Tikslas ir uždaviniai – originaliai interpretuojant H. K. Anderseno pasaką „ Bjaurusis ančiukas“ ir pasitelkus šiuolaikines menines raiškos priemones, skatinti giliau analizuoti patyčių ir skaitmeninės saugos temą. Uždaviniai: naujai pažvelgti į patyčių prigimtį, paskatinti vaikų kritinį mąstymą, padėsiantį geriau suvokti bręstančio žmogaus bendravimo ypatumus; paskatinti atsakingai naudotis technologijomis, kritiškai vertinti jų turinį, jausti moralinę atsakomybę dalijantis turiniu.   Numatomas poveikis – dalyvavimas spektaklyje prisidės prie kultūrinių ir bendravimo įpročių formavimo, kultūrinio identiteto ir vertybinių nuostatų stiprinimo, gebėjimo daryti skaitmeninio turinio atranką, analizę ir vertinimą.
Kas gali pasakyti, koks bus ateities pasaulis, kuriame gyvens vaikai, kokie įgūdžiai pravers jiems užaugus? Spektaklio kūrėjai Hanso Kristiano Anderseno pasaką apie Bjaurųjį ančiuką iš XIX amžiaus perkėlė į technologiškai pažengusią ateities mokyklą. Šis spektaklis galėtų padėti suaugusiems ir vaikams nuoširdžiai pasikalbėti apie internetines pramogas ir pavojus, santykius su klasės draugais bei jausmus, kurie užklumpa šiapus ekrano, kai suaugusiųjų nėra šalia.
Spektaklio veiksmas vyksta po šimto metų Dykumos šalies miesto požemyje esančioje mokykloje. Klasės vaikų galvas puošia emofiltrai – specialios veidus atkartojančios kaukės su elektroninėmis jungtimis. Jos padeda užtikrinti gerą atmosferą. Dėl to visi čia supermieli, supermalonūs, superšypsosi – atrodo lyg būtų tobula klasė.  Tai būsimų influencerių mokykla, kurioje karaliauja patiktukai, pozityvas ir laimė.
Šiam pastatymui dramaturgė Monika Jašinskaitė originalią pjesę.
Įsimintiną spektaklio muziką kūrė populiarus jaunimo tarpe kompozitorius Vytautas Leistrumas.
Įspūdingų vizualinių sprendimų autorius – Antanas Dubra
Kūrybinę spektaklio komandą subūrė originaliais pastatymais garsėjantis režisierius Šarūnas Datenis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Skaitmeninė kompetencija


Tušas ir paveikslas Kviečiame išbandyti sumi-e (jap. „tušas ir paveikslas“ ) tapybą. Tai tapyba skiestu tušu ant šilko arba ant ryžių popieriaus. Šilko ar ryžių popieriaus ritinėliuose mes galime pamatyti nutapytus gamtos vaizdus: kalnus, krioklius, medžius, gėles, paukščius... Ši tapyba betarpiškai susijusi su kaligrafija, sodų menu, poezija bei persmelkta Rytų Azijos filosofijos. Tokia tapybos rūšis gimė Senovės Kinijoje. Keturioliktame amžiuje tapyba tušu atkeliavo į Japoniją ir tapo nacionalinės kultūros dalimi. Kaip rašė garsus kinų Tang epochos monochrominės peizažo tapybos pradininkas Wang Wei (699 – 759) veikale „Peizažinės tapybos paslaptys“ – „Vanduo ir tušas aukščiau visų tapybos būdų. Jų ištakos glūdi gamtos prigimtyje, jie pranoksta kūrėjo meistriškumą.“ Sumi-e tapyba remiasi keturiomis brangenybėmis – presuotu tušu (jap. sumi), akmeniniu indeliu tušui trinti (jap. suzuri), teptuku (jap. fude ) ir popieriumi ( jap. washi), šias priemones prilyginant šventyklose naudojamiems ritualiniams daiktams, o patį kūrybos procesą – meditacijai. Juk norėdami kažką nutapyti Rytų Azijos menininkai ilgai stebėdavo besiskleidžiantį žiedą, skrendantį paukštį ar tekantį vandenį ir baltame lape kartais keliais meistriškais teptuko potėpiais perteikdavo jų dvasią. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsime su Rytų Azijos tapybos principais bei išbandysime tapymą ant ryžių popieriaus, kurio metu galėsime nutapyti bambuką, sakurą ar kitą pasirinktą siužetą. Jaunesnių klasių mokiniai daugiau dėmesio skirs pačiam tapymo procesui, gamtos simbolikos reikšmei, o su vyresnių klasių moksleiviais gilinsimės į užkoduotus šioje tapyboje Rytų Azijos filosofijos principus.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Neformalaus ugdymo edukacinis projektas ,,Koncertų salės lobiai“

Klaipėdos miesto savivaldybės koncertinė įstaiga Klaipėdos koncertų salė

Dažnas, net ir vaikas, ko gero, susimąsto, o kaip atrodo koncerto „virtuvė“ iš vidaus? Kokį kelią turi nueiti meno kolektyvų atlikėjai ar solistai kol būna įgyvendinama koncerto programa. Kaip vyksta repeticijos? Kaip visi instrumentai groja lyg vienas? Apie ką visi šneka kai sako jog pajautė muziką? Kas tuos atlikėjus taip nudažo, kad jie būna tokie gražūs? Šios ekskursijos/edukacijos metu ne tik atsakysime į visus klausimus, bet galėsime gyvai stebėti repeticijas. Pagal galimybes, užlipsime ant scenos ir pamatysite ką mato visi atlikėjai. Gyvas instrumentų garsas, sėdėjimas ratu netoli atlikėjų, net pabandymas groti tam tikrais, knygose matytais instrumentais.


Baltijos jūra – jauniausia pasaulyje, skaičiuojanti vos keliolikos tūkstančių metų istoriją, tačiau net per šį gamtiškai trumpą laiką įvyko gausybė pasikeitimų. Šioje paskaitoje aptarsime ypatingas gamtos jėgas, sukūrusias neapsakomą jūros grožį. Gamtos jėgas stebėjo ir mūsų protėviai, savo stebėjimus iš kartos į kartą perduodavę jaunesnėms kartoms. Šie pasakojimai per tūkstančius metų pasiekė ir mus - pasakų, padavimų, legendų pavidalu. Viena iš žinomiausių lietuvių liaudies pasakų "Eglė žalčių karalienė" yra taip pat susijusi su Baltijos jūros raida. Kartu su pasakos herojais leisimės į kelionę laiku - atgal ir suprasime kaip mokslas ir mitologija yra susiję. Siekiame, kad auganti karta nenutoltų nuo gamtos, suprastų ir išmoktų vertinti ją bei joje vykstančius reiškinius, domėtųsi savo aplinka, gimtosios šalies istorija, ją suprastų ir vertintų. Po šios paskaitos išmoksime kitaip žiūrėti į melsvąjį tolį.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Žvakių liejimas senoviniu būdu 3-6 klasių mokiniams

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Žvakių liejimas senoviniu būdu iš natūralaus bičių vaško-vienas seniausių amatų. Visuomet žvakė buvo prasminga žmogaus gyvenime. Ji lydėdavo žmogų nuo gimimo visuose gyvenimo etapuose. Edukacijos metu sužinosite apie natūralaus bičių vaško išgavimą ir paruošimą liejimui, senovinius vaško žvakių gamybos būdus. Raminančioje ir maloniai medumi  kvepiančioje aplinkoje pademonstruosime žvakių liejimą. Nesunkiai išmoksite ir kiekvienas nusiliesite po žvakę. Pamatysite, patyrinėsite, pauostysite ar net paragausite įvairių bičių produktų: medaus, žiedadulkių, duonelės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Muzikinis spektaklis "Stebuklingo paveikslo beieškant"

"Stebuklingo paveikslo beieškant" - interaktyvus spektaklis jauniesiems žiūrovams. Scenarijaus autorė ir režisierė Svetlana Šulc. Spektaklio pateikimo forma - šešėlių teatras. Spektaklio siužetas - du karaliai, pasiklydę M. K. Čiurlionio paveikslų pasaulyje, kurie ieško savo namų, pakeliui patiriant įvairius nuotykius. Jie neprisimena kokiame paveiksle buvo ir iš kur iškeliavo, bando pakliūti į įvairius paveikslus, bet nepritapdami juose, keliauja ieškoti savojo. Žiūrovai padeda jiems. Karaliai paaiškina jauniesiems žiūrovams apie įvairias meno rūšis ir kad tik jų pagalba, jie gali surasti savo paveikslą. Pirmiausia mokiniai bando tai padaryti pasitelkę muzikos garsus. Skambant M. K. Čiurlionio muzikai, moksleiviai patys kuria paveikslą, bet tai nepadeda karaliams grįžti namo. Beieškidami savo paveikslo, Karaliai ir žiūrovai susiduria su kitais įspūdingo dydžio karaliais. Jie vis ieško savo paveiklo prisiminę eiles iš Salomėjos Neries poezijos rinkinio "Iš M.K.Čiurlionio paveikslų", bet ir tai nepadeda. Staiga visi pamato berniuką, nešantį rankose karalių pilį, ir tuomet Karaliai pajaučia, kad atrado namus - paveikslą "Karalių pasaka". Viso spektaklio metu gyvai skamba M. K. Čiurlionio muzika, atliekama teatro kompozitoriaus ir atlikėjo Tomo Jūzeliuno. Spektaklis žavi savo estetika, scenos apipavidalinimu. Joje daug M. K. Čiurlionio tapytų paveikslų. jaunieji žiūrovai pasineria į M.K. Čiurlionio simbolių pasaulį. Mokiniai patys, teatro kompozitoriaus padedami. bandys kurti muziką, ir taip išreikšti savo jausmus ir emocijas. Spektaklio metu jie bus skatinami suprasti M. K. Čiurlionio muziką, įminti paveikslų mįsles. Jaunųjų žiūrovų padedami, išėję iš paveikslo, pabuvoję kituose paveiksluose, karaliai po įvairių nuotykių, laimingai sugriš į savąjį pasaulį.


Moksleivius susipažindinsime su  miuziklams būdinga tematikos įvairove, melodingumu, šiuolaikiškumu, su mažai liečiamu teatro žanru - Miuziklu. Kadangi miuziklas kelia itin aukštus reikalavimus atlikėjams: jie turi puikiai dainuoti, šokti, profesionaliai vaidinti. Suteiksime mokiniams žinių apie miuziklo žanrą, bei kiekvienas galės iš arti  jį bent minimaliai patirti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacija „Šviesos medžioklė“ pristato žymiausius Klaipėdos miesto ir Lietuvos profesionalių fotomenininkų kūrinius bei juose slypinčius kontekstus apie mus supančią aplinką, tarpusavio santykius ir žmogaus gyvenimą. Edukacija leis pamatyti save, savo aplinką per menininkų kuriamas temas. Čia taip pat bus galima patirti, kad juodai balta fotografija yra lygiai tokia pat ryški kaip ir spalvota, o joje vyraujantys šviesos ir šešėlių kontrastai ypatingai išryškina ir perteikia nuotaiką, stimuliuoja žmogaus jausmus. Mėginsime išsiaiškinti, kiek nuotraukos ir atvaizdai vis dar yra reikšmingi kasdieniniame žmogaus gyvenime, o kūrybinės užduoties metu kviesime „sugauti šviesos“ tiek, kad nuotrauka virstu iškalbingu vaizdu. Pristatant
Klaipėdos žymiausius fotomenininkus edukacija atitinka 2023 m. valstybės minimą sukaktį, kuri skirta paminėti „Klaipėdos
krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinėms“ sukaktį.


Viešoji įstaiga Radviliškio rajono amatininkų klubas "Trys karaliai"

Dalyviai supažindinami su natūralaus bičių vašku ir jo panaudojimo būdais. Žvakės nuo seniausių laikų buvo laikomos apsaugos ir dvasingumo simboliu. Jomis mūsų senoliai pasišviesdavo dirbdami įvairius namų ruošos darbus, tikėjo, jog jos apsaugo nuo negandų, blogųjų dvasių, sugeria neigiamą energiją, turi gydomųjų galių. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai sužino žvakės atsiradimo istoriją, su žvakėmis susijusius papročius, žvakių liejimo technologijas ir būdus. Vienas iš žvakių liejimo būdų, kai karštas vaškas yra pilamas ant knato, dalyviai išbando patys.
Praktinio užsiėmimo metu mokiniai  žvakelę susisuka iš natūralaus bičių vaško plokštelės. Taip pat išbando šiuolaikines žvakių gamybos technologijas (karštą vašką pila į silikonines formeles). Uždaviniai – supažindinti: su bičių gyvenimu; su bičių teikiama nauda ir jų produktais; su aviliu, koriu, į kurį
bitės „pila“ savo surinktą medų, duonelę; su bitininko inventoriumi (dūmine, kaltuvu, medsukiu ir t. t.); su seniausiu bitininkystės amatu– žvakių liejimu. Leisti patirti kūrybiškumo džiaugsmą. Ugdomos bendrosios kompetencijos – pažinimo ir asmeninė. Edukacija – tai veikla, kuri teikia relaksuojantį poveikį, nektaro ir pikio kvapas žmogų ramina, jis užmiršta nerimą, jaudulį ir tik jaučia didelį malonumo jausmą uosdamas svaiginančiai kvepiančius medaus korius, vašką. O nuo senų laikų žinomas bitininkystės amatas – žvakių liejimas. Su vaško žvake eidavo tuoktis, vaško žvakelės liepsna palydėdavo Amžinybėn. Nors žvakė senovėje buvo nepakeičiamas šviesos šaltinis, šiuo amatu vertėsi nedaugelis. Ir tai greičiau buvo ne verslas, bet pomėgis. Žvakių liejikų buvo mažai, tačiau žvakės visada turėjo paklausą ir vertę. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai įgis žinių apie paslaptingą bičių gyvenimą, sužinos, kad žvakėms lieti naudojamas bičių vaškas. Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Pagrindinis edukacijos tikslas - meno terapijos metu padėti išlieti susikaupusį nerimą ir baimę, atsipalaiduoti, leistis į savęs pažinimo kelionę.
Meno terapijos „Skambančios Čiurlionio spalvos“ programos metu mokiniai susipažins su vienu žymiausių Lietuvos kompozitorių ir dailininkų M. K. Čiurlioniu – jo asmenybe, biografija ir kūrybos unikalumu. Pasakojimas iliustruojamas fotografijomis, kūrinių reprodukcijomis, garso įrašų – simfoninių poemų „Miške“ bei „Jūra“ fragmentais. Programa papildyta kūrybinėmis užduotimis – klausydami kompozitoriaus simfoninių poemų ištraukų vaikai turės galimybę sudėlioti dėliones – M. K. Čiurlionio paveikslų kompozicijas ir tapys, tai ką jaučia. Edukacinę programą ves Utenos A. ir M. Miškinių VB bibliotekininkės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė paskaita „Senosios Lietuvos sostinės“ (nuotolinė paslauga)

Nuotolinė edukacinė paskaita bus transliuojama gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos vedamos ZOOM platformos pagalba. Paskaitos metu nagrinėsime, kodėl Kernavė, Trakai ir Vilnius laikomi seniausiomis žinomomis Lietuvos valdovų rezidencijomis, kokie valdovai jas įkūrė, kokios tautos jose gyveno, kuo vertėsi ten įsikūrę gyventojai ir ką svarbaus paliko istorikams bei archeologams. Senų vaizdinių ir dabartinių nuotraukų pagalba lankysime įspūdingiausius šių sostinių objektus, lyginsime jų architektūrinį, kultūrinį palikimą. Pasitelkę legendas bei archeologinių tyrimų rezultatus bandysime iššifruoti Kernavės, Trakų bei Vilniaus viduramžius menančias detales. Aptarsime šių objektų atsiradimo istorijas, jų genezę, stebėsime kaip per šimtmečius keitėsi šių objektų svarba vietiniams gyventojams bei esamai valdžiai. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti senųjų Lietuvos sostinių materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu. Paskaitos pabaigoje KAHOOT programėlės pagalba bus surengta viktorina, leidžianti užtvirtinti gautą informaciją.


