„Vaiduoklių laivas“ – tai istorija apie šių dienų vaikus, patekusius į be galo savitą, mistišką ir siurrealų Vilhelmo Haufo pasakų pasaulį. Apie tai, kaip pasaka beldžiasi į šiuolaikinį pasaulį, jo žmonių protus bei širdis – juk žmogaus yra tiek, kiek jis savyje turi fantazijos ir svajonių. Inscenizaciją spektakliui rašanti A. Sunklodaitė pakvies vaikus atidžiau pažvelgti į Vilhelmo Haufo pasakas, surasti jose tai, kas itin aktualu šiandien – atsakomybės už savo veiksmus, teisingumo, atjautos temas. Vilhelmo Haufo pasakos – vaikų literatūros klasika, ugdanti vaikų literatūrinį ir meninį skonį, mokanti išminties ir gerumo, ugdanti vaizduotę ir kūrybiškumą.


Edukacija per pramogą: Atverkite teatro užkulisius su Kultūros pasu!

Edukacinė programa „Užkulisiai“ siūlo unikalią kelionę į paslaptingą teatro pasaulį, kviečiant 1-3 klasių moksleivius pažinti teatro užkulisius ir tokiu būdu susipažinti su pagrindiniais teatro elementais, įvairiomis teatro profesijomis ir sužinoti kaip atsiranda spektaklis?

45 min. edukacijoje, kiekvienas vaikas gaus po unikalią ir originalią edukacinę knygutę, kurią sukūrė teatro režisierė Loreta Vaskova ir iliustratorė Viktorija Ežiukas. Žingsnis po žingsnio knygutėje vaikai vedami per slaptus teatro užkulisius, į kuriuos patenka, tik aktoriai arba teatro darbuotojai. Keliaudami per edukacinę knygutę, vaikai susipažins su įvairiomis teatro profesijomis ir išgirs tikrus bei smagius pasakojimus apie teatrą. Edukacijoje mokiniai atlikdami įvairias interaktyvias ir įtraukiančias užduotis, pavyzdžiui grimo sukūrimas, sužinos ir supras kaip veikia teatras.
Taip pat edukacija lavina vaikų kūrybiškumą, nes yra užduočių, kuriose jie turės pasitelkti savo vaizduotę, pvz. sugalvoti dekoracijas, pavadinimus ir kt. Taigi, ši kelionė po paslaptingą teatro pasaulį, vaikams leis suprasti teatro mechanizmo sudėtingumą, įvairovę ir grožį. Be to, edukacijos pabaigoje mokiniams bus pristatytas teatro žaidimas, kuris lavina reakciją, komandiškumą ir sukelia teigiamas emocijas.
Edukacija „Užkulisiai" yra vertingas įrankis, kuris gali padėti vaikams ugdyti įvairias kompetencijas, pažinti teatro pasaulį ir patirti nepamirštamų įspūdžių.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Lietuvos herbas, šarvuotas raitelis su kalaviju ir skydu, dar vadinamas Vyčiu, yra vienas iš seniausių valstybės herbų Europoje. XIV a. pabaigoje Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės  valdovų antspauduose vaizduotas raito kunigaikščio portretas vėliau tapo kunigaikštystės herbu. Jis kaldintas ant monetų, graviruotas spauduose, pasirodė Vakarų Europos herbynuose. Vytis puošė valdovų antkapius, bažnyčių ir rūmų interjerus bei portalus, gobelenus, indus ir kitus valstybę reprezentuojančius daiktus. Vienu metu raitelis puošė daugelio mūsų kunigaikščių antspaudus. Viduramžiais nemokančioje skaityti visuomenėje antspaudas buvo visagalis valdžios ženklas. Kadangi simbolis dar nebuvo susiformavęs, vaizdo pavidalas dažnai priklausė nuo savininko bei graviruotojo. Nebuvo nusistovėjusi raiteliojojimo kryptis, žirgo judesys, riterio rankose laikomas ginklas. Vienuose jis joja kairėn, kituose – dešinėn, žirgas tai stovi, tai šuoliuoja, vienur riteris laiko ietį vertikaliai prieš save, kitur už savęs, dar kitur horizontaliaiar įstrižai. Kiek vėliau pasirodo raitelis su kalaviju ir skydu, ant kuriovaizduojamas kunigaikščio šeimos ženklas: Jogailos – dvigubas kryžius,Skirgailos – liūtas, Vytauto – Gediminaičių stulpai. Edukacinioužsiėmimo metu mokiniai susipažins su Lietuvos valstybės herbo Vyčio istorija, sužinos, kaip susiformavo pats herbas ir jį įvardijantis terminas. Bus analizuojama herbo kompozicija, spalvų simbolika. Valdovų rūmų muziejaus vertybių ir archeologinėje ekspozicijoje ieškosime senosios Lietuvos ženklų, kurie ir dabar yra svarbūs mūsų valstybės heraldikoje.Praktinėje dalyje kursime vėliavėles su Vyčio ženklu. Mokiniai galės apžiūrėti ir rankose palaikyti kalaviją ir skydą (rekonstrukcijos), kurie vaizduojami ir Lietuvos herbe. Praktinėje užsiėmimo dalyje mokiniai pasigamins istorinę Lietuvos vėliavėlę ir pakilę į muziejaus apžvalgosbokštelį suskaičiuos, kiek vėliavų matyti Vilniaus panoramoje.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinis užsiėmimas skirtas padėti vaikams pažinti kituose pasaulio kraštuose augančius egzotinius augalus, suvokti kaip augalai yra prisitaikę prie gamtos sąlygų. Užsiėmimas vyksta įspūdingoje Žiemos sodo botanikos ekspozicijoje. Pradžioje mokiniams trumpai pristatoma Žiemos sodo istorija, pasakojama apie dvaro savininkus – grafus Tiškevičius, kurie1875 m. prie dvaro rūmų pristatė 3-ijų aukštų stiklinę oranžeriją ir jame įkūrė didžiausią tuo metu Europoje privatų Žiemos sodą. Demonstruojamos istorinės nuotraukos, lyginama ir ieškoma skirtumų, kaip Žiemos sodas atrodė grafų Tiškevičių laikais ir kaip – šiandien. Vėliau dalyviai „keliaudami po žemynus“ mokosi įdėmiai stebėti ir pažinti augalus. Jiems suprantama kalba aiškinamos gamtos paslaptys, augalų prisitaikymas susiejamas su jų išlikimu. Padedama suvokti, kodėl skirtingose žemynuose auga būtent tokie augalai, pvz. dykumose trūksta vandens ir ten augančių kaktusų lapai yra pakitę į spyglius, kad negarintų vandens, o drėgnuose atogrąžų miškuose, kur daug kritulių, augalai dideliais storais lapais, kad išgarintų daugiau vandens ir t.t. Mokosi pažinti augalus pagal lapus ir žiedus, išvardinti augalų dalis (šaknis, stiebas, lapas, žiedas, žiedynas, vaisius, sėkla), gaublio pagalba sužino iš kurio žemyno jie kilę ir kaip atkeliavo į Europą. Užsiėmimo pabaigoje vaikai dalyvauja žaidybinėje užduotyje. Prisimindami, kas jiems buvo rodoma ir akcentuojama užsiėmimo metu, stengiasi teisingai suporuoti natūralaus dydžio ir natūralių spalvų augalų žiedų ir lapų muliažus. Ši užduotis skatina vaikų smalsumo pojūtį, naujų atradimų ir gamtos pažinimo džiaugsmą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Sapnų gaudyklė – tai magiškas Šiaurės Amerikos indėnų talismanas, galintis apsaugoti žmogų nuo košmarų ir nemigos ir pritraukti gerus sapnus. Dažniausiai sapnų gaudyklė gaminama iš gluosnio šakos žiedo, kurio viduje – supintas tinklas, o išorėje kabo plunksnos. Toks talismanas kabinamas miegančiajam virš galvos. Nakties oras prisodrintas sapnų. Naktį sapnų gaudyklė ima gaudyti ore plaukiančius sapnus. Geri sapnai žino kelią ir per voratinklio gijas ir skylutes prasiskverbia ir patenka ant sapnuojančiojo taip minkštai ir lengvai, kad žmogus dažnai nė nesusivokia užsnūdęs. Blogieji sapnai tokio gebėjimo rasti kelią neturi, įsipainioja voratinklyje, o vėliau ištirpsta ryto saulės spinduliuose arba prasmenga į žemę pro plunksnas, taip ir nepalietę miegančio žmogaus. Sakoma, kad taip pagautas ir sunaikintas sapnas negali daugiau aplankyti žmonių, nes neskraido ore. Manoma, kad geras sapnas pro tinkle esantį rutuliuką arba akmenuką patenka į protą miegančiojo, gulinčio po sapnų gaudykle. Aplankę žmogų geri sapnai per gaudyklę gali grįžti atgal į nakties orą ir keliauti pas kitus arba periodiškai pasikartoti. Tradicinės sapnų gaudyklės voratinklis rišamas aštuoniais mazgais, kurie simbolizuoja aštuonias voro kojas. Voras simbolizuoja moteriškąją kuriamąja energiją, išmintį ir mokslą. Iki šių dienų tinklas yra svarbi sapnų gaudyklių dalis. Jį gausiai puošdavo dekoratyviais akmenėliais, pelėdų plunksnomis ir karoliukais. Šiaurės Amerikos genčių indenės sapnų gaudykles vaikams gamindavo iš gyvulių sausgyslių. Išdžiūvusios sausgyslės sutrūkinėdavo, ir sapnų gaudyklės nukrisdavo ant žemės. Tai simbolizuodavo perėjimą iš vaikystės į pilnametystę.


Magiškos porceliano dekoravimo dirbtuvės

Kviečiame į kupiną paslapties ir kūrybos pamoką, porceliano lėkštės (arba puodelio) dekoravimą unikaliu piešiniu - mandala. Sakoma, kad mandala tai yra sielos gelmių piešinys. Nuo seno plačiai paplitęs rytų šalyse, mandalų piešimas išpopuliarėjo ir vakarų pasaulyje, kaip susitelkimą, nusiraminimą, būvimą čia ir dabar skatinantis procesas. Vaikai kviečiami į patyriminią pamoką, kurios metu susipažins su mandalų piešimo būdais, panirs į meditacinį mandalų piešimo procesą, specialiais dažais dekoruodami porceliano lėkšteles, kurias vėliau nešis į namus. Skubančioje kasdienybės rutinoje, įtakojami ekranų ir socialinių medijų vaikai kaip niekad patyria daug streso. Daug kruopštumo ir susikaupimo reikalaujantis kūrybinis piešimo procesas padeda geriau sutelkti dėmesį, moko nusiraminimo technikų, padeda geriau pažinti save, o savitai papuošta lėkštelė kaskart suteikia džiaugsmo ir pasitikėjimą savo jėgomis.


Kūrybinės dirbtuvės - pinsiu juostą margą

Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Tautinių juostų raštai – tai protėvių laiškai mums apie papročius, tradicijas ir grožio sampratą. Kūrybinės dirbtuvės mokiniams padės suprasti, kad istorinė praeitis graži, turtinga ir neužmiršta.
Mokiniams  bus pristatyti Lietuvos regionų unikalios tautinės juostos, pristatyti leidiniai, kurie apibūdina regionų tautinių juostų ypatumus. Moksleiviai dirbdami poroje prie paruoštų stovų, naudodami keletą siūlų gijų, bendradarbiaudami ir naudodami pasirinktą pynimo techniką, kurs margą pynę, kuri bus kaip draugystės simbolis.
Edukacijos poveikis pagerins gebėjimus mokomąją medžiagą labiau sieti su tikru gyvenimu, paskatins daugiau mąstyti ir domėtis, pergalvoti ką tik įgytas žinias, sustiprins mokinių atkaklumą, smalsumą, kritinį mąstymą, paskatins domėjimąsi regionine kultūra.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Pažink Vilniaus gynybinę sieną pats (orientacinis žaidimas)

Orientacinis žaidimas „Pažink Vilniaus gynybinę sieną pats“ kviečia moksleivius patiems patyrinėti Vilniaus miesto gynybinės sienos perimetrą, maždaug 4 km. Miestą gynybiniai įtvirtinimai saugojo iš viso apie 300 metų, dabar jau virš 200 metų kaip gynybinės sienos nebėra. Kasmet rugsėjo 6 d. galime pažymėti dieną, kai Lietuvos didysis kunigaikštis Aleksandras 1503 m. privilegija patenkino miestiečių prašymą juos atleisti nuo karo prievolės, kad galėtų miestą aptverti apsaugine siena. Buvusių vartų ir bokštų vietose galėsite įsivaizduoti kokie statiniai čia stovėjo bei prisiminti kokią reikšmę turėjo miestui. Pakeliui lavinsite pastabumą ieškant sankryžų kur stovėjo 9-eri miesto vartai, bokštai, o namų sienose ir kiemuose ieškosite gynybinės sienos autentiškų ar atkurtų fragmentų. Moksleivių lauks informacinės stotelės su interaktyviomis užduotimis buvusių vartų vietose, pakeliui teks ieškoti buvusios sienos fragmentų. Tad šokam į patogius batus, pasiimam telefoną su internetu* ir pirmyn į trasą! (* Užtenka vieno išmanaus telefono su internetu 3-5 asmenų grupei). Susitikimo vieta: prie varpinės, Katedros a. Pabaigos vieta: prie Bernardinų bažnyčios, Maironio g.


Kurkime nuostabias žvakes drauge ! Programos metu susipažinsime su keramikos dekoravimo ir žvakių liejimo būdais, tradicijomis, keramikos amatu, keramikinio gaminio atsiradimo procesu ir iš kokių žaliavų yra gaminamos žvakės. Mokiniai patys išdekoruoja parodyta technika keramikinį žvakės indelį, nuauksuoja ar bronzuoja norimomis spalvomis ir paruošia keramikinius indelius vaško pylimui. Kitu etapu kartu paruošiame vašką ir užbaigiame žvakes supilstydami paruoštą kvapnų vašką į keramikinius indelius.
Nuostabiausia, kad išdegus vaškui lieka idealiai tinkantis arbatinei žvakutei žvakidė ar  indelis smulkiems daiktams laikyti.
Atsižvelgiant į mokinių amžių bei įgūdžius, turimas žinias ir galimybes priimti ir suvokti informaciją, programa yra pritaikoma skirtingų gebėjimų vaikams (mokiniams), parenkami temų bei lipdomų objektų sudėtingumo lygiai.
Išdekoruotus kūrinius po užsiėmimo mokiniai pasiima su savimi. Paslauga teikiama švietimo įstaigoje. Užsiėmimai vyksta atskirai kiekvienai klasei esant po 15-30 vaikų grupėje.


