Viešnagė Didžiosiose Nemuno kilpose 7-12 kl.

Mūsų kraštas išsiskiria unikaliu Lietuvoje ir Europoje geologiniu-hidrografiniu reiškiniu – Didžiosiomis Nemuno kilpomis. Užsiėmimo metu galėsite tapti milžinais ir ranka paglostyti kalveles, įdubas, upių slėnius, pasigrožėti šių vietovių kraštovaizdžiu iš paukščio skrydžio. Edukacija vyks lankytojų centre, talpinančiame 60 km Nemuno juostos su daugybe upelių ir upeliukų ir beveik 30 piliakalnių, prigludusių prie Nemuno. Ekspozicijoje rasite tūrinius maketus ir dėliones, interaktyvias schemas, nuotraukas ir piešinius, reljefinį ir kitus žemėlapius, surinktą gamtinę, archeologinę, vaizdo bei garso medžiagą, padėsiančią geriau pažįstami gamtos ir kultūros turtus. Beje, seniausi eksponatai skaičiuoja savo amžių ne dešimtimis ar tūkstančiais, o milijonais metų.
Šių vietų unikalumą padedanti atskleisti ekspozicija skirta įvairaus amžiaus moksleiviams bei suaugusiems. Čia slypi atsakymai į įvairius klausimus: kodėl susiformavo Nemuno kilpos ir iš kur gaunamas mineralinis vanduo, kas aukštesnis – aukščiausias Lietuvos medis ar Birštono apžvalgos bokštas, koks akmuo išrinktas nacionaliniu, ką vadiname sielininkais...
7-12 klasių moksleivių lauks komandinė veikla – orientavimosi žaidimas-ekskursija ar užduotys, pritaikytos pagal amžiaus grupę.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Tai vienas populiariausių muziejaus edukacinių užsiėmimų, kurio metu pasineriame į margučių marginimo karštu vašku magiją.
Edukacinėje klasėje su dalyviais aptariame margučio simboliką, diskutuojame apie šiuolaikinius ir tradicinius margučių marginimo būdus, gilinamės į marginimo karštu vašku subtilybes.
Praktiniam marginimo etapui skiriama didžioji užsiėmimo dalis. Kiekvienas dalyvis margina po 2 kiaušinius. Marginant pirmąjį kiaušinį, dalyviai išbando įrankius, išmėgina pagrindinius marginimo elementus – tašką, brūkšnelį, kriputę, apgalvoja kompoziciją, kuria raštą. „Prisijaukinę techniką”, dalyviai margina antrąjį kiaušinį, drąsiau eksperimentuoja, derina skirtingus raštus ir pasineria į kūrybinį vyksmą. Vašku išrašyti kiaušiniai merkiami į pasirinktus dažus. 5-10 klasių mokiniai gali išbandyti sudėtingesnį marginimą, kai kuriamas kelių spalvų raštas, kiaušinis merkiamas į dažus ne vieną kartą.
Prieš kiaušinių merkimą į dažus, su visais dalyviais aiškinamasi, kokiais būdais tradicinėje kultūroje buvo gaminami dažai, kokios augalų dalys naudotos gamybai, kokie „kandikai” buvo reikalingi. Viso pasakojimo metu naudojama demonstracinė medžiaga – dalyviai uosto, liečia augalų dalis, tyrinėją raugą, nuovirą, ištrauką – jų spalvą, kvapą, patys įvardija gamybos skirtumus.
Belaukiant kol dažomi margučiai įgaus spalvą, mokiniai persikelia į ekspoziciją, kur eksponuojami autentiški muziejuje saugomi senieji margučiai. Dalyviai gauna užduotį surasti ir atpažinti tris skirtingas margučių marginimo technikas. Suradę vašku margintus margučius, vaikai tyrinėja tradicinio marginimo vašku galimybes, palygina su savo patirtimi. Remiantis pavyzdžiais, trumpai aptariami trijų marginimo būdų savitumai, diskutuojama apie margučių spalvų simboliką. Užsiėmimo pabaigoje dalyviai įsitraukia į smagias medinių margučių ridenimo varžybas ir taip susipažįsta su dar viena nuotaikinga Šv. Velykų tradicija.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacija "Junk taškus" susideda iš keturių dalių: 1. Pabudimas 2. Tyrinėjimas 3. Abejojimas ir permąstymas 4.Apibendrinimas Kiekviename žaidimo etape mokiniai iš naujo permąsto gautą 1 iš 5 scenarijų, kelia klausimus ir taip plečia asmeninį kritišką požiūrį. Pabudimo žaidimo fazėje mokomasi, kaip užduoti tikslius klausimus siekiant gauti kuo aiškesnius ir daugiau informacijos turinčius atsakymus. Žaidimo dalyviai susipažįsta su atviro ir uždaro tipo klausimais, mokosi juos formuluoti. Tyrinėjimo žaidimo fazėje žaidimo dalyviai išbando: 1.Nežinomybės kvadratą, paremtu Johario lango teorija 2."Penkių Kodėl klausimų" metodiką 3.Ledkalnio metodologiją. Abejojimo ir Permąstymo žaidimo etapuose dalyviai sukuria kelias naujas žaidimo pradžios versijas ir jas pristato. Apibendrinimo fazėje vyksta gili refleksija (kas čia buvo? ką darėme? ką išmokau? kur tai galiu taikyti? ir t.t.). Taip įtvirtinimas gautų žinių pamatas.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Modernizmo architektūra Šiauliuose: pažink, kurk, žaisk

Edukacinis užsiėmimas kviečia į Venclauskių namus-muziejų. Pastato architektas Karolis Reisonas – žinomas tarpukario Lietuvos modernizmo architektūros kūrėjas, tad Venclauskių namai-muziejus yra puiki vieta susipažinti su modernizmo architektūra. Ši architektūra šiandien yra išskirtinis Lietuvos kultūros paveldas. Kauno modernizmo pastatai įvertinti Europos paveldo ženklu bei įtraukti į UNESCO preliminarųjį sąrašą. Tarpukariu Lietuvoje susiformavo aukšto meninio lygio, savitų regioninių bruožų turinti architektūra. Šiauliai tuo laikotarpiu buvo vienas iš svarbiausių Lietuvos miestų ir čia taip pat augo šios architektūros statiniai. Tuo laikotarpiu mieste dirbo žymieji Lietuvos modernizmo kūrėjai – architektai Karolis Reisonas, Vladas Bitė, Klaudijus Dušauskas-Duž ir kt. Edukaciniame užsiėmime laukia įvairiapusė pažintis su modernizmu. Jame ne tik sužinosite, kas gi ta modernzimo architektūra, kas jai būdinga, kurie Šiaulių pastatai yra tarpukario modernzimo pavyzdžiai, bet ir pažinsite modernizmą praktiškai. Architektės Eglės Januškienės sukurti 3d Šiaulių tarpukario pastatų maketai pakvies žaismingai pažinčiai su modernizmo architektūra. Edukacijoje taip pat sužinosite, jog šios architektūros pastatus galima susikurti ir iš Lego detalių. Pamatysite tarpukariu K. Reisono suprojektuotų, bet nepastatytų muziejaus-bibliotekos rūmų Lego modelį (autorius Rokas Mikšiūnas) ir sužinosite, kaip jis buvo sukurtas. Be to, kiekvienas užsiėmimo dalyvis galės pasijusti architektu ir susikurti savo modernizmo pastato modelį. Edukacinis užsiėmimas ne tik praplės akiratį, suteiks naujų žinių, leis pasireikšti kūrybiškumui, bet ir įtrauks į komandinį darbą, paskatins tarpusavio bendradarbiavimą ir dalinimąsi. Pažintį su modernzimo architektūra vėliau galėsite pratęsti jau iškeliavę į gatvę ir mieste savarankiškai atrasdami ir atpažindami modernizmo statinius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


I. Simonaitytės sėkmės istorija ir kūryba

Edukacija skirta vyresnio amžiaus mokiniams, sudaromas kūrinio pagrindinių veikėjų genealoginis medis. Skaitymas rolėmis, aptariant Mažosios Lietuvos tradicijas ir likimą.


Kretingos muziejus kviečia į saldžią ir smagią edukacinę programą „Dvaro saldaininė“ Tikslas – sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Užsiėmimo metu mokiniai sužinos paprastą receptą, kaip pasigaminti atlaidus ir miesto šventes primenančius karamelinius saldainius. Programa prasideda pasakojimu, kad kadaise Kretingos dvaro valdytojas, grafas Aleksandras Tiškevičius prie dvaro buvo įsteigęs medaus, cukraus, sirupo ir saldainių gamybos įmonę „Šatrija“. Čia pagaminta produkcija prekiauta Kretingos mieste įkurtoje parduotuvėje. Yra žinoma, kad grafienė Sofija „Šatrijoje“ pagamintais saldainiais prekiavo ir pati Kretingos miesto aikštėje, o surinktus lėšos būdavo skirtos labdarai. Išlikusią saldainių pakuotę dalyviai patys galės pamatyti. Po supažindinimo su saldainių istorija, prasidės smagioji dalis. Mokiniai stebės karamelinės masės gamybos eigą, kuri yra „magiška“ ir greita, o paskui jau patys mėgausis procesu – raitys savo saldainius. Formų įvairovė priklauso nuo amžiaus ir kūrybiškumo, tačiau ši veikla nepalieka nė vieno abejingo. Šis procesas yra gana greitas – vos spėjama išraityti savo kūrinius ir įkišti pagaliuką, jis sustingsta virsdamas tikru ledinuku. Ši programa neturi amžiaus cenzo, visi iki vieno namo iškeliauja šypsodamiesi ir nešdamiesi net po kelis savo rankomis padarytus saldainius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Susipažinkite – viduramžių miestas Kaunas

Viešoji įstaiga Gyvenimo ir tikėjimo institutas

Edukacija pritaikyta judrioms ir aktyvioms mokinių grupėms, nes jos metu bus daug judėjimo – mokiniai aplankys du Kauno architektūros paveldo objektus – jėzuitų vienuolyno apžvalgos aikštelę bei seniausią Kauno gyvenamą namą – gotikos architektūros perlą – Perkūno namą. O taip pat susipažins su pagrindiniais Kauno miesto kūrimosi istorijos faktais. Nuo vienuolyno stogo atsiveria puiki senojo miesto panorama. Aplink čia esančią turgaus aikštę telkėsi miestiečių gyvenimas. Nuo čia matosi visi svarbiausi miesto objektai: rotušė, bažnyčios ir vienuolynai, miestą gynusi tvirtovė, Nemuno krantinė, kur ilgus amžius buvo uostas, pirmosios miesto įmonės – vaškinės liekanos ir, žinoma, gyvenamieji namai. Daug pastatų, čia statytų prieš 500 metų, išliko, vieni mažiau, kiti daugiau pasikeitę. Terasoje mokiniai atliks praktinę užduotį – pasiskirstę grupėmis žemėlapyje turės rasti kelis aukščiau išvardintus objektus. Po to pakviesime vaikus aplankyti vieną gražiausių Lietuvos gotikinių namų – Perkūno namą. Jame 1546 metais apsigyveno tuometinis miesto burmistras Bernardas Bitneris. Todėl čia tinkama vieta susipažinti su Kauno miesto pradžios istorija. Viduramžiškai pasipuošusi gidė papasakos apie kunigaikščio Vytauto 1408 metais miestui suteiktas prekybos ir savivaldos privilegijas. Mokiniai skaitys priesaiką, kurią turėjo duoti žmogus, norintis tapti tikru miestiečiu. Šoks vieną bendruomeninį šokį, kokį, tikėtina, čia beveik prieš 500 metų šoko miesto burmistro svečiai. Taip pat išmoks senoviniu būdu sulankstyti laišką, kurį, galės parvežti lauktuvių savo šeimos nariams.


Klaipėdos miesto savivaldybės koncertinė įstaiga Klaipėdos koncertų salė

Nuostabus spektaklis moksleiviams! Juokingas ir kartu skatinantis nepasiduoti, ieškoti ir siekti savo svajonių!
Kaip sekėsi Sofijai ieškoti orkestro? Kokie nuotykiai ir išbandymai jos laukė dideliame mieste? Kaip su muzika susijęs kūno svoris, ūgis, spalva, ragai ar elegancija? Kokią dainelę atliko karvutė ir jos suburtas „Muzikos draugų“ orkestras?

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacinis užsiėmimas „Žolynų galias atrandant“ kvies užsiėmimo dalyvius pažinti materialųjį ir nematerialųjį kultūros paveldą. Edukacinis užsiėmimas vyks Kleboniškių kaimo buities muziejuje – išskirtiniame kultūros paveldo objekte, vietovėje, pripažintoje geriausiai atspindinčia savitus Aukštaitijos regiono kraštovaizdžio bruožus. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviams bus pristatytos muziejaus lauko ekspozicijos, su edukaciniu užsiėmimu susijusios muziejinės vertybės. Muziejaus lauko ekspozicijos supažindina su XIX–XX a. pradžios kaimo buitimi, etnine lietuvių kultūra bei gatvinio-rėžinio kaimo kraštovaizdžiu. Edukacinio užsiėmimo dalyviai susipažins ne tik su XIX a. ir XX a. pradžiai būdingais kaimo pastatais, bet ir kaimo gamtine aplinka – susipažins su gėlių darželių, vaistažolių ir kitų augintų augalų laukelių sodinimo, medžių auginimo ypatybėmis. Šiltojo sezono metu galės gyvai apžiūrėti ir pažinti gamtinę aplinką, kaime-muziejuje auginamus augalus. Kitu sezonu, bus galima su įvairiomis tradicijomis susipažinti per pasakojimą ir vaizdines priemones bei džiovintus augalų pavyzdžius.
Užsiėmimo dalyviai išgirs įvairių pasakojimų apie ankstesnius, dabar galbūt kiek neįprastus, žolynų panaudojimus, apie tikėjimą jų poveikiu, greta augalų panaudojimo sekusius ritualais; taip pat susipažins su veikliosiomis augalų savybėmis.
Praktinės edukacinio užsiėmimo dalies metu mokiniai mokysis atpažinti augalus pagal jų išvaizdą, kvapą, apibūdinimą; grupuoti augalus pagal jų panaudojimą. Be to degustuos skirtingų rūšių arbatas bei turėsi galimybę pasigaminti savo žolelių mišinio arbatą.
Autentiška aplinka padės užsiėmimo dalyviams geriau pažinti XIX a. –XX a. I pusės žmonių buitį ir būtį, skatins apmąstyti kultūros paveldo reikšmę šiandieniniame kontekste.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Ar kada teko skaičiuoti žvaigždes? Ar pabandyti rasti žvaigždyną nakties danguje?
Atlikdami įtraukiančias komandines užduotis ieškosime žvaigždynų, ryškiausių žvaigždžių, analizuosime mitus. Planšetiniuose kompiuteriuose sujungsime žvaigždes ir pamatysime, kaip žvaigždynai atrodo nakties danguje. Taip pat pasigaminsime tamsoje švytintį žvaigždyną.