Edukacijos dalyvių laukia pažintis su pagrindine Pasvalio rajono naudingąja iškasena gipsu, jo radimvietėmis, poveikiu ir pritaikymu žmogaus gyvenime. Supažindinsime, kada ir kur pradėtas naudoti gipsas, kodėl tai yra Pasvalio krašto išskirtinė naudingoji iškasena. Edukacijos metu apžvelgsime įvairius gipso grynuolius, bus aptartos jų atsiradimo ir sukūrimo subtilybės. Kūrybinių dirbtuvių metu galėsite pasigaminti individualų papuošimą ar dovanėlę-suvenyrą iš gipso (magnetuką). Edukatorė jums pagelbės, atskleisdama iš kokių priemonių jį galima pasigaminti bei parodydama kaip lengvai jis sukūriamas.


Kultūros epochų kaita Vilniaus senamiestyje

Kviečiame dalyvauti žaidime Vilniaus senamiestyje. Sakoma, Vilnius – baroko miestas, tačiau mes jį vadiname tiesiog gyvuoju kultūros istorijos vadovėliu. Gotika, renesansas, barokas, klasicizmas – skirtingos epochos ir skirtingas grožio supratimas. Tai puiki proga aplankyti žymius Vilniaus architektūros paminklus, pademonstruoti savo išmanymą, istorines žinias ir laimėti prizų!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šifras „Laisvė“: užkoduok partizaninę žinutę!

Slaptažodžiai ir slapyvardžiai skamba kaip burtažodis ar greitakalbė, tačiau jie buvo neatsiejami partizaninio karo dėmenys. Pasak Jurgio Ožeraičio-Mažeikos, „Be slaptumo nėra galima jokia pogrindinė veikla ir užsibrėžto tikslo pasiekimas. Paslaptis, priesaika – svarbiausias pogrindžio pagrindas.“ Vyriausioji partizanų vadovybė, kurios priešakyje stovėjo gen. Jonas Žemaitis-Vytautas, buvo šifruojama raide L arba žodžiu Laisvė.

Šio edukacinio užsiėmimo metu kviesime 9-12 kl. mokinius atverti duris į paslaptingą partizaninio karo pasaulį. Užsiėmimo metu bus ne tik atskleistos partizaninio karo sąsajos su Vasario 16–ąja, bet ir jų slaptos kovos bruožai. Edukacijos metu mokiniai imsis slaptų dokumentų šifravimo, remiantis instrukcija, išlikusia Žemaičių apygardos archyve.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Virtuali ekskursija po Dreverną „Šiporius būsi, žėgliosi laivužį“

Nuotolinė edukacinė ekskursija „Šiporius būsi, žėgliosi laivužį“ kviečia visus interaktyviai susipažinti su įstabaus grožio ir gilias laivybos bei žvejybos tradicijas puoselėjančiu pamario kaimeliu Dreverna. Dalyvių laukia smagūs pasakojimai apie senąsias burvaltes, garsiausią pamario laivadirbį, vėtrungių simboliką, Kuršių marių žvejybą ir jos prietarus bei daug kitų šio krašto įdomybių bei keistenybių.
Paslauga ne tik pateikia pamario krašto materialųjį kultūros paveldą, bet ir aktualizuoja nematerialųjį. Tiek pavadinime, tiek ir ekskursijos metu bus pristatoma nykstanti senųjų pamario gyventojų (lietuvininkų) tarmė, kurios žodžiai bus smagus spėlionių žaidimas mokiniams, o vaizdinė medžiaga (senos fotografijos, archyvinė medžiaga, dailės kūriniai) puikiai tai iliustruos. Mokiniai smagiai papildys žinių bagažą, o komunikuodami plės akiratį bei didins saviraišką.
Tad pasinerkime į nuotaikingą edukacinę ekskursiją ir sužinosime, kas yra šiporius, žėgloiojimas, myšknygė, kokių keisčiausių prietarų žvejai laikėsi keliaudami į žvejybą, ir kodėl kiaulės valgė žuvį, o įmantriausių restoranų svečiai – varnieną bei laukia dar daug kitų neįtikėtinų, tačiau tikrų pamario istorijų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Spektaklis/performansas ne tik subrandina taikomojo teatro elementus, bet ir jungia fotografiją, gyvą muziką, teatro formą pristatant jaunajai kartai. Šiame projekte netradicinės erdvės, kuriose bus pristatomas spektaklis/performansas,  taps tarsi antruoju veikėju, praturtinančiu ir sustiprinančiu kūrinio esmę. Muzika šiame spektaklyje/performanse tampa neatsiejama nuotraukų naratyvo dalimi. Kiekvienas akordas parinktas taip, kad harmoningai atsispindėtų kiekvieno kadro emocijos ir jausmai. Muzika ne tik lydi, bet ir sukuria
spektaklio/performanso ritmą, leidžiantį žiūrovui įsigilinti į kiekvienos fotografijos prasmę.


Tarpdisciplininio šokio spektaklio, filmuko, diskusijos ir empyrinio patyrimo metu kviesime mokinius patyrinėti ir atrasti grožį skirtumuose. Įtraukiojo meno pagalba, kur artistai yra žmonės su negalia, plėsime nusistovėjusias visuomenės normas bei mažinsime atskirtį.
Pasirodymo metu dalyviai judesio pagalba perteikia savo eilinę gyvenimo dieną:  ryto ritualus, kelionę į darbą, darbą pašte, bei užbaigia dieną šokių pamokoje, kurios metu parodome šokio choreografiją.
Po pasirodymo kviečiame pažiūrėti filmuką „Negailėti, o pažinti. Kasdienybėje negalia tik nepatogumas“, kur dalyviai bei projekto autoriai dalinasi požiūriu apie negalią bei apie savo patyrimus. Filmukas yra pritaikytas regos negalią turintiems ir yra įgarsintas garsiniu vaizdavimu.
Toliau mokinius kviečiame dalintis savo mintimis, suvokimais bei įžvalgomis diskusijos metu.
Diskusiją moderuoja žmogus su regos negalia bei cerebriniu paralyžiumi. Mokiniai į diskusiją įtraukiami naudojant lengvą jumoro formą bei atvirai dalinantis savo gyvenimo patirtimis. Mokiniai supažindinami su išmaniosiomis technologijomis, kurios palengvina žmogaus su negalia kasdienybę.
Pabaigai siūlome “pasimatuoti negalią” ir taip įtvirtinti teorinius suvokimus praktiškai, savo kailiu: išbandyti neįgaliojo vežimėlį, pasivaikščioti su neregio lazdele, pasimokyti gestų kalbos, žaidimo poroje metu išbandyti garsinį vaizdavimą , kur vienas užsimerkia, o kitas bando apibūdinti matomus objektus/reiškinius.


Edukacinė programa "Piknikas Vytauto Tamulaičio vabalų kalnelyje"

Šakių rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Vabalai – pats gausiausias pagal atrastų rūšių skaičių būrys ne tik tarp vabzdžių, bet ir visoje gyvūnų karalystėje. Vabalai sudaro maždaug ketvirtadalį visų žemėje gyvenančių gyvūnų rūšių. Pasaulyje jų yra apie 350 000 rūšių ir nuolat atrandamos naujos. Lietuvoje gyvena apie 3500 – 3600 rūšių. Gamtoje vabalai turi įtakos medžiagų apykaitai, dirvodarai, kitų gyvūnų balansui. Neveltui iš Šakių rajono, Kriūkų seniūnijos, Sutkiškių kaimo kilęs rašytojas Vytautas Tamulaitis taip vaizdžiai aprašė vabalus ir kitus gyvosios gamtos organizmus. Augalai, vabzdžiai, gyvūnėliai – tai rašytojo apsakymų herojai, žadinantys mažųjų skaitytojų vaizduotę, skatinantys meilę viskam, kas gyva. Galbūt aprašyti vabalus rašytoją įkvėpė nepaprasta Kriūkų apylinkių gamta, nuostabus vaizdas nuo tėviškės sodybos ant aukšto kalno į upių tėvą Nemuną. V. Tamulaitis pirmasis Lietuvos vaikų literatūroje taip atidžiai pažvelgė į vabalų, vabalėlių pasaulį, pats su juo gerai susipažino ir iki šiol toje srityje tebepirmauja tarp kitų mūsų rašytojų. Vaikai skaitys V. Tamulaičio pasakos-apysakos „Skruzdėlytės Greitutės nuotykiai“ ištraukas, diskusijos-pokalbio metu dalinsis savo patirtimi apie jiems žinomus vabalus ir papildys žinias apie V. Tamulaičio kūrybos personažų – vabalų įvairovę bei jų ypatumus, savo žinias patvirtins spręsdami kryžiažodį bei įveikdami „Skruzdėlytės užduotėlę“, dėlios stalo dėliones-vabalus. Edukacijos metu išgirs, kad ir vabaliukai išore, gyvenimo būdu, įpročiais, kad ir būdami labai maži, yra panašūs į žmones, savo poelgiais ir išgyvenimais primena sudėtingus žmonių santykius, jie paveikia mūsų mintis ir jausmus. O smagiausia edukacijos dalis – didelės dėlionės iš kubų sudėjimas ir foto sesija prie Skruzdėlytės Greitutės foto sienelės. Jaukiai įsikūrę ant pledukų gražioje Kriūkų miestelio vietoje tarp ąžuolinių vabalų skulptūrų, užkandžiaudami ir bendraudami vaikai aptars tai, ką sužinojo ir išmoko. Iki pasimatymo piknike Vytauto Tamulaičio vabalų kalnelyje!


Ši pasaka - apie mažą mergaitę Liunę, patekusią į paslaptingą salą. Šalia nėra nei mamos, nei tėčio, todėl Liunė privalo būt drąsi, kad neišsigąstų riaumojančių liūtų, grėsmingų begemotų. Liunė patiria visokių nuotykių: susipažįsta su geraširdžiu jūros ežiu, gudriai išsisuka nuo baisaus ryklio nasrų, gelbėja mielas ir juokingas beždžionėles... Liunė viską gali, juk ji - tikra robinzonė!


Programos tikslas - skaitant ir analizuojant literatūros kūrinius ugdyti mokinių mokėjimo mokytis, kritinio mąstymo, kūrybiškumo, problemų sprendimo, bendradarbiavimo bei pažintinius gebėjimus.

Programos uždaviniai:
- Gebėti analizuoti ir įsijausti į literatūros kūrinius pasitelkianti pagrindinius pojūčius.
-Gebėti ieškoti problemų sprendimo variantų, kurie padėtų įveikti kilusius iššūkius.
-Gebėti bendrauti ir bendradarbiauti su bendraklasiais.


Kas yra Juozas Gruodis? Kodėl kompozitoriaus darbas yra svarbus? Kas auga J. Gruodžio sode? Kviečiame į pažintį su kompozitoriumi J. Gruodžiu ieškant  lobio, paslėpto jo sode. Susitikime kompozitoriaus name, suprojektuotame tarpukario architekto F. Vizbaro - viename iš nedaugelio medinės modernizmo architektūros pavyzdžių, turinčiame kultūros paveldo objekto statusą. Čia susipažinsite su J. Gruodžio biografija ir kūryba, o po to leisitės į lobio paiešką sode, kurį užveisė pats kompozitorius.
Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto sutrikimu. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Ar esate kada nors rašę laišką? O ar esate gavę laišką? O ar patys esate jį išsiuntę? Susipažinti su senuoju laiškų rašymu bei įrankiais, kurie buvo naudojami  laiškams rašyti, jums padės Kauno rajono muziejaus muziejininkai. Edukacinio užsiėmimo metu pademonstruosime laiškus, kuriuos rašė Raudondvario dvare grafai Tiškevičiai. Susipažinsite su įrankiais, kurie buvo naudojami laiškams rašyti.
Paplušėję ir patys parašysite laišką artimam žmogui. Ant voko užrašysite vardą ir pavardę, tikslų adresą. Su vašku ir antspaudu užantspauduosite ir įmesite į dėžutę. Mums beliks tik  jį išsiųsti.


Edukacinis užsiėmimas Vilniaus paveikslų galerijos keičiamose parodose

Kievienas apsilankymas muziejuje - nauja patirtis ir pojūčiai. Kviečiame pažinti besikečiačias parodas ir jas lydinčius edukacinius užsiėmimus.
Kokios parodos vyksta Vilniaus paveikslų galerijoje rasite čia: https://www.lndm.lt/vpg/
Prieš užsakant edukaciją susisiekite nurodytais kontaktais.


Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Edukacinė programa „Lietuviško šiaudo paslaptys“ skirta 1–4 kl. mokiniams. Užsiėmimai ugdys vaikų pasitikėjimą savimi, skatins suprasti žmogiškąsias vertybes, kritinį mastymą, plėtos saviraišką poreikių tenkinimą. Edukacija vyks Kuršėnų etninės kultūros ir tradicinių amatų centre, kuris įsikūręs Kuršėnų dvaro sodybos oficinos patalpose. Programa skatins domėtis mūsų krašto etnine kultūra ir supažindins su nykstančiais senaisiais amatais ir tradicijomis. Supažindins vaikus su pynimu, rišimu iš šiaudų. Jo raidos bruožais, pintų gaminių formomis ir paskirtimi, darbo įrankiais, pynimui skirtomis medžiagomis ir jų paruošimą darbui. Ugdys kompetencijas sėkmingai veikti visuomenėje, padės tenkinti pažinimo, saviraiškos poreikius. Moksleiviai turės galimybę prisiliesti prie ekologiškai švarių gamtinių medžiagų, išmokti puošimo elementų – saulučių, snaigių, girliandų gamybos. Bus demonstruojama vaizdinė medžiaga, krašto meistrų kurti darbai. Amatas gerina vaiko emocinę gerovę, kūrybingumą, skatina bendrauti.


Orientacinis žaidimas “(Ne)Dingusio Vilniaus paieškos”

Tikslas: Moksleivių kultūrinis paveldosauginis ugdymas orientacinio žaidimo pagalba, siekiant paskatinti juos aktyviau domėtis istoriniu - kultūriniu paveldu Vilniaus senamiestyje bei supažindinti moksleivius su Vilniaus senamiesčio pastatų ir erdvių geneze.