Pirmojoje teorinėje edukacijos dalyje mokiniai susipažįsta su Pasauline knygos diena: sužino, kam skirta Pasaulinė knygos diena, bei kodėl šiai šventei švęsti pasirinkta būtent balandžio 23-ioji., taip pat susipažįsta su Pasaulio knygų sostinėmis bei diskutuoja, kaip tinkamai ir turiningai švęsti Pasaulinę knygos dieną. Edukacijos metu vaikai aptars garsiausius Pasaulio ir Lietuvos rašytojus, jų kūrinius bei garsiausias Pasaulio bibliotekas. Mokiniai edukacijos metu skatinami skaityti bei plėsti savo akiratį renkantis laisvalaikį leisti su literatūriniais kūriniais. Antrojoje edukacijos dalyje vaikai atliks STEAM metodologija paremtą eksperimentą, kurio metu išlaisvindami savo kūrybinį potencialą pasigamins šviečiančią knygą. Edukacijos metu vaikai susipažįsta ne tik su knygos svarba, bet tyrinėja elektros grandinę bei laviną smulkiąją motoriką. Ši STEAM edukacija puikiai tinka Pasaulinei knygos dienai paminėti ir yra rekomenduojama 4-6 kl. mokiniams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Pažintis su abstrakčiuoju impresionizmu, paremta D. Poloko spontaniškumo, laisvos kūrybos
išraiškos idėjomis. Edukacijos dalyviai patys išbando veiksmo tapybą, sukurdami originalų kūrinį ir
dalindamiesi įspūdžiais apie kūrybinį procesą ir įvertindami rezultatą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Atsinaujinantys energijos ištekliai ir energetikos raida: praktinė edukacija su LEGO

Bricks4Kidz® edukacinis renginys supažindins vaikus su atsinaujinančios energijos ištekliais ir energetikos raida per konstravimą su LEGO.

Kas yra energija? Kas yra atsinaujinti ir neatsinaujinanti energija? Kokią įtaką turi atsinaujinančios energijos ištekliai gamtai, kultūriniam gamtos paveldui? Edukacinio renginio metu vaikai sužinos įdomių faktų ir naudingų dalykų apie atsinaujančios energijos išteklius, jų reikšmę gamtos paveldui bei formuojamą įtaką kultūriniam bei tautiniam ateities žmogaus identitetui. Vaikai pasiners į smagų konstravimo procesą, kurio metu sukonstruos vėjo jėgainę. Stiprinsime tvarią mąstyseną, sąmoningumą, bendradarbiavimo, komunikavimo įgūdžius, lavinsime gebėjimą priimti sprendimus, skatinsime kūrybiškumą per smagią ir įdomią patyriminę veiklą.


Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Literatūrinės skrebinimo dirbtuvės – tai literatūros kūrinio interpretavimas kūrybiškai! Moksleiviai kuria unikalias iliustracijas literatūros kūriniui, stengdamiesi atspindėti perskaityto teksto esmę vizualiai, naudodami skrebinimo techniką. Kūrybinės komponavimo veiklos metu naudojamos įvairios skrebinimo priemonės (seni laikraščiai, vokai, žemėlapiai, kalendoriai, žurnalai, brošiūros, kiti spaudiniai, kartonas, blizgus popierius, dekoratyvinė lipni juosta, klijai, skylamušiai, skrebinimo mašinėlė ir kt.)
Kūrybinių ir pažintinių veiklų metu skatinamas moksleivių domėjimasis literatūra, ugdomas kūrybiškumas, kultūrinis sąmoningumas ir kritinis mąstymas.

Edukacijos veiklos planą sudaro keturios nuosekliai vykstančios dalys: 1) kultūrinės edukacijos dalyviai kartu garsiai skaito literatūros kūrinį (arba jo ištrauką), 2) jį analizuoja ir 3) savarankiškai kuria literatūrinio kūrinio esmę atspindinčią iliustraciją, naudodamiesi skrebinimo technika, kaip kūrybinės raiškos priemone, ir galiausiai 4) reflektuoja savo kūrybines patirtis šiame kultūros pažinimo lauke.

Kultūrinės edukacijos veikla teikiama pasitelkiant šiuolaikiškas kultūros raiškos ir komunikavimo formas, įtraukiant visus kultūrinės edukacijos veikloje dalyvaujančius mokinius.

Veiklų turinys pritaikomas 1–12 kl. moksleiviams, atsižvelgiant į amžiaus ypatumus.
Užsiėmimo trukmė: 60 min.
Vieta: paslauga teikiama Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešojoje bibliotekoje.


Kūrybinės dirbtuvės „JUDĖK IR (NE)MĄSTYK“ (išvažiuojamoji)

Jaunų žmonių, ypač tų, kurių asmenybės dar tik formuojasi, kūrybiškumą dažniausiai varžo baimė klysti, kitų nuomonė, kompleksai dėl tam tikrų savo trūkumų. Todėl šiose dirbtuvėse bus sukurta nauja, kūrybai ir laisvei skirta erdvė, kurioje dalyviai, atlikdami teatro profesionalų naudojamus judesio pratimus, išmoks: • pažinti savo privalumus ir trūkumus; • atrasti individualią raišką;• sustiprinti pasitikėjimą savimi • išlaisvinti kūrybiškumą; • susikoncentruoti; • tobulinti analitinius gebėjimus ir savirefleksiją. Šie gebėjimai ypač svarbūs ugdant savimi pasitikinčią ir kūrybingą asmenybę, gebančią save analizuoti ir tobulinti bei siekti užsibrėžtų tikslų ir svajonių. Kūrybines dirbtuves ves Alytaus miesto teatro aktoriai Povilas Adomaitis ir Tomas Kunčinas, kurių išskirtinė domėjimosi sritis – scenos judesys. Povilas profesines žinias nuolat gilina scenos judesio ir psichofizikos srities seminaruose ir dirbtuvėse, turi scenos judesio dėstymo patirties, o nuo 2019 m. rengia kūrybinės laisvės laboratorijas suaugusiesiems, vaikams ir paaugliams visoje Lietuvoje. Tomas – nuo 2001 m. Alytaus teatre kuriantis vaidmenis spektakliuose, roko operose, judesio spektakliuose ir dalyvaujantis gausybėje kitų renginių. Unikali judesio plastika, energija, profesionalumas ir išvermė – stipriosios Tomo savybės, leidžiančios sukurti išskirtinius vaidmenis, kuriuose vyrauja proto ir kūno dermė.


Vaškinio kvapuko gamyba – užburiantis eksperimentas, įdomus ir atpalaiduojantis procesas, kuris sujungia žinias ir kūrybiškumą.
Edukacinės programos metu degustuosime skirtingų natų kvapus, kalbėsime apie jų kilmę, augalų augimvietes ir savybes. Burtai nulems į kurį geografinį žemyną keliausime ir tuomet jau leisime fantazijai įsisiūbuoti. Kuo kvepia Europos miestai ir kaimai? Kaip kvepia atogražų miškai, o Nilo slėnis? Galiausiai grupėse kursime kvapo formulę ir išgausime unikalų aromatą. Kiekvienas dalyvis pagamins ir namo nešis kvepiantį vaškinį namų kvapuką - suvenyrą, papuoštą įvairiais margais žiedeliais.


Edukacinė programa „Užgavėnės: tradicija ir dabartis" (3 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Skatinti moksleivių domėjimąsi Užgavėnių šventės tradicijomis.
1. Pajusti šventinio karnavalo nuotaiką.  2. Analizuoti kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas. 3. Akcentuoti žmogaus veiksmų svarbą, budinant ir žadinant žemę, skatinant augimo galias. 4. Skatinti persikūnyti į mėgiamus persirengėlių būrio personažus, aptarus jų elgseną ir paskirtį Užgavėnių šventėje. 5. Mokytis papje maše technikos. 6.	Mokytis interpretuoti tradicinio meno kūrinius.  7. Ugdyti ekologinį sąmoningumą, kūrybinėje veikloje naudojant antrines žaliavas.
Pristatomos elitinės Užgavėnių tradicijos Vakarų Europoje ir Lietuvoje. Didesnis dėmesys skiriamas kaimo Užgavėnių apeigoms: pasivažinėjimo, laistymosi, supimosi, būrimų prasmėms. Akcentuojamas apeiginis pasidalijimas maistu, simbolinė vaišių gausa, gamtos permainas lemiantys žmogaus veiksmai. Pristatomi persirengėlių būrio personažai: gyvūnų pavidalo, žmogaus pavidalo, antgamtinių padarų pavidalo kaukės: mokiniai persikūnija į pasirinktą personažą, panaudodami kailinius, veltinius, nagines, klumpes, virves, šieną, pakulas,  lovatieses ir kt.  Didesnis dėmesys skiriamas „žydui“ – svarbiausiam persirengėlių būrio personažui, akcentuojant žydų tautos sumanumą, vienybę. Kuriamos persirengėlių būrio oracijos. Šokami Užgavėnių šokiai: „Žyds", „Vokietukas". Demonstruojamas video siužetas „Užgavėnių kaukės gamyba". Kaukė gaminama papje maše technika. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.
Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas Lietuvoje ir Vakarų Europoje, analizuos svarbiausias šventės apeigas, kurs personažus,  pasigamins Užgavėnių kaukę papje maše techniką, realizuos savitas kūrybines idėjas.
Veiklos įgyvendintojas: Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. Šiaulių pedagoginis institutas, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. Vytauto Didžiojo Universitetas, etnologijos ir folkloristikos magistras.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ką gali papasakoti plytos, puodų duženos ar net kaulai? Ar iš kaulų galima pasakyti, koks tai buvo žmogus? Kaip atrodė, ką valgė, kuo sirgo? Tuo domisi įvairių sričių mokslininkai: istorikai, antropologai, archeologai. Edukacijos metu į Vilniaus katedros požemius pabandysime pažvelgti jų akimis. Jūsų laukia turininga ekskursija, o po jos – praktinė dalis muziejuje, kurioje patys galėsite tapti archeologais. Specialiais įrankiais kasinėsime paruoštus „kultūrinius sluoksnius“, kuriuose laukia ne vienas įdomus radinys. Drauge aiškinsimės, ką surasti daiktai gali pasakyti apie katedrą, jos požemius ir Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje gyvenusius žmones. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Klasika skamba kitaip (Ta Ta Ta Taaam...)

Panevėžio rajono Šilagalio kultūros centras

Tai kultūros ir meno renginys, papildytas kultūrine edukacija. Užsiėmimo trukmė 45 minutės. Veiklos tikslas – vaikus
supažindinti su muzikos klasikais, variniais pučiamaisiais instrumentais ir jų muzika. Koncertas vyks žaidimo forma.
Programoje Šilagalio kultūros centro orkestras "Sklepučini" Atliks šių kompozitorių kūrinių šiuolaikines interpretacijas:
W.A.Mozart koncertas pianinui Nr. 21 (ar. S.Cortland); J.S.Bach Siuita Nr. 3 (ar.F.Bernaerts); L.van Beetchoven Temos iš
Simfonijos Nr. 5 (ar. R.Newman); J.S.Bach Toccata in D minor (ar.J. van Kraeydonck) ir kt. Koncerto metu bus
demonstruojama vaizdinė medžiaga tiek apie instrumentus, tiek apie kompozitorius. Programos dalyviai bus skatinami
diskutuoti, gyvai reaguoti, imituoti , šokti, pažinti muzikos tempus ir charakterį.


Pūčkorių pažintiniame take vykstantis inovatyvus spektaklis-žygis garsinių pasivaikščiojimų žanrą pritaikė teatrui vaikams ir jaunuoliams. Marcelijaus Martinaičio, Antano Baranausko, Antano A. Jonyno, Daivos Čepauskaitės ir kitas eiles įgarsino aktoriai Eglė Mikulionytė, Rasa Samuolytė, Julius Žalakevičius, Rytis Saladžius, Ilona Kvietkutė, Vytautas Kontrimas, Paulius Čižinauskas, Giedrius Savickas, Vytautas Rašimas. Žinomų lietuvių poetų eilės apie šalies kraštovaizdžio grožį ir jo išmonės pilnus herojus septynerių–keturiolikos metų vaikus kvies atrasti gamtos pasaulio fragmentuose slypinčią poeziją ir atskleisti savyje kūrėjo talentą. Šiuo metu, kai internetinės karo aktualijos emociškai krečia tiek suaugusius, tiek vaikus, kviečiame paklausyti medžių interneto – valandėlę atitrūkti ir patirti, kaip bendrauja medžiai, varnos, varlės. Užsidėjus poeto akinius spektaklio-žygio metu patirsite gamtos įvairovę. Patyriminė kelionė po gamtą ir poeziją suteiks naujų jėgų ir įkvėpimo, kuris ypač reikalingas per pandemiją ir dabartinės krizės metu nukentėjusiems vaikams ir jaunuoliams. Gėtė yra pasakęs, kad gamta – vienintelė knyga, kurios kiekvienas puslapis prasmingas. Su gražiausiomis lietuviškomis eilėmis apie gamtą siekiame priminti, jog iš gamtos verta semtis jėgų ir įkvėpimo kasdienybei. Prie Pūčkorių piliakalnio žiūrovus pasitiks gamtos entuziastas ir šiek tiek poetas Vaidotas (aktorius Artūras Dubaka), kuris išdalins žiūrovams garsinę techniką, leidžiančią patirti slaptą miško radijo ryšį. Vaidotas žiūrovus lydės eilėraščių ir brūzgynų keliais, kurdamas darnų gamtos ir poezijos duetą. Spektaklio-žygio metu Pūčkorių pažintiniame take atgis dailininkų sukurtos pop-up skulptūrinės, tunelinės knygos ir instaliacijos – miško teatro scenos eilėraščių vyksmui ir jo herojams skleistis. Spektaklio režisierė - Kristina Mauruševičiūtė, dramaturgė - Diana Gan, kompozitorius - JokūbasTulaba. Dalį spektaklio eilėraščių galima išgirsti Teatro istorijų Soundcloud paskyroje.


Baisus ir dar baisesnis: groteskas menuose (5-8 kl.)

Jautis, velnias ar vijoklis? Senųjų pastatų architektūroje, atidžiai įsižiūrėję, pamatysime keistų, neegzistuojančių gyvūnų, tarsi kaukių, žvelgiančių į mus tuščiomis akimis. Užsiėmimo metu sužinosime, kodėl senieji meistrai taip puošė rūmus, ką reiškia šios keistos būtybės, artimiau pažinsime grotesko estetiką ir patys sukursime grotesko koliažą.


Teatralizuota edukacinė programa "Klaipėdos krašto sukilimas 1923 m."

Šilutės rajono savivaldybės Šilutės kamerinis dramos teatras

Šios edukacinės programos tikslas yra aktualiai, įdomiai ir tikslingai pristatyti Klaipėdos krašto sukilimo ir prijungimo prie Lietuvos 1923 m. įvykius. Programoje įsimintinai pateikiami  istoriniai faktai per teatrą, literatūrą ir kiną, ko pasėkoje siekiamą aktualizuoti istorinę atmintį nūdienos realijose.


Viešnagė Didžiosiose Nemuno kilpose 7-12 kl.