Edukacinio užsiėmimo tikslas – ugdant XXI a. amžiaus gebėjus moksleivius supažindinti su žvaigždynais, žvaigždėmis bei atskleisti jų mitologinį kontekstą.
Paslaugos uždaviniai:
1. ugdant kritinį mąstymą supažindinti su Zodiako žvaigždynais, ryškiausiomis jų žvaigždėmis;
2. atskleisti žvaigždynų mitologinį kontekstą;
3. pasigaminti tamsoje šviečiantį žvaigždyną;
4. pasitelkiant interaktyvias metodines priemones skatinti pažinimo procesą, lavinti kritinį mąstymą, komandinį darbą, lyderystę ir kūrybiškumą.


Kontaktinė improvizacija – tai viena iš šokio improvizacijos meno formų, kai spontaniška komunikacija vyksta per judesį ryšyje su kitu. Ši edukacija skirta supažindinti  5-6  ir 7-8 klasių moksleivius su šia alternatyvia šokio forma. Per judesio žaidybinius pratimus mokiniai bus skatinami dėmesiu grįžti į savo kūno pajautimą ir per tai stiprinti ryšį su savimi, klasės draugais bei juos supančia aplinka. Kontaktinės improvizacijos šokis pakviesti mokinius išgyventi bendros kūrybos džiaugsmą šokant kartu bei įkvėps būti atviresniems ir tikresniems bendraujant vienas su kitu per judesį. Taip pat šis šokis leis pajusti bendruomeniškumo jausmą, kuris itin svarbus šiuo metu vykstančių įvykių kontekste.

Edukaciją ves Aistė Jančiūtė, kuri turi daugiau nei dešimt metų patirties vedant kontaktinės improvizacijos pamokas, meno edukacines ir kūno kūrybiškumo dirbtuves įvairaus amžiaus ir poreikių grupėms. Šiais metais baigė integruoto kūno judesio terapijos institutą (UK).


Ši edukacija, tai kelionė į primirštą kvapų pasaulį, kurios metu susipažinsite su botanikos sodu ir kvapiaisiais augalais. Užsiėmimo metu aplankysime net atokiausias botanikos sodo kerteles, išžvalgysime augalų kolekcijas ieškodami kvapniųjų augalų. Edukacijos vadovas prie aukuro įkūręs ugnį savo pasakojimu, apie kvapų atsiradimą smilkant, nukels į senųjų civilizacijų laikus, viduramžius, baroką. Kartu papasakos ir apie senųjų lietuvių tradicijas apeigose naudojant kvapiųjų augalų bei gintaro smilkymą. Susipažinę su kvapų istorija siekiančia seniausius laikus, edukacijos dalyviai leidžiasi į kvapniųjų augalų paieškas sode. Patyriminėje veikloje uosto, analizuoja, pasižymi, augalus ir jų kvapus, mokosi kritiškai vertinti kylančius su kvapais susijusius jausmus. Stebi, kaip veikia paslaptingasis alembikas padedantis išgauti kvapniuosius augalų vandenis ir eterinius aliejus. Maršruto pabaigoje sugrįžę prie degančio aukuro darkart uosime smilkstančių augalų kvapus, eterinių aliejų pavyzdžius.


Edukacinė programa vykdoma gamtoje, kalvio sodybos kieme ir sode. Etnografinė sodyba, seni pastatai, sodas su senomis obelimis sukuria jaukumo įspūdį. Visų pirma vaikai supažindinami su ,,Senovinių žemės ūkio padargų“ ir autentiškos ,,Parubežio kalvės“ ekspozicijomis. Žemės ūkio padargų ekspozicija įrengta senovinėje daržinėje, o kalvė autentiškame pastate veikė jau nuo XIX amžiaus vidurio. Papasakojama apie žemės ūkio padargų paskirtį ir jų gaminimą. Duosime pabandyti vaikams ,,pasukti“ spragilą, paminti kalvio dumples, ,,paskambinti" plaktuku į didžiulį 150 kg. kalvio priekalą. Kalvėje dar pamatysite įvairių kalvio įrankių ir dirbinių, sužinosite apie jų paskirtį, išgirsite pasakojimų apie stebūklingusarklio batus - pasagas. Vėliau dalyviai mokomi senovinių vaikų ir piemenų žaidimų, ratelių bei dainelių. Piemenaudavo vaikai nuo 7 iki 13, 14 metų, priklausomai nuo fizinio pajėgumo. Vėliau tapdavo pusberniais ar pusmergėm. Ištisas dienas nuo pavasario iki vėlyvo rudens piemenukai praleisdavo prie bandos. Todėl susibūrę prasimanydavo visokiausių žaidimų, išdaigų, dainuodavo iš kitų išmoktas ir savo sukurtas daineles ir talaluškas, kurių ir jus pamokysim. Programa bus vykdoma šiltuoju metų laiku. Priklausomai nuo metų laiko (kokie augalai tuo metu tinkami) išmokysime pasidaryti švilpynę iš žilvičio (pavasarį, kai lengvai atsilupa žievė), ,,plerpynę“ iš pienės žiedo kotelio, lumzdelį ar skudutį iš skėtinių augalų žiedstiebių. Yra daugybė mums žinomų žaidimų ir dainelių, kuriuos ir mes patys dar žaidėme vaikystėje, o dabar jie jau primiršti. Ir dar viena maloni atrakcija- piemenukų ,,kugelio" kepimas laužo žarijose. Tai pačiai vaikų grupei, apsilankančiai antrą ar trečia kartą, parinksime kitokią žaidimų ir dainelių programą. Edukacinės programos turinį, atsižvelgiant į užsakovų pageidavimus bus galima koreguoti atsižvelgiant į metų laiką ir tuo metu aktualias kalendorines šventes- Velykos, Atvelykis, Žolinės, Mykolinės (derliaus nuėmimo pabaiga), Jurginės ir t.t.


Edukacija „Garso ir šviesos magija“ (1-4 klasėms)

Teatras – tai erdvė, kupina paslapčių ir netikėtumų. Įsivaizduokite save scenoje, nutviekstą šviesos ir užliūliuotą netikėtų garsų, o gal jums būtų įdomiau „tapyti“ scenoje šviesos ir šešėlių paveikslą ar garso pulto pagalba sukurti paslaptingą garsų šydą? Aktorius Tomas Kunčinas jums pravers tą šydą, papasakos truputį istorijos, atskleis šiek tiek praktinės magijos ir techninių Alytaus teatro didžiosios scenos garso, šviesos ir video projekcijos galimybių paslapčių. Edukacinės programos tikslas – supažindinti su teatro garso ir šviesos pasauliu bei teatro užkulisiais. Kultūrinė edukacinė programa „Garso ir šviesos magija“ yra skirta 1–4 klasių mokiniams.


Tarp 5 sienų: Pasakų freska (Nuotolinė paslauga)

Programos autorė ir edukatorė drąsiai eksperimentuoja su šiandieninio pasaulio siūlomu chaosu, – kviečia veikti kūrybiškai ir lavinti vaizduotę. Laikmečiu, kuomet visko vienu metu yra labai daug, o homo sapiens yra priverstas atsirinkti, susidėlioti, atsiverti arba, priešingai, užsidaryti namuose arba „savo kiaute“ ir ramiai išbūti. O kai esi užsidaręs arba, priešingai, atsivėręs „savo kiaute“, puikiausiai gali kontempliuoti apie tai, kas yra grožis, empatija, talentas, kokia yra meno galia, ar santykis tarp užgaidos ir svajonės, savarankiškumo ir atsakomybės, išdidumo ir puikybės, sveiko rūpesčio ir žlugdančios kontrolės, tinkamų-netinkamų sprendimų priėmimo ir streso įtakos jų kokybei, kaip ir pabandyti susivokti, koks yra mano požiūris į pasaulį arba susiorientuoti plačioje vertybių pasiūloje. Nuotolinė kultūrinė edukacija „TarP 5 sienų: Pasakų freska“, arba sutrumpintai – P5 – pagalbos priemonė pajausti, patirti PRASMĘ, be kurios, kaip burė be vėjo nepajudėsim iš vietos nei gyvenime, nei kūryboje. Ir priešingai, apčiuopus prasmę, net ir „nejudėdami“ galim kurti, būdami „kurti“ neigiamiems aplinkos vyksmams. Pasakos šį kartą taps akstinu kūrybai ir įkvėpimo šaltiniu programoje dalyvaujantiems vaikams (jaunimui). Inovatyviais ir kūrybingais metodais pateikta skirtingų „pasakų freska“, tarsi nuspalvins mūsų uždarą erdvę ir parodys, kad nebūtina jaustis „įkalintam“ tarp keturių sienų, nes visada galima įsivaizduoti penktąją – erdvę nesenkančiai kūrybai. Atsakingai parinktos aukštos meninės vertės pasakos atlieps šiandienos pasaulio problematiką, kuri, neabejotinai, paliečia ir jaunų, augančių žmonių, būsimos visuomenės narių mąstyseną, jausmus. Pasakos šioje edukacijoje augančią kartą pasieks jai gerai suprantamu ir įvaldytu šiuolaikinių skaitmeninių priemonių būdu ir taps provokatorėmis kurti.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Vilniaus katedros požemiai – nematoma pastato dalis – pristato šventovės, stovinčios vienoje seniausiai gyvenamų Vilniaus vietų, istoriją, pastato kaitą, čia palaidotus valstybei ir Bažnyčiai nusipelniusius asmenis. Edukacijos metu susipažinsime su archeologiniais radiniais, senaisiais palaidojimais, kriptomis, sužinosime, ką tiria ir atranda archeologai ir antropologai bei virtualiai aplankysime daug paslapčių slepiantį Karališkąjį mauzoliejų.


Kas yra gatvės menas ir kaip menininkai kuria urbanistinį miesto peizažą? Ar piešiniu ant sienos galima perduoti svarbią socialinę žinutę ir net sukelti įnirtingas diskusijas bendruomenėje? Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsime su įdomiausiais Šiaulių gatvės meno pavyzdžiais, juos analizuosime ir patys pjaustysime trafaretus, purkšime dažus ant popieriaus. Tai puiki galimybė prisiliesti prie populiarios gatvės meninkų naudojamos technikos bei geriau pažinti miesto tapatybę.


Kviečiame į edukacinį patyriminį žaidimą „Gamykla“. Užsiėmimas skirtas nagrinėti aktualias ekologines ir socialines pasaulio problemas.

Kas jūsų laukia:
Aktyvus socialinis žaidimas, kuriame mokiniai ieškos sprendimų, diskutuos, bendradarbiaus ir sieks tikslų. Kiekvienas bus įgalintas veikti, dalyvauti ir daryti pasirikimus, kurie paveiks aplinką.

Edukacinis LARP metodas leidžia mokiniams patirti įvairias situacijas patiems tampant jų personažais. Veiklos metu susipažinsime su metodu, keliamomis problemomis, spręsime jas ir pabaigoje aptarsime patirtį.

Veiklos kūrėjas Andrius Ūdra yra pagrindinis Edu LARP užsiėmimų kūrėjas Lietuvoje, jau 10 metų žaidimus kuriantis ir organizuojantis įvairiose Europos šalyse.


„Kai senoliai pančius vijo ir linus verpė“

Edukacinis užsiėmimas vyksta „Šiaulių istorijos muziejaus“ atvirų saugyklų ekspozicijoje (3 aukštas). Pirmoji stotelė – vaikai nuvedami prie Stasio Rudoko kaimiškos sodybos maketo. Čia aptariama kokie pastatai buvo, kaip jie vadinosi ir kam skirti. Pvz: gyvenamasis namas Žemaitijoje – troba, Aukštaitijoje – gryčia, Dzūkijoje – pirkia, Suvalkijoje – stuba. Apžiūrėjus maketą, pereinama prie keramikos. Pagal paskirtį keramika skirstoma į buitinę – indai maistui gaminti, laikyti ir vartoti, dekoratyvinę – vazos, skulptūrėlės, švilpukai, žvakidės. Nepraleidžiami ir iš medžio pagaminti daiktai – sviestinės, lauknešėliai, žvakidės, šaukštai. Vėliau pereinama prie kalendorinių švenčių, aptariamos užgavėnių kaukės ir margučiai. Pasitelkiant esančia informacija teleterminaluose skiriamos tam tikros užduotys – atrasti pačią seniausią užgavėnių kaukę ar margutį. XIX ir XX amžių sandūroje lietuviai dažniausiai turėjo ne po vieną išeiginį kostiumą. Trumpai aptariami ekspozicijoje esantys kostiumai, pabrėžiant žemaitiško kostiumo raštus ir spalvas. Kita užduotis teleterminaluose -  atrinkti tinkamas „Žemaičių moterų kostiumo” dalis. Paskui dalyviai susodinami ant suoliukų. Išbandomi nasčiai, klumpės, užduodamos nesudėtingos mįslės susijusios su ekspozicijoje esančiais daiktais. Paskutinis ir smagiausias edukacinio užsiėmimo momentas – žaidimas mediniais vilkeliais.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Programos metu pristatomas XIII–XV a. Šeimyniškėlių (Vorutos) piliakalnio istorinis kompleksas – buvęs vienas didžiausių gynybinių įtvirtinimų Rytų Europoje. Programos dalyviai, atsidūrę istorinės rekonstrukcijos aplinkoje, iš karto tampa ne pasyviais stebėtojais, o aktyviais veikėjais, įsitraukusiais į „gyvosios“ istorijos pažinimą. Programos metu vykdoma veikla – žaismingi edukatorių pasakojimai, įtraukiantys dalyvius į minėtą istorinį laikmetį, susipažinimas su piliakalnio infrastruktūra (apsauginiais pylimais, papiliu, papėdės gyvenviete) bei medinių pilių gyventojų gyvenimo kasdienybe ir karyba (ugnies skėlimas su titnagu, virvučių vijimas, viduramžių kario šarvų ir ginkluotės tyrinėjimas, šaudymas iš lanko, aksties mėtymas, viduramžiais žaistų stalo žaidimų mokymasis, pažintis su viduramžių karo technika, bausmės įrenginių išbandymas) leidžia manyti, jog istorija nėra nuobodi, o gyvos diskusijos apie problematiškus istorijos momentus (pvz., Mindaugo pilies Vorutos vietą) leidžia nors trumpam prisiliesti prie Lietuvos istorijos paslapčių.


