus eksponatus ir taip atlieka pateiktas užduotis. Mokiniai yra kviečiami piešti, rašyti, kurti, skaičiuoti, kalbėti apie rašytojo meilę žmonėms, gamtai, gyvūnams. Spalvingi užduočių sąsiuviniai – yra puikus priminimas apie muziejų ir naudinga medžiaga naujų žinių pasikartojimui. Juos vaikai gali parsinešti namo ir savo įspūdžiais pasidalinti su artimaisiais. Edukacinės programos metu yra lavinamas mokinių sąžiningumas, dėmesingumas, kūrybingumas, bendradarbiavimas ir pasitikėjimas savimi.


Nuotolinė edukacija "Laikrodėli, laikrodėli, kas pasaulyje brangiausias?"(laiko pažinimas)

Užsiėmimo metu su mokiniai turime atsakyti į iškeltą pagrindinį temos klausimą - kas pasaulyje brangiausias? Ir tik išklausę ir sudalyvavę užsiėmime suprasime, kad tai - LAIKAS. Diskutuosime - kas yra laikas ir kaip jį branginti? Kas vagia mūsų laiką? Po diskusijos pristatomi, kokie buvo laikrodžiai prieš 5 tūkst. metų, demonstruojami šių laikrodžių modeliai bei jų veikimas. Stebime pirmųjų laiko skaičiavimo prietaisų - saulės, vandens ugnies, smėlio laikrodžių veikimą. Užsiėmimo pabaigoje mokinsimės patys pasigaminti saulės, vandens, smėlio laikrodžius.


Interaktyvi ekskursija parke „Atgal į dvaro praeitį“

Interaktyvi ekskursija „Atgal į dvaro praeitį“ vyksta Kretingos dvaro parke. Užsiėmimo metu pasakojama apie Kretingos dvaro istoriją, jo plėtrą bei skirtingų laikotarpių šeimininkus. Pristatomi dvaro parko teritorijoje stovintys stendai su XIX a. pab.- XX a. pr. dvaro aplinkos vaizdais. Ekskursiją veda Kretingos muziejaus gidė, apsirengusi XIX a. dvaro ponios kostiumu ir atliekanti grafienės Sofijos Tiškevičienės vaidmenį. Ekskursijos metu naudojamos planšetės – jų ekranuose dalyviai ne tik mato dvaro parko praeities vaizdus, bet ir naudodamiesi planšečių galimybėmis, gali tolinti, artinti vaizdą ir virtualiai pabūti dvaro parko gėlynuose, alėjose, rotondoje, sargo namelyje ir panašiai. Kiekvieną objektą su vaizdu papildo gidės pasakojimas ir realūs, dabartiniai parko vaizdai. Ekskursijos pabaigoje mokiniai dalyvauja virtualioje viktorinoje „Atrask senąjį dvaro parką“ – planšetėse sprendžia testą iš 10 tematiškai susijusių klausimų, kurie užtvirtina ir papildo per ekskursiją išgirstą informaciją.


Edukacinė programa „Tradiciniai lietuvių liaudies muzikos instrumentai: pažink, pasigamink, muzikuok“  1-5 kl.

Programoje žaidybine forma kviečiama susipažinti su lietuvių liaudies tradiciniais  muzikos instrumentais, išgirsti netikėtus buities daiktais (botagu, pjūklu ir kt.) išgaunamus garsus, mokomasi gaminti  skudučius, kartu muzikuoti ir improvizuoti. Programoje pristatomi tradiciniai lietuvių liaudies muzikos instrumentai: kanklės, ragai, dūdmaišis, dambrelis, molinukai, basedlė, cimbolai,  rankų darbo (senovinis) smuikas, įvairių tipų armonikos, bandonija, skudučiai, lumzdelis ir kt., jais atliekamos smagios lietuvių liaudies melodijos. Programos metu vaikai  bus aktyvūs muzikavimo proceso dalyviai. Terkšlėmis ir kleketais piemenys varinėjo gyvulius, vaikė paukščius iš javų ir sodų, žaidė, tačiau tai gali būti ir puikūs instrumentai muzikuojant, kuriais galima išgauti įvairias ritmines figūras. Vaikai susipažins su piemens lazda (skambančiais kamanų žiedais), su mediniais ir metaliniais skrabalais, kuriuos piemenys rišo karvėms po kaklu ir iš barškėjimo nustatydavo, kur ganosi gyvuliai. Pasigaminus skudučius vaikai bus įtraukti į muzikavimo procesą. Programos pabaigoje vaikams bus skiriama praktinė užduotis: nežiūrint reikės atspėti koks  instrumentas skamba. Vaikams bus demonstruojamas nendrinės birbynės gamybos procesas, kiekvienas moksleivis gaus dovanų po birbynę.