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Mūsų kraštas išsiskiria unikaliu Lietuvoje ir Europoje geologiniu-hidrografiniu reiškiniu – Didžiosiomis Nemuno kilpomis. Užsiėmimo metu galėsite tapti milžinais ir ranka paglostyti kalveles, įdubas, upių slėnius, pasigrožėti šių vietovių kraštovaizdžiu iš paukščio skrydžio. Edukacija vyks lankytojų centre, talpinančiame 60 km Nemuno juostos su daugybe upelių ir upeliukų ir beveik 30 piliakalnių, prigludusių prie Nemuno. Ekspozicijoje rasite tūrinius maketus ir dėliones, interaktyvias schemas, nuotraukas ir piešinius, reljefinį ir kitus žemėlapius, surinktą gamtinę, archeologinę, vaizdo bei garso medžiagą, padėsiančią geriau pažįstami gamtos ir kultūros turtus. Beje, seniausi eksponatai skaičiuoja savo amžių ne dešimtimis ar tūkstančiais, o milijonais metų.
Šių vietų unikalumą padedanti atskleisti ekspozicija skirta įvairaus amžiaus moksleiviams bei suaugusiems. Čia slypi atsakymai į įvairius klausimus: kodėl susiformavo Nemuno kilpos ir iš kur gaunamas mineralinis vanduo, kas aukštesnis – aukščiausias Lietuvos medis ar Birštono apžvalgos bokštas, koks akmuo išrinktas nacionaliniu, ką vadiname sielininkais...
7-12 klasių moksleivių lauks komandinė veikla – orientavimosi žaidimas-ekskursija ar užduotys, pritaikytos pagal amžiaus grupę.


Senovės Romoje varpai kviesdavo į pirtis ir sueigas, pranešdavo apie nelaimes, karo pradžią ir pabaigą. O kodėl ir kada jie skamba Vilniaus katedros varpinėje? Ar galėtų varpus pakeisti trimitai? Kviečiame tai sužinoti apsilankius katedros varpinėje! Kartu su gidu į viršų kopsime XIV amžių menančiais mūriniais laipteliais, vėliau juos pakeis įspūdingos medinės XIX amžiaus konstrukcijos, o patys drąsiausi galės apžiūrėti miestą iš 45 metrų aukščio! Tam, kad įspūdžiai taip greitai neišblėstų, po ekskursijos specialia technika pasigaminsime suvenyrinį magnetuką.


Edukacija "Junk taškus" susideda iš keturių dalių: 1. Pabudimas 2. Tyrinėjimas 3. Abejojimas ir permąstymas 4.Apibendrinimas Kiekviename žaidimo etape mokiniai iš naujo permąsto gautą 1 iš 5 scenarijų, kelia klausimus ir taip plečia asmeninį kritišką požiūrį. Pabudimo žaidimo fazėje mokomasi, kaip užduoti tikslius klausimus siekiant gauti kuo aiškesnius ir daugiau informacijos turinčius atsakymus. Žaidimo dalyviai susipažįsta su atviro ir uždaro tipo klausimais, mokosi juos formuluoti. Tyrinėjimo žaidimo fazėje žaidimo dalyviai išbando: 1.Nežinomybės kvadratą, paremtu Johario lango teorija 2."Penkių Kodėl klausimų" metodiką 3.Ledkalnio metodologiją. Abejojimo ir Permąstymo žaidimo etapuose dalyviai sukuria kelias naujas žaidimo pradžios versijas ir jas pristato. Apibendrinimo fazėje vyksta gili refleksija (kas čia buvo? ką darėme? ką išmokau? kur tai galiu taikyti? ir t.t.). Taip įtvirtinimas gautų žinių pamatas.


Modernizmo architektūra Šiauliuose: pažink, kurk, žaisk

Edukacinis užsiėmimas kviečia į Venclauskių namus-muziejų. Pastato architektas Karolis Reisonas – žinomas tarpukario Lietuvos modernizmo architektūros kūrėjas, tad Venclauskių namai-muziejus yra puiki vieta susipažinti su modernizmo architektūra. Ši architektūra šiandien yra išskirtinis Lietuvos kultūros paveldas. Kauno modernizmo pastatai įvertinti Europos paveldo ženklu bei įtraukti į UNESCO preliminarųjį sąrašą. Tarpukariu Lietuvoje susiformavo aukšto meninio lygio, savitų regioninių bruožų turinti architektūra. Šiauliai tuo laikotarpiu buvo vienas iš svarbiausių Lietuvos miestų ir čia taip pat augo šios architektūros statiniai. Tuo laikotarpiu mieste dirbo žymieji Lietuvos modernizmo kūrėjai – architektai Karolis Reisonas, Vladas Bitė, Klaudijus Dušauskas-Duž ir kt. Edukaciniame užsiėmime laukia įvairiapusė pažintis su modernizmu. Jame ne tik sužinosite, kas gi ta modernzimo architektūra, kas jai būdinga, kurie Šiaulių pastatai yra tarpukario modernzimo pavyzdžiai, bet ir pažinsite modernizmą praktiškai. Architektės Eglės Januškienės sukurti 3d Šiaulių tarpukario pastatų maketai pakvies žaismingai pažinčiai su modernizmo architektūra. Edukacijoje taip pat sužinosite, jog šios architektūros pastatus galima susikurti ir iš Lego detalių. Pamatysite tarpukariu K. Reisono suprojektuotų, bet nepastatytų muziejaus-bibliotekos rūmų Lego modelį (autorius Rokas Mikšiūnas) ir sužinosite, kaip jis buvo sukurtas. Be to, kiekvienas užsiėmimo dalyvis galės pasijusti architektu ir susikurti savo modernizmo pastato modelį. Edukacinis užsiėmimas ne tik praplės akiratį, suteiks naujų žinių, leis pasireikšti kūrybiškumui, bet ir įtrauks į komandinį darbą, paskatins tarpusavio bendradarbiavimą ir dalinimąsi. Pažintį su modernzimo architektūra vėliau galėsite pratęsti jau iškeliavę į gatvę ir mieste savarankiškai atrasdami ir atpažindami modernizmo statinius.


Kretingos muziejus kviečia į saldžią ir smagią edukacinę programą „Dvaro saldaininė“ Tikslas – sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Užsiėmimo metu mokiniai sužinos paprastą receptą, kaip pasigaminti atlaidus ir miesto šventes primenančius karamelinius saldainius. Programa prasideda pasakojimu, kad kadaise Kretingos dvaro valdytojas, grafas Aleksandras Tiškevičius prie dvaro buvo įsteigęs medaus, cukraus, sirupo ir saldainių gamybos įmonę „Šatrija“. Čia pagaminta produkcija prekiauta Kretingos mieste įkurtoje parduotuvėje. Yra žinoma, kad grafienė Sofija „Šatrijoje“ pagamintais saldainiais prekiavo ir pati Kretingos miesto aikštėje, o surinktus lėšos būdavo skirtos labdarai. Išlikusią saldainių pakuotę dalyviai patys galės pamatyti. Po supažindinimo su saldainių istorija, prasidės smagioji dalis. Mokiniai stebės karamelinės masės gamybos eigą, kuri yra „magiška“ ir greita, o paskui jau patys mėgausis procesu – raitys savo saldainius. Formų įvairovė priklauso nuo amžiaus ir kūrybiškumo, tačiau ši veikla nepalieka nė vieno abejingo. Šis procesas yra gana greitas – vos spėjama išraityti savo kūrinius ir įkišti pagaliuką, jis sustingsta virsdamas tikru ledinuku. Ši programa neturi amžiaus cenzo, visi iki vieno namo iškeliauja šypsodamiesi ir nešdamiesi net po kelis savo rankomis padarytus saldainius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ar kada teko skaičiuoti žvaigždes? Ar pabandyti rasti žvaigždyną nakties danguje?
Atlikdami įtraukiančias komandines užduotis ieškosime žvaigždynų, ryškiausių žvaigždžių, analizuosime mitus. Planšetiniuose kompiuteriuose sujungsime žvaigždes ir pamatysime, kaip žvaigždynai atrodo nakties danguje. Taip pat pasigaminsime tamsoje švytintį žvaigždyną.

Edukacinio užsiėmimo tikslas – ugdant XXI a. amžiaus gebėjus moksleivius supažindinti su žvaigždynais, žvaigždėmis bei atskleisti jų mitologinį kontekstą.
Paslaugos uždaviniai:
1. ugdant kritinį mąstymą supažindinti su Zodiako žvaigždynais, ryškiausiomis jų žvaigždėmis;
2. atskleisti žvaigždynų mitologinį kontekstą;
3. pasigaminti tamsoje šviečiantį žvaigždyną;
4. pasitelkiant interaktyvias metodines priemones skatinti pažinimo procesą, lavinti kritinį mąstymą, komandinį darbą, lyderystę ir kūrybiškumą.


Edukacinė programa vykdoma gamtoje, kalvio sodybos kieme ir sode. Etnografinė sodyba, seni pastatai, sodas su senomis obelimis sukuria jaukumo įspūdį. Visų pirma vaikai supažindinami su ,,Senovinių žemės ūkio padargų“ ir autentiškos ,,Parubežio kalvės“ ekspozicijomis. Žemės ūkio padargų ekspozicija įrengta senovinėje daržinėje, o kalvė autentiškame pastate veikė jau nuo XIX amžiaus vidurio. Papasakojama apie žemės ūkio padargų paskirtį ir jų gaminimą. Duosime pabandyti vaikams ,,pasukti“ spragilą, paminti kalvio dumples, ,,paskambinti" plaktuku į didžiulį 150 kg. kalvio priekalą. Kalvėje dar pamatysite įvairių kalvio įrankių ir dirbinių, sužinosite apie jų paskirtį, išgirsite pasakojimų apie stebūklingusarklio batus - pasagas. Vėliau dalyviai mokomi senovinių vaikų ir piemenų žaidimų, ratelių bei dainelių. Piemenaudavo vaikai nuo 7 iki 13, 14 metų, priklausomai nuo fizinio pajėgumo. Vėliau tapdavo pusberniais ar pusmergėm. Ištisas dienas nuo pavasario iki vėlyvo rudens piemenukai praleisdavo prie bandos. Todėl susibūrę prasimanydavo visokiausių žaidimų, išdaigų, dainuodavo iš kitų išmoktas ir savo sukurtas daineles ir talaluškas, kurių ir jus pamokysim. Programa bus vykdoma šiltuoju metų laiku. Priklausomai nuo metų laiko (kokie augalai tuo metu tinkami) išmokysime pasidaryti švilpynę iš žilvičio (pavasarį, kai lengvai atsilupa žievė), ,,plerpynę“ iš pienės žiedo kotelio, lumzdelį ar skudutį iš skėtinių augalų žiedstiebių. Yra daugybė mums žinomų žaidimų ir dainelių, kuriuos ir mes patys dar žaidėme vaikystėje, o dabar jie jau primiršti. Ir dar viena maloni atrakcija- piemenukų ,,kugelio" kepimas laužo žarijose. Tai pačiai vaikų grupei, apsilankančiai antrą ar trečia kartą, parinksime kitokią žaidimų ir dainelių programą. Edukacinės programos turinį, atsižvelgiant į užsakovų pageidavimus bus galima koreguoti atsižvelgiant į metų laiką ir tuo metu aktualias kalendorines šventes- Velykos, Atvelykis, Žolinės, Mykolinės (derliaus nuėmimo pabaiga), Jurginės ir t.t.


Edukacija „Garso ir šviesos magija“ (1-4 klasėms)

Teatras – tai erdvė, kupina paslapčių ir netikėtumų. Įsivaizduokite save scenoje, nutviekstą šviesos ir užliūliuotą netikėtų garsų, o gal jums būtų įdomiau „tapyti“ scenoje šviesos ir šešėlių paveikslą ar garso pulto pagalba sukurti paslaptingą garsų šydą? Aktorius Tomas Kunčinas jums pravers tą šydą, papasakos truputį istorijos, atskleis šiek tiek praktinės magijos ir techninių Alytaus teatro didžiosios scenos garso, šviesos ir video projekcijos galimybių paslapčių. Edukacinės programos tikslas – supažindinti su teatro garso ir šviesos pasauliu bei teatro užkulisiais. Kultūrinė edukacinė programa „Garso ir šviesos magija“ yra skirta 1–4 klasių mokiniams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Tarp 5 sienų: Pasakų freska (Nuotolinė paslauga)

Programos autorė ir edukatorė drąsiai eksperimentuoja su šiandieninio pasaulio siūlomu chaosu, – kviečia veikti kūrybiškai ir lavinti vaizduotę. Laikmečiu, kuomet visko vienu metu yra labai daug, o homo sapiens yra priverstas atsirinkti, susidėlioti, atsiverti arba, priešingai, užsidaryti namuose arba „savo kiaute“ ir ramiai išbūti. O kai esi užsidaręs arba, priešingai, atsivėręs „savo kiaute“, puikiausiai gali kontempliuoti apie tai, kas yra grožis, empatija, talentas, kokia yra meno galia, ar santykis tarp užgaidos ir svajonės, savarankiškumo ir atsakomybės, išdidumo ir puikybės, sveiko rūpesčio ir žlugdančios kontrolės, tinkamų-netinkamų sprendimų priėmimo ir streso įtakos jų kokybei, kaip ir pabandyti susivokti, koks yra mano požiūris į pasaulį arba susiorientuoti plačioje vertybių pasiūloje. Nuotolinė kultūrinė edukacija „TarP 5 sienų: Pasakų freska“, arba sutrumpintai – P5 – pagalbos priemonė pajausti, patirti PRASMĘ, be kurios, kaip burė be vėjo nepajudėsim iš vietos nei gyvenime, nei kūryboje. Ir priešingai, apčiuopus prasmę, net ir „nejudėdami“ galim kurti, būdami „kurti“ neigiamiems aplinkos vyksmams. Pasakos šį kartą taps akstinu kūrybai ir įkvėpimo šaltiniu programoje dalyvaujantiems vaikams (jaunimui). Inovatyviais ir kūrybingais metodais pateikta skirtingų „pasakų freska“, tarsi nuspalvins mūsų uždarą erdvę ir parodys, kad nebūtina jaustis „įkalintam“ tarp keturių sienų, nes visada galima įsivaizduoti penktąją – erdvę nesenkančiai kūrybai. Atsakingai parinktos aukštos meninės vertės pasakos atlieps šiandienos pasaulio problematiką, kuri, neabejotinai, paliečia ir jaunų, augančių žmonių, būsimos visuomenės narių mąstyseną, jausmus. Pasakos šioje edukacijoje augančią kartą pasieks jai gerai suprantamu ir įvaldytu šiuolaikinių skaitmeninių priemonių būdu ir taps provokatorėmis kurti.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Edukacinėje programoje pasakojama apie partizaninį laikotarpį Lietuvoje ir Tauragės krašte. Norint tapti Kęstučio apygardos partizanu teks: savo vardą pakeisti slapyvardžiu, savo aprangą paženklinti skiriamuoju ženklu, savo atsidavimą Lietuvai patvirtinti priesaika. Skirta tautiniam, pilietiniam ugdymui ir istorijos – Tauragės krašto rezistencinių kovų pažinimui. Edukacijos dalyviai gali ne tik įsijausti ir pajusti to meto kovotojų dvasią, bet ir pamatyti įrengtą partizanų bunkerį-slėptuvę, per patyrimą pažinti partizanų buitį ir veiklą.