Užsiėmimo metu moksleiviai sužinos žmonijos grožio ir harmonijos paieškų istoriją, išgirs kas yra aukso pjūvis ir kodėl jis apipintas mitais ir legendomis. Kartu su moksleiviais analizuosime meno kūrinius, kuriuose atrasime tobulas formų ir spalvų proporcijas. Moksleiviai susipažins su Albrecht Dürer, Leonadro da Vinci, Antonio Stradivari darbais. Moksleiviai turės puikią progą pamatyti kaip matematikos ir geometrijos žinios pritaikomos mene. Jie išmoks panaudoti aukso pjūvio taisyklę kūryboje – pagal aukso pjūvio taisyklę padalinti atkarpą, nubraižyti „auksinį stačiakampį” ir į jį įbraižyti spiralę.
Moksleiviai taip pat atliks praktinę užduotį – sukurs meno kūrinį naudodami tik geometrines figūras. Praktinė užduotis padės moksleiviams atrasti geometrijos principus, pasislėpusius po meninėmis išraiškos priemonėmis, moksleiviai išmoks naudoti geometrines formas kūrybiniame procese. Pačios savaime geometrinės formos nėra meniniai sprendimai, tai greičiau įrankiai ir priemonės, kuriuos naudoja menininkas. Ši užduotis įtraukianti ir intriguojanti. Ji patiks visiems, ir mėgstantiems dailę – jie gaus dar vieną įrankį kūrybai, ir tiksliųjų mokslų atstovams – jiems nereiks mokintis piešti, jiems reikės tik panaudoti savo mėgiamas geometrines formas ir jų kompozicijas. Nuo neatmenamų laikų mokslininkai ir menininkai siekė suprasti ir moksliškai pagrįsti gamtoje egzistuojančią harmoniją. Atsigręžkime į žmogų – jis taip pat yra tobulas gamtos kūrinys, sukurtas naudojant aukso pjūvio taisyklę – santykis smegenų ir širdies darbo, akies sandara, veido ir kaulų proporcijos, netgi kraujospūdis. Šis užsiėmimas tai puiki galimybė moksleiviams suprasti meno ir mokslo sinergiją. Sužinoti kas yra aukso pjūvis ir išmokti jį pritaikyti. Tai puikus užsiėmimas naujoms kultūrinėms ir meninėms patirtims įgyti.


Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Ekskursija pradedama pačioje Vilniaus senamiesčio širdyje – Katedros aikštėje, nuo kur drieksis Lietuvos sostinės istorijos paieškos. Ekskursija padės sužinoti, kurie senieji objektai senamiestyje neišliko, kurie buvo dalinai konservuoti, o kurie skirtingais amžiais buvo atstatyti. Ieškosime „dingusių“ objektų, jų fragmentų: tik archyvuose ir pasakojimuose išlikusių bažnyčių, rūmų, dvarų, Vilniaus gynybinės sienos likučių. Prie gražiųjų Vilniaus universiteto durų kalbėsime apie dingusią ir atrastą pirmąją lietuvišką knygą - Martyno Mažvydo „Katekizmą“. Aiškinsimės, kaip buvo atstatyti Aukštutinės pilies (Gedimino) bokštas ir Žemutinė pilis (Valdovų rūmai), kaip keitėsi pastatų architektūra, jų paskirtis bei miestovaizdis skirtingais amžiais. Svarstysime, kaip galime įprasminti neišlikusius objektus, kaip padaryti juos matomais dabartinei visuomenei.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Cianotipijos dirbtuvės MĖLYNOJO ANGELO PASLAPTIS

Užsiėmimo metu dalyviai susipažins su vienu iš pirmųjų fotografinio vaizdo gavimo būdų – cianotipija, dar kitaip vadinamu saulės atspaudu, mėlynuoju atspaudu. Šis edukacinis užsiėmimas dalyviams padeda suvokti fotografijos procesą, supažindina su cianotipijos atsiradimo istorija ir leidžia atrasti šio proceso panaudojimo galimybes, paliečiamos botanikos ir angelų temos. Tai saugus, kūrybiškas ir įdomus procesas, vykstantis šviesioje patalpoje, naudojant geležies druskas, akvarelinį popierių, ultravioletinių spindulių šaltinį, vandenį, kitas priemones. Užsiėmimo metu specialiu tirpalu įjautrinę popierių ant jo kursime originalias kompozicijas – mėlynuosius angelus – ir stebėsime, kaip dienos šviesoje arba ultravioletinio spektro šviestuvo pagalba jos virsta mėlynos spalvos fotografiniais atspaudais. Atvaizdą gauname kurdami objektų šešėlius įjautrintame paviršiuje – tam naudojame džiovintus augalus, karpinius, smulkius plokščius daiktus, konfeti, visa, kas sukuria tankų šešėlį. Procesas įdomus tuo, kad yra kelių pakopų, kuriame yra ir atsitiktinumo bei laukimo momentai. Belaukiant užsiėmimo dalyviai susipažįsta su saulės poveikiu – pasirodo UV spinduliai veikia viską aplinkui – ir kas gyva, ir kas negyva. Rezultatas – įvairaus tamsumo mėlynas atspaudas – fotograma. Fotografija be aparato yra įtraukiantis užsiėmimas, lavinantis vaizduotę, leidžiantis improvizuoti ir skleistis kūrybiškumui. Procesas nesudėtingas, įdomus smalsiems bet kokio amžiaus žmonėms.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Telšių rajono savivaldybės Karolinos Praniauskaitės viešoji biblioteka

Edukacinis užsiėmimas „3D – originaliai, kūrybiškai, praktiškai“. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su 3D technologijos subtilybėmis: nuo objekto modeliavimo iki spausdinimo. Derins tikslų skaičiavimą kuriant figūrą su kūrybiškumu apipavidalinant ją. Mokymų metu teorinė dalis bus pritaikoma praktiškai. Dalyviai susipažins su kompiuterine programa, virtualia klase, kurioje bus projektuojamas modelis – asmeninis raktų pakabukas. Kiekvieno dalyvio sukurtas modelis taps unikalus ir originalus. Sukurti maketai bus atspausdinti 3D spausdintuvu. Užsiėmimo pabaigoje dalyviai aptars, kaip sekėsi kiekvienam savarankiškai įgyvendinti užduotį užsiėmimo metu.


Ekskursijoje "Vilties balsai" kalbėsimės apie viltį. Apie viltį, jog žydų muzikų indėlis Kaune nebus pamirštas. Apie viltį, jog žmogiškumas nugalės. Apie viltį, jog muzika suteikė dvasinę šviesą, palaikiusią tamsiausiomis dienomis. Valstybės teatre ir Valstybinėje muzikos mokykloje nuo pat jo veiklos pradžios darbavosi daug žydų muzikų. Tai - Hofmeklerių, Stupelių šeimos, smuikininkai Ruvimas Stenderis, Laszlo Hajos, Izaokas Vildmanas-Zaidmanas, violončelininkas Povilas Berkavičius, dainininkas Chanonas Šulginas ir daugelis kitų. Daug žydų tautybės muzikų grojo Mažojoje scenoje. Jų veiklą įamžino įrašai, koncertų programos, mokiniai. Sukrečia žuvusiųjų skaičius ir dvasinė stiprybė muzikuoti mirties akivaizdoje. O viltį suteikia išgelbėjimo istorijos, viena jų – smuikininko Danieliaus Pomeranco dukters Danutės išgelbėjimas Kipro ir Elenos Petrauskų šeimoje ir išsigelbėjusios šeimos susijungimas. Galime priimti judėjimo negalią turinčius asmenis, nes turime keltuvą (priimame mažesnę grupę nei nurodyta). Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su proto negalia, raidos sutrikimais, vedant supaprastintą užsiėmimo variantą. Apie grupės specialiuosius poreikius prašome informuoti užsakymo formoje. Po ekskursijos, grupės pageidavimu galima nemokama dokumentinio filmo "Seserys" (rež. Lilija Kopač) peržiūra. Filme pasakojama apie garsios smuikininkės Danutės Pomerancaitės, gimusios Kauno gete, išgelbėjimą. Filmo demonstravimas neįeina į paslaugą.


Šarvas, ginklas, rožė (Nuotolinė paslauga)

Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija

Riteriškas gyvenimas. Kas tai? Ar buvo riterių Lietuvoje? Riterystės papročiai ir gyvenimo būdas. Kas buvo tie galingieji – riterių ordinai? Vilniaus pilyse vyko įvykiai, kuriuose dalyvavo žymūs Europos riteriai. Kokie buvo „riterių turistų“ kelionių tikslai? Kokias naujoves lietuviai perėmė iš svetimšalių riterių? Ar rasdavo riteriai naujų užduočių ir veiklos sričių vėlyvaisiais laikais? Ir ką dabartiniame gyvenime mes galime pritaikyti sau iš riterių kultūros? Pasakosime apie riteriško gyvenimo papročius, riterių kultūros įvykius, vykusius Vilniaus pilių rezervato teritorijoje. O riterio garbės kodeksą įvardinsime kaip nerašytą taisyklių rinkinį, nurodantį pavyzdinį elgesį ir taisykles, kurios tinka ir šių dienų elgesių normoms. Kviečiame pakalbėti apie senovės ir šių dienų riterius.


Nuotolinis kino teatras! Lietuvos istorijos patirtys filme „Radviliada”

Nuo šiol kino teatru gali tapti bet kuri mokyklos klasė arba bet kurio moksleivio namai, jei mokomasi nuotoliniu būdu! Jei turite kompiuterį (ar kitą įrenginį) bei interneto ryšį – kviečiame vadovėlį pakeisti į tikrus žmones ir jų tikras istorijas. Ramunės Rakauskaitės filmas "Radviliada" - tai 3 pamokos vienoje: literatūros, istorijos ir pilietiškumo. Filme akcentuojami net du literatūros kūriniai – Jono Radvano ,,Radviliada‘‘ ir Radvilos Našlaitėlio ,,Kelionė į Jeruzalę”. „Radviliada” - tai
kinematografinė kelionė per istoriją šeimos, be kurios būtų
neįmanoma parašyti XVI a. Europos istorijos. Filmą sudaro 3 novelės ir epilogas. Novelės dedikuojamos trims istoriniams Radviloms: Radvilai Rudajam, Radvilai Juodajam ir Radvilai Našlaitėliui. Per vieną įtakingiausių ir reikšmingiausių XVI a. Europos didikų šeimų pasakojama bendra mūsų visų istorija, skatinama tolerancija, susidomėjimas savo tautos praeitimi. Skatiname mokytis diplomatinių problemų sprendimų būdų, puoselėti bendražmogiškas vertybes, pagarbą kitoms kultūroms ir jų praeičiai, kelti didžiavimosi savo Tėvyne ir iškiliomis jos asmenybėmis jausmą, vertinti tiek dvasinį, tiek materialųjį kultūrinį, istorinį palikimą ir siekti jį išsaugoti bei perduoti ateities kartoms.
Susidomėjote? Užrezervuokite norimą laiką Kultūros paso sistemoje ir mes suformuosime ir atsiųsime jums nuorodą  24 val. prieš jūsų renginį. Atsidarote nuorodą ir štai – kino seansas prasideda ten, kur Jūs bebūtumėte! Filmo peržiūra
suteikiama kartu su pagalbiniu dokumentu - paruoštu preliminariu temų sąrašu, kuriuo galėsite pasinaudoti diskusijoms po seanso. Filmo anonsas: https://www.youtube.com/watch?v=s9NMCUjxQxE

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ar keramika gali padėti išreikšti mintis ir jausmus? Be abejonės – taip! Edukacinio kūrybinio užsiėmimo metu vaikai savo požiūrį į svarbią ekologinę problemą – paukščio rūšių nykimą atskleis kūrybinio proceso metu, pasitelkę plastišką molio rūšį – akmens masę. Pirmiausia vyks teorinė dalis, kurią iliustruosime skaidrėmis. Kalbėsime apie tai, kiek pasaulyje ir Lietuvoje yra paukščių rūšių, kokiems mūsų pievose ir miškuose gyvenantiems sparnuočiams gresia išnykimas. Paukščiai yra neatsiejama mus supančio pasaulio dalis, todėl dažnai paukščio įvaizdis sutinkamas mene. Mokinius trumpai susipažindinsime  su paukščių vaizdavimu dailėje – nuo tautodailės iki šiuolaikinio meno. Aptarsime, kurie sparnuočiai  jiems patinka,  kurie demonstruoti  atvaizdai labiausiai įsiminė ir kodėl. O kaip paukštį įsivaizduojate jūs?– paklausime vaikų. Tuomet pakviesime nulipdyti paukščio figūrėlę iš plastiškos molio rūšies – akmens masės. Pirmiausia bus kuriama paukščio forma, paskui dekoruojama įspaudais, įbrėžiamomis ar iškiliomis detalėmis. Skatinsime mokinius kurti kuo originalesnius ir kuo įvairesnius darbus, kad būtų atspindėta idėja, kaip yra svarbu išsaugoti paukščių rūšių įvairovę , taip pat paprašysime vaikų apibūdinti savo kūrinio idėją. Darbai bus išdegti 1300° C temperatūros krosnyje ir įgis akmens savybių. Pasiūlysime savo klasėje surengti kūrinių parodėlę ir aptarti, kokias mintis ir emocijas mokiniams sukėlė ši edukacinė kūrybinė veikla.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kauno pavasaris `72“ – tai spektaklis įkvėptas Romo Kalantos ir 1972 m. gegužės vidurio įvykių Kaune, kuomet protesto prieš sovietinę santvarką vardan Miesto sode susidegino 19-metis jaunuolis. Po šio pasiaukojimo akto nuvilnijo jaunimo pasipriešinimo sovietų valdžios ir jėgos struktūroms banga. Tačiau spektaklio kūrybinė komanda nesikelia į sovietmetį, nebando atkurti praeities įvykių ir nepasakoja Romo Kalantos istorijos. „Kauno pavasaryje `72“ persipina faktinė medžiaga, išmonė ir šiandieninis žvilgsnis į 1972 metų įvykius Kaune. Spektaklyje keliamas klausimas, kaip šiandieninėje visuomenėje rezonuoja 19-mečio Romo Kalantos aktas, bandoma nutiesti savotišką sąmoningumo tiltą tarp to, kaip pasaulį suvokia dabartinės Lietuvos jaunimas ir to, kaip priespaudos, įtarumo ir primestos socialinės sanklodos suformuotoje atmosferoje galėjo jaustis ano meto devyniolikametis. Spektaklyje, grįstame kolektyvinės kūrybos principu, analizuojamos ano laikmečio, vadinamojo „Kauno pavasario“, nuotaikos, lūkesčiai ir įtampos, o R. Kalantos ir „kalantinių“ įkvėpta istorija tampa siurrealiu kolektyvinės atminties fragmentu didžiajame Europos ir pasaulio judėjimų dėl išsilaisvinimo paveiksle.