Uždaviniai:
- sužinoti daugiau apie senojo Vilniaus neišlikusių, konservuotų arba atstatytų objektų  istoriją;
- aplankyti neišlikusių objektų vietas, ieškoti išlikusių objektų fragmentų;
- supažindinti mokinius su istoriją menančių objektų įprasminimo būtinybe ir galimybes;
- ugdyti vaikų pastabumą, norą tyrinėti ir pažinti;
- žadinti vaikų domėjimąsi savo miesto istorija bei kultūra;
- įtraukti vaikus į gyvą miesto istorijos tyrinėjimą.

Sugrįžkime į skirtingus Vilniaus miesto gyvavimo laikotarpius: viduramžius, renesansą, carinės Rusijos ar sovietų valdomą Lietuvos sostinę. Orientacinio žaidimo metu mokiniai privalės surasti reikiamus objektus patys, pasitelkę mobilioje aplikacijoje nurodytus žemėlapius. Žaidimas drieksis aplankant skirtingais laikais pastatytus, perstatytus, atstatytus, nuverstus ar pakeitusius paskirtį statinius: mokiniai ieškos seniausio Vilniuje įkurto Botanikos sodo, pasislėpusių Valdovų rūmų detalių, išlikusių ženklų ant Šv. Mikalojaus bažnyčios sienų ar gynybinės sienos likučių. Per 90 minučių teks aplankyti net 15 objektų, išdėstytų netoli vienas kito žiediniu principu ir išsiaiškinti, kokias paslaptis mums gali atskleisti Vilniaus architektūros istorija bei kokios asmenybės prisidėjo prie miesto kūrimo. Orientacinio žaidimo metu mokiniai sužinos, kaip senasis Vilnius skirtingais amžiais keitė savo miestovaizdį ir pastatų paskirtį. Žaidimo pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Lietuvos sostinės materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik  istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kurkime Kalėdų stebuklus drauge ! Tapkite savo draugams Kalėdų seneliu, dovanodami savo rankomis nulipdytas dovanėles – keramikinius žaisliukus. Užsiėmimo metu sužinosime, kodėl yra puošiamos eglutės, kaip keitėsi kalėdinių žaliaskarių puošyba bėgant metams ir pasigaminsime nuostabias rankų darbo kalėdines dekoracijas, kurios gražiausią metų šventę padarys dar jaukesnę. Kiekvienai amžiaus grupei pritaikomas užsiėmimo sudėtingumas. Į švietimo įstaigas važiuojame susidarius ne mažiau kaip 60 asmenų. Net ir mažiausi mūsų dalyviai puikiai sukoncentruoja dėmesį ir sukuria originalius darbelius. Visi kūrybiniai darbai po pirmojo degimo atiduodami mokiniams. Siuntimas įskaičiuotas į kainą. Visomis reikalingomis priemonėmis pasirūpiname.


Lietuvių tremties istorijos literatūroje ir teatre (Nuotolinė paslauga)

Tai nuotolinė kultūrinio ugdymo pamoka, kurios metu jos autorė ir vedančioji, aktorė, režisierė ir rašytoja Birutė Mar pristato ir skaito ištraukas iš autentiškais tėvų prisiminimais paremtos istorinės pjesės teatrui “Ledo vaikai”, kurioje panaudoti ir vienos iškiliausių lietuvių tremties laikotarpį įamžinusių rašytojų D.Grinkevičiūtės knygos “Lietuviai prie Laptevų jūros”, taip pat E.Gudonytės knygos “Karta nuo Sibiro” motyvai. Skaitomos istorinės pjesės ištraukos, dramaturgės pasakojimas iliustruojamas filmuota medžiaga - autorės tėvų prisiminimų apie tremtį fragmentais, to laikmečio archyvinėmis nuotraukomis. (Pagal pjesę „Ledo vaikai“ pačios autorės ir režisierės Lietuvos nacionaliniame dramos teatre sukurtas spektaklis buvo nominuotas kaip geriausias Nacionalinės dramaturgijos pastatymas Lietuvoje 2016 metais - “Auksinio scenos kryžiaus“ apdovanojimai). Antrojoje pamokos dalyje vyks interaktyvus rašytojos ir režisierės pokalbis-diskusija su moksleiviais apie XX a. Lietuvos istoriją (nepriklausomybės laikotarpį iki 1940-jų bei sovietų okupaciją), nelengvą XXa. antros pusės Lietuvos kelią į laisvę, istorijos ryšį su šiandiena, akcentuojant svarbiausių žmogaus vertybių - Tėvynės meilės bei vidinės laisvės (kaip sąlygos išlikti sunkiausiose gyvenimo aplinkybėse) svarbą. Taip pat, bus diskutuojama apie istoriniais faktais kuriamos literatūros bei teatro aktualumą ir emocinį paveikumą, taip skatinant vaikų savarankišką mąstymą ir neabejingą požiūrį į istorinius įvykius.


Edukacijos metu vaikus supažindiname su Kalėdų šventės tradicijomis ir papročiais Lietuvoje bei kitose šalyse. Vaikams pristatoma sapnų gaudyklių gaminimo technika, tinklo pynimo būdai bei dekoravimo galimybės. Per praktinę dalį vaikai pasigamina sau sapnų gaudyklę naudojant gluosnio šakelių pagrindą. Išmoksta pinti dailų tinklą, derinti spalvas, dekoruoti plunksnomis bei įvairiais karoliukais. Šios edukacijos metu yra lavinamas vaikų kūrybiškumas bei saviraiška.
Edukacijos metu vaikai sužinos apie Kalėdų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Kalėdų eglutės atsiradimo istorija. Vaikams pristatoma Kalėdų eglutės žaisliukų gaminimo technikos: atskirų žaislo dalių klijavimas, užklijavimas juostele, audinio dalių siuvimas, japoniška „Kinusaigos“ technika bei įvairūs dekoravimo būdai. Per praktinę dalį vaikai pasigamina sau Kalėdų eglutės žaisliuką naudojant gaminimo techniką pagal amžių:  pradinių klasių mokiniai - sujungiant atskiras detales klijais, vidurinių klasių mokiniai – sujungiant žaislo dalis naudodami siuvimą ir klijus, ir aukštųjų mokyklų mokiniai kurs žaislą japoniška „Kinusaigos“ technika, naudodami putų polistirolo pagrindą ir audinį. Pagamintas eglutes vaikai dekoruos skirtingomis detalėmis ir spalvomis parinkdami jiems šventės simbolius. Dekoruotomis eglutėmis vaikai galės papuošti klasę ar namus.


Užsiėmimo metu dalyviai susipažįsta su tradiciniais lietuvių liaudies muzikos instrumentais. Visais pristatomais instrumentais pagrojamas tradiciškai jais atliekamos muzikos kūrinys, papasakojama apie instrumentus bei muzikavimo tradicijas. Susipažinę su instrumentais, dalyviai savarankiškai pasirenka kiekvieno jų skleidžiamą muziką atspindinčią spalvą.   Antroje užsiėmimo dalyje dalyviai supažindinami su audimo būdu ant mažų rėmelių. Vadovei padedant, pasirinktų spalvų siūlais dvinytu pynimu audžia siauras juosteles ir kiekvienas sukuria savo išgirstų spalvų apyrankę.   Įgyti įgūdžiai ir žinios galės būti pritaikomi praktiškai ir mokykloje (technologijų, dailės, etnokultūros, muzikos pamokoje), ir namuose.   Dalyviams suteikiamos visos kūrybai reikalingos priemonės ir medžiagos. Savo sukurtą apyrankę mokiniai po edukacinio užsiėmimo išsineš su savimi.


Edukacijos metu vaikus supažindiname su sapnų gaudyklių kilmės legenda, istorija, taip pat kokiu tikslu jos buvo
gaminamos. Vaikams pristatoma sapnų gaudyklių gaminimo technika, tinklo pynimo būdai bei dekoravimo galimybės. Per
praktinę dalį vaikai pasigamina sau sapnų gaudyklę. Išmoksta pinti dailų tinklą, derinti spalvas, dekoruoti plunksnomis bei įvairiais karoliukais. Šios edukacijos metu yra lavinamas vaikų kūrybiškumas bei saviraiška.


Spektaklis ,,Musių valdovas” + diskusija

Spektaklis ,,Musių valdovas” paremtas V. Goldingo romano ,,Musių valdovas'' motyvais – unikalus paaugliams ir jaunimui skirtas spektaklis apie žmoguje tūnančio žvėries – jo ego alegoriją, kuris gali būti ambicingas, jautrus, įžeidus, trokštantis galios ir dėl to žiaurus. Spektaklyje negyvenama sala virsta kiemo aikštele. Kieme, kaip ir romano veiksmo vietoje – saloje, galioja tam tikros taisyklės, kurias nustato ne kas kitas, o kiemo vaikai, čia veikia tik jiems žinoma sistema, hierarchinė klasifikacija ir garbės bei principų kodeksai. Aplinkybės į kurias papuola vaikai ,,padeda'' atsiskleisti primityviausiom ir tuo pačiu brutaliausiom žmogaus savybėms, vaikai kovoja ne tik vienas su kitu, bet tuo pačiu ir su savimi. Čia moralė kovoja su nedorove, racionalus protas su emocijomis, o atsakomybė – su asmeninės valdžios troškimu. Tai, kas nutinka su vaikais kieme, vyksta su kiekvienu iš mūsų, mus supančiose aplinkose, mūsų socialiniuose ,,kiemuose”. Šiuo spektakliu siekiama jaunimui patraukliomis ir suprantamomis priemonėmis užmegzti efektyvų dialogą ir kalbėti apie jiems aktualius probleminius klausimus, atskleisti klasikinio kūrinio aktualumą šiandienos kontekste bei skatinti analitinį mąstymą ir domėjimąsi klasikine literatūra. Po pasirodymo bus rengiama diskusija su kūrybine grupe. Diskusijoje bus analizuojama spektaklyje ir romane keliama žmogaus, kaip galimo žvėries prado, kylančios agresijos, žiaurumo nukreipto vienas prieš kitą idėja. Kalbama apie tai, kuo prieš daugiau nei penkiasdešimt metų parašytas kūrinys gali būti ir yra aktualus šiandienos kontekste. Bus svarstoma, kaip kūryba, meninės, teatrinės, literatūrinės priemonės gali padėti suvokti, įsisąmoninti problemas ir skatinti ieškoti būdų jas spręsti. Taigi rengiama diskusija skatins mokinių mokymąsi analizuoti meninį (teatro ir literatūros) kūrinį, suprasti jo netiesioginį poveikį ir naudą asmens emocinei bei kūrybinei raidai, taip pat ugdys literatūrinės analizės įgūdžius.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija "Prisilietimas prie Vilniaus žydų kultūros"

Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Prisilietimas prie Vilniaus žydų kultūros“ Vilnius dar Napoleono buvo pavadintas „Šiaurės Jeruzale“. Mūsų laikmečių žydų bendruomenė yra neskaitlinga, nors ir gyvybinga, tačiau dėlei Holokausto ir vėliau sekusio sovietinio žydiško paveldo naikinimo, jos vaidmuo Vilniaus, o kartu ir visos Lietuvos istorijoje neretai, bei nepelnytai primirštamas. Edukacinės programos - ekskursijos metu mokiniai aplankys Senąjį ir Naująjį getus, susipažins su juose ilgiau ar trumpiau gyvenusiomis iškiliomis asmenybėmis, kaip kad judaizmo autoritetu Vilniaus Gaonu, dailininku Marku Šagalu, žymiausiu XX a. smuikininku Jaša Heifetcu. Taipogi lankant Senojo ir Naujojo geto gatves ir kiemelius bus proga nusikelti į kasdienišką žydišką gyvenimą, įvertinti džiaugsmus ir skausmus, suprasti begalinius šią bendruomenę ištinkančius pokyčius, aplankyti vieną slėptuvių, kur jie bandė išsigelbėti žiauriais Antrojo Pasaulinio karo metais. Lietuvos ir lietuvių identitetas neįmanomas be žydų kultūros pažinimo ir ši ekskursija padės giliau suvokti jų kultūros svarbą, bei, galbūt, atvers kelią gilesniam domėjimuisi. Kultūrinės edukacinės programos metu mokiniai įtraukiami į temines diskusijas. Istorinis pasakojimas papildomas archyviniais dokumentais, nuotraukomis. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Tradicinių amatų centras "Meniškas kaimas"

Edukacinė programa "Molio Motiejukas" skirta supažindinti vaikus su senomis lietuviškos keramikos tradicijomis: molio paruošimu, tradiciniais lipdymo, dekoravimo ir degimo būdais.Šioje programoje kritinis mąstymas bus pasitelkiamas atskiriant skirtingas molio degimo rūšis, pasirenkant norimą lipdomos puodynės formą, pritaikant senuosius indų dekoravimo ornamentus. Programos metu moksleiviai išgirsta apie senosios keramikos tradicijas. Žiūrėdami 10 minučių edukacinį filmą, sukurtą "Meniško kaimo" keramikos dirbtuvėse, susipažįsta su visa molio lipdinių gamybos eiga, pamato kaip degamos tradicinės juodosios ir raugo keramikos krosnys. Įrengtoje molio gaminių ekspozicijoje vaikai pamato ir palygina tradicinės juodosios, raugo ir glazūruotos keramikos gaminius, išmoksta atskirti tris skirtingas molio degimo technikas. Susipažinę su keramikos amato tradicijomis, moksleiviai patys išsiminko molį, išmoksta nulipdyti molio puodynėlę: nulipdo indo dugną, formuoja molio volelius ir iš jų lipdo tradicinę puodynėlę, dekoruoja pasirinktais tradiciniais ornamentais. Nulipdę puodynėlę mokiniai aplanko malkines molio degimo krosnis, iš arti jas apžiūri, taip susidarydami išsamų molio gaminio atsiradimo kelią.