Kas yra gatvės menas ir kaip menininkai kuria urbanistinį miesto peizažą? Ar piešiniu ant sienos galima perduoti svarbią socialinę žinutę ir net sukelti įnirtingas diskusijas bendruomenėje? Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsime su įdomiausiais Šiaulių gatvės meno pavyzdžiais, juos analizuosime ir patys pjaustysime trafaretus, purkšime dažus ant popieriaus. Tai puiki galimybė prisiliesti prie populiarios gatvės meninkų naudojamos technikos bei geriau pažinti miesto tapatybę.


Kviečiame į edukacinį patyriminį žaidimą „Gamykla“. Užsiėmimas skirtas nagrinėti aktualias ekologines ir socialines pasaulio problemas.

Kas jūsų laukia:
Aktyvus socialinis žaidimas, kuriame mokiniai ieškos sprendimų, diskutuos, bendradarbiaus ir sieks tikslų. Kiekvienas bus įgalintas veikti, dalyvauti ir daryti pasirikimus, kurie paveiks aplinką.

Edukacinis LARP metodas leidžia mokiniams patirti įvairias situacijas patiems tampant jų personažais. Veiklos metu susipažinsime su metodu, keliamomis problemomis, spręsime jas ir pabaigoje aptarsime patirtį.

Veiklos kūrėjas Andrius Ūdra yra pagrindinis Edu LARP užsiėmimų kūrėjas Lietuvoje, jau 10 metų žaidimus kuriantis ir organizuojantis įvairiose Europos šalyse.


„Kai senoliai pančius vijo ir linus verpė“

Edukacinis užsiėmimas vyksta „Šiaulių istorijos muziejaus“ atvirų saugyklų ekspozicijoje (3 aukštas). Pirmoji stotelė – vaikai nuvedami prie Stasio Rudoko kaimiškos sodybos maketo. Čia aptariama kokie pastatai buvo, kaip jie vadinosi ir kam skirti. Pvz: gyvenamasis namas Žemaitijoje – troba, Aukštaitijoje – gryčia, Dzūkijoje – pirkia, Suvalkijoje – stuba. Apžiūrėjus maketą, pereinama prie keramikos. Pagal paskirtį keramika skirstoma į buitinę – indai maistui gaminti, laikyti ir vartoti, dekoratyvinę – vazos, skulptūrėlės, švilpukai, žvakidės. Nepraleidžiami ir iš medžio pagaminti daiktai – sviestinės, lauknešėliai, žvakidės, šaukštai. Vėliau pereinama prie kalendorinių švenčių, aptariamos užgavėnių kaukės ir margučiai. Pasitelkiant esančia informacija teleterminaluose skiriamos tam tikros užduotys – atrasti pačią seniausią užgavėnių kaukę ar margutį. XIX ir XX amžių sandūroje lietuviai dažniausiai turėjo ne po vieną išeiginį kostiumą. Trumpai aptariami ekspozicijoje esantys kostiumai, pabrėžiant žemaitiško kostiumo raštus ir spalvas. Kita užduotis teleterminaluose -  atrinkti tinkamas „Žemaičių moterų kostiumo” dalis. Paskui dalyviai susodinami ant suoliukų. Išbandomi nasčiai, klumpės, užduodamos nesudėtingos mįslės susijusios su ekspozicijoje esančiais daiktais. Paskutinis ir smagiausias edukacinio užsiėmimo momentas – žaidimas mediniais vilkeliais.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Programos metu pristatomas XIII–XV a. Šeimyniškėlių (Vorutos) piliakalnio istorinis kompleksas – buvęs vienas didžiausių gynybinių įtvirtinimų Rytų Europoje. Programos dalyviai, atsidūrę istorinės rekonstrukcijos aplinkoje, iš karto tampa ne pasyviais stebėtojais, o aktyviais veikėjais, įsitraukusiais į „gyvosios“ istorijos pažinimą. Programos metu vykdoma veikla – žaismingi edukatorių pasakojimai, įtraukiantys dalyvius į minėtą istorinį laikmetį, susipažinimas su piliakalnio infrastruktūra (apsauginiais pylimais, papiliu, papėdės gyvenviete) bei medinių pilių gyventojų gyvenimo kasdienybe ir karyba (ugnies skėlimas su titnagu, virvučių vijimas, viduramžių kario šarvų ir ginkluotės tyrinėjimas, šaudymas iš lanko, aksties mėtymas, viduramžiais žaistų stalo žaidimų mokymasis, pažintis su viduramžių karo technika, bausmės įrenginių išbandymas) leidžia manyti, jog istorija nėra nuobodi, o gyvos diskusijos apie problematiškus istorijos momentus (pvz., Mindaugo pilies Vorutos vietą) leidžia nors trumpam prisiliesti prie Lietuvos istorijos paslapčių.


Užsiėmimo metu moksleiviai sužinos žmonijos grožio ir harmonijos paieškų istoriją, išgirs kas yra aukso pjūvis ir kodėl jis apipintas mitais ir legendomis. Kartu su moksleiviais analizuosime meno kūrinius, kuriuose atrasime tobulas formų ir spalvų proporcijas. Moksleiviai susipažins su Albrecht Dürer, Leonadro da Vinci, Antonio Stradivari darbais. Moksleiviai turės puikią progą pamatyti kaip matematikos ir geometrijos žinios pritaikomos mene. Jie išmoks panaudoti aukso pjūvio taisyklę kūryboje – pagal aukso pjūvio taisyklę padalinti atkarpą, nubraižyti „auksinį stačiakampį” ir į jį įbraižyti spiralę.
Moksleiviai taip pat atliks praktinę užduotį – sukurs meno kūrinį naudodami tik geometrines figūras. Praktinė užduotis padės moksleiviams atrasti geometrijos principus, pasislėpusius po meninėmis išraiškos priemonėmis, moksleiviai išmoks naudoti geometrines formas kūrybiniame procese. Pačios savaime geometrinės formos nėra meniniai sprendimai, tai greičiau įrankiai ir priemonės, kuriuos naudoja menininkas. Ši užduotis įtraukianti ir intriguojanti. Ji patiks visiems, ir mėgstantiems dailę – jie gaus dar vieną įrankį kūrybai, ir tiksliųjų mokslų atstovams – jiems nereiks mokintis piešti, jiems reikės tik panaudoti savo mėgiamas geometrines formas ir jų kompozicijas. Nuo neatmenamų laikų mokslininkai ir menininkai siekė suprasti ir moksliškai pagrįsti gamtoje egzistuojančią harmoniją. Atsigręžkime į žmogų – jis taip pat yra tobulas gamtos kūrinys, sukurtas naudojant aukso pjūvio taisyklę – santykis smegenų ir širdies darbo, akies sandara, veido ir kaulų proporcijos, netgi kraujospūdis. Šis užsiėmimas tai puiki galimybė moksleiviams suprasti meno ir mokslo sinergiją. Sužinoti kas yra aukso pjūvis ir išmokti jį pritaikyti. Tai puikus užsiėmimas naujoms kultūrinėms ir meninėms patirtims įgyti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Ekskursija pradedama pačioje Vilniaus senamiesčio širdyje – Katedros aikštėje, nuo kur drieksis Lietuvos sostinės istorijos paieškos. Ekskursija padės sužinoti, kurie senieji objektai senamiestyje neišliko, kurie buvo dalinai konservuoti, o kurie skirtingais amžiais buvo atstatyti. Ieškosime „dingusių“ objektų, jų fragmentų: tik archyvuose ir pasakojimuose išlikusių bažnyčių, rūmų, dvarų, Vilniaus gynybinės sienos likučių. Prie gražiųjų Vilniaus universiteto durų kalbėsime apie dingusią ir atrastą pirmąją lietuvišką knygą - Martyno Mažvydo „Katekizmą“. Aiškinsimės, kaip buvo atstatyti Aukštutinės pilies (Gedimino) bokštas ir Žemutinė pilis (Valdovų rūmai), kaip keitėsi pastatų architektūra, jų paskirtis bei miestovaizdis skirtingais amžiais. Svarstysime, kaip galime įprasminti neišlikusius objektus, kaip padaryti juos matomais dabartinei visuomenei.


Cianotipijos dirbtuvės MĖLYNOJO ANGELO PASLAPTIS

Užsiėmimo metu dalyviai susipažins su vienu iš pirmųjų fotografinio vaizdo gavimo būdų – cianotipija, dar kitaip vadinamu saulės atspaudu, mėlynuoju atspaudu. Šis edukacinis užsiėmimas dalyviams padeda suvokti fotografijos procesą, supažindina su cianotipijos atsiradimo istorija ir leidžia atrasti šio proceso panaudojimo galimybes, paliečiamos botanikos ir angelų temos. Tai saugus, kūrybiškas ir įdomus procesas, vykstantis šviesioje patalpoje, naudojant geležies druskas, akvarelinį popierių, ultravioletinių spindulių šaltinį, vandenį, kitas priemones. Užsiėmimo metu specialiu tirpalu įjautrinę popierių ant jo kursime originalias kompozicijas – mėlynuosius angelus – ir stebėsime, kaip dienos šviesoje arba ultravioletinio spektro šviestuvo pagalba jos virsta mėlynos spalvos fotografiniais atspaudais. Atvaizdą gauname kurdami objektų šešėlius įjautrintame paviršiuje – tam naudojame džiovintus augalus, karpinius, smulkius plokščius daiktus, konfeti, visa, kas sukuria tankų šešėlį. Procesas įdomus tuo, kad yra kelių pakopų, kuriame yra ir atsitiktinumo bei laukimo momentai. Belaukiant užsiėmimo dalyviai susipažįsta su saulės poveikiu – pasirodo UV spinduliai veikia viską aplinkui – ir kas gyva, ir kas negyva. Rezultatas – įvairaus tamsumo mėlynas atspaudas – fotograma. Fotografija be aparato yra įtraukiantis užsiėmimas, lavinantis vaizduotę, leidžiantis improvizuoti ir skleistis kūrybiškumui. Procesas nesudėtingas, įdomus smalsiems bet kokio amžiaus žmonėms.


Kvapnaus atviruko kūrimo procese naudosimės dailės terapiniais metodais ir fantazuosime, kaip kvepia baimė, liudesys, meilė ar kitos emocijos. Jeigu nupieštą baimės abstrakciją pakvėpinsime mandarinais ar meduoliais, galbūt ji pasidarys linksma, jauki ir džiugi? Į kūrybinį procesą integruosime emocijų pažinimą, jų valdymą, motoriką, kūrybingumą ir pasigaminsime kvapnų suvenyrą - spalvotą emocijų atviruką.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Ar keramika gali padėti išreikšti mintis ir jausmus? Be abejonės – taip! Edukacinio kūrybinio užsiėmimo metu vaikai savo požiūrį į svarbią ekologinę problemą – paukščio rūšių nykimą atskleis kūrybinio proceso metu, pasitelkę plastišką molio rūšį – akmens masę. Pirmiausia vyks teorinė dalis, kurią iliustruosime skaidrėmis. Kalbėsime apie tai, kiek pasaulyje ir Lietuvoje yra paukščių rūšių, kokiems mūsų pievose ir miškuose gyvenantiems sparnuočiams gresia išnykimas. Paukščiai yra neatsiejama mus supančio pasaulio dalis, todėl dažnai paukščio įvaizdis sutinkamas mene. Mokinius trumpai susipažindinsime  su paukščių vaizdavimu dailėje – nuo tautodailės iki šiuolaikinio meno. Aptarsime, kurie sparnuočiai  jiems patinka,  kurie demonstruoti  atvaizdai labiausiai įsiminė ir kodėl. O kaip paukštį įsivaizduojate jūs?– paklausime vaikų. Tuomet pakviesime nulipdyti paukščio figūrėlę iš plastiškos molio rūšies – akmens masės. Pirmiausia bus kuriama paukščio forma, paskui dekoruojama įspaudais, įbrėžiamomis ar iškiliomis detalėmis. Skatinsime mokinius kurti kuo originalesnius ir kuo įvairesnius darbus, kad būtų atspindėta idėja, kaip yra svarbu išsaugoti paukščių rūšių įvairovę , taip pat paprašysime vaikų apibūdinti savo kūrinio idėją. Darbai bus išdegti 1300° C temperatūros krosnyje ir įgis akmens savybių. Pasiūlysime savo klasėje surengti kūrinių parodėlę ir aptarti, kokias mintis ir emocijas mokiniams sukėlė ši edukacinė kūrybinė veikla.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Liaudies muzikos instrumentų šaltje 9-12 kl.

Tai nuotaikinga ir įdomi kelionė po muzikos instrumentų šalį. Jos metu mokiniai susipažins su įvairiais lietuvių liaudies muzikos instrumentais ir šiuolaikine folklorinės muzikos kryptimi – post-folkloru, klausysis muzikos įrašų. Atsižvelgiant į kiekvienos grupės pobūdį, informacija ir veiklos pristatomos tam tikrai amžiaus grupei priimtinu būdu: jaunesniesiems užsiėmimo dalyviams informacija pateikiama storytelling metodu, demonstruojami paprastesni instrumentai; vyresniems užsiėmimo dalyviams pristatomas platesnis ir gilesnis liaudies instrumentų kontekstas. Užsiėmimo tikslas: supažindinti su Lietuvos muzikiniu folkloru ir jį suaktualinti. Uždaviniai: 1. Pristatyti muzikavimą-žaidimą kaip saviraiškos ir kūrybos formą. 2. Paaiškinti funkcinę muzikavimo naudą tradicijoje. 3. Supažindinti su seniausiais muzikavimo papročiais Lietuvoje. 4. Pristatyti lietuviško muzikavimo savitumo / originalumo priežastis. 5. Pademonstruoti ir išbandyti muzikos instrumentus. 6. Supažindinti su tradicinių muzikos instrumentų gamybos būdais ir ypatumais. 7. Paklausyti liaudiens muzikos įrašų. Metodai: 1. Įtraukus pasakojimas, paremtas vaizdinių ir atmosferos kūrimu. 2. Dainavimo pratimai. 3. Pavyzdžiai, leidžiantys suvokti muzikanto ir meistro įgūdžių vertę. 4. Žodinis aiškinimas. 5. Garsinis vaizdavimas (jei paskaita vedama vaikams su regėjimo negalia). Rezultatai: 1.Dalyviai supras muzikavimo reikšmę ir naudą tradicijoje. 2. Žinos muzikavimo papročius Lietuvoje. 4. Gebės atpažinti bent vieną liaudies muzikos kūrinį. Užsiėmimas pritaikomas vaikams su regos negalia - pasitelkiamas garsinis vizualinės informacijos atvaizdavimas. Taip pat yra galimybė užsiėmimą pritaikyti asmenims su proto negalia. Jo metu pristatoma mažiau informacijos, supažindinama su mažiau instrumentų. Yra galimybė priimti mokinius su judėjimo negalia - turime specialų keltuvą; tokiu atveju priimam mažesnę grupę.Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.