Šio edukacinio užsiėmimo metu mokiniams bus pristatoma prieškarinės Lietuvos aviacijos istorija ir pilotų, kilusių iš Zanavykijos, brolio ir sesers Antaninos ir Jono Liorentų biografiniai faktai.
Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai sužinos, kokie tarpukario Lietuvos aviacijos pasiekimai stebino aplinkines Europos valstybes. Bus pristatoma  Antano Gustainio sukonstruoto lėktuvo ANBO, istorija, mokiniai sužinos ką reiškia nekronimas „ANBO“. Taip pat sužinos apie „AMBO IV“ lėktuvų eskadrilės skrydį aplink Europą per rekordinį laiką, ir diskutuos apie jo reikšmę Lietuvos aviacijos istorijoje. Išsiaiškins šio eskadrilės skrydžio metu aplankytus Europos miestus. O kam šio skrydžio metu eskadrilės pilotas, leitenantas Jonas Liorentas, iš kiekvienos aplankytos valstybės sostinės rašė laiškus?. Išsprendę kryžiažodį sužinos, kokį apdovanojimą yra pelnęs J. Liorentas ir už kokius nuopelnus yra teikiamas šis apdovanojimas. Užsiėmimo metu atlikdami linksmas užduotėles mokiniai susipažins su Jono Liorento sesers Antaninos Liorentaitės, pirmosios Lietuvoje civilinės aviacijos lakūnės moters ir pirmosios moteris iššokusi iš lėktuvo su parašiutu, biografiniais faktais. Susipažinę su šių garsių pilotų biografijomis mokiniai diskutuos apie Antrojo pasaulinio karo pasekmes Lietuvai ir Lietuvos Aviacijos istorijai. Vertins kaip kitaip galėjo susiklostyti šių pilotų likimai. Užsiėmimo praktinėje dalyje mokiniai konstruos popierinį „ANBO“ lėktuvėlio modeliuką, susipažins su pagrindinėmis lėktuvo dalimis, ir gebės jas įvardin

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Praktiškos ir magiškos odinės apyrankės istorija

Užsiėmimo metu kiekvienas galės pasigaminti sau natūralios odos apyrankę, susikūrę apyrankės modelį. Kūrybos procese susipažins su odos istorija, dekoravimo galimybėmis, technikomis, įrankiais. Medžiaga ir įrankiais pasirūpinsime. Apyrankės gamybos sudėtingumas bus siūlomas pagal mokinių amžių. Programa pritaikoma skirtingų gebėjimų mokiniams. Vienu metu galės dalyvauti iki 30 mokinių. Iš užsiėmimo visi išeis su savo pasigamintomis apyrankėmis: sau, sėkmei, dovanai, įvykiui atminti, ar kaip asmenybės akcentu.


Be gimtosios kalbos neišgyvensi nė dienos

Edukacinė programa siūlo galimybę pažinti Dzūkijos regiono knygnešystės ypatumus, knygų gabenimo ir platinimo paslaptis, slaptųjų mokyklų veiklą, garsiausius vietos knygnešius, apžvelgti spaudos draudimo laikotarpiu leistus spaudinius. Patirti, kaip savo darbą atlikdavo knygnešiai, su kokiais pavojais jie susidurdavo, galėsite žaisdami žaidimą „Nugabenk knygą“. Tik pasisaugokite maskolių!


Edukacijos metu pristatoma lietuviškos ruginės duonos kepimo tradicija nuo grūdų sėjos iki kepalo. Vaikai kviečiami susipažinti su turtingu duonos kelio papročių ir apeigų pasauliu. Ir viskas žemaitiškai!
Vaikai pakviečiami į Tradicinių amatų centrą, kuriame jau kūrenamas duonkepis pečius. Čia susėdę prie stalo jie sužino apie tradicinį etiketą, bendravimo kultūrą, vaišinimosi tradicijas ir juos formavusias etnines vertybes, diskutuoja apie jų pokyčius ir reikšmę šiuolaikiniame gyvenime. Vaikai išgirsta gausybę šiandien jau primirštų žemaitiškų žodžių, šmaikščių ir pamokančių posakių. Galiausiai gaspadinė atidengia minkytuvio drobę ir siunčia jį ratu pauostyti natūralaus raugo kvapą, paragauti “minklės” ir taip papildyti savo organizmo vitaminų atsargas. Dalyviai supažindinami su duonos tešlos užmaišymo būdais, duonos kepimo papročiais. Vaikai savo rankomis formuoja mažus duonos kepalėlius – tradicinę vaikų duonelę “varnelę” ir savo sugalvotos formos duoneles, kurias vėliau pašauna pečiun. Smagiai darbuojantis skatinamas vaikų kūrybiškumas, etnokultūrinė raiška, tradicijų perėmimas, rankų darbo vertinimas, komunikavimo įgūdžiai bei pasaulio pažinimas.
Kol duona kepa, vaikai gali pakeisti aplinką ir turėti prasmingą pertrauką. Šalia Tradicinių amatų centro esančiame malūne yra įkurta etnografinė ekspozicija – joje galima apžiūrėti senuosius žemės dirbimo įrankius ir padargus, senovės žemaičių naudotus buities rakandus.


“Dailės terapijos pasaulis: savo charakterio, emocijų ir socialinio vaidmens atradimas per piešimą”

Užsiėmime mokinių sukurti kūriniai gali padėti suvokti kas esame, padėti išreikšti jausmus ir mintis, kurių negalime išreikšti žodžių pagalba. Ji ne tik teikia mums didelį malonumą ir estetinį pasitenkinimą, bet ir skatina savęs pažinimą, ugdo mus kaip asmenybes, lavina jautrumą ir, kas svarbiausia, gydo kūną bei sielą. Kiekvienas žmogus yra menininkas, o tapyba, piešimas - efektyvūs komunikacijos būdai. Užsiėmime bus taikomi dailės terapijos principai. Dailės terapija yra meno terapijos kryptis, psichoterapijos forma, kur dailė taikoma kaip pirminis komunikacijos būdas. Todėl edukacijoje svarbus ne tik meninis rezultatas, bet ir po to sekanti refleksija, kai žiūrint į savo piešinius mokiniai atsakys į klausimus apie vidinį savęs pažinimą, emocijų pasaulį, gebėjimą bendrauti ir bendradarbiauti komandoje. Užsiėmimo metu bus tokios praktinės užduotys: „Traukinys“ – savo charakterio ir vaidmens gyvenime suvokimui. „Diagnostinis fraktalas“ – savo vidinio pasaulio pažinimui. „Noriu – Darau – Galiu“ – balanso tarp minčių, jausmų ir veiksmų suradimui. „Piešinio metamorfozė“ – bendravimui ir bendradarbiavimui komandoje. „Mano emocijų pasaulis“ (jei spėjama) – emocijų pažinimui.


Lietuva- sena tauta su didinga istorija. Mūsų tradicijos, liaudies menas ir kultūra turi unikalių savybių, tačiau mes esame pamiršę, kas protėvių buvo gerbta ir mylėta. Kadangi šiuo metu rinka užvaldyta „kičo“, mažai išlikę senųjų vertybių kasdienybėje, vaikai mažai žino apie senovėje naudotus lietuviškus daiktus, medžiagas, tai ši programa padės susipažinti su lietuviškomis vertybėmis, tvariomis idėjomis gaminant daiktus, susieti grožį su tautiškumu ir simbolika. Programa siekiama sudominti moksleivius, įtraukti juos į pažintį su Lietuvos tautiškumu, tautine simbolika, skatinti kūrybišką, meninį mąstymą. Edukacijos metu vaikai bus supažindinami su lietuvišku audiniu (linu), jo atsiradimo keliu  nuo augančio lino iki tapimo audiniu. Vaikai bus supažindinami ir su  gintaru, pagrindiniais lietuviškais tautiniais simboliais. Bus analizuojama lietuvių liaudies simbolika, susiejant tai su simbolių reikšme žmonėms. Simboliuose užkoduota tautos kultūra, gilios tradicijos ir papročiai. Simboliai atspindi tai, kuo gyveno to meto žmonės: žemės maitintojos švelnumą, dangaus kūnų ir dievybių garbinimą, kasdienės buities ritualus, pagarbą augmenijai ir savo artimam.
Edukacijos metu kiekvienas vaikas pasigamins po:
*knygos skirtuką naudodamas popierių, drobę, gintarą, džiovintus augalus, siūlus, piešdamas tautinius simbolius;
*drobinę servetėlę, kurią dekoruos norima lietuviška simbolika ir raštais;
*dekoruos atvirlaiškį, kuris bus išsiųstas nurodytam adresatui.


„Čia tai bent!“ parodoje „Gyvastingieji senojo pasaulio profiliai“

Gausiai nukrauti stalai, medžioklės, piemenys, jų bandos – kaip skirtingai anuomet gyveno žmonės! Atrasti skirtumus mums padės komikso medija: pasitelkę kūrybines užduotis pabandysime palyginti, kuo skiriasi ir kuo panaši ankstesnių amžių buitis ir aplinka, o atradę raktinius žodžius kursime savo pasakojimą, kur istorinės ribos išsitrina ir kartu sugyvena netikėčiausios, iš skirtingų amžių atkeliavusios gyvenimiškos detalės.


Žiedinės ekonomikos skatinimas: tekstilės edukacijos

Tikslas - užauginti Zero Waste kartą
Uždaviniai - 1) ugdyti mokinių sąmoningumą per pažinimą ir kritinį mąstymą; 2) išlaisvinti mokinių kūrybiškumą naudojant antrines žaliavas; 3) ugdyti mokinio vidinį pasaulį dalinantis, patyrimu, emocijomis.
Organizacija yra Lietuvos socialinio verslo asociacijos narė. Mes vedame tekstilės ir socialinio verslo praktines edukacijas, skatiname žiedinę ekonomiką. Mūsų edukacijų metu galima pagilinti pasaulio pažinimo, chemijos, ekonomikos, matematikos, pilietiškumo žinias, susipažinti arba patobulinti darbinius įgūdžius (siuvimą, daigstymą, kirpimą, darbą su elektriniais įrenginiais...)


Piešimas ant stiklo (išvykstamoji edukacija)

Užsiėmimo metu mokiniai teoriškai susipažins su vitražo istorija, populiariausiomis vaizdavimo temomis, analizuos ir
kritiškai įvertins spalvų, formų, raštų atsiradimą ir vizualinę specifiką gaminiuose. Eskizuodami priims tinkamą dekoravimo
sprendimą, kuris atsispindės jų dekoruotuose stiklo gaminiuose, bei juos panaudos buityje.


Orientacinis žaidimas „Pažink senąjį Šilutės dvarą“

Šiuolaikinėje visuomenėje dvarai palaipsniui tampa ne tik kraštovaizdį formuojančiais monumentais, bet ir istorinės atminties atspindžiais, regioninio identiteto formuotojais. Šilutės (senasis Šilokarčemos) dvaras ir jo kompleksas vienintelis išlikęs Mažosios Lietuvos etnografiniame regione. Užsiėmimo metu dalyviai, susipažins su šio unikalaus ir išskirtinio dvaro istorija, atlikdami įvairių formų užduotis komandose. Užsiėmimas vyksta atsinaujinusiose muziejaus ekspozicijose, kurios veikia centriniuose dvaro rūmuose. Užsiėmimo pradžioje kiekvienai komandai bus įteiktas žaidimo planas (žemėlapis), juo vadovaudamiesi dalyviai turės surasti punktus, kuriuose turės atlikti užduotis. Kiekvienas užduočių atlikimo punktas žymės istorinį faktą, susijusį su dvaro raida (susipažins su išlikusių pastatų paskirtimi senovėje, atkreips dėmesį į dvarą supančią aplinką, sužinos, kuo svarbi Hugo Šojaus asmenybė ir kokias asmenines savybes galima išsiugdyti, susipažins su krašto specifika (tarme, tradicijomis, apranga, lokacijos ypatybėmis ir kt.). Užsiėmimo dalyviai žaidimo metu atliks įvairių formų užduotis: matematines, logines ir kt. Kuomet dalyviai atliks visas užduotis ir susipažins su dvaro istorija, jų lauks kūrybinė užduotis - dvaro maketo-magneto gamyba. Šios edukacijos metu dalyvai ne tik įgis naujas, bet ir pritaikys jau turimas dalykines žinias.


Gausiai apdovanotas animacinis dokumentinis filmas apie tremtį "Gyveno Senelis ir bobutė"

Dokumentinis-animacinis pasakojimas apie režisierės senelius, sovietmečiu ištremtus į Sibirą. Skaudus Lietuvos istorijos etapas pasakojamas labai asmeniškai, pasitelkiant pasakos žanrą. Filmas sukurtas naudojant fotografijas iš asmeninio archyvo, animacinius ir kino kronikų intarpus. Istorijos pasakotoja – maža mergaitė, kuri savaip supranta ir įsivaizduoja anų metų įvykius. 2007 m. filmas apdovanotas pagrindiniu prizu tarptautiniame kino festivalyje „Stupeni“ Kijeve (Ukraina), kategorijoje „Žmogaus teisės“ . 2007 m. „Už autentišką santykį su tikrove“ filmas apdovanotas Lietuvos kinematografininkų sąjungos premija ir pripažintas geriausiu dokumentinių filmų kategorijoje. 2008 m. specialusis prizas „Už novatorišką dokumentiką” kino festivalyje „Eurofest” (Montrealis, Kanada). 2008 m. antroji premija Baltijos šalių dokumentinių filmų konkurse Vilniaus dokumentinių filmų festivalyje (Vilnius, Lietuva)


Apie dailės žanrus. Animalistinė istorija

Nei vakar, nei rytoj, nei toli, nei arti, gyveno sau gyvūnas, vardu nežinau koks... Istorijos tęsinį kursime interaktyvioje lentoje dėliodami Prano Domšaičio galerijoje eksponuojamų animalistinio žanro kūrinių fragmentus. Pasitelkę pasaulio pažinimo žinias turėsime kartu nuspręsti, kuriame žemyne gyvena mūsų gyvūnas. Gal jis keliauja per kalnus, gal mėgsta rupšnoti žolę slėniuose, ar turi draugų, o gal priešų? Varžydamiesi viktorinoje, kilnodami briedžio ragus, dėliodami magnetines gyvūnų dėliones tyrinėsime jų išvaizdą, pažinsime gyvenimo būdą ir tapsime animalistinių istorijų kūrėjais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


"Litvakų istorija ir kultūra" 9-12 kl. (nuotolinė)

Pasitelkę menines - edukacines priemones, papasakosime mokiniams apie Lietuvos istoriją, skatinsime pažinti šalia gyvenantį kaimyną, galbūt kitatautį. Supažindinsime su gausiai mūsų šalyje gyvenusios žydų - litvakų tautos, kuri garsina Lietuvą visame pasaulyje, istorija ir kultūra. Amžių amžius lietuviai ir kitų tautų žmonės gyveno kartu. Mūsų veiklos tikslas - ne tik supažindinti jaunąją kartą su vietos, kurioje jie gyvena, istorija, nors žinojimas yra neatsiejama kiekvieno save gerbiančio žmogaus pareiga, bet ir skatinti bendrystę, kaimyniškumą, norą mokytis ir šviestis, kuris padeda asmeniniam ir šalies klestėjimui. Skatinsime atsiskleisti mokinių meninius gebėjimus, drąsinsime reikšti savo mintis, dalintis idėjomis, rasti naujų pomėgių. Kitų kultūrų pažinimas padeda suvokti ir savo etninės kultūros ypatumus. Šalia to bus pristatomi žmonės - Pasaulio tautų teisuoliai - vietiniai lietuviai ir ne tik, kurie žmogiškumą vertino labiau už saugų asmeninį gyvenimą. Jų pavyzdžiu bus mokoma tolerancijos šalia esančiam. Paslauga skirta 9-12 kl.