IŠŠŪKIŲ DIENA SU KLASE. ŽMOGAUS RYŠYS SU GAMTA BALTŲ KULTŪROJE

Interaktyvi 3 valandų trukmės patirtinė edukacija organizuojama Nemuno kilpų regioniniame parke esančioje gamtinėje stovyklavietėje kvies moksleivius susipažinti su baltų simboliais ir dainose apdainuotais gamtos objektais bei patirti savo asmeninį santykį su gamta įveikiant fizinius iššūkius gamtoje ir atliekant interaktyvias, logines, edukacines ir kūrybines užduotis. Edukacijos metu naudojant mobiliąją „Patirk“ interaktyvaus žaidimo programėlę patrauklia forma bus ugdomas mokinių kultūrinio tapatumo suvokimas, integruota programa iš dalies siesis su lietuvių kalbos, istorijos, dailės, informacinių technologijų ir kūno kultūros mokyklinėmis ugdymo programomis. Orientuodamiesi gamtinėje aplinkoje pagal įvairias užuominas bei atlikdami įvairias interaktyvias ir patirtines grupines užduotis mokiniai patirs naujų įspūdžių, stiprins pasitikėjimą savimi ir komandinę dvasią. Užduočių sudėtingumas bus pateiktas atsižvelgiant į mokinių amžių ir pajėgumą. Norint patirti stipresnius įspūdžius užsisakant programą bus galima pasirinkti „Ekstremalią“ programą, kurioje bus sudėtingesnių fizinių iššūkių. Jaunesniam amžiui arba mokiniams su negalia iš anksto užsisakant paslaugą yra galimybė prireikus modifikuoti maršrutą atsižvelgiant į individualius ypatumus.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Teatralizuotas edukacinis koncertas „Metų traukinukas“

Teatralizuoto edukacinio koncerto „Metų traukinukas“ metu vaikai supažindinami su keturiais metų laikais, besikeičiančiu pasauliu, geografiniais skirtumais ir bendrumais. Kartu su programos atlikėju analizuoja apdainuojamas ar per teatrinius žaidimus suvaidintas situacijas, kuriose plačiau pažįstama gamta ir mus supančio pasaulio grožis.
Nieko nėra nuostabiau už keturis Lietuvos metų laikus, kurie vaikams dovanoja skirtingus atradimus, stebuklus ir nuotaiką. Besikeičiančių metų laikų paletėje, pavasarį, kai nutirpsta sniegas, norisi uždainuoti kartu su slieku išvydus saulę danguje, šokti drauge su iš pietų sugrįžusiu gandru, laukti vasaros atostogų su voru Antanu, patirti linksmus nuotykius keliaujant per pasaulį pas Galapagų vėžlį, išmokti Bugi Vugi šokio žingsnelius, sužinoti, kokie gyvūnai gyvena Lietuvos miškuose, kartu su jais džiaugtis rudenėjančio miško grožiu, pūgai siaučiant nebijoti aplankyti linksmuolius pingvinus, kurie džiaugiasi žiema ir laukia Kalėdų staigmenų. Apsukus metų ratą ir įgijus naujų žinių, vaikai sulaukia metų traukinuko, kuris juos veža į naujus nuotykius ir patirtis.


„Didžioji pramonė: „Inkaras“ (Nuotolinė paslauga)

Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Edukacija „Didžioji pramonė: „Inkaras“ prasideda nuo bendro fabriko sąvokos ir Kauno pramonės ir joje buvusių fabrikų aptarimo. Dalyviai dalinasi savo nuomone ir atliktais namų darbais, kurių metu jie gilinosi į Kaune egzistavusius fabrikus, jų savybes. Toliau edukacijoje supažindinama su muziejuje veikiančia bendruomenių platforma „Mažosios istorijos“, pristatomi kiti šios platformos projektai, parodos. Toliau gilinamasi į vieno fabriko „Inkaras“ istoriją, tai daroma rodant edukacinį 15 minučių trukmės filmą, kuriame dalyviai skatinami įsidėmėti ir akcentuoti tam tikras svarbiausias temas. Pavyzdžiui, fabriko produkcija, fabriko ir gamtos ir taršos santykis, fabriko ir lietuvybės fenomenas, fabriko griūtis. Po šio edukacinio filmo dalyviai kartu aptaria visas šias temas, užduoda rūpimus klausimus. Galiausiai, edukacijos pabaigoje dar kartelį nagrinėjama fabriko sąvoka ir jai tinkantys būdvardžiai ar sąvokos. Edukacijos pabaigoje paskatinamas pokalbis su draugais, giminėmis apie vietos istoriją, fabrikus ir fabriko „Inkaras“ istoriją.


Ar svajojote kada turėti stebuklingą aparatą, kuris jūsų įsivaizduojamą daiktą sukurtų vos spustelėjus mygtuką?! 3D spausdintuvas - puiki priemonė tokiam rezultatui pasiekti, tik iki mygtuko spustelėjimo reikėtų truputį kūrybingai padirbėti. Kūrybinio užsiėmimo metu vaikai susipažins su 3D technologija ir darbų pavyzdžiais. Savarankiškai maketuos 3D dizaino programa ir stebės kaip 3D spausdintuvas spausdina šį kūrinį.


Paslapties išsaugojimas – raktas į pergalę. Šį faktą žinojo ir Antikos laikų karvedys Gajus Julijus Cezaris, žino ir dabartiniai generolai. Kada prasidėjo paslapčių kupina šifravimo istorija ir kaip medinius pagalius, apvyniojamus specialia odos juosta, ilgainiui pakeitė sudėtingos šifravimo mašinos, kurias perprasti įstengdavo tik šviesiausi valstybių protai? Atskleiskite šias paslaptis ir pabandykite iššifruoti Lietuvos karių Jums siunčiamus pranešimus. Paskubėkite – priešas nesnaudžia!


Simboliai kultūroje: menas, religija, valstybė

Karalių iš kitų išskiria karūna, o didiką – jo šeimos simboliai. Herbai, šventieji globėjai, luomo skiriamieji ženklai nuo seno šifruojami kilmingųjų portretuose, turtingų donatorių bažnyčioms dovanojamuose liturginiuose induose ir net tekstilėje. Edukacijos metu apžiūrėdami Vilniaus katedros lobyno šedevrus gilinsimės į juose atvaizduotų ženklų reikšmes, diskutuosime, kokius simbolius naudojo Lietuvos kilmingieji, valdovai, Bažnyčios vyresnieji. Praktinėje edukacijos dalyje gaminsime suvenyrą ir pagal heraldikos taisykles bandysime susikurti savo asmeninį herbą.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


MANO JAUSMŲ ŽEMĖLAPIS PER A. VIVALDI MUZIKINIŲ KŪRINIŲ “KETURI METŲ LAIKAI” ATSPINDĮ (PANAUDOJANT MENO TERAPIJOS EDUKACIJOS METODUS) 1-4 KL.

VšĮ Vaikų ir jaunimo visapusiško lavinimo centras

Kūrybinė edukacija „Mano jausmų žemėlapis per A. Vivaldi muzikinės kūrybos atspindį“ leidžia kiek kitaip prisiliesti prie įžymiojo menininko kūrybos: tyrinėjant bei klausant muzikos kūrinius. Edukacijos metu, pasitelkiant dailės, judesio bei muzikos terapijos edukacijos metodus, vaikai kūrybingai interpretuos A. Vivaldi muzikinius kūrinius, mokydamiesi asmeniškai atspindėti savo vidinį pasaulį – savo emocijas ir jausmus. Meditatyviai prisiliesdami prie A. Vivaldi „Keturių metų laikų“ muzikos kūrinių, stebės savo jausmus – „kaip tai veikia mane?“, „ką aš girdžiu ir ką aš jaučiu“, „kokias mintis ir emocijas man sukelia?“, „kuriuo metų laiku mane užplūsta džiaugsmingos emocijos?”, “ar man kelia liūdesį kuris nors metų laikas?” ir pan. A.Vivaldi muzikos kūriniai žadina vaikų vaizduotę ir smalsumą, kelią nuostabą, tad vaikai įkvėpti šio kompozitoriaus kūrybos galės patys pasinerti į kūrybinę saviraišką. Tyrinėdami meną per asmeninę emocinę patirtį ir leisdami savo vidiniam pasauliui atsispindėti taip, kaip patys jį jaučia ir supranta, vaikai mokysis pažinti save bei kitus. Edukacijos metu naudojami dailės terapijos edukacijos metodai ir tam skirtos priemonės – dažai, pastelės, kreidelės ir pan. – pavirs į savitą meno kūrinį. Čia svarbu pastebėti, kad nereikia jokių meninių gebėjimų – kurti ir savo vidinį pasaulį atspindėti gali kiekvienas mokinys! Edukacijos metu mokomasi įsiklausyti ir savo vidumi išgyventi muzikos kūrinį, meditatyviai jį pajaučiant ir atspindint savo kūryboje. Edukacijoje stebimi ir patyriminiškai interpretuojami šio autoriaus muzikos kūriniai įkvėps mokinius kurti bei daugiau pažinti save patį, lavinti save kaip kūrybingą, laisvą, emociškai pažinią asmenybę. Po edukacijos mokinys: - Žinos, atpažins keletą A. Vivaldi muzikos kūrinių - Supras, kaip galima kūrybingai atspindėti ir išgyventi meno kūrinį per savo emocijas ir jausmus - Patirs kūrybinį džiaugsmą - Atsipalaiduos ir pailsės


Edukacinė paskaita „Dingusio Vilniaus ženklai“ (nuotolinė paslauga)

Nuotolinė edukacinė paskaita bus transliuojama gyvai, pasitelkiant Power Point formatu pristatomą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos vedamos ZOOM platformos pagalba. Paskaitos metu nagrinėsime, kurie senieji Vilniaus senamiesčio objektai neišliko, kurie buvo dalinai konservuoti, o kurie skirtingais amžiais buvo atstatyti. Ieškosime „dingusių“ objektų, jų fragmentų: tik archyvuose ir pasakojimuose išlikusių bažnyčių, rūmų, dvarų, Vilniaus gynybinės sienos likučių. Aiškinsimės, kaip buvo atstatyti Aukštutinės pilies (Gedimino) bokštas ir Žemutinė pilis (Valdovų rūmai), kaip keitėsi pastatų architektūra, jų paskirtis bei miestovaizdis skirtingais amžiais. Svarstysime, kaip galime įprasminti neišlikusius objektus, kaip padaryti juos matomais dabartinei visuomenei. Stebėsime kaip per šimtmečius keitėsi šių objektų svarba vietiniams gyventojams bei esamai valdžiai. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Lietuvos sostinės materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Žemaitijos etnografinių tvorų tvėrimas S. Dariaus gimtinėje - muziejuje

Etnografinės Lietuvos sodybos gyventojai, tuo metu kūrė modernią Lietuvą. Susilieję su gamta, iš gamtos ir su gamta mokėsi, kūrė, gyveno prasmingai ir harmoningai, bei buvo įkvėpti dideliems žygiams. Kviečiame susipažinti su unikalia S. Dariaus tėviške ir jos sodybos statiniais, etnografinių tvorų tvėrimu. Tai pažintinė kelionė į Tautos didvyrio tėviškę -prisimenant jo darbus ir žygius, bei prisilietimas prie senolių išminties, tradicijų, gyvenimo harmonijos.


Baltas Kalėdų stebuklas: kaip kepamas kalėdaitis

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Kasmet Kalėdoms artėjant, lapkričio ir gruodžio mėnesiais, Anykščių senamiestyje, rašytojos Bronės Buivydaitės memorialiniame name muziejuje, jaunesniųjų klasių moksleiviams atskleidžiamas vienas Kalėdų stebuklas. Čia kepami kalėdaičiai ir kalbamasi apie šeimose gyvuojančias skirtingas, bet vienodai džiugias Šv. Kalėdų tradicijas. Kas tas kalėdaitis? Baltas lyg sniegas Kalėdų rytą ir trapus kepinys pažįstamas net ir pradinių klasių mokinukams. Tačiau dažnai ne tik jie, bet ir jų mokytojai nebūna matę, kaip jis paruošiamas, kad taptų tikru svarbiausiu kalėdinio stalo simboliu. Edukacinės programos dalyvių rašytojos B. Buivydaitės muziejuje laukia nuoširdi diskusija apie Kalėdų tradicijas ir apie kalėdaitį kaip ypatingą šių švenčių stebuklą. Kiekvienas pažintinės programos lankytojas tą patį procesą pajunta ir supranta, turėdamas asmeninių patirčių ir prisiminimų. Programos dalyvius nustebins pats senovinis kepimo aparatas – autentiškas įrenginys, kuriuo nuo XX a. vidurio kasmet buvo kepami kalėdaičiai visai Anykščių parapijai. Vyresnieji stebėsis, kodėl jo karštos plokštės vaškuojamos, o ne riebalais tepamos, o mažieji stropiai skaičiuos pirmuosius lakštus, kurie netinka maistui, kol tas vaškas dar neišsivalęs. Kol vyks procesas, kurio nepaskubinsi, programos dalyviai prisimins kitus Kalėdų simbolius ir papročius, burtus ir žaidimus, svarstys, ką reiškia kalėdaičio išvaizda, kaip jis toks galėjo atsirasti kaip būtinas Kalėdų simbolis. Paaiškės, kad valandos, praleistos stebint pirminį kalėdaičio kepimo procesą, per maža, kad kalėdaitis jau būtų paruoštas Kūčių stalui. Jis dar turės sudrėkti, tuomet bus karpomas, vėl džiovinamas, paskui iškilmių metu bažnyčioje pašventinamas – ir tik tuomet baltas ir puošnus kepinys taptų tikru dvasiniu Kalėdų simboliu.


„Apyrankės makrame technika“ – tai programa kviečianti jus įsitraukti į makrame - pinikų techniką, jos istorijos atsiradimą. Išgirsime kur buvo pirmiausia panaudojama - nuo jūrinių mazgų  iki meno kūrinių. Diskutuosime kaip panaudoti makrame techniką buityje ir mene. Susipažinsime su medžiagų įvairove ir mazgų rūšimis, jų panaudojimu. Šaukėnų kraštotyros muziejuje bus galima pamatyti, jau pagamintus šia technika, autentiškus pavyzdžius.


Varėnos r. Liškiavos daugiafunkcis centras

Programos tikslas -  Atsižvelgiant į mokinių amžių, supažindinti juos bent su 7-10 vaistažolių.
Uždaviniai:
1. Supažindinti programos dalyvius su žoliavimo tradicijomis;
2. Sudaryti sąlygas programos dalyviams paragauti bent 7-10 vaistažolių arbatų.
3. Sudaryti sąlygas programos dalyviams iš pateiktų žaliavų patiems pasidaryti savo arbatą.
Programos metu mokiniai susipažins su žoliavimo tradicijomis, sužinos, kada ir kokias vaistažoles rinkdavo mūsų senoliai. Praktinėje dalyje mokiniai išragaus jau paruoštas arbatas, matys jas natūraliai atrodančias bei nuotraukoje. Išragavę arbatų, pasidarys savo vaistažolių mišinius. Arbatai sukurs savo pavadinimą, logotipą, pakuotę papuoš. Pasigamintas arbatas vaikai parsiveš į namus.


Paslaugos tikslas: ugdyti edukacinio užsiėmimo dalyvių kūrybinę vaizduotę ir meninę saviraišką. Susipažinti su kultūros paveldo objektais Žemaičių kaimo muziejuje. Pažinti ir pamėgti stiklą kaip kūrybos ir saviraiškos priemonę. Metodai: ekspozicijoje apžiūrimi ir profesionaliai komentuojami taikomosios dailės dirbiniai iš stiklo, krištolo, jų dekoravimo būdai. Diskusijos metu išgryninamos, palyginamos dekoravimo ir stiklo pritaikymo buityje galimybės dabar ir prieš 100 ar daugiau metų. Sužinomi ir praktiškai išbandomi šiuolaikiniai stiklo dekoravimo būdai. Užrištomis akimis arba užsimerkus ant lapo piešiamas įvairiausių linijų ir formų "raizginys", vėliau diskutuojant individualiai ir vadovaujant edukatoriui iš jo "išgryninamas" piešinys, kuris perkeliamas ant stiklo. Kūryba pažįstama kaip individualių patirčių, jausmų perkėlimas į dailės kūrinį, ugdomos savistabos ir savianalizės galimybės. Unikalų kūrinį edukacijos dalyvis pasiima sau.