Be gimtosios kalbos neišgyvensi nė dienos

Edukacinė programa siūlo galimybę pažinti Dzūkijos regiono knygnešystės ypatumus, knygų gabenimo ir platinimo paslaptis, slaptųjų mokyklų veiklą, garsiausius vietos knygnešius, apžvelgti spaudos draudimo laikotarpiu leistus spaudinius. Patirti, kaip savo darbą atlikdavo knygnešiai, su kokiais pavojais jie susidurdavo, galėsite žaisdami žaidimą „Nugabenk knygą“. Tik pasisaugokite maskolių!


Edukacinis užsiėmimas „Mes mažieji piemenukai“ supažindina su piemenavimo tradicijomis Lietuvoje. Tai puiki galimybė pačius jauniausius moksleivius supažindinti su etnine kultūra. Užsiėmimo dalyviai sužino, kokius darbus dirbo piemenukai, kaip linksminosi, ką valgė, kaip šventė didžiąją piemenų šventę – Sekmines. Vaikai mokosi šokti ratelius, dainuojamos piemenėlių dainos, grojama liaudies instrumentais. Po užsiėmimo vaikai mokės 1 ratelį-žaidimą ir 1 dainelę. Į muziejų galima pakilti specialiu keltuvu, todėl galime priimti asmenis su judėjimo negalia. Vis dėlto edukacinė erdvė nedidelė, tad galime priimti tik iki 7 asmenų su judėjimo negalia grupes. Taip pat yra galimybė užsiėmimą pritaikyti asmenims su proto negalia. Jo metu pristatoma mažiau informacijos, naudojamas paprastesnis žodynas, pristatoma mažiau folkloro pavyzdžių. Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.


“Dailės terapijos pasaulis: savo charakterio, emocijų ir socialinio vaidmens atradimas per piešimą”

Užsiėmime mokinių sukurti kūriniai gali padėti suvokti kas esame, padėti išreikšti jausmus ir mintis, kurių negalime išreikšti žodžių pagalba. Ji ne tik teikia mums didelį malonumą ir estetinį pasitenkinimą, bet ir skatina savęs pažinimą, ugdo mus kaip asmenybes, lavina jautrumą ir, kas svarbiausia, gydo kūną bei sielą. Kiekvienas žmogus yra menininkas, o tapyba, piešimas - efektyvūs komunikacijos būdai. Užsiėmime bus taikomi dailės terapijos principai. Dailės terapija yra meno terapijos kryptis, psichoterapijos forma, kur dailė taikoma kaip pirminis komunikacijos būdas. Todėl edukacijoje svarbus ne tik meninis rezultatas, bet ir po to sekanti refleksija, kai žiūrint į savo piešinius mokiniai atsakys į klausimus apie vidinį savęs pažinimą, emocijų pasaulį, gebėjimą bendrauti ir bendradarbiauti komandoje. Užsiėmimo metu bus tokios praktinės užduotys: „Traukinys“ – savo charakterio ir vaidmens gyvenime suvokimui. „Diagnostinis fraktalas“ – savo vidinio pasaulio pažinimui. „Noriu – Darau – Galiu“ – balanso tarp minčių, jausmų ir veiksmų suradimui. „Piešinio metamorfozė“ – bendravimui ir bendradarbiavimui komandoje. „Mano emocijų pasaulis“ (jei spėjama) – emocijų pažinimui.


Lietuva- sena tauta su didinga istorija. Mūsų tradicijos, liaudies menas ir kultūra turi unikalių savybių, tačiau mes esame pamiršę, kas protėvių buvo gerbta ir mylėta. Kadangi šiuo metu rinka užvaldyta „kičo“, mažai išlikę senųjų vertybių kasdienybėje, vaikai mažai žino apie senovėje naudotus lietuviškus daiktus, medžiagas, tai ši programa padės susipažinti su lietuviškomis vertybėmis, tvariomis idėjomis gaminant daiktus, susieti grožį su tautiškumu ir simbolika. Programa siekiama sudominti moksleivius, įtraukti juos į pažintį su Lietuvos tautiškumu, tautine simbolika, skatinti kūrybišką, meninį mąstymą. Edukacijos metu vaikai bus supažindinami su lietuvišku audiniu (linu), jo atsiradimo keliu  nuo augančio lino iki tapimo audiniu. Vaikai bus supažindinami ir su  gintaru, pagrindiniais lietuviškais tautiniais simboliais. Bus analizuojama lietuvių liaudies simbolika, susiejant tai su simbolių reikšme žmonėms. Simboliuose užkoduota tautos kultūra, gilios tradicijos ir papročiai. Simboliai atspindi tai, kuo gyveno to meto žmonės: žemės maitintojos švelnumą, dangaus kūnų ir dievybių garbinimą, kasdienės buities ritualus, pagarbą augmenijai ir savo artimam.
Edukacijos metu kiekvienas vaikas pasigamins po:
*knygos skirtuką naudodamas popierių, drobę, gintarą, džiovintus augalus, siūlus, piešdamas tautinius simbolius;
*drobinę servetėlę, kurią dekoruos norima lietuviška simbolika ir raštais;
*dekoruos atvirlaiškį, kuris bus išsiųstas nurodytam adresatui.


„Čia tai bent!“ parodoje „Gyvastingieji senojo pasaulio profiliai“

Gausiai nukrauti stalai, medžioklės, piemenys, jų bandos – kaip skirtingai anuomet gyveno žmonės! Atrasti skirtumus mums padės komikso medija: pasitelkę kūrybines užduotis pabandysime palyginti, kuo skiriasi ir kuo panaši ankstesnių amžių buitis ir aplinka, o atradę raktinius žodžius kursime savo pasakojimą, kur istorinės ribos išsitrina ir kartu sugyvena netikėčiausios, iš skirtingų amžių atkeliavusios gyvenimiškos detalės.


Žiedinės ekonomikos skatinimas: tekstilės edukacijos

Tikslas - užauginti Zero Waste kartą
Uždaviniai - 1) ugdyti mokinių sąmoningumą per pažinimą ir kritinį mąstymą; 2) išlaisvinti mokinių kūrybiškumą naudojant antrines žaliavas; 3) ugdyti mokinio vidinį pasaulį dalinantis, patyrimu, emocijomis.
Organizacija yra Lietuvos socialinio verslo asociacijos narė. Mes vedame tekstilės ir socialinio verslo praktines edukacijas, skatiname žiedinę ekonomiką. Mūsų edukacijų metu galima pagilinti pasaulio pažinimo, chemijos, ekonomikos, matematikos, pilietiškumo žinias, susipažinti arba patobulinti darbinius įgūdžius (siuvimą, daigstymą, kirpimą, darbą su elektriniais įrenginiais...)


Orientacinis žaidimas „Pažink senąjį Šilutės dvarą“

Šiuolaikinėje visuomenėje dvarai palaipsniui tampa ne tik kraštovaizdį formuojančiais monumentais, bet ir istorinės atminties atspindžiais, regioninio identiteto formuotojais. Šilutės (senasis Šilokarčemos) dvaras ir jo kompleksas vienintelis išlikęs Mažosios Lietuvos etnografiniame regione. Užsiėmimo metu dalyviai, susipažins su šio unikalaus ir išskirtinio dvaro istorija, atlikdami įvairių formų užduotis komandose. Užsiėmimas vyksta atsinaujinusiose muziejaus ekspozicijose, kurios veikia centriniuose dvaro rūmuose. Užsiėmimo pradžioje kiekvienai komandai bus įteiktas žaidimo planas (žemėlapis), juo vadovaudamiesi dalyviai turės surasti punktus, kuriuose turės atlikti užduotis. Kiekvienas užduočių atlikimo punktas žymės istorinį faktą, susijusį su dvaro raida (susipažins su išlikusių pastatų paskirtimi senovėje, atkreips dėmesį į dvarą supančią aplinką, sužinos, kuo svarbi Hugo Šojaus asmenybė ir kokias asmenines savybes galima išsiugdyti, susipažins su krašto specifika (tarme, tradicijomis, apranga, lokacijos ypatybėmis ir kt.). Užsiėmimo dalyviai žaidimo metu atliks įvairių formų užduotis: matematines, logines ir kt. Kuomet dalyviai atliks visas užduotis ir susipažins su dvaro istorija, jų lauks kūrybinė užduotis - dvaro maketo-magneto gamyba. Šios edukacijos metu dalyvai ne tik įgis naujas, bet ir pritaikys jau turimas dalykines žinias.


Apie dailės žanrus. Animalistinė istorija

Nei vakar, nei rytoj, nei toli, nei arti, gyveno sau gyvūnas, vardu nežinau koks... Istorijos tęsinį kursime interaktyvioje lentoje dėliodami Prano Domšaičio galerijoje eksponuojamų animalistinio žanro kūrinių fragmentus. Pasitelkę pasaulio pažinimo žinias turėsime kartu nuspręsti, kuriame žemyne gyvena mūsų gyvūnas. Gal jis keliauja per kalnus, gal mėgsta rupšnoti žolę slėniuose, ar turi draugų, o gal priešų? Varžydamiesi viktorinoje, kilnodami briedžio ragus, dėliodami magnetines gyvūnų dėliones tyrinėsime jų išvaizdą, pažinsime gyvenimo būdą ir tapsime animalistinių istorijų kūrėjais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


"Litvakų istorija ir kultūra" 9-12 kl. (nuotolinė)

Pasitelkę menines - edukacines priemones, papasakosime mokiniams apie Lietuvos istoriją, skatinsime pažinti šalia gyvenantį kaimyną, galbūt kitatautį. Supažindinsime su gausiai mūsų šalyje gyvenusios žydų - litvakų tautos, kuri garsina Lietuvą visame pasaulyje, istorija ir kultūra. Amžių amžius lietuviai ir kitų tautų žmonės gyveno kartu. Mūsų veiklos tikslas - ne tik supažindinti jaunąją kartą su vietos, kurioje jie gyvena, istorija, nors žinojimas yra neatsiejama kiekvieno save gerbiančio žmogaus pareiga, bet ir skatinti bendrystę, kaimyniškumą, norą mokytis ir šviestis, kuris padeda asmeniniam ir šalies klestėjimui. Skatinsime atsiskleisti mokinių meninius gebėjimus, drąsinsime reikšti savo mintis, dalintis idėjomis, rasti naujų pomėgių. Kitų kultūrų pažinimas padeda suvokti ir savo etninės kultūros ypatumus. Šalia to bus pristatomi žmonės - Pasaulio tautų teisuoliai - vietiniai lietuviai ir ne tik, kurie žmogiškumą vertino labiau už saugų asmeninį gyvenimą. Jų pavyzdžiu bus mokoma tolerancijos šalia esančiam. Paslauga skirta 9-12 kl.


Kvapų geografija – užburiantis eksperimentas, įdomus ir atpalaiduojantis procesas, kuris sujungia žinias ir kūrybiškumą.
Edukacinės programos metu degustuosime skirtingų natų kvapus, kalbėsime apie jų kilmę, augalų augimvietes ir savybes. Burtai nulems į kurį geografinį žemyną keliausime ir tuomet jau leisime fantazijai įsisiūbuoti. Kuo kvepia Europos miestai ir kaimai? Kaip kvepia atogražų miškai, o Nilo slėnis? Galiausiai grupėse kursime kvapo formulę ir išgausime unikalų aromatą. Kiekvienas dalyvis pagamins ir namo nešis namų kvapą - suvenyrą, pakvėpintą sukurtu aromatu.


Vis rečiau žmonės skaito poeziją ir rašo ranka. Net piešia kompiuteriu! Kad primintume vaikams, kokia tai smagi veikla, kviečiame kurti kaligrafinį eilėraščio paveikslą, miklinti ranką ir lavinti poetinę klausą.
Atėję į Vaikų literatūros muziejų, 3, 4 klasių moksleiviai pirmiausiai raiškiai perskaitys padalintus R. Skučaitės ir V. Palčinskaitės eilėraščius, pasakys, koks ryškiausias vaizdas iškyla perskaičius tekstą, o tada eis į kūrybines dirbtuves ir perteiks jo nuotaiką, pasitelkę tekstą ir spalvas: spalvotus rašiklius, pastelines kreidutes ar kitas piešimo priemones kurs kaligrafinius paveikslus. Žinoma, prieš tai vaikai bus supažindinti su žodžiu „kaligrafija“, peržiūrės atrinktų kaligrafinių paveikslų pavyzdžių.
Sukurtu „spalvoraščiu“ vaikai tikrai pradžiugins savo artimuosius!
Aktyvi veikla įtrauks visus mokinius, skatins jų kūrybiškumą, norą eksperimentuoti. Mokiniai bus skatinami reflektuoti savo patirtis, ateityje skaitydami kitus eilėraščius savarankiškai kurti ne tik pieštus ranka, bet ir skaitmeninius kaligrafinius paveikslus.
Užsiėmimo eiga:
I.	Edukatorė pristato sąvoką kaligrafija ir kaligrafinis paveikslas, perskaito pasirinktą eilėraštį ir kartu su mokiniais bando aptarti jo prasmę, svarbiausius įvaizdžius, žodžius ar žodį.
II.	Mokiniams padalijami eilėraščių tekstai, jie perskaitomi ir pasirenkama įstrigusi eilutė ar žodžiai (jei nedaug vaikų grupėje – kiekvienas garsiai, jei daug – kiekvienas tyliai sau).
III.	Kūrybinėse dirbtuvėse, naudojant rašiklius ir piešimo priemones, derinant  įvairius šriftus, kuriami kaligrafiniai paveikslai pagal pasirinktą eilėraščio frazę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Viktorinos pobūdžio interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kurio metu dalyviai supažindinami su romų tautinės mažumos istorija, papročiais, tradicijomis, skaudžiais praeities momentais ir šiandieninėmis realijomis bei aktualijomis. Klausimai, atsakymai ir užduotys atskleidžia daugiasluoksnį ir įvairiaspalvį romų pasaulį, naujos žinios griauna senuosius mitus, laužo stereotipus. Romų kultūrinio tapatumo (at)pažinimas ugdo toleranciją ir supratimą apie šios tautinės mažumos savitumus.


Edukacijos  užsiėmimo metu pristatomas tradicinis keramikos amatas. Užsiėmimas apima teorinę bei praktinę dalį. Teorinės dalies metu užsiėmimo dalyviai supažindinami su senuoju keramikos amatu, molio savybėmis, naudojamais darbo įrankiais, lipdymo ir žiedimo technikomis, dekoravimo, glazūravimo bei degimo krosnyje procesais. Praktinės dalies metu dalyviai patys išbando molio plastiką - minko, formuoja ir nusilipdo dubenėlį, jį dekoruoja.