Kvapų geografija – užburiantis eksperimentas, įdomus ir atpalaiduojantis procesas, kuris sujungia žinias ir kūrybiškumą.
Edukacinės programos metu degustuosime skirtingų natų kvapus, kalbėsime apie jų kilmę, augalų augimvietes ir savybes. Burtai nulems į kurį geografinį žemyną keliausime ir tuomet jau leisime fantazijai įsisiūbuoti. Kuo kvepia Europos miestai ir kaimai? Kaip kvepia atogražų miškai, o Nilo slėnis? Galiausiai grupėse kursime kvapo formulę ir išgausime unikalų aromatą. Kiekvienas dalyvis pagamins ir namo nešis namų kvapą - suvenyrą, pakvėpintą sukurtu aromatu.


Edukacinė programa "Dailieji Jonavos krašto amatai"

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo metu demonstruojama filmuota medžiaga – virtualiai aplankomos 15 Jonavos krašto sertifikuotų amatininkų kūrybinės dirbtuvės. Gyvai demonstruojami Jonavos krašto medžio drožėjų, audėjų, mezgėjų, šiaudinių sodų, verbų pynėjų, margučių margintojų, kalvių darbai. Rengiama viktorina, kuriai klausimus virtualiai pateikia Jonavos krašto amatininkai. Demonstruodami tradicinio meno dirbinius bei senuosius namų apyvokos rykus amatininkai parengia interaktyvias užduotis, skatinančias plėsti etninės kultūros žinias, sužadinti domėjimąsi liaudies menu. Spėjami tautodailės dirbinių bei senųjų namų ūkio rakandų pavadinimai, nusakoma jų paskirtis. Gyvai demonstruojami muziejiniai eksponatai. Šokami tradiciniai šokiai ir rateliai „Auskim sesutės abrūsus“, „Čeverykai“, „Mano maišas pakulinis“ ir kt. Paslauga gali būti teikiama ir nuotoliniu būdu.


Vis rečiau žmonės skaito poeziją ir rašo ranka. Net piešia kompiuteriu! Kad primintume vaikams, kokia tai smagi veikla, kviečiame kurti kaligrafinį eilėraščio paveikslą, miklinti ranką ir lavinti poetinę klausą.
Atėję į Vaikų literatūros muziejų, 3, 4 klasių moksleiviai pirmiausiai raiškiai perskaitys padalintus R. Skučaitės ir V. Palčinskaitės eilėraščius, pasakys, koks ryškiausias vaizdas iškyla perskaičius tekstą, o tada eis į kūrybines dirbtuves ir perteiks jo nuotaiką, pasitelkę tekstą ir spalvas: spalvotus rašiklius, pastelines kreidutes ar kitas piešimo priemones kurs kaligrafinius paveikslus. Žinoma, prieš tai vaikai bus supažindinti su žodžiu „kaligrafija“, peržiūrės atrinktų kaligrafinių paveikslų pavyzdžių.
Sukurtu „spalvoraščiu“ vaikai tikrai pradžiugins savo artimuosius!
Aktyvi veikla įtrauks visus mokinius, skatins jų kūrybiškumą, norą eksperimentuoti. Mokiniai bus skatinami reflektuoti savo patirtis, ateityje skaitydami kitus eilėraščius savarankiškai kurti ne tik pieštus ranka, bet ir skaitmeninius kaligrafinius paveikslus.
Užsiėmimo eiga:
I.	Edukatorė pristato sąvoką kaligrafija ir kaligrafinis paveikslas, perskaito pasirinktą eilėraštį ir kartu su mokiniais bando aptarti jo prasmę, svarbiausius įvaizdžius, žodžius ar žodį.
II.	Mokiniams padalijami eilėraščių tekstai, jie perskaitomi ir pasirenkama įstrigusi eilutė ar žodžiai (jei nedaug vaikų grupėje – kiekvienas garsiai, jei daug – kiekvienas tyliai sau).
III.	Kūrybinėse dirbtuvėse, naudojant rašiklius ir piešimo priemones, derinant  įvairius šriftus, kuriami kaligrafiniai paveikslai pagal pasirinktą eilėraščio frazę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Viktorinos pobūdžio interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kurio metu dalyviai supažindinami su romų tautinės mažumos istorija, papročiais, tradicijomis, skaudžiais praeities momentais ir šiandieninėmis realijomis bei aktualijomis. Klausimai, atsakymai ir užduotys atskleidžia daugiasluoksnį ir įvairiaspalvį romų pasaulį, naujos žinios griauna senuosius mitus, laužo stereotipus. Romų kultūrinio tapatumo (at)pažinimas ugdo toleranciją ir supratimą apie šios tautinės mažumos savitumus.


Šis edukacinis užsiėmimas orientuotas į jaunojo žiūrovo ugdymą. Jis padės žiūrovui pamatyti teatrinius ženklus, metaforas, simbolius, padės rasti ryšį tarp matomo vaizdo ir gyvenimo aktualijų.
Pradedančiam žiūrovui tai bus pagalba spektaklyje jaustis komfortabiliau sau pačiam aiškinant sceninį vyksmą.
Lėlių teatras yra tik  priemonė ar pretekstas  kalbėti apie matomame vaizde užkoduotą prasmę. Dar gajus stereotipinis mąstymas apie lėlių teatrą, kaip tik į mažus vaikus orientuotą teatro meno rūšį. Lėlių teatro spektakliai paprastai pasižymi iš pažiūros paprastu pasakų siužetu, kurį ėmus dekonstruoti, atsiveria aktualios prasmės. Aiškesniam edukacijos temos  suvokimui ( metafora, netiesmukas matomo vaizdo suvokimas) pasitelkiami ir  meno kūriniai (S. Eidrigevičiaus  knygų iliustracijos ) padėsiantys atrakinti  scenoje matomą vaizdą.
Edukacinio užsiėmimo metu,  aktyviais metodais, pasitelkdami vaizduojamojo meno pavyzdžius, žadindami  vaizduotę, smalsumą ir kritinį mąstymą, dalyviai bus aktyviai įtraukiami į tyrinėjimo procesą, kuris remsis asmenine kiekvieno dalyvio patirtimi.


Pasijausk tautos dalimi! Jurbarko kraštas– tai regionas, kuriame susiduria kelios etnografinės istorinės ribos: Suvalkija, Žemaitija, Aukštaitija, Mažoji Lietuva. Edukacijos metu tikslinė mokinių grupė susipažins su etninės kultūros sąvoka, su tuo, jog etninė kultūra – tai visa tai, kas mus supa: tradiciniai amatai, liaudies dainos, kulinarinis paveldas. Kad etnine kultūra laikomos tradicinės šventės tokios kaip Kūčios, Kalėdos, Užgavėnės ir pan. Maistas – universali kalba, kuri padeda įveikti skirtumus ir suvokti bei perimti ankstesnių kartų patirtį, kaip bendravimo pavyzdį gyvenant šiandienos erdvėje. Etninė kultūra dinamiška, ji laikui bėgant kinta, prisitaikydama prie laikmečio aktualijų ir normų. Edukacijos metu moksleiviai susipažins su kaimyninio regiono ir Jurbarko krašto įvairiakultūriniu kulinariniu paveldu, su miesto ir kaimo šventiniais bei kasdieniniais patiekalais. Sužinos apie mūsų regione tautiniu paveldu tapusį žiobrių kepimą ant laužo. Didžiausias dėmesys šįkart bus skiriamas regiono patiekalui – kaimiškiems sausainiams, jų išskirtinumui, jų dydžiui, tešlos storiui. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis stebės, mokysis, kaip formuojami mėsmalės pagalba, išbandomi kartu naujai sugalvoti tešlos formavimo būdai. Reflektuojama.


Tarmė, kaip ir mes, gyvena savo gyvenimą ir natūralu, kad laikui bėgant keičiasi. Visgi šiandien matome, kad tarmės, kurios vystėsi ir buvo vartojamos ištisus šimtmečius, sparčiai nyksta. O, kiek spalvų, gyvybingumo, išskirtinumo ir skambesio jos suteikia mūsų kalbai. Pažinkite lietuvių kalbos tarmes žaisdami stalo žaidimą. Tai įdomus, lengvas ir tinkamas įvairioms amžiaus grupėms žaidimas. Sužinosime, kiek lietuvių kalba turi tarmių, patarmių, šnektų, išgirsime daug negirdėtų tarmiškų žodžių, pasiklausysime, kaip Jūsų draugas skaito pietų žemaičių telšiškių patarme, ir patys pabandysime iššifruoti anykštėnų šnektą. Kas pirmasis – aukštaitis ar žemaitis – pasieks finišo liniją? Viską sužinosite užsiėmimo metu.


Edukacinė - kūrybinė programa "Angelas saugo Tave"

Vilkaviškio rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Edukacinės programos tikslas - stiprinti pamatinės vertybės, atsigręžiant į save, į savo jausmus, tikėjimą. Uždaviniai - supažindinti mokinius su saugumo samprata ir sudaryti sėkmingų žingsnių saugumo link įgyvendinimo kelią. Ugdyti kūrybinę vaizduotę ir meninę saviraišką - pasitelkiant menininkų, dailininkų, drožėjų sukurtus skulptūros ir tapybos darbų pavyzdžius. Kūrybinių dirbtuvių metu susikurti savo "Angelą sargą".
1. Teminė dalis (trukmė 30 min.). a) Edukacinis pasakojimas tema "Kas tie angelai?" - pažintis su angelais mitologijoje, tautosakoje, pasakose, rašytojų kūryboje, meno darbuose. b) Su angelų tema susijusių knygų pristatymas pagal amžiaus grupes Sigutės Ach "Šuo Ambrozijus, katinėlis Purkius ir Angelo kelionė namo" , L. Riley, H. Whittaker "Bilas ir sapnų angelas", (1-3 klasių mokiniams), Vytautas V. Landsbergis "Angelų pasakos" (4-6 klasių mokiniams). c) Diskusija su vaikais, kokias sąsajas jie turi su angelais? (ar prašo jų pagalbos, ar turi suvenyrų su angelais, knygelių apie juos). 2.  Praktinė dalis diferencijuojama pagal sudėtingumo lygį atsižvelgiant į edukacinės programos dalyvių amžių, turimą patirtį, gebėjimus. 1-3 klasių mokiniams skirtas kūrybinis užsiėmimas „Mano Angelas sargas" (trukmė 20-30 min). Jo metu vaikai gamina darbelį iš priemonių, su kuriomis jiems patogiausia dirbti. Tai popierius, įvairios piešimo priemonės, natūralaus pluošto medžiagos (dviejų skirtingų dydžių ažūrinės servetėlės, dekoratyvios vielutės, kalėdiniai blizgučiai,
karoliukai galvutei, lipni juosta). 4-6 klasių mokiniams skirtas kūrybinis atviruko gamybos užsiėmimas "Atvirukas - pakabukas Angelas sargas" (trukmė – 30 - 45 min.), kurio metu dalyvis aprašo ar nupiešia savo įsivaizduojamą angelą sargą ir piešia ant storo popieriaus pasirinkta technika (tušas, guašas, akvarelė, vaškinės kreidelės (gratažo technika). 3. Programos apibendrinimas. Pokalbio metu vaikai komentuoja savo kūrybą, dalinasi įspūdžiais, kūrybinėmis idėjomis. Trukmė - 15 min.


Mazgų rišimas macrame technika yra visiškai nesudėtingas, bet kartu ir įtraukus, užsiėmimas, kurį gali įvaldyti kiekvienas. Pinikai- iš mazgų rankomis pinti geometrinio rašto tekstilės gaminiai. Lietuvoje XIX–XX a. pirmoje pusėje nesudėtingais pinikų raštais puoštos kepurėlės, rankšluosčiai, nuometai, lovatiesės, paklodės, pinti krepšeliai, diržai, tinklai. Šiuo metu tiek Lietuvoje, tiek pasaulyje ši technika išgyvena renesansą dėl savo paprastumo, plačių išraiškos galimybių.
Užsiėmimo dalyvius pakviesime į pažintį su macrame pynimo technika, susipažinsime su unikalios pinikų (macrame) technikos atsiradimo istorija, vizualiai pademonstruosime šios technikos panaudojimą senovės lietuvių tekstilės gaminiuose. Kūrybinių dirbtuvių metu moksleiviai išmoks surišti plokščiąjį ir kilpinį mazgą, kiekvienas nusipins po nedidelį darbelį suvenyrą – raktų pakabuką ar juostelę. Jų kūrimui naudosime tik natūralias medžiagas (medvilnės, lino,  kanapines virvutes) bei medinius karoliukus papuošimui. Kartu su mokiniais padiskutuosime ir ekologijos bei tvarumo temomis.


Dažnai girdime pasakymą: „priklauso, kaip pažiūrėsi...“ Požiūrio taško keitimas kaip metafora dažnai taikoma politikoje, žurnalistikoje ir kitose gyvenimo srityse, bet ar suprantame tiesioginę šio posakio reikšmę? Atvirkštinės perspektyvos pamokoje suprasime optinius vaizdo susidarymo principus ir pritaikysime juos fotografuodami. Menamų linijų ir kampų pritaikymas leidžia plokštumoje didelius daiktus pavaizduoti kaip mažus, o mažus kaip didelius. Profesionalaus fotografo padedami moksleiviai, praktinių užduočių metu moksleiviai pritaikys atvirkštinės fotografijos triukus ir išmoks kurti šmaikščias nuotraukas. Pavyzdžiui, kurti superherojaus įvaizdį ir pirštu pakelti neįprastai didelius daiktus, sumažinti architektūrinio paveldo statinius išdidinant mažą objektą priekyje ir pan.


Edukacinė programa „Medžio kultūra" (5 - 8 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Iš visų amatų šakų Lietuvos kaime svarbiausias buvo medžio apdirbimas. Medžio apdirbimo amatininkai sudarė pačią didžiausią kaimo amatų grupę. Jai priklausė dailidės, staliai, kubiliai, račiai, ratelninkai, klumpdirbiai, skiečiai. Demonstruojant mokomojo filmo ištraukas, šie amatai pristatomi virtualiai. Didesnis dėmesys skiriamas Jonavos krašto drožybos amato puoselėtojams, tęsiantiems vietinių senųjų amatų tradicijas, atgaivinantiems užmirštas technikas bei technologijas, pritaikantiems jas šiandienos poreikiams. Demonstruojami Lietuvos kultūros tarybos finansuoto projekto „Medžio kultūra“ metu sukurtų video siužetų/ pasakojimų: „Atradimų laikas“, „Kryžių Lietuva“, „Net medis dirba pavasariais, kraudamas lapus ir žiedus", „Lietuviškai šeimai“, „Viešpatie, palaimink mūsų kasdienybę", „Dėl tavęs mano mylimas, krašte“, parengtų etnografinės ekspedicijos metu surinkta medžiaga, fragmentai. Išryškinama kryždirbystės bei liaudies skulptūros vertė. Demonstruojamas video siužetas „Šiuolaikinė liaudies skulptūra“. Užsiėmimo dalyviai virtualiai supažindinami medžio drožėjų plenero organizavimo ypatumais, skulptūrų pastatymo darbais. Video siužete užfiksuoti Krašto muziejuje vykusio medžio drožėjų plenero „Samulevičių menininkams atminti“ fragmentai: pristatomos garsių Lietuvos skulptorių Kęstučio Krasausko, Adolfo Teresiaus bei Sauliaus Lampicko mintys bei kūrybiniai darbai. Reflektuojama virtualios platformos susirašinėjimų skiltyje fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas.


Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Edukacijos dalyviai sužinos kokiu archeologiniu paveldu garsėja Aukštaitijos nacionalinis parkas. Pamatys, kas yra randama senovės gyvenvietėse. Susipažins su senovės gyventojų gyvensenos ypatumais, pirmosiomis meno apraiškomis – keramikos ornamentais, rastais parke esančiose senovės gyvenvietėse. Bandys patys įsikūnyti į prieš tūkstančius metų gyvenusių žmonių ,,kailį“ ir pasigaminti savos kūrybos senaisiais ornamentais puoštą suvenyrą-amuletą.


Apsilankę rašytojo Jono Biliūno tėviškės muziejuje, edukacinės programos „Jono Biliūno tiesos idealai“ dalyviai turės ypatingą galimybę išgirsti tik 28-erių metų sulaukusio rašytojo gyvenimo ir kūrybos legendą, pateikiamą vaizdingai, profesionaliai, daug plačiau, nei reikalauja literatūros ugdymo programose iškelti klausimai. Čia įsitikinama, kad J. Biliūno asmenybės moralinės vertybės tapo ir jo kūrinių pamatinėmis nuostatomis. Čia tampa suprantami rašytojo kūrybinio įkvėpimo šaltiniai: nemažos kūrinių dalies mintis užsimezgė būtent tėviškėje, kuri iki šiol saugo rašytojo įkvėpimo ženklus. Todėl unikali patirtis apie tai kalbėtis būtent rašytojo namuose, kur visa tai vyko prieš 140 metų! Programa vyksta troboje ir visoje erdvioje sodyboje, saugančioje autentiškus seniai praėjusio laiko simbolius. Programos metu būtinai simboliškai ragaujame iš seno tėviškės šulinio gelmės svirtimi pasemto skaniausio vandens. Muziejaus tikslas – su kiekvienu bendrauti meilės kalba. J. Biliūno muziejuje mes nesigėdijame ašarų, nebijome tylos, mokomės išklausyti neskubindami, nesijuokiame pašaipiai, prisipažįstame, ko nežiną. Programos dalių laikas gali būti paskirstomas, susitarus su dalyviais, pasirinkus prioritetus.


Tikslas: Ugdyti mokinių kūrybiškumą, supažindinti su tautinio paveldo kūriniais Šiaudiniais sodais bei jų gaminimo technika. Skatinti mokinius labiau pažinti save, savo gebėjimus ir juos kūrybingai reikšti.
Uždaviniai:
Kurti nuotaikingą atmosferą, kuri padeda mokytis, eksperimentuoti ir lavinti vaizduotę.
Išmokti šiaudinių žaisliukų - šiaudinukų gaminimo technikos.
Mokytis bendradarbiauti poroje.

Edukaciją pradedame nuo susipažinimo kas yra šiaudinis sodas, žaisliukas jo paskirtis, simbolika, prasmė ir naudojimas šiais laikais. Mokiniai gamina nedidelį šiaudinį žaisliuką, padeda draugui poroje, nes dažnai reikia vienam laikyti, o kitam surišti. Pabaigus pagrindinę konstrukcija visi pasirenka dekoravimo priemones (siūlus, džiovintus augalus) ir originaliai puošia savo kūrinį.

Pabaigoje bendra refleksiją. Susitikimą baigiame dekoruodami klasę arba jie nešasi savo dirbinius namo.


Indija iš arti: indiškų šokių pasirodymas

Pristatome įspūdingą indiško šokio pasirodymą, kuris atskleis šio kultūrinio fenomeno gilumą, grožį ir magiją. Kviečiame jus į kelionę po Indijos šokio pasaulį.
Šiame pasirodyme sužinosite apie klasikiniais pripažintus indiško šokio stilius, kur daugiausiai dėmesio skiriama šiaurės vakarų ir rytų šokių stiliams - Kathak ir Odissi. Šie stiliai ne tik atskleidžia šokio meistriškumą ir judesių įvairovę, bet ir perteikia indiškos estetikos elementus bei mitologinius pasakojimus.
Įžangoje sužinosite apie bendruosius indiško šokio bruožus ir jų ryšius su Indijos mitologija, dievų panteonu bei klasikine indiška estetika.
Pasirodymo metu matysite 5 klasikinius indiškus šokius. Prieš kiekvieną iš jų pristatysime šokio temą ir mitologinius vaizdinius. Kiekvienas šokis bus atliekamas su tradiciniais indiško šokio kostiumais, kurie padės jums dar labiau įsijausti į šokio pasakojimą.
Po pasirodymo kviesime moksleivius dalintis savo įspūdžiais ir aptarti kylančius klausimus ar pasidalinti savo pastebėjimais, palyginti indiško šokio fenomeną su moksleiviams gerai pažįstamais šokio stiliais.


Vilniaus getas. Icchoko Rudaševskio dienoraštis

Kviečiame susipažinti su keturiolikmečiu žydų berniuku Icchoku gyvenusiu Vilniuje prieš aštuoniasdešimt metų. Kartu
skaitysime autentiškas jo dienoraščio ištraukas, sužinosime apie gyvenimą Vilniaus gete ir muziejaus ekspozicijoje ieškosime atsakymų į išsikeltus klausimus. Dirbsime tiek bendrai tiek individualiose grupelėse. Be to, užsiėmimo metu lankysimės ir Holokausto ekspozicijoje įrengtoje interaktyvioje slėptuvėje ,,Malinoje“. Kaip ji susijusi su Holokaustu, Vilniaus getu ir Icchoku? Atsakymą į šiuos ir kitus klausimus sužinosite apsilankę Holokausto ekspozicijoje. Šio užsiėmimo tikslas ne tik
geriau pažinti Holokaustą per asmeninę Icchoko Rudaševskio patirtį, bet ir skatinti kritinį santykį su istoriniais šaltiniais,
apmąstant konkretaus dienoraščio potencialą bei ribas. Tikimės, kad po užsiėmimo mokiniai gebės išskirti pagrindinius
Holokausto Lietuvoje etapus, suvokti pagrindinius aspektus, pagilins ir įtvirtins istorines žinias susijusias su šiuo laikotarpiu.


Kūrybiškumą skatinantis užsiėmimas nukels mažuosius Muziejaus lankytojus į tolimuosius viduramžius, kuomet Lietuvos valstybę nuo priešų saugojo galingose pilyse įsitvirtinę karvedžiai. Imkitės atsakingos užduoties – specialiai parengtame makete pastatykite stiprią pilį ir parenkite ją gynybai. Pažinę pilies gyvenimo įdomybes ir nusprendę, kaip pastatyti gynybinę sieną, kur apgyvendinti valdovą, karius bei amatininkus, pasirūpinkite tinkamu savo pajėgų išrikiavimu. Išdrįskite paimti į rankas kalaviją ar kovos kirvį, užsidėti šalmą ir tapkite tikru viduramžių karvedžiu!


Pristatome edukacinę programą, paremtą integruotu mokymu! Mokykitės anglų kalbos ir lietuvių literatūros vienu metu. Edukatorė perskaitys moksleiviams Maironio baladę „Jūratė ir Kastytis“ lietuvių kalba. Po to bus paskirstyti vaidmenys, išdalinti tekstai anglų kalba ir vaidinimo rekvizitai, kurie padės lengviau įsijausti ir perskaityti baladę išraiškingiau. Dalyviai, skaitydami kūrinį, bandys vaidinti, interpretuoti bei perteikti tekstą savaip. Tekstai neilgi, eiliuoti, tad mokiniams skaityti bus lengva ir smagu. Edukacinė programa anglų kalba skatins mokinius skaityti balsu ir tobulinti anglų kalbos žinias. Vaidinimas lavins saviraišką bei socialinius įgūdžius.


Visi turime tam tikrų žinių apie žemėlapius ir jų ypatybes. Jas galime naudoti ne tik orientuodamiesi aplinkoje, keliaudami, bet ir kurdami paveikslus - žemėlapius, todėl kviečiame pasitelkus šias žinias bei papildžius jas naujomis kartografijos žiniomis apie Druskininkų miesto vietą žemėlapiuose, patiems sukurti savo individualų paveikslą – žemėlapį. Kūrybinės dalies metu vaikai jį kurs pasitelkdami ebru techniką – liejant spalvas ir bandant išgauti žemėlapio formą – nuo realaus žemės reljefą atkartojančio iki kosminio, leidžiančio keliauti po galaktikas; nuo pasakiško, kur plaukia pieno upės ir stovi sūrio kalnai iki fantastinio su skraidančių drakonų bei snaudžiančių trolių karalystėmis, taip atskleisdami mums savo kūrybiškumą ir turimas žinias apie pasaulio suvokimą. Pasinerdami į kūrybinį procesą vaikai patirs ir terapinę ebru meno galią, kuri ramina mintis, išlaisvina jausmus, skatina kūrybiškumą, ugdo pasitikėjimą savimi, suartina bendram komandiniam darbui, teikia estetinį malonumą. Užsiėmimo pabaigoje bendrai su grupe bus aptariama, kokią savo pasaulio viziją - idėją jie sukūrė paveiksle – žemėlapyje ir kaip jiems tai sekėsi padaryti. Taip pat bus dalinamasi idėjomis, kur sukurtą piešinį kiekvienas edukacijos dalyvis galės panaudoti kituose (tolimesniuose) kūrybiniuose sumanymuose (karpiniams, paveikslams, atvirukams, knygų skirtukams, papuošalams, dovanų maišeliams, dėžutėms, kalėdiniams žaisliukams).


Mokslas kriminalistikoje (STEAM), tai interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kuriame susipina mokslas, menas, kultūra bei įvykdytas nusikaltimas. Kiekvienas prisilietimas – palieka pėdsaką. Tai yra pagrindinis dėsnis naudojamas kriminalistikos moksle. Kriminalistika tai yra mokslas tiriantis nusikaltimus. Šis mokslas padeda apsaugoti kultūros vertybes ir tuo pačiu prisideda prie viešosios tvarkos palaikymo. Programos metu dalyviai pasiskirstys vaidmenimis ir laboratorijose išbandys kriminalistikos mokslą. Deroglifinėje laboratorijoje nuimsite piršto antspaudus nuo įvairių paviršių, sulyginsite juos su pavyzdžiais, išsiaiškinsite kokie būna pirštų atspaudų tipai. Analizės laboratorijoje turėsite ištirti įvairius rašytinius įkalčius, išsiaiškinsime ar dokumentai, parašai nėra nesuklastoti.


Orientacinis žaidimas „Atrask ir pažink Laikinąją sostinę“ Kaune

Atrask ir pažink Laikinąją sostinę

Ar žinojai, jog Adomas Mickevičius gyveno Kaune... ir ne bet kur o „liepsnojančiame name“. Ar sugebėsi rasti jį senamiestyje?

Kodėl senamiestyje nėra pastatų aukštesnių nei 3 metrai? Ir kur galima rasti tiltą, kurį norint pereiti reikėdavo 12 dienų?

Tai tik keletas užuominų iš daugybės užduočių, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.


Šilutės Hugo Šojaus Švėkšnos ekspozicijoje vedamo edukacinio užsiėmimo „Mano jidiš vardas“ tikslas – supažindinti užsiėmimo dalyvius su Švėkšnos žydų bendruomenės istorija, jidiš kalbos rašmenimis, pristatyti jidiš kalbą ir priminti, kad ja kadaise buvo kalbama ne tik Lietuvoje, bet ir Švėkšnoje. Pristatoma lietuvių kalbos įtaka jidiš kalbai: pateikiami pavyzdžiai, kokie lietuviški skoliniai žydų šnekamojoje kalboje prigijo ir buvo vartojami Švėkšnos miestelyje. Uždaviniai: pristatyti Švėkšnos žydų bendruomenės istoriją; papasakoti apie jidiš kalbos atsiradimą ir vartojimą Lietuvoje; naudojant antspaudukus, jidiš rašmenimis užrašyti savo vardą. Naudojamos priemonės: PowerPoint pristatymas; jidiš kalbos raidynas (pritaikytas prie lietuvių kalbos abėcėlės), padarytas antspaudukų pavidalu. Vienoje spaudo pusėje pavaizduota lotyniška raidė, o kitoje – jos atitikmuo jidiš kalbos rašmenimi. Veikla ir rezultatai: išklausę pasakojimo apie Švėkšnos žydų bendruomenę ir jidiš kalbą, edukacinio užsiėmimo dalyviai, naudodami jidiš abėcėlės raides, turi galimybę parašyti vardus (ant popieriaus, audinio ar kito paviršiaus). Užsiėmimo metu vaikams pristatoma žydų tautinė mažuma, jos kultūriniai skirtumai, siekiama, kad mokiniai būtų tolerantiški, norėtų pažinti įvairias kultūras, atsisakytų stereotipinio mąstymo.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Edukacinės pamokos metu vaikai ne tik linksmai praleis laiką žaisdami tradicinius žaidimus, tačiau ir sužinos įdomių faktų apie pelėdas, ir jų vaidmenį tautosakoje, dailėje, literatūroje, išmoks atpažinti pelėdų balsus. Taip pat kiekvienas mokinys sukurs ir sau pasigamins po suvenyrą- pelėdžiuką.


Aktyvūs lietuvių liaudies žaidimai ir mįslės

Užsiėmimo metu kalbėsimės apie lietuvių liaudies žaidimus. Aptarsime su kuo siejamas žaidimų atsiradimas, kokia yra žaidimų prasmė, kokios vaikų savybės yra ugdomos žaidžiant, kodėl liaudies žaidimai buvo svarbus kaimo kultūros elementas ir pan. Taip pat mokysimės dirbti komandoje, bendradarbiauti. Programos metu žaisime daug aktyvių lietuvių liaudies žaidimų: „Bendorius“, „Pelėda tupi“, „Pirtis', ,,Lazdos traukynės” ir kt. Jėgas išmėginsime spręsdami šiuolaikines mįsles ir galvosūkius. Šį galvosūkių ir mįslių rinkinį sukūrė SVEIKI SVEIKI komanda. Vaikai, norėdami išspręsti galvosūkius ir įminti visas mįsles turės dirbti komandoje, panaudoti visus savo kūno pojūčius bei loginį mąstymą, įminti l.l. mįsles (trumpą filmuką apie edukaciją galite pamatyti norodoje: http://tiny.lt/rskgffh). Edukacija atliepia „Vilnius 700“ sukaktį įtraukiant Vilniuje žaistus lietuvių liaudies žaidimus.


Miestas atsinaujina: saugoti ar ne? 9-10 KL.