Žvirblio čėsnis, vilko svodba, aukso patkavatė, medėjis. Kiek gražių, tačiau nuo mūsų laiko nutolusių žodžių slypi lietuvių liaudies dainų melodijose. Dainuosime Liudviko Rėzos ir vėlesnių dainų rinkėjų dainas, skaitysime eilėraščius, o gal ir patys sukursime dainą, kuri bus mūsų visų? Ši programa – tai lietuvių liaudies dainos kelionė laiku. Ją galima atlikti balsu, galima pagroti tautiniais instrumentais. Kartu išgirsime, kaip gali daina keistis, kai prie jos prisiliečia mūsų laikų kompozitorius ar muzikos aranžuorojas. Kodėl nuolat sugrįžtame prie lietuvių liaudies dainų klodų?
Etninės kultūros globos taryba, pritariant Lietuvos Respublikos Seimo Kultūros komitetui, nutarė 2025 metus paskelbti atmintinais Lietuvių liaudies dainų metais. 2025 metais sukanka 200 metų nuo pirmojo lietuvių liaudies dainų rinkinio ir dainų tyrinėjimo paskelbimo, o 2026 metais minėsime Liudviko Rėzos 250 – sias gimimo metines. 1825 metai yra laikomi lietuvių folkloristikos pradžia, nes tais metais išėjo Liudviko Rėzos išleistas dainų rinkinys („Dainos, oder Littauische Volkslieder“), kuris atvėrė vartus į lietuvių liaudies dainų populiarumą ir rinkinių leidybą. Iš šiuo aruodų nuolat semiamės įkvėpimo ir buriamės dainai ne tik Lietuvoje, bet ir visuose pasaulio kampeliuose, kur tik esama lietuvių.


Spektaklis "Sesytė Elenytė ir Joniukas Aviniukas" (išvažiuojamasis)

Magijos, šviesos ir muzikos kupina brolio ir sesers kelionė namo, kurioje meilė įveikia net piktosios Raganos pinkles.
Netekę šeimos ir namų, Elenytė ir Joniukas leidžiasi į ilgą kelionę, kurios metu juos švelniai globoja gerosios gamtos dvasios. Tačiau, kaip ir visose pasakose, jų laukia išmėginimų ir pavojų kupinas kelias. Ištroškęs Joniukas nepaklauso savo sesytės Elenytės perspėjimo, atsigeria iš Raganos užburtos balos ir pavirsta avinuku. Tai nesutrukdo jiems atrasti naujų namų mylinčio ir geraširdžio Karaliaus pilyje, kuris sutinka ir priima keliautojus it savo tikrus vaikus. Bet pavydi ir klastinga Ragana nuolatos kėsinasi į naujai atrastą laimę. Ar pavyks šiai šeimai nepasiduoti piktosios Raganos kerams, ar suras jie laimę ir ramybę?
Spektaklis įkvėptas stebuklinės pasakos, lietuvių liaudies dainų sąskambių, ženklų, simbolių ir užkoduotų prasmių, leisiančiu iš naujo pamatyti mūsų tautosakos grožį ir unikalumą.


Užgavėnės - pavasario laukimo šventė. Prieš prasidedant keturiasdešimties dienų Gavėniai, rimties laikui, švenčiamos Užgavėnės - linksmybių ir sotaus valgymo diena, skirta žiemai išvaryti ir pavasariui prisišaukti. Edukacinėje programoje domėsimės aukštaitiškomis Užgavėnių tradicijomis, ieškosime skirtumų tarp Morės ir Gavėno, gaminsime kaukes, budinsime žemę ir vysime žiemą iš kiemo.


"Mokausi konspektuoti: struktūra ir jos pritaikymas" edukacija skirta tiems, kurie nori susikurti arba pagilinti konkrečios temos konspektavimo įgūdžius. Edukacijos metu mokomės: kaip susikurti konspekto struktūrą; kaip iš skirtingų šaltinių, susisteminti informaciją: kaip susikurti raktažodžius ir jų pagalba greičiau rasti reikiamą informaciją; kaip susikurti konspekto struktūrą. Kokybiškas konspektas yra kokybiško mokymosi pagrindas. Jei mokinys geba atsirinkti ir sisteminti konkrečiai tematikai reikiamą informaciją, tai jo konkrečios žinios apims didesnį kontekstą ir temos pagrindimą.


Užsiėmime įsitraukiama į turiningo ir mąslaus advento meto bendruomenės ryšių stiprinimą, jungiantį senuosius papročius ir tikėjimus su šiuolaikinio žmogaus būdu, poreikiu kartu jaustis gražioje pasakoje, gamtos ir bendruomenės bei aukštesnės esaties dalimi. Atvykę į užsiėmimą mokysitės šviesiai ir džiugiai įsitraukti į advento – atėjimo – metą. Kursime bendrystės jausmą darbu - lipdysime bendrą žvakę - ir žodžiu - patirsite advento laikotarpio pasaką, kuriai nuo seno ir skiriamas šis vis tamsėjantis laikas. Aptarsime, kas buvo svarbu žemdirbių bendruomenėje, kodėl anksčiau žmonių poreikiai ir santykiai skyrėsi nuo šiandieninių, apmąstysime, kas aktualu šiandieninėje visuomenėje. Išmoksite 2-3 advento laikmečio dainas ir 2 žaidimus, kuriuos galėsite dainuoti ir žaisti savo šventėje.
Rekomenduojamas etnokultūriniam ugdymui.
Užsiėmimą galima pritaikyti vaikams su judėjimo, intelekto negalia. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.


"Galiu kitaip: kalbantys filmai, garsinės ir liečiamos knygos" (Išvažiuojamoji)

Edukacija „Galiu kitaip“ – tai ne tik pokalbis su vaikais, bet ir patirtys, vedančios į kitokio galėjimo žmonių pasaulį, atveriančios didesnį supratimą, girdėjimą, susikalbėjimą. Kas yra taktiliniai paveikslai ir taktilinės knygos? Kodėl skaitymo sunkumus patiriančiam draugui reikia garsinių knygų? Kaip jis jaučiasi, kai tenka skaityti prieš klasę? Kaip disleksiją turintis draugas mato raides ir tekstą? Kaip atrodo kino filmai (pvz., „Šuns tikslas“) neregio akimis ir kaip garsinis vaizdavimas gali atverti nematančiam draugui visai kitokią kino patirtį – visa tai ir dar daugiau sužinosite, pasirinkę edukaciją „Galiu kitaip“. Prisiliesime prie savo jausmų, kurie kyla susidūrus su kitokio galėjimo žmonėmis, ir mokysimės kurti atsakingai. Tvariai. Aiškiai perteikti norimą žinutę, emociją bei vaizdą. Perteikti taip, kad mūsų sukurtas produktas būtų prieinamas kuo platesnei visuomenės grupei. Mokysimės kurti ateitį, kuri palanki visiems. Šią edukaciją tau praves Lietuvos aklųjų bibliotekos, kuri rūpinasi visais, negalinčiais skaityti įprastai, komanda. Ši biblioteka, veikianti vedina vizijos, kad skaityti galėtų visi – lyderė Lietuvos bibliotekų lauke, kai kalbama apie įtrauktį ar galimybių atvėrimą tiems, kuriems būdingas kitoks galėjimas. Arba – negalia. Bet mums labiau patinka sakyti „kitokio galėjimo žmonės“, nes mes visi galime, tik skirtingai. Sužinok apie kitokį galėjimą. Sužinok, kaip gali padėti ir prisidėti!


Kritinio mąstymo dirbtuvės - „Kultūra atrakina“

„Žmonės mėgsta interpretuoti savaip ir kartais tos interpretacijos neatitinka mūsų žinutės. Tačiau aš vengiu aiškinti ir kreipti
jų mąstymą’’ (Svaras). Kodėl modernus menas išsižada „grožio” kaip vertybės? Kodėl kai kurių šiuolaikinių menininkų darbai
man kelia pyktį, šleikštulį, nerimą? Negi betono gabalas vidurį galerijos yra menas? Susipažinkite su modernaus meno
idėjomis, apsvarstykite jų pritaikomumą ar ne pritaikomumą savo gyvenime. Taip pat atpažinkite kaip kritinis mąstymas
lemia jūsų santykį su meno kūriniu. Dirbtuvių metu praplėsime jaunuolių akiratį ir sustiprinę pasitikėjimą savimi įkvėpsime
saviraiškai. Lavindami komunikacijos, kūrybiškumo ir kritinio mąstymo įgūdžius, komandose įveikdami netikėtus bei
smagius iššūkius. Siektini rezultatai: 1. Modernaus meno kilmės ir pagrindinių idėjų suvokimas, bei asmeninis įsivertinimas
kiek tas idėjas palaikau ar nepalaikau; 2. Kritinio mąstymo svarbos suvokimas vertinant/patiriant modernų meną. 3. Kritinio mąstymo įpročių aptarimas. Tobulintinos krypties nusibrėžimas.
Norite, kad jaunuoliai mokytųsi smagiai ir prasmingai?
Susisiekime!

Jaunuolės atsiliepimas:

Šie mokymai pakeitė mums, mokiniams, žinomą ,,mokymų" žodžio reikšmę. Supratau, jog mokymai ne tik klausimas ir
skaidrių žiūrėjimas, o kai kas įdomiau. Vieni įdomiausių mokymų, kokius kadanors esu turėjus. Puiki kompanija, labai
įdomi programa ir labai smagiai praleistas laikas, įgyta naujų žinių ir pilna įspūdžių. Ačiū!


„Po svečias šalis / Vargau... / Lis! Lis! Lis / Nesušukau.“ Atspėkite, apie kokį paukštelį savo eilėraštyje rašė poetas Anzelmas Matutis? Taip, teisingai! Tai lietų pranašaujanti volungė! Ar tikrai pažįstate Lietuvoje gyvenančius paukščius? Gandrą esame matę tikrai visi, o štai kiek paukščių girdime, tik nesame su jais susitikę. Šis užsiėmimas – puiki galimybė pažinti paukščius, apie kuriuos vaikų poetas sukūrė eiles. Skaitysime, klausysime, žiūrėsime, galvosime, atsiminsime ir vaikštinėdami tikrai atskirsime, kuris giesmininkas gieda.


Tikslas: inovatyviomis meninėmis formomis skatinti gilesnį etninės lietuvių kultūros pažinimą jaunimo tarpe.
Uždaviniai:
•	Supažindinti su tradiciniais lietuvių ir baltų simboliais bei jų reikšmėmis bei sutartinių samprata ir simboliškumu;
•	Skatinti atpažinti, suvokti ir vertinti lietuvių etninės kultūros menines apraiškas modernaus meno kontekste;
•	Skatinti taikyti etninės kultūros simbolius kūryboje ir saviraiškoje.

„Skambantys raštai“ – konceptuali erdvė, kurioje kuriamas ryšys tarp tradicijų ir šiuolaikiškumo, siekiant vykdyti etninės kultūros sklaidą. Edukacijos metu pristatoma 11 min. originaliai sukurta audovizualinė instaliacija, kurioje, skambant lietuvių liaudies sutartinėms, jas papildančiai elektroninei muzikai, ant baltų, lininių drobių yra projektuojama grafinė animacija, sukurta remiantis baltiška simbolika lietuvių liaudies mene. Intaliacijos turinys, vaizduojantis keturis metų laikus, lietuviški, baltiški simboliai, raštai bei jų raiška, edukacijos metu yra analizuojami ir interpretuojami, tokiu būdu skatinant ir kritinį bei kūrybinį mąstymą.

Praktinėje dalyje dalyviams suteikiama galimybė patiems priimti sprendimą pasirenkant vieną iš užduočių.
•	Protų mūšis, kurio metu yra pateikiami klausimai, susiję su instaliacijos „Skambantys raštai“ vaizdine ir garsine medžiaga. Siekiama išsiaiškinti, kaip mokiniai įsisavino informaciją.
•	Improvizacija. Dalyviams susiskirsčius į grupeles, skiriama užduotis sukurti instaliaciją papildančius 3-5 minučių etiudus. Galima remtis teatro, literatūros, šokio, muzikos ir kitomis disciplinomis. Peržiūrėję vieni kitų etiudus, dalyviai diskutuoja, ką siekta parodyti, ar gerai suprato vieni kitus, ką jautė.

Edukacinį užsiėmimą veda:
Instaliacijos „Skambantys raštai“ idėjos autorė, grafinės animacijos kūrėja, profesionali grafikos dizainerė, iliustratorė Aurėja Jucevičiūtė bei instaliacijos tekstilinės dalies kūrėja, profesionali tekstilės menininkė  Agnietė Janušaitė-Vitkūnienė.


Orientacinis žaidimas „Didelio prospekto mažos detalės“

Gedimino prospektas – reprezentacinė miesto gatvė XIX, XX ir XXI amžiaus Vilniuje. Čia vis kitokį įspaudą palikti norėjo kiekviena miestą kontroliavusi valdžia – caro, vokiečių, lenkų, komunistų, lietuvių... Ar pavyks pastebėti iškalbingas istorijos detales pastatų sienose, gatvių grindinyje, kiemuose ir skersgatviuose? Žaidimo metu, naudodamiesi suteiktomis priemonėmis (be išmaniųjų telefonų), moksleiviai ieškos punktų ir atlikinės įvairias užduotis, kurių metu pažins dalelę sostinės istorijos, architektūros, užčiuops skirtingų tautų paveldą.


Edukacija „Šviesos medžioklė“ pristato žymiausius Klaipėdos miesto ir Lietuvos profesionalių fotomenininkų kūrinius bei juose slypinčius kontekstus apie mus supančią aplinką, tarpusavio santykius ir žmogaus gyvenimą. Edukacija leis pamatyti save, savo aplinką per menininkų kuriamas temas. Čia taip pat bus galima patirti, kad juodai balta fotografija yra lygiai tokia pat ryški kaip ir spalvota, o joje vyraujantys šviesos ir šešėlių kontrastai ypatingai išryškina ir perteikia nuotaiką, stimuliuoja žmogaus jausmus. Mėginsime išsiaiškinti, kiek nuotraukos ir atvaizdai vis dar yra reikšmingi kasdieniniame žmogaus gyvenime, o kūrybinės užduoties metu kviesime „sugauti šviesos“ tiek, kad nuotrauka virstu iškalbingu vaizdu. Pristatant Klaipėdos žymiausius fotomenininkus edukacija atitinka 2023 m. valstybės minimą sukaktį, kuri skirta paminėti „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinėms“ sukaktį.