Šis edukacinis užsiėmimas orientuotas į jaunojo žiūrovo ugdymą. Jis padės žiūrovui pamatyti teatrinius ženklus, metaforas, simbolius, padės rasti ryšį tarp matomo vaizdo ir gyvenimo aktualijų.
Pradedančiam žiūrovui tai bus pagalba spektaklyje jaustis komfortabiliau sau pačiam aiškinant sceninį vyksmą.
Lėlių teatras yra tik  priemonė ar pretekstas  kalbėti apie matomame vaizde užkoduotą prasmę. Dar gajus stereotipinis mąstymas apie lėlių teatrą, kaip tik į mažus vaikus orientuotą teatro meno rūšį. Lėlių teatro spektakliai paprastai pasižymi iš pažiūros paprastu pasakų siužetu, kurį ėmus dekonstruoti, atsiveria aktualios prasmės. Aiškesniam edukacijos temos  suvokimui ( metafora, netiesmukas matomo vaizdo suvokimas) pasitelkiami ir  meno kūriniai (S. Eidrigevičiaus  knygų iliustracijos ) padėsiantys atrakinti  scenoje matomą vaizdą.
Edukacinio užsiėmimo metu,  aktyviais metodais, pasitelkdami vaizduojamojo meno pavyzdžius, žadindami  vaizduotę, smalsumą ir kritinį mąstymą, dalyviai bus aktyviai įtraukiami į tyrinėjimo procesą, kuris remsis asmenine kiekvieno dalyvio patirtimi.


Tarmė, kaip ir mes, gyvena savo gyvenimą ir natūralu, kad laikui bėgant keičiasi. Visgi šiandien matome, kad tarmės, kurios vystėsi ir buvo vartojamos ištisus šimtmečius, sparčiai nyksta. O, kiek spalvų, gyvybingumo, išskirtinumo ir skambesio jos suteikia mūsų kalbai. Pažinkite lietuvių kalbos tarmes žaisdami stalo žaidimą. Tai įdomus, lengvas ir tinkamas įvairioms amžiaus grupėms žaidimas. Sužinosime, kiek lietuvių kalba turi tarmių, patarmių, šnektų, išgirsime daug negirdėtų tarmiškų žodžių, pasiklausysime, kaip Jūsų draugas skaito pietų žemaičių telšiškių patarme, ir patys pabandysime iššifruoti anykštėnų šnektą. Kas pirmasis – aukštaitis ar žemaitis – pasieks finišo liniją? Viską sužinosite užsiėmimo metu.


Nepatogus kinas: filmai, padedantys augti

Filmai, padedantys augti – didžiausio Baltijos šalyse žmogaus teisių dokumentinio kino festivalio „Nepatogus kinas“ ir dokumentinio kino edukacijos platformos „Nepatogaus kino klasė“ edukacijos programa, kurioje kino menas persipina su žmogaus teisių ir pilietiškumo ugdymo veiklomis ir didelis dėmesys skiriamas tarpusavio supratimo, pagarbos, tarpkultūrinio ugdymo aspektams, emocinio intelekto ugdymui.

Kinas – itin paranki edukacinė priemonė, sujungianti ne tik estetinius ir idėjinius filmų kaip meno kūrinių aspektus, bet ir gyvenimiškas situacijas bei patirtis. Kinas patrauklus ir kaip medijos plačiąja prasme rūšis, ir kaip įrankis, įvairiomis meninės raiškos priemonėmis galintis „paliesti“ žiūrovą, lavinti kritinį mąstymą ir emocinį intelektą. Programoje naudojami tik profesionalių kuratorių iš svarbiausių tarptautinių kino festivalių atrinkti dokumentiniai filmai, kurių herojai – vaikai ir jaunuoliai, edukacijose dalyvaujančių mokinių bendraamžiai. Kiekvieną dokumentinio filmo seansą lydi patyrusių specialistų vedami užsiėmimai arba suteikiama profesionalių žmogaus teisių edukatorių parengta  kur individualiai ar grupėje vykdomų refleksijos bei metodikų pagalba atrandamos skirtingų meno, kultūros, saviraiškos, socialinės ar individualios atsakomybės sinergijos. Programos turinys atliepia žmogaus teisių problematiką lyčių lygybės, patyčių, socialinio aktyvumo, pilietiškumo, negalios, diskriminacijos ir kitų į vaikus bei jaunimą orientuotų temų aspektus.

Vilniaus m. sav.; Šiaulių m. sav.; Marijampolės sav.; Kauno m. sav.; Varėnos r. sav.; Alytaus m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Mazgų rišimas macrame technika yra visiškai nesudėtingas, bet kartu ir įtraukus, užsiėmimas, kurį gali įvaldyti kiekvienas. Pinikai- iš mazgų rankomis pinti geometrinio rašto tekstilės gaminiai. Lietuvoje XIX–XX a. pirmoje pusėje nesudėtingais pinikų raštais puoštos kepurėlės, rankšluosčiai, nuometai, lovatiesės, paklodės, pinti krepšeliai, diržai, tinklai. Šiuo metu tiek Lietuvoje, tiek pasaulyje ši technika išgyvena renesansą dėl savo paprastumo, plačių išraiškos galimybių.
Užsiėmimo dalyvius pakviesime į pažintį su macrame pynimo technika, susipažinsime su unikalios pinikų (macrame) technikos atsiradimo istorija, vizualiai pademonstruosime šios technikos panaudojimą senovės lietuvių tekstilės gaminiuose. Kūrybinių dirbtuvių metu moksleiviai išmoks surišti plokščiąjį ir kilpinį mazgą, kiekvienas nusipins po nedidelį darbelį suvenyrą – raktų pakabuką ar juostelę. Jų kūrimui naudosime tik natūralias medžiagas (medvilnės, lino,  kanapines virvutes) bei medinius karoliukus papuošimui. Kartu su mokiniais padiskutuosime ir ekologijos bei tvarumo temomis.


Spektaklis "Mažasis karalius Gruodis arba paslaptingas Renė Magrito pasaulis" ( 1kl.- 2kl.)

Spektaklis  pagal vokiečių rašytojo Akselio Hakės  humoro, išminties ir švelnios melancholijos prisodrintą pasaką  „Mažasis karalius Gruodis“.
      Vaikystė kartais būna gyvenimo pabaigoje. Jei netikite galite paklausti paties mažojo karaliaus Gruodžio II. Beje, jis nedidesnis už smilių ir toks tuklus...jo galima klausinėti apie viską, o ir jis pats mėgsta uždavinėti keisčiausius klausimus: Kodėl namas kampuotas ? Kodėl lyja? Kodėl karvė duoda pieną? Kodėl pieną? Kodėl pienas yra pienas?.. Su juo galima žiūrėti į žvaigždes ir kalbėti apie nemirtingumą arba duoti debesims vardus. Galima žiūrėti dėžutes, kuriose karalius laiko savo sapnus. Arba išeiti į miestą ir pamatyti tai, ko iki šiol niekada nematei...
    Vieną dieną iš siauro plyšio knygų lentynoje biurininkui pasirodęs karalius Gruodis atveria duris į paslaptingą vaizduotės ir fantazijos pasaulį, kurį praturtina Rene Magrito darbai ir jo pasaulėžiūra. Renė Magritas bene žymiausias XXa. belgų dailininkas siurrealistas , išgarsėjo nuotaikingais ir mąstymą provokuojančiais kūriniais. Svarbiausias jo tikslas buvo sukurti iššūkį žiūrovo išankstiniam realybės suvokimui ir paskatinti į aplinką žvelgti jautriau. Šio menininko akimis niekas niekada nėra visai taip kaip atrodo, žemiškoje kasdienybėje , kur įprasti dalykai yra nepaparasti.

Režisierė-  Kamilė Kondrotaitė.
Scenografė-  Liuda Liaudanskaitė.
Dailininkės-  Liuda Liaudanskaitė, Daiva Dašenkovienė.
Kompozitorius-  Mantas  Joneikis.
Aktoriai- Liudas Vyšniauskas , Kamilė Kondrotaitė.


Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Edukacijos dalyviai sužinos kokiu archeologiniu paveldu garsėja Aukštaitijos nacionalinis parkas. Pamatys, kas yra randama senovės gyvenvietėse. Susipažins su senovės gyventojų gyvensenos ypatumais, pirmosiomis meno apraiškomis – keramikos ornamentais, rastais parke esančiose senovės gyvenvietėse. Bandys patys įsikūnyti į prieš tūkstančius metų gyvenusių žmonių ,,kailį“ ir pasigaminti savos kūrybos senaisiais ornamentais puoštą suvenyrą-amuletą.


Apsilankę rašytojo Jono Biliūno tėviškės muziejuje, edukacinės programos „Jono Biliūno tiesos idealai“ dalyviai turės ypatingą galimybę išgirsti tik 28-erių metų sulaukusio rašytojo gyvenimo ir kūrybos legendą, pateikiamą vaizdingai, profesionaliai, daug plačiau, nei reikalauja literatūros ugdymo programose iškelti klausimai. Čia įsitikinama, kad J. Biliūno asmenybės moralinės vertybės tapo ir jo kūrinių pamatinėmis nuostatomis. Čia tampa suprantami rašytojo kūrybinio įkvėpimo šaltiniai: nemažos kūrinių dalies mintis užsimezgė būtent tėviškėje, kuri iki šiol saugo rašytojo įkvėpimo ženklus. Todėl unikali patirtis apie tai kalbėtis būtent rašytojo namuose, kur visa tai vyko prieš 140 metų! Programa vyksta troboje ir visoje erdvioje sodyboje, saugančioje autentiškus seniai praėjusio laiko simbolius. Programos metu būtinai simboliškai ragaujame iš seno tėviškės šulinio gelmės svirtimi pasemto skaniausio vandens. Muziejaus tikslas – su kiekvienu bendrauti meilės kalba. J. Biliūno muziejuje mes nesigėdijame ašarų, nebijome tylos, mokomės išklausyti neskubindami, nesijuokiame pašaipiai, prisipažįstame, ko nežiną. Programos dalių laikas gali būti paskirstomas, susitarus su dalyviais, pasirinkus prioritetus.


Tikslas: Ugdyti mokinių kūrybiškumą, supažindinti su tautinio paveldo kūriniais Šiaudiniais sodais bei jų gaminimo technika. Skatinti mokinius labiau pažinti save, savo gebėjimus ir juos kūrybingai reikšti.
Uždaviniai:
Kurti nuotaikingą atmosferą, kuri padeda mokytis, eksperimentuoti ir lavinti vaizduotę.
Išmokti šiaudinių žaisliukų - šiaudinukų gaminimo technikos.
Mokytis bendradarbiauti poroje.

Edukaciją pradedame nuo susipažinimo kas yra šiaudinis sodas, žaisliukas jo paskirtis, simbolika, prasmė ir naudojimas šiais laikais. Mokiniai gamina nedidelį šiaudinį žaisliuką, padeda draugui poroje, nes dažnai reikia vienam laikyti, o kitam surišti. Pabaigus pagrindinę konstrukcija visi pasirenka dekoravimo priemones (siūlus, džiovintus augalus) ir originaliai puošia savo kūrinį.

Pabaigoje bendra refleksiją. Susitikimą baigiame dekoruodami klasę arba jie nešasi savo dirbinius namo.


Vilniaus getas. Icchoko Rudaševskio dienoraštis

Kviečiame susipažinti su keturiolikmečiu žydų berniuku Icchoku gyvenusiu Vilniuje prieš aštuoniasdešimt metų. Kartu
skaitysime autentiškas jo dienoraščio ištraukas, sužinosime apie gyvenimą Vilniaus gete ir muziejaus ekspozicijoje ieškosime atsakymų į išsikeltus klausimus. Dirbsime tiek bendrai tiek individualiose grupelėse. Be to, užsiėmimo metu lankysimės ir Holokausto ekspozicijoje įrengtoje interaktyvioje slėptuvėje ,,Malinoje“. Kaip ji susijusi su Holokaustu, Vilniaus getu ir Icchoku? Atsakymą į šiuos ir kitus klausimus sužinosite apsilankę Holokausto ekspozicijoje. Šio užsiėmimo tikslas ne tik
geriau pažinti Holokaustą per asmeninę Icchoko Rudaševskio patirtį, bet ir skatinti kritinį santykį su istoriniais šaltiniais,
apmąstant konkretaus dienoraščio potencialą bei ribas. Tikimės, kad po užsiėmimo mokiniai gebės išskirti pagrindinius
Holokausto Lietuvoje etapus, suvokti pagrindinius aspektus, pagilins ir įtvirtins istorines žinias susijusias su šiuo laikotarpiu.


Pristatome edukacinę programą, paremtą integruotu mokymu! Mokykitės anglų kalbos ir lietuvių literatūros vienu metu. Edukatorė perskaitys moksleiviams Maironio baladę „Jūratė ir Kastytis“ lietuvių kalba. Po to bus paskirstyti vaidmenys, išdalinti tekstai anglų kalba ir vaidinimo rekvizitai, kurie padės lengviau įsijausti ir perskaityti baladę išraiškingiau. Dalyviai, skaitydami kūrinį, bandys vaidinti, interpretuoti bei perteikti tekstą savaip. Tekstai neilgi, eiliuoti, tad mokiniams skaityti bus lengva ir smagu. Edukacinė programa anglų kalba skatins mokinius skaityti balsu ir tobulinti anglų kalbos žinias. Vaidinimas lavins saviraišką bei socialinius įgūdžius.


Visi turime tam tikrų žinių apie žemėlapius ir jų ypatybes. Jas galime naudoti ne tik orientuodamiesi aplinkoje, keliaudami, bet ir kurdami paveikslus - žemėlapius, todėl kviečiame pasitelkus šias žinias bei papildžius jas naujomis kartografijos žiniomis apie Druskininkų miesto vietą žemėlapiuose, patiems sukurti savo individualų paveikslą – žemėlapį. Kūrybinės dalies metu vaikai jį kurs pasitelkdami ebru techniką – liejant spalvas ir bandant išgauti žemėlapio formą – nuo realaus žemės reljefą atkartojančio iki kosminio, leidžiančio keliauti po galaktikas; nuo pasakiško, kur plaukia pieno upės ir stovi sūrio kalnai iki fantastinio su skraidančių drakonų bei snaudžiančių trolių karalystėmis, taip atskleisdami mums savo kūrybiškumą ir turimas žinias apie pasaulio suvokimą. Pasinerdami į kūrybinį procesą vaikai patirs ir terapinę ebru meno galią, kuri ramina mintis, išlaisvina jausmus, skatina kūrybiškumą, ugdo pasitikėjimą savimi, suartina bendram komandiniam darbui, teikia estetinį malonumą. Užsiėmimo pabaigoje bendrai su grupe bus aptariama, kokią savo pasaulio viziją - idėją jie sukūrė paveiksle – žemėlapyje ir kaip jiems tai sekėsi padaryti. Taip pat bus dalinamasi idėjomis, kur sukurtą piešinį kiekvienas edukacijos dalyvis galės panaudoti kituose (tolimesniuose) kūrybiniuose sumanymuose (karpiniams, paveikslams, atvirukams, knygų skirtukams, papuošalams, dovanų maišeliams, dėžutėms, kalėdiniams žaisliukams).