Ar daug žinote apie paveldą? Nepakankamai? Šis užsiėmimas skirtas visiems, kas nori su juo susipažinti geriau! Su kultūros paveldo samprata, verte, saugojimu susipažinsite apžiūrinėdami eksponatus iš Kauno miesto muziejaus fondų, o pasivaikščiojus po M. ir K. Petrauskų namus jūsų lauks praktinė užduotis lauke. Ar jums pavyks pastebėti vertingus Žaliakalnio pastatų elementus? Kuo skiriasi tinkamai ir netinkamai prižiūrimi pastatai? Kur slypi jų vertė? Stebėdami Kauno Žaliakalnio architektūrą ir aplinką paveldo entuziastų akimis bandysite atsakyti į šiuos ir kitus klausimus, kurie, esame tikri, po edukacinio užsiėmimo taps atsakymais. Šis užsiėmimas ne tik nenuobodžiai supažindins su šiuolaikinių menininkų prieiga prie miesto temų, jis taip pat neabejotinai sužadins norą stebėti savo gyvenamąją aplinką ir ją analizuoti remiantis kultūros paveldo vertybėmis. Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia, dėl ribotos erdvės dalyvaujant ne daugiau kaip 5 judėjimo negalią turintiems asmenims. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu.


Etninės kultūros edukacinių programų ciklas „Lietuvių kalendorinės šventės“

Panevėžio rajono Ėriškių kultūros centras

Edukacinių programų ciklas „Lietuvių kalendorinės šventės“ vyks Panevėžio rajono Ėriškių kultūros centro padalinyje Tradicinių amatų centre Upytės kaime. Iš molio ir šiaudų pastatytas namas, dengtas nendriniu stogu, atkartoja senybinę aukštaitišką gryčią. Edukacinės programos turinys susideda iš papročių pažinimo bei praktinio užsiėmimo. Programų praktinis užsiėmimas skirtas tradiciniams amatams. Ciklą sudaro šios programos Edukacinė programa „Girios paukšteliai ramina širdelę“. Veikla skirta Vėlinių laikui. Vėlinių prasmė ir papročiai. Raudų klausymas. Našlaitėlių dainų mokymai. Praktinis užsiėmimas – žvakių liejimo amatas. Edukacinė programa „Šiaudo šviesa“ Veikla skirta Kalėdų laikotarpiui. Kalėdų šventės papročiai, Kalėdų pramogos. Namų puošyba Kalėdų šventei. Liaudies tautosakos lobynai: pasakos, sakmės, mįslės, patarlės, priežodžiai. Kūčių, Kalėdų vaišės. Praktinis užsiėmimas – sodų iš šiaudo vėrimas. Edukacinė programa „Užgavėnės Aukštaitijoje“ Žiemos pabaigos šventė ir jų apeigos siekia pirmykštės žemdirbystės laikus, o kiekvienas švenčių papročių ir apeigų elementas turi gilią simbolinę bei maginę prasmę. Programoje: Užgavėnių tradicijos, papročiai, persirengėlių išdaigos, atliekamų veiksmų prasmė. Praktinis užsiėmimas - kaukių gamyba. Edukacinė programa „Žemės kalba margučių raštuose“. Margučių raštų ornamentika ne mažiau reikšminga . nei kitų liaudies dailės dirbinių raštai. Raštai yra iš senojo baltų ornamento, sutinkamo ant keramikos dirbinių, papuošalų, namų apyvokos rykų ir darbo įrankių puošyboje, tekstilėje. Programos metu aiškinsimės raštų simboliką, kiaušinių marginimo būdus, gilinsimės į Šv. Velykų papročius ir tradicijas. Marginsime kiaušinius vašku.


„Spalvotos kopos“ smėlio edukacija skirta 1-5 klasių vaikams pagilinti gamtos pažinimo, kūrybiškumo, saviraiškos bei  savivertės kompetencijas.
Dalyvavimas veikloje leidžia patirti kūrybinį eksperimentą: išmėginamos įvairios raiškos ir komunikavimo formos, išbandomi kūrėjo ir stebėtojo  vaidmenys. Per edukaciją ugdomas ir puoselėjamas mokinio vidinis pasaulis. Lavinami meninės raiškos gebėjimai ir vaizduotė, puoselėjamas estetinis
suvokimas. Edukacija leidžia atpažinti ir susieti naujai įgytas patirtis su turimomis formaliojo ugdymo žiniomis ir įgūdžiais.


Vaikams pelėda gerai žinomas pasakų personažas, animacinių filmų veikėjas ir kai kuriems net mylimiausias žaislas. Bet ar kada nors pagalvojome, kokios ištikrųjų yra pelėdos. Lietuvoje galime pamatyti 13 pelėdų rūšių, iš kurių net 6 įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą. Ne visos jos gyvena mūsų šalyje, kai kurios tik užklysta. Išgirsti ar pamatyti pelėdas natūraliai gamtoje nėra taip paprasta. Jei pelėda apsigyvena kaimynystėje dažnu atveju išgirsime patinuką, kuris gina gyvenamąją teritoriją ar šaukia pateles. Žmonės kalba, kad pelėdos yra protingi paukščiai, kad geba sukti galvą 360 laipsnių, na bet ar tikrai viskas yra tiesa? Daug legendų ir mitų sukurta apie šiuos paslaptinguosius paukščius. Tad kviečiame Jus užsisakyti edukaciją ir sužinoti įdomių faktų apie pelėdas, jų mitybą bei paslaptingą gyvenimo būdą. Šios edukacijos pagrindinė žinutė - kaip mes kiekvienas turime elgtis gamtoje, kokie mūsų žingsniai aptikus sužeistą paukštį. Edukacinė programa sudaryti iš dviejų dalių: teorija ir praktika. Edukacija bus vedama pirštinės lėlės (pelėdos) pagalba. Tai lėlė, kuri visada arti vaiko. Animuojama kurs gyvą santykį su vaiku. Edukacijos metu naudosime išmaniąsias technologijas, iš anksto parengtą prezentaciją papildytą nuotraukomis, vaizdo įrašais ir net pelėdų balsais. Šios edukacijos lektorė - pedagogė, ornitologė Ingrida Lagunavičienė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


„ Molio kelionės‘‘ Keramikos edukacinė programa (Išvažiuojamoji)

Išvažiuojamoji keramikos edukacinė programa ,,Molio kelionės“ Programos pradžioje apžvelgsime keramikos raidą, susipažinsite su lietuvių liaudies lipdymo, dekoravimo tradicijomis, technikomis. Programa pritaikyta 1-12 kl. mokiniams, pagal amžių, gebėjimus, specialiuosius gebėjimus, poreikius. Kuriant tradicinius keraminius indus, figūrėles ar kitokios paskirties darbelius, svarbu išlaikyti tradicijas: formas, spalvas, ornamentus. Stengsimės tradicijas tęsti, tačiau kiekvieno mokinio kūrybiškumas, jo supratimas, gebėjimas interpretuoti savaip, visada bus palaikomas, kiekvieno vidinis pasaulis yra kitoks, ir tai yra neatsiejama žmogiškoji vertybė. Lipdysime iš raudono, gelsvo, balto molio, taip pat šamoto. Lipdysime iš molio virvelių, formuosime darbus iš molio rutulio, junksime įvairias technikas .Darbo pradžioje nutarsime kokią techniką ir kokį molį naudosime užsiėmimo metu. Dekoruosime įvairiais būdais, taip pat archajiniais motyvais – linijomis, taškeliais, spiralėmis, įspaudais, bei savo sukurtais dekoro elementais ir ornamentais. Sužinosite kas yra juodoji keramika, archajiškoji raugo technika. Bus parodyti lipdyti pavyzdžiai. Sužinosite kas yra glazūra, angobas, kam ir kaip naudojami. Pilnai užbaigti darbus, reikalingi du užsiėmimai. Pirmojo užsiėmimo metu lipdysime savo kūrinį, jį puošime ornamentais, detalėmis, išdžiovintus darbus išdegsime specialioje krosnyje. Antro susitikimo metu vyksta glazūravimas, po glazūravimo darbai išdegami dar kartą , po išdegimo darbai keliauja pas autorius. Vieno užsiėmimo trukmė 60 min. Po edukacijos , mokiniams bus lengviau suprasti apie keramiką, jie turės žinių apie lipdymo, dekoravimo, darbų džiovinimo, degimo specifiką. Susipažins su keramikos dirbinio komponavimo principais. Molis - reikšminga priemonė, kūrybiniams, meniniams gebėjimams, estetikai ugdyti. Padės suprasti lietuvių liaudies meną, tautos paveldą, jo prasmę, išlikimo ir palikimo vertę. Skatins kurti gražų pasaulį.


Nuotolinė literatūros-teatro pamoka „Antikinės dramos ir teatro analizė: Sofoklio tragedija „ANTIGONĖ“

Tai savita nuotolinė literatūros ir teatro jungties pamoka, kurios objektas – Sofoklio tragedija „Antigonė“ bei jos sceninė interpretaciją. Pamokos autorė ir vedančioji - Solo teatro aktorė ir režisierė Birutė Mar, sukūrusi spektaklį „Antigonė“ Sofoklio dramos motyvais. Ji glaustai apžvelgia antikinę literatūrą ir teatrą, pasitelkdama savo teatrinių kelionių patirtis (aktorė dalyvavo antikinio teatro simpoziumuose bei festivaliuose Kipre, Graikijoje, Turkijoje), taip pat supažindina su Sofoklio drama „Antigonė“ – jos personažais, antikinės dramos struktūra, ypatinga antikinės dramos choro reikšme. Antroje pamokos dalyje aktorė ir režisierė pristato savo sukurto spektaklio „Antigonė“ fragmentus, kuriame ji atlieka šešių Sofoklio dramos „Antigonė“ personažų vaidmenis – Antigonės, jos sesers Ismenės, karaliaus Kreonto, jo sūnaus ir Antigonės sužadėtinio Haimono, sargybinio bei žynio Teiresijaus. Taip pat pristato antikinio choro epizodus spektaklyje, kuris įkūnyja beveidės, gebančios prisitaikyti nūdienos visuomenės paveikslą (choras įkūnytas įspūdingoje videoprojekcijoje, autorius Andrius Jakučionis, kompozitorius Antanas Kučinskas). Pamokos pabaigoje – interaktyvus moksleivių pokalbis su aktore ir režisiere, kuriame bus atsakoma į moksleivių klausimus, bus diskutuojama apie antikinės literatūros aktualumą nūdienos pasaulyje, apie šiuolaikinio teatro galimybes savitai ir autentiškai interpretuoti antikinę dramą. Moksleiviams bus siūloma užduotis sukurti savą, nešablonišką klasikinės graikų dramos sceninės interpretacijos sumanymą, taip skatinant juos individualiai mąstyti, suvokti praeities ir dabarties sąsajas, kurias atspindi klasikinė literatūra. Birutės Mar sukurtas spektaklis „Antigonė“ jau buvo pristatytas eilėje tarptautinių teatro festivalių ir pelnė ne vieną apdovanojimą už aktorinį meistriškumą bei interpretacijos originalumą. Šis edukacinis renginys bus pristatomas nuotoliniu būdu


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacinėje programoje „Matai ir matavimas senovėje“ mokiniai supažindinami su matavimo atsiradimo istorija, matavimo būdų ir priemonių raida, su įvairių laikų matais, mokysis juos atpažinti ir jais naudotis. Žaisdami, spręsdami kryžiažodžius, atlikdami kūrybines užduotis įtvirtins gautas žinias. Ši edukacinė programa papildo matematikos ir istorijos programų temas, ugdo socialinio gyvenimo įvairiais laikais sampratą.


Lemtingi pasirinkimai (literatūros edukacija pagal Ilonos Ežerinytės prozą paaugliams)

Kiekvieno gyvenime daug ką lemia pasirinkimai. Kas priverčia knygos veikėjus pasielgti vienaip ar kitaip? Kokie jų pasirinkimai lemia tolesnę siužeto eigą? Kaip vystytųsi istorija, jei pasirinkimas būtų buvęs kitoks? Šioje literatūros edukacijoje, remiantis mokinių pasirinkta Ilonos Ežerinytės knyga („Sutikti eidą“. „Verksnių klubas“, „Skiriama Rivai“ ar „Dabar Marselis“), analizuojamos paauglių gyvenimo situacijos, pateikiamos divergentinį mąstymą skatinančios užduotys, kai iškilusioms veikėjų problemoms ieškoma alternatyvių sprendimų. Edukacija skirta 7 - 8  klasių mokiniams.


Edukacinis užsiėmimas „Senoji Šiaulių miesto iždinė - kultūros paveldo objektas“

Buvusios miesto iždinės (banko) pastatas yra pačiame miesto centre, istorinėje jo dalyje. Tai vienas iš nedaugelio išlikusių XX a. pradžios istorinių pastatų Šiauliuose (architektas - Stanislovas Kačkovskis). Edukacinis užsiėmimas skirtas pristatyti mokiniams buvusią miesto iždinę bei šalia jos esančius vertingus kultūros paveldo objektus. Jo metu supažindinsime mokinius su pastato raidos istorija, ją papildydami nuotraukose užfiksuotais vaizdais bei pačiu iždinės pastatu. Apžiūrėsime neoklasicizmo stiliaus banko statinį, įvertinsime jo architektūros pokyčius nuo statybų pradžios (1907 – 1908m.) iki dabartinių laikų. Vaikai galės apžiūrėti pastato viduje esančią didžiąją „Lobyno saugyklą“ pinigams laikyti, seifus, pasivaikščioti po buvusio banko patalpas. Šio užsiėmimo metu vaikams bus pateikiamos trumpos pastabumą ir dėmesingumą lavinančios užduotys, klausimai. Pažintinės - mokomosios ekskursijos „Aplink buvusią miesto „Lobyno saugyklą“ metu apžiūrėsime Didždvario rūmus, pasivaikščiosime po Prisikėlimo aikštę, miesto senąjį parką, Aušros alėją. Šiuos objektus apjungėme į vieną kultūrinį kraštovaizdį, siekdami sukelti mokiniams daugiau teigiamų asmeninių pojūčių, emocijų bei patraukliau perteikti to laikmečio architektūros stilių. Mokiniai edukacijos metu pildys praktinės veiklos užduočių lapus, o jos pabaigoje pristatys ir aptars savo grupių atliktus darbus, pasidalins patirtais įspūdžiais ir emocijomis. Pagalvosime apie vertybę nuostatą - kultūros paveldas svarbus ir brangus turtas, kurį turime išsaugoti ateities kartoms.


Ar žinote, kad kiškis yra vienas dažniausiai sutinkamų gyvūnų literatūroje ir kine? Koks jis būna? Kokiomis charakterio savybėmis pasižymi? Kokios personažo detalės išduoda šias savybes. Analizuosime įvairius kiškių personažų pavyzdžius knygose ir filmuose, aptarsime, kurie jų vaikams labiausiai įsiminė ir patiko, kas sukuria vieną ar kitą personažą. O kūrybinės praktinės dalies metu kiekvienas kurs savo kiškio personažą iš medinių detalių, kurį pristatys draugams.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Paslapčių pilnos lietuvių liaudies pasakos. O kiek daug jose netikėčiausių istorijų, kurių pagrindinis veikėjas – velnias. Ar žinote kas jis toks, šis nenuorama ponaitis? Kiek vardų jis turi, kur jam patinka gyventi, ką jis labiausiai mėgsta veikti ? Tad jeigu esate drąsūs ir smalsūs būtinai ateikite pas mus. Nereikia bijoti ar abejoti, nes mūsų pasakėlės visuomet turi laimingą pabaigą!


