Kodėl šviečia Švyturys.. ? Priešmokyklinėms  ir  1 - 2 klasėms ( Išvažiuojamoji edukacija )

Kodėl šviečia Švyturys.. ? ( Išvažiuojamoji edukacija priešmokyklinėms , 1 – 2 klasėms )

Lietuva yra jūrinė valstybė ir mūsų užduotis yra išsaugoti ir populiarinti pajūrio paveldą.
Sužinosite kodėl buvo statomi švyturiai.
Kokios buvo naudojamos priemonės, kad šviesa neužgestų ir sklistų kuo toliau...
Kaip keitėsi šviesos rūšis nuo kuriamų laužų iki elektrinių lempų ir radijo signalų...
Kalbėsime apie Lietuvos pajūrio esamus ir buvusius švyturius.
Žiūrėsime nuotraukas su Lietuvos pajūrio švyturiais.
Diskutuosime apie gamtos ir paveldo išsaugojimą.
Po pasakojimo bus užduodami klausymai.
Mokiniai  savo rankomis gamins magnetuką ant šaldytuvo su švyturiu. ( tai labai mėgstamas užsiėmimas ir mokinių ir mokytojų )
Po užsiėmimo kiekvienas mokinys gaus dalyvio pažymėjimą.
Edukacija pritaikyta ir spec. poreikių mokiniams.


Kad tau liežuvis nudžiūtų! (nuotolinis užsiėmimas)

Keiksmažodžiai – mūsų etninės kultūros dalis. Be galo įdomūs ir išraiškingi yra lietuviški keiksmažodžiai: „Kad tau kelnėse ežys išdygtų!“; „Pakasyk sliekui pažastį!“; „Po ššššimts kalakutų!“; „Žžžžalia rūta“; „Lįsk tu vabalo blauzdon“ ir kt. Tačiau lietuviškų keiksmų retai beišgirsi, vyrauja „riebūs“ rusiški, dažnai susiję su lytiniais organais, lytiniais santykiais, nepadoriu elgesiu ir pan. Pastaruoju metu itin sparčiai plinta ir necenzūriniai angliški žodžiai. O kokius keiksmažodžius ir kodėl vartojate jūs? Per užsiėmimą kalbėsime apie lietuviškus keiksmažodžius, aiškinsimės jų reikšmes, kartu suvoksime, kad mūsų kalba – be galo turtinga ir įdomi.


„Performansas” kaip meno rūšis atsirado Amerikoje 1960 metais. Tai postmodernistinis menas: iš anksto apgalvotas, konceptualus veiksmas, kurio pagrindinė išraiškos priemonė – paties menininko kūnas. Kas sąlygojo performansų atsiradimą, kas juos kūrė ir kodėl? Į šiuos klausimus ieškosime atsakymų edukacinio užsiėmimo metu. Nuotraukų ir video siužetų pagalba moksleiviams papasakosime performansų atsiradimo istoriją. Kalbėsime apie pasaulinio garso menininkus, tokius kaip Marina Abramovič, Vito Acconci, Hugo Ball, Bruce Nauman, Chyris Burden ir kitus. Nebus pamiršti ir Lietuvos performansų menininkai. Teorija be praktikos nieko neverta, edukacinės programos metu moksleiviai ne tik dalyvaus, bet ir kurs performansą. Tai taps naujų patirčių ir pojūčių laiku. Moksleiviai susipažins su konceptualaus meno sąvoka, prisilies prie meno filosofijos idėjos. Bus įdomu, smagu ir naudinga. Atlikus užduotis pakalbėsime apie naujas moksleivių patirtis. Diskutuosime kaip keičiasi žiūrovams keliami reikalavimai šiuolaikiniame mene ir kaip pasyvus žiūrovas transformuojasi į aktyvų dalyvį. Jaunuoliai mokysis analizuoti nematerialaus meno kūrinius, suprasti savo ir visuomenės santykį su menu ir menininkais. Edukacinė programa prisidės prie jaunimo kultūrinio ugdymo.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


INTEGRUOTA LITERATŪROS IR DAILĖS PAMOKA. Dar ne pabaiga: kūrinių kompozicijos ypatumai

„Kaip viskas baigėsi?“ – dažnai norime žinoti, klausydamiesi įdomios istorijos, skaitydami knygą ar žiūrėdami filmą. Pabaiga – bene svarbiausia kūrinio kompozicijos dalis. Kokios būna literatūros kūrinių pabaigos? Ar įmanoma, kad kūrinys mums siūlytų kelias pabaigas arba... neturėtų pabaigos iš viso? Į šiuos klausimus atsakyti padės apsilankymas MO parodoje.
Lygindami dailės ir literatūros kūrinius mokiniai randa daug panašumų: abu jų turi erdvę, dažnai laiką, veikėjus ir kita, tačiau kuo panaši ir kuo skiriasi jų kompozicija, ar dailės kūrinys irgi turi pabaigą? Tyrinėdami vizualiojo meno kūrinius, skaitydami šiuolaikinės literatūros tekstus mokiniai ieško atsakymų į šiuos klausimus, diskutuoja, dirba grupėmis ir sukuria dar niekur niekada nepublikuotos istorijos pabaigą, parenka ją sustiprinančią finalinę neegzistuojančios knygos iliustraciją iš parodoje eksponuojamų dailės kūrinių. Refleksijoje dalijasi įgyta emocine ir menotyrine patirtimi.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kūrybos kampas 360° edukacinės dirbtuvės „NE šiukšlės“