Šiandien veidrodis yra įprastas namų erdvių  ar miesto architektūros elementas. Ir dažnas nesusimąstome, kad kitados jis buvo retas, brangus ir manieringas daiktas. Jo didenybė Veidrodis pakvies nukeliauti į praeitį, susipažinti su savo pirmtakais: amžiams bėgant veidrodis patyrė daugybę susižavėjimų keliančių metamorfozių – nuo mažo veidrodėlio iki modernių mūsų civilizacijos veidrodžių. Bandydami susidraugauti su veidrodžio istorija, edukacijos dalyviai susipažins ne tik su veidrodžio transformacijos raida. Juk veidrodžio istorija – tai ir žmogaus ryšio su savo atvaizdu, savo antruoju “aš” istorija. Ar klausiame kada nors savęs, kaip atrodytų mūsų kasdienybė be jo? Ar esame tikri, kad pažvelgę į veidrodį, visuomet jame išvysime save?
Praktinė edukacijos dalis leis patirti, kad veidrodis nėra tik mūsų pačių atspindys. Jis dažnas pasakų elementas, iliuzionistų darbo įrankis. Štai garsusis Leonardas da Vinčis ne tik sukūrė  aštuoniakampį veidrodį, bet ir pats rašė veidrodiniu būdu. Tad ir šios edukacijos dalyviai taip pat turės galimybę pabūti mažaisiais da Vinčiais: praktiškai išmėgins veidrodinį rašymo būdą.


Vasario 16-osios epocha: vaidmenų žaidimas (nuotolinė edukacija)

Tam, kad tokio dokumento kaip Nepriklausomybės aktas pasirašymas virstų į gerai veikiančią valstybę, reikalingas didžiosios daugumos visuomenės pritarimas ir palaikymas. Kokio dydžio tai darbas? Galbūt dalį žmonių reikia įkalbėti? O galbūt kažkas taip ir liks neįtikintas? Vaidmenų žaidimo metu galėsite įsijausti į XX a. pr. kasdienybę ir pasimatuoti valstietės Onos, vilniečio Donato ir valdininko Aleksandro batus. Visi jie turėjo savo nuomonę apie tai, kas vyksta valstybėje! Drauge su edukatoriumi virtualiai keliaudami po Signatarų namų ekspoziciją atrasite, kaip Nepriklausomybės paskelbimą galėjo vertinti jūsų vaidmens atstovas bei geriau pažinsite visuomenę ir žmones, gyvenusius Vasario 16-osios epochoje.


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Spektaklio vaikams „Detektyvo D. Lapino byla“ tikslas – per teatrinės raiškos formų įvairovę supažindinti mokyklinio amžiaus žiūrovą su šiuolaikiniu teatru, atskleisti kūrybišką požiūrį į tikslinei amžiaus grupei aktualias problemas, skantinti kritinį mąstymą bei gebėjimą vertinti temas.

Detektyvinė pasaka žmonėms nuo 6 metų

Viename miške gyvenimas teka sava vaga. Čia, kaip ir bet kuriame kitame miške, žvėreliai kiekvieną dieną mokosi ir dirba, išgyvena savus džiaugsmus ir rūpesčius. Tik įprastą miško ramybę staiga nutraukia paslaptingas skambutis – dingo naujokė Meškutė. Šios bylos imasi detektyvas Lapinas. Atidžiai sekant įkalčių pėdsakais, apklausinėjant miško gyventojus, Lapinui po truputį ima aiškėti paslaptingos istorijos kontūrai. Kokius įkalčius detektyvui pavyko rasti? Ką Lapinas sužinos, apklausęs miško žvėrelius? Ir svarbiausia – ar jam pavyks išpinti šią mįslių kupiną istoriją ir rasti Meškutę?

Režisierius ir kompozitorius – Aidas Giniotis

Vaidina: Eimantas Bareikis, Marija Korenkaitė, Justina Smieliauskaitė, Benita Vasauskaitė, Danas Kamarauskas, Diana Kamarauskaitė, Jonas Šarkus, Aurimas Bačinskas, Matas Pranskevičius

Scenografė ir kostiumų dalininkė – Ramunė Skrebūnaitė

Premjera 2022 12 03

Šalčininkų r. sav.; Ukmergės r. sav.; Vilniaus m. sav.; Rokiškio r. sav.; Anykščių r. sav.; Plungės r. sav.; Telšių r. sav.; Radviliškio r. sav.; Šiaulių r. sav.; Šiaulių m. sav.; Pasvalio r. sav.; Kėdainių r. sav.; Panevėžio m. sav.; Biržų r. sav.; Marijampolės sav.; Kretingos r. sav.; Prienų r. sav.; Kauno m. sav.; Jonavos r. sav.; Varėnos r. sav.; Panevėžio r. sav.; Alytaus m. sav.; Širvintų r. sav.; Kaišiadorių r. sav.; Molėtų r. sav.; Utenos r. sav.; Elektrėnų sav.; Klaipėdos r. sav.


Spektaklis vaikams „Nepaprasta triušio Edvardo kelionė“

Spektaklis pagal Kate DiCamillo knygą „Nepaprasta Edvardo Tiuleino kelionė“ pasakoja apie porcelianinį triušį Edvardą, kurį dešimtmetei Abilenei padovanojo močiutė. Iš pradžių Edvardas mėgaujasi maloniu, bet tuščiu gyvenimu pas jaunąją šeimininkę, rodančią jam didžiausią meilę ir pagarbą. Tačiau vieną dieną aplinkybės pasikeičia – Triušis Edvardas iškrenta pro laivo bortą į vandenyną. Po daugybės dienų gerokai apgadintą žaislą randa žvejys, kuris nuveža Edvardą į savo namus. Čia jis pavadinamas Triušiuke ir yra priverstas dėvėti sukneles. Edvardas perduodamas iš rankų į rankas – valkatai Buliui ir jo šuniui, tuberkulioze sergančiai keturmetei mergaitei ir jos broliui. Edvardo kelionės nuveda jį ne tik toli nuo namų, bet dar toliau nuo savanaudiško tuščio Triušio, kuriuo jis kadaise buvo. Galiausiai gerokai apdaužytas porcelianinis Edvardas atsiduria lėlių parduotuvėje, kur jį savo dukrelei nuperka Abilenė – jo pirmoji savininkė. Edvardas grįžta ten, kur pradėjo savo kelionę, bet grįžta visiškai pasikeitęs – dabar jis mylintis ir vertinantis jį mylinčius žmones.
Numatomas poveikis – spektaklio peržiūra prisidės prie kultūrinių įpročių formavimo, kultūrinio identiteto ir vertybinių nuostatų stiprinimo, įgyta patirtis padės ugdymo procese. Spektaklį įgyvendina Valstybinis Šiaulių dramos teatras, režisierė Milda Mičiulytė, scenografas Artūras Šimonis, lėlių dailininkė Giedrė Brazytė, kompozitorius Martynas Bialobžeskis ir choreografas Carlo Bibiano.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Svečiuose pas muzikos instrumentus (išvykstamasis visoje Lietuvoje, išskyrus Kauno m. ir Kauno raj. sav.) 1-4 kl.

Kaip skamba styginiai, pučiamieji, mušamieji instrumentai? Kiek pavadinimų turi smuikas? Kokiais instrumentais galima išmatuoti autobusą? Iš ko pagaminti instrumentai? Užsiėmimo metu susipažinsite su svarbiausiais simfoninio orkestro instrumentais, jų rūšimis, ypatumais, taip pat turėsite unikalią galimybę patys jais pagroti!
Mokiniai susipažįsta su klasikiniais vakarų styginiais, pučiamaisiais ir mušamaisiais instrumentais, pažįsta grojimo būdą, išmoksta apibūdinti instrumento tembrą, jo savybes. Mokiniai turi galimybę muzikuoti drauge su kitais ir patirti bendrumo jausmą. Tinkamas: muzikos programos žinioms pasikartoti, pagilinti ir praplėsti.
Užsiėmimas gali būti pritaikomas vaikams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius vaikus informuoti užsakymo metu.
Paslauga teikiama visur Lietuvoje, išskyrus Kauno miestą ir rajoną. Minimalus užsakomų užsiėmimo skaičius - 2 užsiėmimai, vedami vienas po kito; minimalus vienos grupės dydis - 25 asmenys.


Spektaklis „Kai žmonės vaidino Dievą...“ (išvažiuojamoji)

„Kai žmonės vaidino Dievą!.." - sukrečianti žydų genocido istorijos dalelė, patirta ir įamžinta trylikametės mergaitės. Tačiau tai pasakojimas pirmiausia apie paprasčiausios gyvenimo kasdienybės ilgesį visuotinės baimės fone. Apie viltį, meilę ir mirtį. Apie siaubą ir skausmą, kurį karo metais teko išgyventi įvairių tautų žmonėms. A. Frank istorija - ypatinga, kartu ir viena iš daugybės. 1942-iais Ana savo dienoraštyje rašė: „Man atrodo, kad trylikametės mergaitės pamąstymai bus niekam neįdomūs.“ Ji klydo. Jaunos žydaitės dienoraštis, rašytas Antrojo pasaulinio karo metais, buvo išverstas į 60 skirtingų kalbų, pagal jį sukurta keletas kino filmų, statomi spektakliai. XX amžiuje naciai taip įsijautė į dievų vaidmenį, kad jie nusprendė, jog vieni žmonės gali gyventi, o kiti - turi mirti, ir šį dievišką planą uoliai vykdė. A. Frank ir dar septyni „neverti gyventi“ žydai dvejus metus slapstėsi palėpėje įrengtoje slėptuvėje Amsterdame. Vaidinusieji dievus juos surado likus mėnesiui iki išvadavimo... Ana Frank - tai mergaitė, kurios istorija tapo milijonų neišgirstų istorijų iš holokausto balsu. Verta ateiti, nes bus linksma. Verta ateiti, nes bus liūdna. Verta ateiti, nes tai reikia prisiminti. Reikia ateiti, nes aktoriai į šį spektaklį sudėjo visą širdį. Verta ateiti, nes tai apie žmones. Apie mus.


"Laiko nesustabdysi ir nepasuksi atgal. Prieš laiką lygūs visi, laikas- visagalis" (L. Pačkauskas.). Laikas yra niekam nepavaldus dalykas, kurio paveikti mes negalime. Būtent todėl kiekvienam įdomu ir svarbu žinoti kaip skaičiuojamas laikas, kas yra kalendorius, kuo jis susijęs su laiku.
Pastaruoju metu ypač populiaru dovanoti įvairių švenčių proga žmogaus gimimo metų ir dienos kalendoriaus lapelį. Bet ne mažiau smagu būtų pačiam pasidaryti savo asmeninį kalendorių. Ši edukacija tam ir skirta.
Edukacijos tikslas: lavinti vaikų kūrybinį mąstymą, įvertinant tvarumo idėjas ir suteikti žinių apie kalendorius.
Uždaviniai:
1. Supažindinti moksleivius su kalendoriaus samprata ir istorija;
2. Supažindinti moksleivius natūraliomis medžiagomis, tvarumo idėja ir panaudoti jas kūrybos procese.
3. Sukurti rankų darbo kalendorių, naudojant tik natūralias ir tvarias medžiagas.
Edukacijos metu vaikai susipažins su kalendoriaus atsiradimo istorija, skirtingais kalendorių tipais, skirtingomis laiko skaičiavimo sistemomis, sužinos kuomet buvo išleistas pirmasis lietuviškas kalendorius, kas jį išleido. Susipažinus su kalendoriais iš arčiau, edukacijos dalyviai gamins savo asmeninius rankų darbo kalendorius, kūrybos procese bus naudojamos tik tvarios, natūralios dekoracijos (medžiaga linas, gintaras, džiovinti augalai, siūlai ir kt.), antrinės žaliavos. Vaikams bus paaiškinta jų svarba ir kodėl būtent tokios priemonės pasirinktos.   Lygiagrečiai įtraukiama ne tik tvarumo, bet ir tautiškumo svarba. Edukacijos dalyviams bus parodomi lietuviams būdingi tautiniai raštai, simboliai, kuriuos kiekvienas galės panaudoti gamindamas savo darbą. Kiekvienas kurs taip, kaip pats nori, įsivaizduoja, pasiners į kūrybos ir spalvų pasaulį ir edukacijos pabaigoje galės džiaugtis turėdami savo rankomis darytą vienetinį kalendorių.


Pilininko name pabiro svarbiausi Lietuvos istorijos įvykiai – atpažinkime juos ir sudėkime istoriją kartu!
Mindaugo karūnavimas, Gedimino laiškai, Lietuvos krikštas, Žalgirio mūšis, Liublino unija, Lietuvos valstybės atkūrimas ir Nepriklausomybės atkūrimas. Kiekvieno įvykio pristatymas bus susijęs su įtraukia žaisminga veikla, leidžiančia mokiniams geriau įsiminti informaciją asociatyviuoju metodu. Edukaciniame užsiėmime moksleiviai mokysis istorijos žaisdami ir tyrinėdami interaktyvias muziejaus erdves, o veiklų pabaigoje gebės sudėlioti Lietuvos istorijos įvykius chronologiškai, tuo nustebindami save ir mokytojus. Edukacinio užsiėmimo dalyviai supras, kad mokytis istorijos yra ne tik svarbu, bet ir smagu bei lengva.


Spektaklio kūrėjai, suprasdami, kad nūdienos vaikai nemažai laiko praleidžia stebėdami šiuolaikinius animacinius filmus bei žaisdami kompiuterinius žaidimus, leidžiasi į nuotykį ir vaikus kviečia į Pasakų aviliuką (palapinę), kurioje Pasaksukių (šeimininkų) ,,išsukama" pasaka ,,Zuikis Puikis". Aviliukas - Palapinė yra suskirstyta į dvi dalis. Vienoje - vaikų pieštas animacijas ant senojo projektoriaus valdantys ir jas įgarsinantys aktoriai, kitoje - pasakotojas bei vaikai, stebintys Aviliuko sienoje regimą gyvai sekamą ir animuojamą pasaką. ,,Zuikis Puikis" - mažuosius žiūrovus supažindina su gyvai garsinamos pasakos žanru, kuomet pagrindiniai istorijos pasakojimo įrankiai yra vaikų kurtos iliustracijos, aktorių balsai ir pagalbiniai daiktų garsai. Vaikai "čia ir dabar" pamato, kaip iliustracijos atgyja. Be pačio žanro naujumo dar vaikai supažindinami su Zuikio Puikio istorija, kuomet paaiškėja, kaip yra svarbu laikytis duoto žodžio ir, turint tikslą, nepasiduoti pagundoms, kad ir kaip stipriai šios viliotų.


Svečiuose pas muzikos instrumentus 5-8 kl.