Kūrybinės dirbtuvės „Mano avelės žalioj pievelėj“

Kūrybinėse dirbtuvėse „Mano avelės žalioj pievelėj“, iš arti susipažinsite su poetės kūryba, jos meile augalams, pasigrožėsite gamtos vaizdais iš muziejaus terasų, skaitysite poetės kurtus eilėraščius, kūrybiniame procese panaudosite poros sode ir Lakštingalų slėnyje surinktus augalus.

Paslauga teikiama tik gegužės–lapkričio mėnesiais, nes didžioji dalis priemonių yra surenkama gamtoje.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Animacija tai paveiksliukų, spalvotų dėmių, raštų tam tikro judesio momento fiksavimas, kurio gautas vaizdas sudaro tikro judesio įspūdį. Edukacijos „Animacija – judesio iliuzija“ metu, mokiniai susipažins su animacijos atsiradimo istorija, raida, iliustratoriaus profesija, Lietuvoje sukurtais animaciniais filmukais. Mokiniai susipažins su optiniu prietaisu zootropu, kurį patys pasigamins edukacijos metu, pieš animacijos elementus, kurių besisukančių paveiksliukų seka sudarys filmuko įspūdį.


Mokiniai edukacijos metu bus supažindinti su senaisiais amatais, tautodaile. Išmoks ir pasigamins individualų pintą mandalos kūrinį. Savarankiškai derins siūlų spalvas, kurs naujus, savitus raštus. Todėl, pagerės mokinių socialinių, emocinių įgūdžių lygmuo, lavės kultūrinis sąmoningumas per patyriminį ugdymą.


Užsiėmimas skirtas lavinti vaizduotę ir galvoti apie tai kas svarbu kiekvienam vaikui, jo idealai ir svajonės. Edukacijos metu kiekvienas vaikas kurs savo herojaus statulą iš antrinių žaliavų, sugalvos jo super galias ir pasidalins pasakojimu su grupe.
Bus skatinama „atpalaiduoti“ smegenis ir palikti daug vietos fantazijai. Taip pat vaikai sužinos apie medžiagų antrinio panaudojimo naudą, supažindinami kaip kiekvienas gali kas dieną prisidėti prie švaresnės planetos.


Mąstau, jaučiu ir kuriu: pakeliaukim TARP pasakos eilučių

Ieškoma detektyvų komanda! Trumpa nusikaltimo istorija: „Trijų paršiukų” pasakos gyventojų kasdienybę sudrebino baisus įvykis – paslapčia iškirstas visas miškas! Kas galėjo pasiryžti tokiai klastai? Vilkas – juk jie visada pasalūniški nenaudėliai, o gal šį kartą pasidarbavo mažiausiai įtarimų keliantis darbštuolis paršelis, o gal nameliui tik šiaudų radusį paršelį užvaldo pavydas? Reikalavimai: tiriant šią byla svarbu pasitelkti kūrybiškumą bei kritinį mąstymą, pabandyti atsiriboti nuo išankstinių nusistatymų, taikliai išreikšti savo nuomonę ir pasiremti turimomis žiniomis bei patirtimis. Kokie gebėjimai ugdomi: dirbti komandoje, gebėti tinkamai perteikti ir priimti informaciją, kartu ieškoti daugiau nei vieno sprendimo būdo, atpažinti ir įvardyti nesusipratimų metu kylančius savo ir kitų jausmus, tinkamai reaguoti. Rezultatai: pastebėta, kad emocinė būsena turi įtakos mūsų veiksmams, kaip svarbu kritiškai įvertinti kylančias problemas, iš įvairių pusių pažvelgti į susidariusias situacijas ir atpažinti nusikaltimo – kyšininkavimo atvejus realiame pasaulyje. Mąstykim, jauskim, kurkim keliaudami TARP pasakos eilučių ir į literatūrą pažvelkim kaip į priemonę ir galimybę kūrybiškai ugdyti svarbiausius augančio žmogaus gebėjimus.