Edukacinė programa „Suvaidink man eilėraštį“ sujungia poezijos skaitymą ir teatrą, skatindama vaikų kūrybiškumą, kalbos mokymąsi bei bendradarbiavimą. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su žymių lietuvių vaikų poetų kūriniais, kuriuos inscenizuos scenoke. Kūrybinėje aplinkoje jie kurs pasirodymus, naudodami kostiumus, dekoracijas bei scenos elementus. Ši veikla lavina vaizduotę, atmintį, kalbinę raišką bei saviraišką, o darbas grupėse stiprina bendradarbiavimo ir viešojo kalbėjimo įgūdžius. Po pasirodymų vaikai reflektuos kūrybinį procesą, ugdydami savo gebėjimą analizuoti ir tobulėti.


„Tirliuko sodas“. Kuriame knygos dioramas su rašytoja Alvile Rimaite

Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo metu bus kalbama apie knygą „Tirliuko sodas“. Ką darytum, jei sužinotum, jog tavo pasaulis skaičiuoja paskutines dienas? Kad visa, kas tau brangu, pasmerkta pražūčiai? Vandens lašelis Tirliukas ryžtasi išgelbėti savąjį pasaulį – taip karštai branginamą sodą: gimtąją kūdrą, upeliuką, kailiniuotą, sparnuotą, dūzgiančią, žiedais bei žolynais šnarančią ir šakomis siūbuojančią gyvybę. Tačiau kaip nuveikti jūros didumo darbą, jei esi tik mažas lašelis?
Po perskaitytos knygos ištraukos vaikai su rašytoja diskutuos apie mažo galimybes dideliame pasaulyje, apie pilietiškumą ir ryžtą kovoti už tai, kas brangu ir svarbu. Taip pat bus kalbama apie gamtą, būtinybę ją saugoti, darnų bendrabūvį su gamta. Antroji užsiėmimo dalis – kūrybinės dioramos dirbtuvės. Kuriama grupėmis, 1 dioramą kuria 5–8 vaikai. Naudodami gamtos gėrybes ir antrines žaliavas atkursime knygos „Tirliuko sodas“ scenas dėžutėse. Sodas, miškas, pieva ar pelkė – kiekviena grupė pasirinks, kurią mūsų gamtos pasaulio dalį vaizduoti. Bus piešiama, kerpama, klijuojama, lankstoma, lipdoma. Užsiėmimo tikslas – skatinti moksleivių domėjimąsi literatūra, ugdyti kūrybiškumą, pilietiškumą, kultūrinį sąmoningumą, dėmesį bendrabūviui ir tvarumui.
Sukurtas dioramas vaikai galės naudoti tęstinei veiklai – lietuvių kalbos ar pasaulio pažinimo pamokoms, klasei papuošti, žaidybinei veiklai.


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

„Iliuzijos: mokslas, mistika ar apgaulė“ yra edukacinė programa, interaktyviai, parankinėmis priemonėmis pristatanti iliuzijas kaip mistinį ir tuo pat metu mokslo nagrinėjamą reiškinį. Programos tikslas – supažindinti mokinius su galimybe moksliškai suprasti įvairias meno šakas. Gilinti žinias apie pasaulio suvokimą. Programos uždaviniai: paaiškinti mokiniams žmogaus pasaulio suvokimo mechanizmą; padėti suprasti įvairias iliuzijų rūšis; padėti suvokti iliuzijų taikymo priežastis ir tikslus; supažindinti su iliuzijų taikymu įvairiose meno srityse; Edukacijos metu naudojami įvairūs metodai: pasakojimas, pokalbis, minčių lietus, bandymai pasitelkiant specialiai sukurtas pagalbines priemones, interaktyvūs eksponatai. Po edukacinės ir interaktyviosios dalies mokiniai gali perprasti, kokiu būdu sukeliami iliuziniai efektai ir kaip jie gali būti taikomi kasdieniame pasaulyje.


Tikslas – skatinti mokinių domėjimąsi Užgavėnių šventės papročiais, skatinti tradicijų testinumą, parodyti Užgavėnių kaukių personažų įvairovę. Uždaviniai: 1. Skatinti mokinių domėjimąsi etnine kultūra. 2. Supažindinti su svarbiausiais Užgavėnių papročiais ir pagrindiniais personažais 3. Supažindinti su papjė mašė darbo metodika ir pasigaminti kaukę pagal šią techniką.4. Skatinti mokinių smalsumą, vaizduotę, norą kurti, improvizuoti. Priemonės: kaukių pagrindai, indai, lipalas, laikraščiai, plėvelė, popierius ir kitos priemonės kaukės dekoravimui. Metodai: pasakojimas, aiškinimas, diskusija, kaukių demonstravimas, stebėjimas, individualus kūrybinis darbas. Veiklos aprašymas: užsiėmimo dalyviai ekspozicijoje supažindinami su kaukių paroda. Dalyviai susipažįsta su persirengėlių vaikštynėmis, dainomis. Užsiėmimo metu jie sužino, kas yra Užgavėnės, kodėl per šią šventę vejama iš kiemo žiema ir kviečiamas pavasaris, kodėl deginama Morė, laistoma vandeniu, kodėl reikėjo daug riebiai valgyti – dažniausiai 7, 9, 12 kartų. Per Užgavėnes rengiamas karnavalas – žmonės persirengia įvairiais gyvūnais ir kitomis būtybėmis. Praktinio užsiėmimo metu dalyviai mokomi pasigaminti charakteringą kaukę papjė mašė technika. Siektini rezultatai Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai geriau suvoks praeities kultūrinio-paprotinio palikimo unikalumą ir svarbą šiomis dienomis. Suvoks liaudies meną, susipažins su įdomiomis ir galbūt dar nežinomomis Užgavėnių šventės tradicijomis. Lavins vaizduotę, kūrybinį mąstymą. Pasigamins Užgavėnių kaukę papjė mašė technika.


Edukacijos dalyviai susipažins su tradiciniu kiaušinių marginimo bičių vašku technika. Tai nuostabi ir įtraukianti programa, tinkanti tiek patiems mažiausiems, tiek vyresniųjų klasių moksleiviams. Pažinsime senuosius lietuvių raštus ir simbolius, aiškinsimės jų reikšmes. Edukacijos metu dalyviai pasiners į margučių raštų įvairovę, o numargintą kiaušinį merksime į dažus. Visomis priemonėmis pasirūpiname.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Kritinio mąstymo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Pažinimo kompetencija


Edukacija „Literatūra ir etnokultūra“ 11 klasei

Prakalbus apie tautinę kultūrą, tradicijas, mokiniai abejingai purto galvas? Literatūros pamokos kelia nuobodulį?
O kas, jei abu šiuos dalykus sujungtume į vieną?

Edukacijos „Literatūra ir etnokultūra“ metu leisimės į lietuvių literatūros pasaulį: ne tik analizuosime jo bendrą nuotaiką, pagrindines perduodamas vertybes, idėjas, bet ir etninės kultūros ženklus jame. Kas buvo svarbu praeities autoriams? Kaip atrodė jų aprašoma kasdienybė? Kokius literatūrinius įvaizdžius leido perteikti jų aprašyti etninės kultūros simboliai, tradicijos, kasdieniai veiksmai?
Apie tai ir bus šis susitikimas. Ne tik kalbomis, bet ir veiksmais – patirtiniais pratimais, komandinėmis užduotimis, aktyviomis diskusijomis – stengsimės pasibelsti į lietuvių literatūroje perteikiamų minčių esmę bei pažvelgti į jų kontekstą nauju, neįprastu žvilgsniu.

Edukacijos metu nagrinėjami pasirinkti ir iš anksto suderinti lietuvių literatūros kūriniai: K. Donelaičio „Metai“, A. Mickevičiaus „Vėlinės“, Šatrijos Raganos „Sename dvare“, J. Tumo-Vaižganto „Dėdės ir dėdienės“, V. Mykolaičio-Putino „Altorių šešėly“, J. Biliūno apsakymai, Maironio, J. Aisčio, H. Radausko lyrika ir kitų autorių įvairių žanrų literatūros kūriniai.
Užsiėmimus veda genealogijos, giminės ir krašto istorijos, tradicinės kultūros tyrinėtoja, neformalaus švietimo specialistė Evelina Viktorija Žemeikytė. Daugiau informacijos rasite www.stipriosšaknys.lt. Prieš rezervuodami laiką būtinai susisiekite telefonu +37068604519.


Kūrybinio rašymo edukacija su rašytoja Ilona Ežerinyte "O jeigu sukurtume bestselerį?" (Išvažiuojamoji)

Kūrybinio rašymo edukacija su rašytoja Ilona Ežerinyte „O jeigu parašytume bestselerį?“. Kas yra bestseleris? Ką reiškia šis žodis ir kada jis atsirado? Kas būdinga bestseleriui ir kaip jį parašyti? Į šiuos ir kitus klausimus mokiniai ieškos atsakymų patys individualiai, grupėmis ir padedami edukatorės, kitaip sakant, darys tai, ką jau kelis amžius bando suvokti literatūros tyrėjai – ar populiariosios knygos turi ką nors bendra, jei taip - kokie tie bendrumai? Edukacijos dalyviai, pasitelkę teksto analizės įgūdžius, tirs trumpas populiariausių knygų vaikams ir paaugliams ištraukas ir darys išvadas, kurias pristatys savo klasės draugams. Taip suformulavę kelis bestselerio bruožus, bandys grupėmis kurti istoriją, gavę kai kuriuos privalomus siužeto elementus. Savo kūrinio fragmentą kiekviena grupė pristatys visai klasei, fragmentai pagal tam tikrą schemą čia ir dabar bus jungiami į vientisą kūrinį.


Panevėžio rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Edukacinė programa skirta supažindinti dalyvius su Lietuvos valstybingumo ir knygnešystės istorija. Programa vyksta J.Tumo-Vaižganto ir knygnešių muziejuje, kur dalyviai autentiškoje aplinkoje gali tiesiogiai susipažinti su istoriniu svirnu, ir jose esančiomis ekspozicijiomis, knygnešių slėptuve. Dalyviai įtraukiami į interaktyvias veiklas ir žaidimus,  skatinančius pajusti to laikmečio kultūrinį kontekstą, lavinti savo bendravimo įgūdžius, kritinį mąstymą.
Programa siekiama stiprinti dalyvių pilietines ir patriotines pozicijas, ugdyti jų kultūrinį identitetą ir skatinti aktyvų dalyvavimą visuomenės gyvenime. Tikimasi, kad dalyviai ne tik įgis naujų žinių, bet ir patirs emocinį ryšį su Lietuvos istorija, kas prisidės prie bendros kultūrinės atminties išsaugojimo.


Grafiti piešiniai: meninė raiška ar miestą teršianti keverzonė?

Skirtingų meno išraiškų ir savo miesto pažinimas per gatvės meno grafiti tyrinėjimą. Edukacija ugdo pastabumą ir atidumą, moko argumentuotai diskutuoti grupėse ir kritiškai mąstyti bei pasirinkti. Stebėdami grafiti gatvėje, mokiniai išplečia meno suvokimą už muziejaus ribų, tačiau kartu kelia atsakomybės bei meno vertės klausimus. Šioje edukacijoje Vilniaus miesto viešosiose erdvėse esančius grafiti kūrinius naudojame kaip objektą diskusijai ir vaizdinę priemonę, kelti klausimus, diskutuoti ir argumentuotai reikšti savo nuomonę, mokytis diskutuoti ir rasti bendrą kūrybišką sprendimą dirbant grupėse.


Rankų šešėlių teatro ,,Budrugana Lietuva” aktorės, kūrybinių dirbtuvių metu, kartu su dalyviais išlaisvins mūsų pačių rankose slypinčias šešėlių personažus, kurie atgims pasakėčių personažais. O jie tikrai turi mus ko pamokyti.

Dirbtuvėse dalyviai susipažins su unikalia rankų šešėlių teatro technika, jos istorija. Susipažins su pasakėčių pagrindiniais bruožais, sužinos kokių priemonių reikia, norint šešėlių teatrą susikurti namie, bei kurs pasirodymą pagal pasirinktą pasakėčią naudodami tik iš rankų sukurtais šešėlių personažais. Dirbtuves vainikuosime pasakėčių istorijomis atgimusiomis šešėlių ekrane!


Edukacinės programos „Šakočio kelias iki mūsų stalo”. Sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite gamybos procesą, lankysitės vieninteliame pasaulyje šakočių muziejuje. Iš ko ir kaip kepamas šakotis? Kuo skiriasi šakotis nuo „baumkūcheno“? Kokį šakotį mūsų protėviai kepė akmens amžiuje? Koks buvo mėgstamiausias legendinės kunigaikštienės Barboros Radvilaitės desertas? Atsakymus į šiuos ir daugiau klausimų sužinosite pas mus apsilankę ir paragavę atviroje židinio liepsnoje ką tik iškepto šakočio. Programos metu ne tik sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite visą gamybos procesą, bet ir patys jame dalyvausite ir, žinoma, ragausite. Po profesionaliai įgarsinto filmo peržiūros, programos dalyviai savo žinias apie šakotį įtvirtins atsakinėdami į edukatorės užduodamus klausimus, o teisingai atsakiusiųjų lauks staigmenos. Degustacijos metu svečiams patiekiama dar dviejų rūšių tradicinių skanėstų. Tai puiki galimybė paskanauti kitokių šakočių ir palyginti jų skonius. Edukacinės programos tikslas ugdyti tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę, puoselėjant etnokultūrą bei išsaugant tradicijas. Ši edukacinė programa vyksta specialioje salėje, talpinančioje iki 60 mokinių. Interjeras primena uolą ir grąžina mus į akmens amžiaus laikus, nuo kurių ir prasidėjo šakočio atsiradimo istorija. Edukacija pradedama šakočio kepimu židinyje, ant atviros ugnies. Kepimo metu rodomas filmukas, pasakojama apie šakočių kilmę, jų rūšis, senuosius ir dabartinius kepimo būdus. Klausantis pasakojimo apie šakočius, dalyviai pakviečiami ragauti kelių rūšių šakočio ir vaišintis arbata. Mokiniai supažindami su pirmosiomis žiniomis apie šakotį rašytiniuose šaltiniuose, kaip senovėje buvo kepami šakočiai, kokie populiariausi kepimo būdai menami, kas dažniausiai kepdavo šakočius ir kodėl jų receptai buvo laikomi paslaptyje, kada į Lietuvą atkeliavo šakotis ir kas pirmieji jį pradėjo mūsų šalyje kepti. Dalyviai supažindami su skirtingų Pasaulio šalių šakočio analogais.