Kiek pavadinimų turi smuikas? Iš ko pagaminti instrumentai? Kokiais instrumentais galima išmatuoti autobusą? Kaip skamba styginiai, pučiamieji, mušamieji instrumentai? Edukacinio užsiėmimo metu ne tik susipažinsite su instrumentų rūšimis, istorija, ypatumais, bet ir turėsite unikalią galimybę patys jais pagroti. Po užsiėmimo mokiniai mokės atpažinti instrumentus ir juos klasifikuoti (styginiai, pučiamieji ir t.t.), įgis muzikos istorijos žinių, išmoks keletą naujų sąvokas, susijusių su simfoniniu orkestru, susipažins su grojimo instrumentais pagrindais ir patys pamėgins groti (mokantys groti mokiniai pademonstruos instrumento skambesį ir galimybes). Priemonės: muzikos instrumentai, muzikos įrašai. Užsiėmimo pradžioje edukatorė trumpai papasakoja apie simfoninį orkestrą, jo sudedamąsias dalis, pristato pagrindines sąvokas (simfoninis orkestras, dirigentas, partija, partitūra, batuta), taip pat supažindina su instrumentų grupėmis. Moksleivius supažindinant su klasikiniais instrumentais ir jų paskirtimi simfoniniame orkestre, per muzikinio akiračio plėtimą keliamas užsiėmimo dalyvių kultūrinis sąmoningumas. Vėliau edukatorė pristato po keletą instrumentų iš kiekvienos grupės (atsiradimo istorija, raida), parodo, kaip jie surenkami, laikomi, kaip jais grojama, kiekvienas mokinys gali pabandyti jais groti. Taip mokomasi pažinti ir įvertinti jų skambesį, palyginti tos pačios grupės instrumentus (pvz. trimitą ir tromboną) ir aptarti jų panašumus ir skirtumus – lavinami analitiniai mokinių gebėjimai. Galime priimti judėjimo negalią turinčius asmenis, nes turime keltuvą (priimsime mažesnę grupę). Užsiėmimą galima pritaikyti: pritaikytas vaikams su proto negalia, raidos sutrikimais, taip pat mokiniams, turintiems regos negalią. Apie specialius grupės poreikius prašome informuoti užsakymo formoje.


Edukacijos metu mokiniai susipažins su floristika, kaip su madingu interjero dizaino sprendimu. Floristiniai darbeliai, tai dalis gamtos, tai tarsi mažas elementas, atkartojantis gamtą. Kiekvienas mokinys susikurs savo floristinį darbelį (paveikslėlį arba kompoziciją), panaudodamas tiek įvairius natūralius, tiek dirbtinius augalus, o taip pat ir gamtines ar dirbtines papildomas medžiagas. Edukacijos metu vaikai atsipalaiduos, išlaisvins savo vaizduotę, ugdysis kūrybines galias, stiprins atsakomybę už savo veiksmus.


Kultūrinės edukacijos užsiėmimas ,,PAŽINK KAUNO MODERNIZMO ARCHITEKTŪRĄ“.
Didžioji Kauno vertybė – tarpukario architektūros paveldas - tai XX amžiaus trečiame ir ketvirtame dešimtmetyje pastatyti visuomeniniai, gyvenamieji ir pramoniniai pastatai. Šie objektai iki šiol kuria savitą Kauno miesto charakterį. 1919 -1940 metų laikotarpiu miestas patyrė žaibišką šuolį: iš atsilikusio provincijos miesto virto modernia europietiška sostine. Architektūra čia atliko labai didelį vaidmenį. Kauno modernizmo architektūra atspindi tą optimizmo atmosferą, kuri buvo būdinga naujai atsikūrusiai Lietuvos valstybei.
Edukacinis užsiėmimas vyksta interaktyvios ekskursijos forma, kurios metu moksleiviai aplankys reprezentacinius tarpukario pastatus, esančius Kauno Naujamiesčio teritorijoje, įtrauktoje į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą, apžiūrės pastatų eksterjerus bei autentiškus išlikusius interjerus. Pagrindinis kultūrinės edukacijos tikslas – patrauklia forma atskleisti moksleiviams Kauno tarpukario architektūros raidą, supažindinti su modernizmo stilistika, būdingais sprendimais bei architektūriniais elementais. Supažindindama su svarbiausiais tarpukario Lietuvos reprezentaciniais objektais ir juos suprojektavusiais žymiausiais šio laikotarpio architektais, ši edukacija atskleis laikinosios sostinės fenomeną, padės suprasti, kodėl tarpukario Kauno architektūra įrašyta į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.
Dauguma lankomų pastatų turėjo didžiulę reikšmę atsikuriančiai Lietuvos valstybei bei besiformuojančiai visuomenei, todėl edukacijoje pasakojame ir apie to meto politikos, visuomenės ir verslo veikėjus.
Pristatant paveldo objektus, siekiama, kad mokiniai susietų naujai įgytas patirtis su turimomis formaliojo ugdymo žiniomis, plėstų erudiciją. Ši edukacija skatina moksleivius domėtis kultūros paveldu, plečia akiratį, lavina estetinį suvokimą, ugdo pilietiškumą.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Orientacinis žaidimas „Šventės ir karnavalai senajame Vilniuje“

Moksleivių kultūrinis paveldosauginis ugdymas orientacinio žaidimo pagalba, siekiant paskatinti kuo didesnį jaunimo būrį aktyviau domėtis istoriniu - kultūriniu paveldu Vilniaus senamiestyje bei supažindinti moksleivius su XVII - XIX a. Vilniuje gyvavusia švenčių, mugių ir karnavalų kultūra.
Vilniuje nuo seno sugyveno daugybė skirtingų tautybių ir religijų žmonės, kurie ne tik dirbo, meldėsi savo dievams, prekiavo, bet ir šventė įvairias šventes. Šiame orientaciniame žaidime susipažinsite su trimis pagrindinėmis Vilniaus švenčių rūšimis: konfesinėmis, viešomis miesto šventėmis bei pramoginėmis. Miestas regėjo įvairių šventimų beveik kiekvieną savaitę, nes nesutapo skirtingų konfesijų religinių švenčių kalendorius. Tarpuose jų miesto aikštėse vykdavo įvairios mugės, miesto renginiai, į kuriuos suplaukdavo įvairių sluoksnių gyventojai bei svečiai, o didikai savo rūmuose organizuodavo įvairias šventes bei karnavalus tik aristokratų luomo žmonėms. Šio žaidimo metu aplankysite aikštes, namus, rūmus, bažnyčias, kurie labiausiai iliustruoja XVII - XIX a. Vilniuje gyvavusią švenčių, mugių ir karnavalų kultūrą, susipažinsite, kaip linksmindavosi įvairių tautybių bei skirtingų socialinių luomų Vilniaus gyventojai. Orientacinio žaidimo pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Vilniaus senamiesčio paveldo vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis miestų bei jų gyventojų istorija, kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Literatūrinis Vilnius“ Literatūrinis Vilnius – nuo legendomis apipintos sostinės
iki šių dienų poezijoje gyvybe trykštančio miesto. Kiekvienas Vilniaus namas, kiekviena gatvė pasakoja mums Lietuvos
istoriją. Tačiau istorija daug įdomesnė, jei ją pasakoja rašytojai, išdainuoja poetai. Kokią Vilniaus Katedrą matė Justinas
Marcinkevičius? Kokius svarbius istorinius įvykius savo poemoje aprašė Adomas Mickevičius? Kaip Vilnių apdainavo M. K.
Sarbievijus, J. Vaičiūnaitė T. Venclova? Pasinersite į kelionę po senamiestį į kurį teks pažvelgti kitu kampu. Pamatykite, kur
mokėsi iškiliausios Lietuvos asmenybės, kur poetai leisdavo savo popietes. Išgirskite tai, ko apie literatus nesate skaitę ar
girdėję. Ekskursijos tikslas – pateikti mokiniams senojo Vilniaus vaizdą, knygų puslapiuose nugulusius istorinius įvykius ir
kasdienius nutikimus per įvairių laikotarpių literatų kūrybą, supažindinti mokinius su garsiausiais skirtingų laikmečių
Lietuvos rašytojais, jų biografija, kūriniais, indėliu garsinant ir pristatant Lietuvą ir jos literatūrinį paveldą Europos ir
pasaulio mastu. Edukacinės programos metu mokiniai skatinami ugdyti gebėjimą interpretuoti literatūros kūrinius, juose
aprašytus istorinius faktus, sujungti istorinius įvykius ir kultūros ženklus į vieną visumą, didinti susidomėjimą Lietuvos
rašytojų kūryba ir gilinti žinias lietuvių ir pasaulinės literatūros srityje. Pasivaikščiojimo metu mokiniams pristatomi garsūs
užsienio šalių rašytojai gyvenę ar neilgam apsilankę Vilniuje (Stendalis, Tarasas Ševčenka, Juzefas Ignacas Kraševskis,
Pranciškus Skorina, Josifas Brodskis). Programos metu skaitomos kūrinių ištraukos, autorių citatos, mokiniai įtraukiami į
edukacinius, teminius žaidimus, skatinant kritinį mąstymą sprendžiami kryžiažodžiai, dalyvaujama viktorinoje. Edukacinės
programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Pasaulio medis – pasaulio, visatos modelis. Protėviai šį simbolį naudojo, kad atskleistų tai, kas supo žmogų, simboliškai parodyti savo pasaulėvaizdį. Pasaulio medis vertikaliu išdėstymu simboliškai vaizdavo tris sferas: požemį, žemę, dangų; praeitį, dabartį, ateitį. Šis simbolis talpina žmogaus ne tik biologinio,bet ir dvasinio vystymosi, viso gyvenimo kelionės paslaptį. Jo šaknys – mūsų pažinimas, atmintis, perimtos vertybės, savosios tapatybės suvokimas. Jo kamienas ir šakos – tai mūsų buvimas čia ir dabar su mūsų artimiausiais – tėvais ir seneliais, vaikais ir vaikaičiais. Pastarųjų dėka skleidžiasi vis nauji šakų šakelių ūgliai, apsipilantys lapais, žiedais, vaisiais. Visa tai – mūsų ateities vizijos. Kuo plačiau iškeros tos šakelės, kuo mažiau tarp jų bus bevaisių, nulaužtų, nudžiūvusių – tuo bus vešlesnis, džiugins akį mūsų medis. Tuomet ir mes, visi kartu ir kiekvienas atskirai nebūsime „žmonės iš niekur“, nueinantys į niekur.
Įvadinė žodinė (trumpas pasakojimas), vaizdinė (parodomi ant popieriaus lapų nupiešti simboliai, piešinių pavyzdžiai) medžiaga suteiks žinių apie protėvių ženklų kalbą ir simbolių prasmę, paskatins smalsumą pažinimui.  Pagrindinė užsiėmimo dalis – praktinė, kurios metu kuriamas Pasaulio medis flomasteriais, spalvotais pieštukais ant popieriaus. Užbaigus piešinį vyksta trumpas aptarimas, pasidalinimas įspūdžiais, kaip sekėsi sukurti savo Pasaulio medį.
Užsiėmimo metu dalyviai lavina savo etninį pažinimą, estetinį pojūtį, kūrybingumą, dėmesingumą ir kruopštumą.
Edukacijos tikslas – puoselėti etninę kultūrą per simbolių pažinimą.


Edukacinė programa „Vėtrungės uodega“ – tai kūrybiniais bei kritinio mąstymo ugdymo metodais paremtas būdas supažindinti su Kuršių nerijos istorija ir vietos bendruomenės – kuršininkų, lietuvininkų bei vokiečių – tarpkultūrinio gyvenimo ypatumais šiame smėlio ir vandenų krašte. Edukacijoje pasitelkiamas kultūros paveldo objektas – vėtrungė, per kurios prizmę supažindinama su pamario žvejyba, kaip išgyvenimo strategija, su čionykščių žmonių kasdienybės ypatumais, su pamaryje gyvenusių vaikų pareigomis. „Vėtrungės uodega“ sužadins dalyvių smalsumą patyrinėti praeities ir šiandienos vėtrungių gyvavimo skirtumus ir panašumus, nes istorija kartojasi – ji sukasi ratu. O svarbiausia, kad edukacijos dalyviai bus kviečiami panirti į nevaržomą kūrybinį procesą, kurio metu kiekvienas nusispalvins ir taip susikurs savo medinę vėtrungę, kurią kiekvienas parsiveš namo kaip dovaną-suvenyrą.


Estetiška aplinka į kurią pakviečia Rokiškio dvaro grafienė Hermancija,  dekoratyvūs "Jiesios keramikos" gamyklos porceliano indai arbatai ruošti ir patiekti, dalyvius nuteikia maloniam laiko praleidimui, ugdo estetinį skonį, praturtina žiniomis apie šio gėrimo populiarumą ir vartojimo tradicijas įvairiose šalyse. Pabaigoje dalyviai, apžiūri Rokiškio grafų drabužių kolekciją, Rokiškio krašto muziejaus eksponatus, skirtus arbatai ruošti ir patiekti.


Vėjo ir vandens malūnai (3 ir 4 klasės) IŠVAŽIUOJAMOJI

Ar žinojote, kad senovėje žmonės naudodavo vėjo ir vandens jėgą, kad palengvintų savo darbus? Šioje edukacijoje sužinosite, kokie buvo pirmieji malūnai, kaip veikė rankiniai, vandens ir vėjo malūnai, ir kokią svarbią vietą jie užėmė žmonių gyvenime.

Pasakodamas apie malūnus, parodysiu daug įdomių nuotraukų, kuriose pamatysite malūnų evoliuciją – nuo akmeninės trintuvės iki didingų vėjo ir vandens malūnų. Sužinosite, kokius darbus žmonės atlikdavo malūnuose, jų veikimo principus ir kodėl dauguma malūnų šiandien jau sunykę. Taip pat kalbėsime apie garsiausius Lietuvos vėjo ir vandens malūnus bei jų reikšmę mūsų kultūrai.

Po įdomių pasakojimų jūsų lauks kūrybinė užduotis – gaminsime magnetuką su malūno atvaizdu, inkrustuotą tikrais gintaro gabaliukais. Tai puiki proga pasitelkti kūrybiškumą ir pasigaminti unikalų suvenyrą, kuris primins mūsų šalies kultūrinį paveldą ir senovės malūnų svarbą.


Literatūrinė edukacija „MANO MAŽASIS PASAULIS“

Žaismingas knygos “MANO MAŽASIS PASAULIS” pristatymas.
Tai ne vien knygos pristatymas- tai kūrybiškas prisilietimas prie gamtos ir mistinio pasaulio, lavinantis vaikų fantaziją, sąmoningumą ir platinatis pasaulėžiūrą renginys.
Šiame susitikime savo vaikišką knygutę “MANO MAŽASIS PASAULIS”, parašytą eiliuotomis pasakėlėmis, kurios skatina vaikučius mylėti gamtą, vertinti draugystę bei būti atidiems sau ir aplinkai, pristatys autorė Kristina Petkutė Gregor. Piešinius knygutės iliustracijoms piešė Skuodo meno mokyklos dailės skyriaus mokiniai. Kviečiame vaikučius pasinerti į eiliuotų pasakėlių pasaulį, mintimis pasivaikščioti mišku, prisiminti miško gyventojus.
Prisiminti ir įminti mįsles apie gamtą ir jos gyventojus, drauge pakalbėti apie gamtos naudą mums ir gamtosaugos svarbą pasauliui.
Tai smagus ir meniškas susitikimas, ugdantis vaikų sąmoningumą, lavinantis kūrybiškumą bei meilę sau ir aplinkai.
Renginio metu vaikams bus padovanota po knygutę parsinešimui i namus.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Užsiėmimas skirtas supažindinti vaikus su gamtoje nepertraukiamai vykstančiu vandens apytakos ciklu, vandens būsenų kitimu, formuoti ekologišką požiūrį į vandens vartojimą, ugdyti kūrybiškumą. Klausydamiesi telšiškio publicisto, žurnalisto Algirdo Kazragio (1928-1969) pasakos „Lašeliuko nuotykiai“ ir veikdami kaip personažai, užsiėmimo dalyviai kartu su Lašeliuku keliauja po pasaulį: pakyla nuo žemės į dangų, pabūna debesėliu, pamato Atlanto vandenyną ir net patenka į banginio pilvą... Po kelionės kiekvienas vaikas gauna laporello knygelę, kuri primena, kaip vyksta vandens apytaka mūsų planetoje. Užsiėmimo metu naudojami metodai: pasakos klausymas, pasiskirstymas personažais ir vaidyba, stebėjimas, klausimai-atsakymai, diskusija. Edukacinis užsiėmimas vyksta autentiškoje Žemaitijos kaimo ekspozicijos aplinkoje prie saugių vandens telkinių. Esant blogam orui - patalpoje.