Edukacinis filmas „Išgelbėk draugą“ ir diskusija po jo. NUOTOLINĖ

Priemonė, padėsianti iškelti aktualias problemas: žmogus žmogui draugas ar priešas? Ar gelbėdami draugą galime meluoti? Kiek kainuoja draugystė? Ar žalingi įpročiai suartina? Kaip išlikti savimi nepalankioje aplinkoje?
2-3 min. filmukai, inspiruoti šiuolaikinės animacijos, filmų ir kitų vaizduojamųjų menų, kuriuose galima pastebėti paslėptas patyčias, išnaudojimą, psichologinį nestabilumą, tapatybės paieškas, žalingus įpročius ir pnš.), ugdys sugebėjimą atpažinti ir suvokti įvairios meninės raiškos svarbą, supažindins su  meno, kaip kovos prieš smurtą galimybėmis. Po trumpų video peržiūrų  vyks 5min. refleksija.
Užsiėmimas lavins socialines, emocines ir sveikos gyvensenos kompetencijas. Dalyviai išmoks sutelkti dėmesį, prisitaikyti prie kiekvieno poreikio būti išgirstam ir išklausytam, po programos klasė, kartu su mokytoju dar galės aptarti tai, ką išgirdo, argumentuoti kas jiems buvo priimtina arba svetima. Tai ugdys kritinį mąstymą, pasitikėjimą savimi, mokys priimti kitokią nuomonę arba argumentuotai apginti savo įsitikinimus.
Programos trukmė 30 min.


Orientacinis žaidimas „Atrask ir pažink Laikinąją sostinę“ Kaune

Atrask ir pažink Laikinąją sostinę

Ar žinojai, jog Adomas Mickevičius gyveno Kaune... ir ne bet kur o „liepsnojančiame name“. Ar sugebėsi rasti jį senamiestyje?

Kodėl senamiestyje nėra pastatų aukštesnių nei 3 metrai? Ir kur galima rasti tiltą, kurį norint pereiti reikėdavo 12 dienų?

Tai tik keletas užuominų iš daugybės užduočių, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.


Šilutės Hugo Šojaus Švėkšnos ekspozicijoje vedamo edukacinio užsiėmimo „Mano jidiš vardas“ tikslas – supažindinti užsiėmimo dalyvius su Švėkšnos žydų bendruomenės istorija, jidiš kalbos rašmenimis, pristatyti jidiš kalbą ir priminti, kad ja kadaise buvo kalbama ne tik Lietuvoje, bet ir Švėkšnoje. Pristatoma lietuvių kalbos įtaka jidiš kalbai: pateikiami pavyzdžiai, kokie lietuviški skoliniai žydų šnekamojoje kalboje prigijo ir buvo vartojami Švėkšnos miestelyje. Uždaviniai: pristatyti Švėkšnos žydų bendruomenės istoriją; papasakoti apie jidiš kalbos atsiradimą ir vartojimą Lietuvoje; naudojant antspaudukus, jidiš rašmenimis užrašyti savo vardą. Naudojamos priemonės: PowerPoint pristatymas; jidiš kalbos raidynas (pritaikytas prie lietuvių kalbos abėcėlės), padarytas antspaudukų pavidalu. Vienoje spaudo pusėje pavaizduota lotyniška raidė, o kitoje – jos atitikmuo jidiš kalbos rašmenimi. Veikla ir rezultatai: išklausę pasakojimo apie Švėkšnos žydų bendruomenę ir jidiš kalbą, edukacinio užsiėmimo dalyviai, naudodami jidiš abėcėlės raides, turi galimybę parašyti vardus (ant popieriaus, audinio ar kito paviršiaus). Užsiėmimo metu vaikams pristatoma žydų tautinė mažuma, jos kultūriniai skirtumai, siekiama, kad mokiniai būtų tolerantiški, norėtų pažinti įvairias kultūras, atsisakytų stereotipinio mąstymo.


Aktyvūs lietuvių liaudies žaidimai ir mįslės

Užsiėmimo metu kalbėsimės apie lietuvių liaudies žaidimus. Aptarsime su kuo siejamas žaidimų atsiradimas, kokia yra žaidimų prasmė, kokios vaikų savybės yra ugdomos žaidžiant, kodėl liaudies žaidimai buvo svarbus kaimo kultūros elementas ir pan. Taip pat mokysimės dirbti komandoje, bendradarbiauti. Programos metu žaisime daug aktyvių lietuvių liaudies žaidimų: „Bendorius“, „Pelėda tupi“, „Pirtis', ,,Lazdos traukynės” ir kt. Jėgas išmėginsime spręsdami šiuolaikines mįsles ir galvosūkius. Šį galvosūkių ir mįslių rinkinį sukūrė SVEIKI SVEIKI komanda. Vaikai, norėdami išspręsti galvosūkius ir įminti visas mįsles turės dirbti komandoje, panaudoti visus savo kūno pojūčius bei loginį mąstymą, įminti l.l. mįsles (trumpą filmuką apie edukaciją galite pamatyti norodoje: http://tiny.lt/rskgffh). Edukacija atliepia „Vilnius 700“ sukaktį įtraukiant Vilniuje žaistus lietuvių liaudies žaidimus.


Miestas atsinaujina: saugoti ar ne? 9-10 KL.

Ar daug žinote apie paveldą? Nepakankamai? Šis užsiėmimas skirtas visiems, kas nori su juo susipažinti geriau! Su kultūros paveldo samprata, verte, saugojimu susipažinsite apžiūrinėdami eksponatus iš Kauno miesto muziejaus fondų, o pasivaikščiojus po M. ir K. Petrauskų namus jūsų lauks praktinė užduotis lauke. Ar jums pavyks pastebėti vertingus Žaliakalnio pastatų elementus? Kuo skiriasi tinkamai ir netinkamai prižiūrimi pastatai? Kur slypi jų vertė? Stebėdami Kauno Žaliakalnio architektūrą ir aplinką paveldo entuziastų akimis bandysite atsakyti į šiuos ir kitus klausimus, kurie, esame tikri, po edukacinio užsiėmimo taps atsakymais. Šis užsiėmimas ne tik nenuobodžiai supažindins su šiuolaikinių menininkų prieiga prie miesto temų, jis taip pat neabejotinai sužadins norą stebėti savo gyvenamąją aplinką ir ją analizuoti remiantis kultūros paveldo vertybėmis. Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia, dėl ribotos erdvės dalyvaujant ne daugiau kaip 5 judėjimo negalią turintiems asmenims. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu.


Telšių rajono savivaldybės Karolinos Praniauskaitės viešoji biblioteka

„Spalvotos kopos“ smėlio edukacija skirta 1-5 klasių vaikams pagilinti gamtos pažinimo, kūrybiškumo, saviraiškos bei  savivertės kompetencijas.
Dalyvavimas veikloje leidžia patirti kūrybinį eksperimentą: išmėginamos įvairios raiškos ir komunikavimo formos, išbandomi kūrėjo ir stebėtojo  vaidmenys. Per edukaciją ugdomas ir puoselėjamas mokinio vidinis pasaulis. Lavinami meninės raiškos gebėjimai ir vaizduotė, puoselėjamas estetinis
suvokimas. Edukacija leidžia atpažinti ir susieti naujai įgytas patirtis su turimomis formaliojo ugdymo žiniomis ir įgūdžiais.


Vaikams pelėda gerai žinomas pasakų personažas, animacinių filmų veikėjas ir kai kuriems net mylimiausias žaislas. Bet ar kada nors pagalvojome, kokios ištikrųjų yra pelėdos. Lietuvoje galime pamatyti 13 pelėdų rūšių, iš kurių net 6 įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą. Ne visos jos gyvena mūsų šalyje, kai kurios tik užklysta. Išgirsti ar pamatyti pelėdas natūraliai gamtoje nėra taip paprasta. Jei pelėda apsigyvena kaimynystėje dažnu atveju išgirsime patinuką, kuris gina gyvenamąją teritoriją ar šaukia pateles. Žmonės kalba, kad pelėdos yra protingi paukščiai, kad geba sukti galvą 360 laipsnių, na bet ar tikrai viskas yra tiesa? Daug legendų ir mitų sukurta apie šiuos paslaptinguosius paukščius. Tad kviečiame Jus užsisakyti edukaciją ir sužinoti įdomių faktų apie pelėdas, jų mitybą bei paslaptingą gyvenimo būdą. Šios edukacijos pagrindinė žinutė - kaip mes kiekvienas turime elgtis gamtoje, kokie mūsų žingsniai aptikus sužeistą paukštį. Svarbiausias šios edukacijos akcentas pirštinė lėlė (pelėda) ir gyva pelėda. Edukacinė programa sudaryti iš dviejų dalių: teorija ir praktika. Edukacija bus vedama pirštinės lėlės (pelėdos) pagalba. Tai lėlė, kuri visada arti vaiko. Animuojama kurs gyvą santykį su vaiku. Edukacijos metu naudosime išmaniąsias technologijas, iš anksto parengtą prezentaciją papildytą nuotraukomis, vaizdo įrašais ir net pelėdų balsais.  Šios edukacijos lektorė - pedagogė, ornitologė Ingrida Lagunavičienė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Nuotolinė literatūros-teatro pamoka „Antikinės dramos ir teatro analizė: Sofoklio tragedija „ANTIGONĖ“

Tai savita nuotolinė literatūros ir teatro jungties pamoka, kurios objektas – Sofoklio tragedija „Antigonė“ bei jos sceninė interpretaciją. Pamokos autorė ir vedančioji - Solo teatro aktorė ir režisierė Birutė Mar, sukūrusi spektaklį „Antigonė“ Sofoklio dramos motyvais. Ji glaustai apžvelgia antikinę literatūrą ir teatrą, pasitelkdama savo teatrinių kelionių patirtis (aktorė dalyvavo antikinio teatro simpoziumuose bei festivaliuose Kipre, Graikijoje, Turkijoje), taip pat supažindina su Sofoklio drama „Antigonė“ – jos personažais, antikinės dramos struktūra, ypatinga antikinės dramos choro reikšme. Antroje pamokos dalyje aktorė ir režisierė pristato savo sukurto spektaklio „Antigonė“ fragmentus, kuriame ji atlieka šešių Sofoklio dramos „Antigonė“ personažų vaidmenis – Antigonės, jos sesers Ismenės, karaliaus Kreonto, jo sūnaus ir Antigonės sužadėtinio Haimono, sargybinio bei žynio Teiresijaus. Taip pat pristato antikinio choro epizodus spektaklyje, kuris įkūnyja beveidės, gebančios prisitaikyti nūdienos visuomenės paveikslą (choras įkūnytas įspūdingoje videoprojekcijoje, autorius Andrius Jakučionis, kompozitorius Antanas Kučinskas). Pamokos pabaigoje – interaktyvus moksleivių pokalbis su aktore ir režisiere, kuriame bus atsakoma į moksleivių klausimus, bus diskutuojama apie antikinės literatūros aktualumą nūdienos pasaulyje, apie šiuolaikinio teatro galimybes savitai ir autentiškai interpretuoti antikinę dramą. Moksleiviams bus siūloma užduotis sukurti savą, nešablonišką klasikinės graikų dramos sceninės interpretacijos sumanymą, taip skatinant juos individualiai mąstyti, suvokti praeities ir dabarties sąsajas, kurias atspindi klasikinė literatūra. Birutės Mar sukurtas spektaklis „Antigonė“ jau buvo pristatytas eilėje tarptautinių teatro festivalių ir pelnė ne vieną apdovanojimą už aktorinį meistriškumą bei interpretacijos originalumą. Šis edukacinis renginys bus pristatomas nuotoliniu būdu


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacinėje programoje „Matai ir matavimas senovėje“ mokiniai supažindinami su matavimo atsiradimo istorija, matavimo būdų ir priemonių raida, su įvairių laikų matais, mokysis juos atpažinti ir jais naudotis. Žaisdami, spręsdami kryžiažodžius, atlikdami kūrybines užduotis įtvirtins gautas žinias. Ši edukacinė programa papildo matematikos ir istorijos programų temas, ugdo socialinio gyvenimo įvairiais laikais sampratą.


Lemtingi pasirinkimai (literatūros edukacija pagal Ilonos Ežerinytės prozą paaugliams)

Kiekvieno gyvenime daug ką lemia pasirinkimai. Kas priverčia knygos veikėjus pasielgti vienaip ar kitaip? Kokie jų pasirinkimai lemia tolesnę siužeto eigą? Kaip vystytųsi istorija, jei pasirinkimas būtų buvęs kitoks? Šioje literatūros edukacijoje, remiantis mokinių pasirinkta Ilonos Ežerinytės knyga („Sutikti eidą“. „Verksnių klubas“, „Skiriama Rivai“ ar „Dabar Marselis“), analizuojamos paauglių gyvenimo situacijos, pateikiamos divergentinį mąstymą skatinančios užduotys, kai iškilusioms veikėjų problemoms ieškoma alternatyvių sprendimų. Edukacija skirta 7 - 8  klasių mokiniams.


Edukacinis užsiėmimas „Senoji Šiaulių miesto iždinė - kultūros paveldo objektas“

Buvusios miesto iždinės (banko) pastatas yra pačiame miesto centre, istorinėje jo dalyje. Tai vienas iš nedaugelio išlikusių XX a. pradžios istorinių pastatų Šiauliuose (architektas - Stanislovas Kačkovskis). Edukacinis užsiėmimas skirtas pristatyti mokiniams buvusią miesto iždinę bei šalia jos esančius vertingus kultūros paveldo objektus. Jo metu supažindinsime mokinius su pastato raidos istorija, ją papildydami nuotraukose užfiksuotais vaizdais bei pačiu iždinės pastatu. Apžiūrėsime neoklasicizmo stiliaus banko statinį, įvertinsime jo architektūros pokyčius nuo statybų pradžios (1907 – 1908m.) iki dabartinių laikų. Vaikai galės apžiūrėti pastato viduje esančią didžiąją „Lobyno saugyklą“ pinigams laikyti, seifus, pasivaikščioti po buvusio banko patalpas. Šio užsiėmimo metu vaikams bus pateikiamos trumpos pastabumą ir dėmesingumą lavinančios užduotys, klausimai. Pažintinės - mokomosios ekskursijos „Aplink buvusią miesto „Lobyno saugyklą“ metu apžiūrėsime Didždvario rūmus, pasivaikščiosime po Prisikėlimo aikštę, miesto senąjį parką, Aušros alėją. Šiuos objektus apjungėme į vieną kultūrinį kraštovaizdį, siekdami sukelti mokiniams daugiau teigiamų asmeninių pojūčių, emocijų bei patraukliau perteikti to laikmečio architektūros stilių. Mokiniai edukacijos metu pildys praktinės veiklos užduočių lapus, o jos pabaigoje pristatys ir aptars savo grupių atliktus darbus, pasidalins patirtais įspūdžiais ir emocijomis. Pagalvosime apie vertybę nuostatą - kultūros paveldas svarbus ir brangus turtas, kurį turime išsaugoti ateities kartoms.