Užsiėmimo metu išsiaiškinsime, kas yra aromaterapija ir kaip ją galime pritaikyti šiandienos kasdienybėje. Praktinio užsiėmimo metu mokiniai, padedami edukatorės kurs aromaterapinės druskos receptą, kuri odai suteiks švelnumo ir minštumo jausmą. Pačių pagamintas aromaterapinis droduktas turės ir aromaterapinių - gydomųjų savybių (padės įveikti nemigą, stresą, išsiblaškymą ar kitus emocinius negalavimus, peršalimo profilaktikai bei prevencijai). Aromaterapinę druską praturtinsime ne tik eteriniais aliejai, bet ir moliais, kurie suteiks odai naudingų medžiagų, mineralų oksidų.


Savęs pažinimo  edukacija "Aš ir karjera" 8-12kl.

Edukacijos tikslas- suteikti žinių apie savęs pažinimą, vertybių išsigryninimą, interesų ir “antiinteresų”, gabumų  išsiaiškinimą. Skatinti kūrybiškumą ir kritinį mąstymą, generuojant, analizuojant  “KOKS AŠ ESU, KĄ AŠ GALIU, KAIP AŠ GALIU”.
Ugdyti  mokinio sąmoningumą, savęs  pažinimą. Mokyti  kultūringumo bendraujant ir bendradarbiaujant, skatinama būti originaliu, lavinti mokinio kalbinius viešojo kalbėjimo įgūdžius,  nugalėti savo baimes. Edukacijos metu atliekamos loginės, kūrybiškumą ir  kritinį mąstymą lavinančios užduotys, kurios kaitaliojamos su veikla grupėse.
Edukacijos metu mokiniai turi galimybę analizuodami  save, bendradarbiaudami  su savo bendraamžiais, pažindami kitus suprasti save,  susikurti savęs pažinimo žemėlapį.


Programos metu vaikai pažins architektūros stilius, jų skiriamuosius bruožus, išsiaiškins, kokių profesijų atstovai stato namus ir projektuoja kelius. Pagal specialius brėžinius bandys atpažinti, koks tai pastatas ir kam jis skirtas. Smalsuoliai detaliau sužinos apie septynis antikinius ir naujuosius pasaulio stebuklus bei seniausius išlikusius pasaulio pastatus. Apžvelgdami išskirtinių architektūrinių pastatų nuotraukas žadinsime vaikų kūrybiškumą ir suvokimą, kad namai gali būti pačių įvairiausių formų. Gautas žinias įtvirtins praktinių užsiėmimų metu.


Edukacija „Šuniukas Mokas. Matematika“ su edukologe Živile Labute. Tai puiki priemonė vaikams, kurie pradeda mokytis pažinti skaičius ir tiems, kurie toliau mokosi skaičius iki 20 ir atlieka sudėties bei atimties veiksmus. Knygelėse užduotys parengtos taip, kad būtų paprasta ir smagu jas spręsti. Su šuniuku Moku bei muse Zizi vaikai lavina ne tik loginį mąstymą, bet ir ugdo pastabumą ir kūrybiškumą.


Plungės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Klasė, atėjusi į edukaciją, padalijama į dvi grupes. Joms užsiėmimus veda skirtingi edukatoriai. Kiekviena grupė pavedžiojama po Plungės išmanųjį parką, supažindinant vaikus su kultūros objektais, parko augalais ir gyvūnais. Antrajame etape grupės gauna dėžutę su augalų pavadinimais ir piešiniais. Varžydamosi tarpusavyje turi surinkti nurodytus pavyzdžius. Užsiėmimo pabaigoje vyksta refleksija-viktorina, kurioje komandoms užduodami klausimai apie Plungės parko kultūrinius objektus ir parko gyvūnus bei augalus. Galiausiai vyksta komandų apdovanojimas.


Susipažinkite su lėlių istorija, lėlių teatro istorija, lėlių tipais. Susikurkime šešėlinę lėlę ir išbandykime jos valdymą improvizuoto vaidinimo metu.


Būtent, ankstyvoji vaikystė yra svarbus laikotarpis, siekiant vaiką supažindinti su ekologija ir aplinkosauga, išmokyti rūšiuoti ir perdirbti, susidraugauti su gamta. Šio užsiėmimo metu mokiniai sužinos apie popieriaus gaminimo istorija Lietuvoje ir Šiauliuose. Mokiniai prikels naujam gyvenimui popierių ir atnaujins gamtą, pažintas medžiagas pavers dovana, leis augti ir stebės. Šios veiklos padeda puoselėti vaiko dvasines, kūrybines galias, ugdyti dėmesį istorijai, gamtai, pagarbą gyvybei. Taigi ši edukacija sujungs gamtos mokslus, istorines žinias, ekologijos problemas, technologijas ir menus.
Edukacijos video: https://www.youtube.com/shorts/49dps3Az8QE