Ar pastebėjote, kad daugelio vaikų kuprinės ar švarkų atlapai nusagstyti ženkliukais? Jie būna patys įvairiausi – juose gali žibėti mokyklos atributika, populiarūs personažai, posakiai ar frazės – vienas už kitą išradingesni... O mes siūlome šį aksesuarą pasigaminti patiems!
Pagrindinis edukacinio užsiėmimo „Jausmų ir emocijų ženkliukai“ tikslas – skaitymo procesą papildant kūrybine veikla leisti vaikams atrasti, kad literatūra (ir konkrečios knygos) gali veikti kaip savęs ir jausmų pažinimo priemonė. Užsiėmimą sudarys skaitymo, diskusijų, kūrybinė, refleksijos dalys. Į skaitymo dalį įtraukiamos knygos vaikams apie jausmus bei emocijas, pasirenkamos atsižvelgiant į dalyvaujančiųjų amžių (klasę) ar specialiuosius poreikius (pvz.: Kristin Roskifte „Vienas ir kiekvienas“, Anna Llenas „Spalvų monstriukas“, T. Moroney „Kai jaučiuosi laimingas“, „Kai jaučiuosi piktas“, J. Moore-Mallinos „Konfliktų sprendimas“ „Mano jausmai. Ką jie reiškia?“, Ch. N. Pereira „Pasakyk, ką jauti“, O. Brenifier „Meilė ir draugystė“ ir kt.). Skaitydami pasirinktus kūrinius, kelsime klausimus: kas apskritai yra jausmai? kada ir kodėl jie kyla? ar gali būti blogų jausmų? kaip juos atpažinti ir ką su jais daryti? Siekiant parodyti, kad ne visada mūsų emocijas ir jausmus kiti supranta teisingai, gaminsime įsegamus ženkliukus sau ir savo draugui (kuriam draugui bus gaminamas ženkliukas, paaiškės burtų keliu). Gautus rezultatus (du ženkliukai kiekvienam vaikui) palyginsime ir aptarsime tam, kad pamatytume skirtumus, kaip mes matome save ir kaip mus mato bei supranta kiti.


Edukacinis koncertas „Senieji instrumentai“

Kompozitoriaus multiinstrumentalisto Sauliaus Petreikio edukacinis koncertas „Senieji instrumentai“ – tai gyva ir nuoširdi pažintis su unikaliu Lietuvos bei užsienio šalių muzikinį paveldu, turtinga instrumentine baze bei spalvingu jos skambesiu. Mūsų muzika Pasaulyje išsiskiria savitu atlikimu, kompozicijomis ir kūriniais, žavinčiais Pasaulio ("world") muzikos mylėtojus. Koncertuose S. Petreikis rengia teatralizuotus muzikinius pasirodymus, kuriuose apjungia interaktyvius pasakojimus, tradicinį muzikos skambesį ir šiuolaikines improvizacijas, bei pristato šiuolaikinę senųjų Lietuvos bei užsienio šalių instrumentų istoriją. Jaunieji klausytojai juose gali gyvai pamatyti ir išgirsti daugiau nei 30 instrumentų unikalia kolekciją, kurią kompozitorius kaupia visą savo gyvenimą.


Vaikų draugas žaliais plaukais - tai naujas požiūris į atgimstančią gamtą pavasarį. Belaukiant Šv. Velykų, visi vaikai kviečiami į edukaciją "Draugas žaliais plaukais". Edukacijos metu susipažinsime su pavasarinės kalendorinės šventės papročiais, tradicijomis ir puoselėsime naujus požiūrius į laukimą, į kūrybą ir atsakomybę. Pasigamintas oliziukas - tai tik pradžia viso darbo. Kiekvienas vaikas grįš namo su tolimesnių darbų aprašymu - turės laistyti, prižiūrėti, stebėti ir auginti. Tai suteiks daug džiaugsmo, supažindins su sėklų dygimu, ugdys atsakomybės, pareigos ir kantrybės jausmą. Ar pasiruošę velykinę žolę auginti kitaip? Jeigu taip - lauksime atvykstant į draugo žaliais plaukais gamybą.


Rokiškio r. Panemunėlio universalus daugiafunkcis centras

Mūsų Panemunėlio kraštas linininkystės tradicijas puoselėjo ilgus dešimtmečius. Deja, jau daug metų, kai ne tik Panemunėlio laukuose, bet ir visame Rokiškio rajone nebežydi mėlynakių linų laukai. Ši programa neleis užmiršti krašto tradicijų – pagarbos linui, nes linininkystė Panemunėlio kraštui yra itin svarbi. Šiandieniniam žmogui sunku įsivaizduoti dar taip neseniai mūsų protėvių, senelių ar tėvų jaustą dvasinį ryšį su papročiais, senojo tikėjimo apeigomis ir skambiai apdainuotu bei aprašytu augalu linu. Edukacija vyksta įrengtame linų muziejuje, kur yra surinkti senoviniai lininkystės apdirbimui įrankiai, verpimo rateliai. Pasakojimas yra pritaikomas pagal dalyvių amžiaus grupes. Edukatorė demonstruos lino apdirbimo įrankius, todėl lankytojai turės galimybę ne tik pamatyti, bet ir patys dalyvauti linų apdirbimo procese. Edukacinio renginio metu bus kalbama apie lino auginimo tradicijas Lietuvoje, praktinę lininio audinio naudą, lino gydomąsias savybes bei jo vietą lietuvių papročiuose ir apeigose. Skambės Panemunėlio jaunimo atliekamos dainos apie liną. Renginį pagyvins mokinių skaitomos eilės, mįslės, patarlės, priežodžiai apie liną. Susipažins su ilgaamžės tautodailininkės, audėjos Veronikos Siminonienės nuostabių audinių paroda, kurioje eksponuojami senoviniai lino rankšluosčiai, lovatiesės, staltiesės. Dalyviai patys gali išbandyti kai kuriuos darbus. Edukacijos metu 1-4 klasių mokiniai pasigamins skudurinę lėlę iš lino skiautės, o 5-8 klasių mokiniai iš lino pakulų mokysis verpti senoviniu verpimo rateliu. Užsiėmimo pabaigoje vaišinamasi karštomis bulvėmis su sėmenimis.


Edukacinis užsiėmimas „Įsirišk knygą pats“

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Sparčiai tobulėjant skaitmeninei erai vis garsiau ir plačiau girdime nuomonę, kad artėja tradicinės knygos žūtis. Visuomenėje formuojasi nuomonė, jog popierinės knygos era tarsi baigiasi – pasaulinės globalizacijos laikotarpiu vis labiau populiarėja nepopierinės informacijos laikmenos. Bibliotekų tikslas yra išsaugoti kultūrinį knygos paveldą ir pasirūpinti esamos ir būsimų kartų švietimu – skleisti žinią apie popierinės knygos atsiradimo kelią, panaudojant patrauklias sklaidos priemones. Vienu iš bibliotekos prioritetų tampa visuomenės pritraukimas į įvairius tradicijų puoselėjimo renginius, susijusius su knyga, jos ištakomis. Knygrišystė – knygų įrišimo amatas, taikomosios dekoratyvinės dailės rūšis (meninis knygų įrišimas). Vykdant programą dalyviai sužinos, kad egzistuoja ir rankinis knygų įrišimo būdas, kad labai svarbu yra išsaugoti senąjį amatą. Šilutės F. Bajoraičio viešoji biblioteka – urbanistinio kultūros paveldo pastatų infrastruktūros dalis, įsikūrusi buvusiame Žibų kaime. 1858–1944 m. čia veikė pirmoji A. Umlaufo ir Oto Sekunos spaustuvė bei F. V. Zyberto spaustuvė ir knygrišykla, knygynas. Bibliotekininkams gimė idėja įkurti knygrišyklą rekonstruotoje viešosios bibliotekos dalyje. Tai taps nauja paslauga moksleiviams. Edukacinės programos „Įsirišk knygą pats“ metu dalyviai sužinos apie senąją knygrišystę, savo akimis matys knygos gimimą ir patys jame dalyvaus, nes turės galimybę įsirišti sau knygą. Programos metu, grojant tų laikų muzikai, bibliotekininkas, apsirengęs įsigytais Renesanso epochos knygrišio drabužiais, atskleis knygrišystės istoriją, paslaptis, papasakos apie šio amato didybę ir reikalingumą, rodys senovinio knygų įrišimo įrankius, būdus bei įmantrybes.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kaip sukurti veikėją ir jo istoriją? Praktinė kūrybinė edukacija su knygų autore, poete Indre Pliuškyte-Zalieckiene

Edukacijos metu autorė įtraukia vaikus į poetinį performansą skaitydama kelis savo eilėraščius, vaikams priimtina žaidybine forma supažindina dalyvius su veikėjo kūrimo procesu. Vėliau įgytas žinias vaikai pritaiko praktiškai grupiniame veikėjo kūrimo procese, kurį autorė čia pat gyvai iliustruoja. Vėliau savo veikėjus vaikai kuria individualiai.

Edukaciją veda ne vieną apdovanojimą už savo kūrybą pelniusi knygų vaikams autorė, poetė ir iliustruotoja Indrė Pliuškytė-Zalieckienė.

Autorė atvyksta į ugdymo įstaigą susidarius 4-6 klasėms/grupėms. (minimalus skaičius per dieną - 90 vaikų).


Rašytojo J. Biliūno gyvenimo ir kūrybos refleksijos. Spektaklis „JIS IR JI“ (išvažiuojamasis renginys)

Tai savita literatūros ir teatro jungties pamoka, jos objektas – J. Biliūno gyvenimas ir kūryba. Neilgas, tačiau ryškus J. Biliūno kūrybos kelias artimas moksleivių auditorijai jaunatviška patirtimi, atspindintis XX a. pr. Lietuvos istorijos aktualijas. Paslauga atliepia tematinį 2023 m. (Vilniaus 700 metų sukakties) prioritetą – savo krašto istorijos ir kultūros asmenybių pažinimas (J. Biliūnas – vienas ryškiausių XX a. pradžios Lietuvos kūrėjų, visuomenės veikėjų). I-oje renginio dalyje pristatomas spektaklis „Jis ir ji“ (https://soloteatras.lt/spektakliai/jis-ir-ji/) pagal J. Biliūno ir jo žmonos J. Janulaitytės-Biliūnienės atvirlaiškus. Spektaklį kūrė žinomi Lietuvos kūrėjai – rež. B. Mar, aktorius A. Kazanavičius, dail. I. Pačėsaitė; jis sukurtas originalia forma (dok. teatro žanras), ypač mėgstamas jaunimo auditorijos. Jame akcentuojamos nūdienai svarbios J. Biliūno vertybės – atjauta „mažajam“ žmogui, meilė ir pasiaukojimas tėvynei. II-oje renginio dalyje – kūrėjų diskusija su moksleiviais, leidžianti neformaliai pažvelgti į J. Biliūną, kalbėtis apie menininko kūrybos prasmę. Jos metu moksleiviams duodama užduotis sukurti ir perskaityti savo atvirlaiškį rašytojui, panaudojant jo kalbos stilistiką. Paslaugos temos aktualios šiandienos karo Ukrainoje akivaizdoje – XX a. pradžios Rusijos mėginimas nutautinti Lietuvą (lietuviškos spaudos draudimas ir persekiojimas) – šiandien svarbu moksleiviams ugdyti meilę savo kraštui, suvokti istorijos sąsajas su dabartimi. Ši edukacija „Kult. paso“ programoje buvo teikiama 2019-2021 m. (teigiamai apie ją atsiliepė dauguma Lietuvos mokymo įstaigų). Renginys gali būti rodomas Jūsų švietimo įstaigoje, arba kitoje, mūsų užsakytoje vietoje iš anksto suderinus su mūsų komanda.


Sukurk savo skrendančios raketos modelį: astronautika Lietuvoje (5-8 kl.)

Ką žinote apie kosmosą bei raketas? Ar esate pagalvoję kaip astronautai saugiai pasiekia kosmoso erdvę? Kaip manote kokią įtaką padarė dizaineriai ir inžinieriai astronautikos istorijoje? Ar kada nors teko gaminti raketą? Šios edukacijos metu paieškosime atsakymų į šiuos ir kitus svarbius klausimus, pasigaminsime raketos modelį ir išbandysime jį paleisdami į orą!


Senovės Romoje varpai kviesdavo į pirtis ir sueigas, pranešdavo apie nelaimes, karo pradžią ir pabaigą. O kodėl ir kada jie skamba Vilniaus katedros varpinėje? Ar galėtų varpus pakeisti trimitai? Kviečiame tai sužinoti apsilankius katedros varpinėje! Kartu su gidu į viršų kopsime XIV amžių menančiais mūriniais laipteliais, vėliau juos pakeis įspūdingos medinės XIX amžiaus konstrukcijos, o patys drąsiausi galės apžiūrėti miestą iš 45 metrų aukščio! Tam, kad įspūdžiai taip greitai neišblėstų, po ekskursijos specialia technika pasigaminsime suvenyrinį magnetuką.


Užsiėmimo metu kviečiame pabendrauti draugystės tema. Aptarsime: kas yra draugas, kam reikalingi draugai, kaip susirasti ir išsaugoti draugą ir dar daugelį kitų klausimų. Taip pat mokysimės išgirsti ir pajausti vienas kitą, ugdysime komandinio darbo gebėjimus. Programa susideda iš 4 dalių: 1. Žaidimai (skirti skatinti vaikų aktyvų įsitraukimą). 2. Muzikinė improvizacija (tikslas – ugdyti vaikų gebėjimą matyti, klausyti ir girdėti kitus bei dirbti komandoje). 3. Juostų pynimo reikšmė anksčiau ir dabar (diskusija apie mūsų tautos papročius – tautinės juostos simbolika bei ženklai, pynimo reikšmė). 4. Kūrybinės dirbtuvės - Draugystės apyrankių gamyba (gaminant apyrankes atskleidžiama užsiėmimo tema, perduodamos socialinės ir visuomeninės vertybės).