Ar žinote, kad kiškis yra vienas dažniausiai sutinkamų gyvūnų literatūroje ir kine? Koks jis būna? Kokiomis charakterio savybėmis pasižymi? Kokios personažo detalės išduoda šias savybes. Analizuosime įvairius kiškių personažų pavyzdžius knygose ir filmuose, aptarsime, kurie jų vaikams labiausiai įsiminė ir patiko, kas sukuria vieną ar kitą personažą. O kūrybinės praktinės dalies metu kiekvienas kurs savo kiškio personažą iš medinių detalių, kurį pristatys draugams.


„Tirliuko sodas“. Kuriame knygos dioramas su rašytoja Alvile Rimaite

Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo metu bus kalbama apie knygą „Tirliuko sodas“. Ką darytum, jei sužinotum, jog tavo pasaulis skaičiuoja paskutines dienas? Kad visa, kas tau brangu, pasmerkta pražūčiai? Vandens lašelis Tirliukas ryžtasi išgelbėti savąjį pasaulį – taip karštai branginamą sodą: gimtąją kūdrą, upeliuką, kailiniuotą, sparnuotą, dūzgiančią, žiedais bei žolynais šnarančią ir šakomis siūbuojančią gyvybę. Tačiau kaip nuveikti jūros didumo darbą, jei esi tik mažas lašelis?
Po perskaitytos knygos ištraukos vaikai su rašytoja diskutuos apie mažo galimybes dideliame pasaulyje, apie pilietiškumą ir ryžtą kovoti už tai, kas brangu ir svarbu. Taip pat bus kalbama apie gamtą, būtinybę ją saugoti, darnų bendrabūvį su gamta. Antroji užsiėmimo dalis – kūrybinės dioramos dirbtuvės. Kuriama grupėmis, 1 dioramą kuria 5–8 vaikai. Naudodami gamtos gėrybes ir antrines žaliavas atkursime knygos „Tirliuko sodas“ scenas dėžutėse. Sodas, miškas, pieva ar pelkė – kiekviena grupė pasirinks, kurią mūsų gamtos pasaulio dalį vaizduoti. Bus piešiama, kerpama, klijuojama, lankstoma, lipdoma. Užsiėmimo tikslas – skatinti moksleivių domėjimąsi literatūra, ugdyti kūrybiškumą, pilietiškumą, kultūrinį sąmoningumą, dėmesį bendrabūviui ir tvarumui.
Sukurtas dioramas vaikai galės naudoti tęstinei veiklai – lietuvių kalbos ar pasaulio pažinimo pamokoms, klasei papuošti, žaidybinei veiklai.


Muilą naudojame kasdien, tačiau nesusimąstome, kaip jis atsirado, kaip prausėsi mūsų seneliai ir proseneliai. Dalyvaudami šioje programoje susipažinsite su muilo gamybos istorija, senoviniais muilais, muilo gamybos būdais, natūralių muilo kvapų bei spalvų istorija. Taip pat susipažinsite su įrankiais, kurie buvo naudojami skalbiant ir lyginant prieš 100 metų ir daugiau.Vaikai galės juos liesti, patys pabandyti lyginti. Praktinėje dalyje dalyviai pasigamins individualaus kvapo, formos bei spalvos muilą. Programa skirta ugdyti pažinimo ir menines kompetencijas per muilo gamybos edukaciją, atskleisti mūsų šalies etninės kultūros išskirtinumą, jos archajiškumą, neišsenkantį kūrybiškumą. Gamindami muilą atpalaiduosite savo mintis ir pasinersite į aromatų pasaulį, o pačių pagamintas muilas su pasirinktais kvapais bus puiki dovana sau ar artimiesiems.


Tikslas – skatinti mokinių domėjimąsi Užgavėnių šventės papročiais, skatinti tradicijų testinumą, parodyti Užgavėnių kaukių personažų įvairovę. Uždaviniai: 1. Skatinti mokinių domėjimąsi etnine kultūra. 2. Supažindinti su svarbiausiais Užgavėnių papročiais ir pagrindiniais personažais 3. Supažindinti su papjė mašė darbo metodika ir pasigaminti kaukę pagal šią techniką.4. Skatinti mokinių smalsumą, vaizduotę, norą kurti, improvizuoti. Priemonės: kaukių pagrindai, indai, lipalas, laikraščiai, plėvelė, popierius ir kitos priemonės kaukės dekoravimui. Metodai: pasakojimas, aiškinimas, diskusija, kaukių demonstravimas, stebėjimas, individualus kūrybinis darbas. Veiklos aprašymas: užsiėmimo dalyviai ekspozicijoje supažindinami su kaukių paroda. Dalyviai susipažįsta su persirengėlių vaikštynėmis, dainomis. Užsiėmimo metu jie sužino, kas yra Užgavėnės, kodėl per šią šventę vejama iš kiemo žiema ir kviečiamas pavasaris, kodėl deginama Morė, laistoma vandeniu, kodėl reikėjo daug riebiai valgyti – dažniausiai 7, 9, 12 kartų. Per Užgavėnes rengiamas karnavalas – žmonės persirengia įvairiais gyvūnais ir kitomis būtybėmis. Praktinio užsiėmimo metu dalyviai mokomi pasigaminti charakteringą kaukę papjė mašė technika. Siektini rezultatai Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai geriau suvoks praeities kultūrinio-paprotinio palikimo unikalumą ir svarbą šiomis dienomis. Suvoks liaudies meną, susipažins su įdomiomis ir galbūt dar nežinomomis Užgavėnių šventės tradicijomis. Lavins vaizduotę, kūrybinį mąstymą. Pasigamins Užgavėnių kaukę papjė mašė technika.


Edukacijos dalyviai susipažins su tradiciniu kiaušinių marginimo bičių vašku technika. Tai nuostabi ir įtraukianti programa, tinkanti tiek patiems mažiausiems, tiek vyresniųjų klasių moksleiviams. Pažinsime senuosius lietuvių raštus ir simbolius, aiškinsimės jų reikšmes. Edukacijos metu dalyviai pasiners į margučių raštų įvairovę, o numargintą kiaušinį merksime į dažus. Visomis priemonėmis pasirūpiname.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Kritinio mąstymo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Pažinimo kompetencija


Edukacinės programos „Šakočio kelias iki mūsų stalo”. Sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite gamybos procesą, lankysitės vieninteliame pasaulyje šakočių muziejuje. Iš ko ir kaip kepamas šakotis? Kuo skiriasi šakotis nuo „baumkūcheno“? Kokį šakotį mūsų protėviai kepė akmens amžiuje? Koks buvo mėgstamiausias legendinės kunigaikštienės Barboros Radvilaitės desertas? Atsakymus į šiuos ir daugiau klausimų sužinosite pas mus apsilankę ir paragavę atviroje židinio liepsnoje ką tik iškepto šakočio. Programos metu ne tik sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite visą gamybos procesą, bet ir patys jame dalyvausite ir, žinoma, ragausite. Po profesionaliai įgarsinto filmo peržiūros, programos dalyviai savo žinias apie šakotį įtvirtins atsakinėdami į edukatorės užduodamus klausimus, o teisingai atsakiusiųjų lauks staigmenos. Degustacijos metu svečiams patiekiama dar dviejų rūšių tradicinių skanėstų. Tai puiki galimybė paskanauti kitokių šakočių ir palyginti jų skonius. Edukacinės programos tikslas ugdyti tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę, puoselėjant etnokultūrą bei išsaugant tradicijas. Ši edukacinė programa vyksta specialioje salėje, talpinančioje iki 60 mokinių. Interjeras primena uolą ir grąžina mus į akmens amžiaus laikus, nuo kurių ir prasidėjo šakočio atsiradimo istorija. Edukacija pradedama šakočio kepimu židinyje, ant atviros ugnies. Kepimo metu rodomas filmukas, pasakojama apie šakočių kilmę, jų rūšis, senuosius ir dabartinius kepimo būdus. Klausantis pasakojimo apie šakočius, dalyviai pakviečiami ragauti kelių rūšių šakočio ir vaišintis arbata. Mokiniai supažindami su pirmosiomis žiniomis apie šakotį rašytiniuose šaltiniuose, kaip senovėje buvo kepami šakočiai, kokie populiariausi kepimo būdai menami, kas dažniausiai kepdavo šakočius ir kodėl jų receptai buvo laikomi paslaptyje, kada į Lietuvą atkeliavo šakotis ir kas pirmieji jį pradėjo mūsų šalyje kepti. Dalyviai supažindami su skirtingų Pasaulio šalių šakočio analogais.


PowerPoint prezentacijos pagalba apžvelgsime pagrindinius senųjų civilizacijų rašto sistemų pasiekimus. Sužinosime ant kokių medžiagų rašydavo senovėje. Išsiaiškinsime, kaip galima pasigaminti vaškinę lentelę. Joje rašysime su stiliumi. Aptarsime tokio rašymo patirtį. Aiškinsimės, kad žmonės rašyti išmoko ne iš karto, bet laipsniškai, per ištisus tūkstantmečius. Pavyzdžių pagalba aiškinsimės, kaip raštas atėjo į Lietuvą, kaip jis keitės, kaip žinią iki rašto atsiradimo perduodavo lietuviai. Ką reiškia ženklas - krivūlė? Kaip žmonės naudojosi senąja sistema – birkomis? Žaidimo metu mokiniai atras ir supras kaip naudotis senąja kvitų sistema – birkomis. Birkos (pavadinimas kilęs nuo Birkos miesto Švedijoje, svarbaus vikingų prekybos centro) – tai specialūs pagaliukai su tam tikromis įpjovomis, kuriais naudojosi prekiautojai ir amatininkai. Toliau išsiaiškinsime, kada lietuviai griebėsi rašiklio. Kada atsirado pirmoji lietuviška knyga? Sužinosime, kad pirmosiose spausdintinėse knygose buvo spausdinamas tik tekstas be jokių pagražinimų, o gražioms raidėms, miniatiūroms buvo paliekama tuščios vietos. Tas vietas užpildydavo kiti knygos kūrėjai (rubrikatoriai, iliuminatoriai, miniatiūristai ir kt.). Išspausdintos knygos buvo parduodamos ne tik neišpuoštos, bet ir neįrištos. Tyrinėdami senųjų leidinių iliustravimo pavyzdžius ugdysime estetinio suvokimo įgūdžius. Mes pagerbsime lietuvių raštijos pradininko Martyno Mažvydo atminimą: mokiniai gaus pirmosios lietuviškos knygos vinjetės pavyzdį savosios knygelės kūrimui. Vinjetėje vaikai dailiai įrašys raštijos pradininko vardą, pavardę ir leidimo metus, išpuoš savo knygelę. Užsiėmime naudosime popierių, žirkles, spalvotus pieštukus ir kitas priemones.


Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas. Supažindinti mokinius su knygrišystės amatu.
Uždaviniai.
1. Apžvelgti knygos sandarą, įvardinti jos dalis.
2. Susipažinti su knygrišio instrumentais ir priemonėmis.
3. Įgytas žinias pritaikyti dekoruojant vieno lanko knygelę.
Kasdien mes atsikeliame ir apsirengiame. Vieni mūsų rūbai plonesni, kiti – šiltesni. Kaip manote, kalbėdami apie knygą, galime sakyti, kad ir ji turi savo rūbą?
Edukacinio užsiėmimo metu aiškinsimės kas yra viršutinis knygos rūbas, plonesnis jos rūbas, o kur knygos kūnas? Suprantama, jums kilo dar daugiau klausimų apie knygą ir žmones, kurie jas gamina. Tik atvykę į Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejaus edukacinius užsiėmimus galėsite daug sužinoti ir patirti, išbandyti ir sukurti. Sužinosite iš ko ir kaip buvo rišamos knygos, kokia buvo jų reikšmė ir paskirtis. Sužinosite naujų knygrišystės sąvokų, terminų, susipažinsite su knygrišio įrankiais, pritaikysite juos praktiniame darbe. Lavinsime mokinių vaizduotę ir kūrybiškumą mokydami knygos dekoravimo paslapčių. Supažindinsime su autentiškomis auksavimo priemonėmis ir įrankiais. Sudarysime galimybę patiems dekoruoti knygelės  viršelį auksavimo būdu.
Kuo daugiau sužinome, tuo platesni mūsų kūrybiškumo laukai.


Viešoji įstaiga Žydų kultūros ir informacijos centras

Žydų kultūros ir informacijos centras daugiau kaip 10 metų kviečia 6–12 klasių moksleivius išklausyti paskaitą apie II pasaulinio karo metais nacistinės Vokietijos vykdomą žydų tautos genocidą pasaulyje ir Lietuvoje. Paskaitai-edukacijai pasirinkta pakankamai siaura mokyklinės programos tema: žydų tautos Holokaustas. Paskaita išplečia Lietuvos mokyklose istorijos pamokų programą, pažindina moksleivius su nacistinės Vokietijos vykdytu žydų tautos genocidu pasaulyje ir Lietuvoje, o „malinos“ (taip Vilniaus gete buvo vadintos slėptuvės) rekonstrukcija leidžia moksleiviams pajusti žydų, įkalintų gete, patirtus siaubus. Paskaita susisieja ir su mokyklose vykdoma pilietinio ugdymo programa, o lektorių sukonstruotas dialogas su moksleiviais skatina nepriklausomos nuomonės formavimą, gebėjimą analizuoti ir vertinti įvairias situacijas, daryti savarankiškas išvadas, argumentuotai išsakyti nuomonę. Taip ugdomas kritinis mąstymas, gebėjimas nagrinėti ir kritiškai interpretuoti šaltinius. Edukacijoje siūloma Holokausto temos kontekste ugdyti ir konkrečius įgūdžius, tokius kaip analizė, vertinimas, paaiškinimas, hipotezių kūrimas, savireguliacija.
Edukacijos metu moksleiviai, atsižvelgdami į skirtingas perspektyvas, skatinami rekonstruoti Antro pasaulinio karo metu Vilniaus geto teritorijoje realiai egzistavusią slėptuvę aprašytą Abraomo Suckeverio knygoje "Iš Vilniaus geto 1941-1944", išleistoje 1947 metais. Per tam tikras prieigas (geto plano fragmento analizė, požeminių komunikacijų tinklo struktūros nagrinėjimas ir kt.) moksleiviai tobulina dalykines žinias bei gebėjimus analizuoti šaltinius.
Gilinantis į Antrojo pasaulinio karo brutalumą pravedant paraleles su nūdienos pasaulio aktualijomis ugdomas pilietinis tapatumas ir gebėjimas konstruktyviai užkirsti kelią, valdyti ir spręsti konfliktines situacijas.


Pirmasis žingsnis į teatro pasaulį (išvažiuojamoji)

Teatras – tai ištisas pasaulis, į kurį žengiant pirmuosius žingsnius susipažįstama su scenos judesio pratimais, mokomasi pajausti šalia esantį žmogų, bendrauti ir bendradarbiauti, kuriant sceninius etiudus. To ir jūsų mokyklos mokinius gali išmokyti Jurbarko kultūros centro edukacinis užsiėmimas „Pirmasis žingsnis į teatro pasaulį“.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 1-4 kl. išvažiuojamoji Kauno m. ir Kauno raj.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu. Paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Minimalus išvykstamajame užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 18.