„Kūrybos kampas 360°“ edukacinių dirbtuvių "NE šiukšlės" vedantysis Giedrius Bučas – bendruomeninių dirbtuvių „Kūrybos kampas 360°“ įkūrėjas, VšĮ „Už švarią Lietuvą“ vadovas, Pokyčių lyderis, visuomenininkas, socialinis verslininkas, 2020 metų darnos žygio pėsčiomis aplink mūsų šalį „Už švarią Lietuvą!“ iniciatorius, bendruomenės kūrybos namų K.I.N.A.S. „Panemunė“ bendraįkūrėjas, gamtosauginės Prezidento V. Adamkaus premijos laureatas.
Giedriaus vizija darnus ir švarus pasaulis. Jis dalinasi savo patirtimi bei žiniomis su visais besidominčiais darniu vartojimu ir aplinkosauga ir teigia, kad ypač įdomios diskusijos būna su vaikais, jaunimu ir šeimomis.
Dažnai žmonės sako, kad tai šiukšlės, tačiau taip nėra, kūrybingumo dėka, jas mes galime paversti naudingais ir praktiškais daiktais. Diskutuosime aplinkos apsaugos, ekologijos temomis, dalinsimės darnaus vartojimo ir tvaraus gyvenimo būdo patirtimi. Rankdarbių dirbtuvėlių metu mokomės daiktus "prikelti" antram gyvenimui ar pasigaminti juos iš antrinio panaudojimo žaliavų. Mokomės gyventi ekologiškai ir darniai, taip rūpinamės savo, savo vaikų ir visos planetos gyventojų sveikata, ugdome kūrybingas ir pilietiškas asmenybes.  Diskusija yra geriausias būdas rasti tiesą, pasidalinti žiniomis ir ieškoti teisingiausio kelio darnaus vartojimo link. Diskusijos metu vizualiomis priemonėmis mokiniams pristatomos šių dienų aktualijos ir problematika, globalinės problemos, analizuojame kokias vertybes mes puoselėjame, o svarbiausia ieškome būdų kaip šias problemas galime spręsti mes ir kas už tai atsakingas. Tiesa viena – atsakingas esu AŠ. Koks tas mano AŠ – griovėjas ar kūrėjas? Turime ne tik pagalvoti bet ir veikti, kad paliktume gražesnę, įvairiomis prasmėmis, planetą ateities kartoms.
Diskusijos – dirbtuvių metu mokiniai:
*Sužinos 5 pagrindinius darnaus vartojimo principus.
*Supras daiktų antrinio panaudojimo filosofiją.
*Išmoks pagaminti daiktus iš antrinių žaliavų.
*Supras savojo didžiojo AŠ galimybes.


Kaip asiliukas draugą surado (Nuotolinė paslauga)

Prano Domšaičio galerijos edukacinis užsiėmimas „Kaip asiliukas draugą surado“ iš ciklo „Pasakos muziejuje. Kas muziejuje gyvena?“ kviečia pradinių klasių mokinius keliauti su nenuorama asiliuku iš jaukios sodybos Kuršių marių pakrantėje iki tolimosios Pietų Afrikos, pasižvalgyti nuo Gerosios Vilties kyšulio viršūnės ir įsitikinti, kad draugystė ir draugų pagalba – svarbiausia. Kartu pasekę pasaką ir sulaukę laimingos pabaigos, ieškosime pasakoje pamatytų paveikslų dailininko P. Domšaičio nuolatinėje kūrybos ekspozicijoje, aptarsime juos ir patys kursime savo vaizdines istorijas apie draugystę. O buvo taip...


Baltų ženklų ir raštų simbolika dailės terapijoje

Baltų kultūra su savo unikalia simbolika yra svarbi mūsų kultūrinio identiteto dalis, o šių simbolių panaudojimas dailės terapijoje gali paskatinti dalyvius labiau gilintis į savęs ir pasaulio pažinimą. Kūrybinės edukacijos veiklos tikslas – naudojant dailės terapijos metodus didinti mokinių savimonę per baltų simbolikos panaudojimą piešiniuose. Uždaviniai: 1) Suteikti mokiniams žinių apie baltų ženklus ir jų simbolinę reikšmę. 2) Skatinti mokinių kūrybiškumą ir ugdyti gebėjimą analizuoti savo kūrybą. 3) Lavinti mokinių savęs pažinimo įgūdžius. Veiklos trukmė būtų 90 min. (dvi pamokos) su 15 min. pertrauka po 45 min. veiklos. Veiklą, remiantis dailės terapijos proceso principais, sudarytų trys etapai: 1) Susipažinimas su baltų ženklais ir simboliais raštuose. Tai būtų temos aktualizacija, arba kitaip pasiruošimas kūrybiniam procesui. 2) Kūrybinis procesas, kurio metu dalyviai pieštų savo žinutę panaudodami baltų simbolius. Tai būtų individualus darbas, kurio metu dalyviai laisvai interpretuotų ir aktyviai kurtų savo simbolius. 3) Piešinių aptarimo metu kiekvienas dalyvis turėtų galimybę pasidalinti kaip vyko kūrybinis procesas ir kokią žinutę sukūrė. Diskusijos metu mokiniai būtų kviečiami dalintis įžvalgomis ne tik apie savo piešinį, bet ir apie kitų dalyvių darbus.
Dalyvaudami kultūrinės edukacijos veikloje mokiniai susipažins su baltų ženklais ir raštais, analizuos jų simbolinę reikšmę. Tai praplės dalyvių kultūrinio identiteto ribas ir saviraiškos galimybes. Kurdami piešinį su baltų ženklais, mokiniai lavins savo meninės raiškos gebėjimus ir mokysis komunikuoti per meno kūrinį. Kūrybinis procesas stiprins mokinių pasitikėjimą savimi ir gebėjimą reflektuoti savo patirtį. Taip pat diskusijos metu mokiniai stiprins savo socialinius įgūdžius mokydamiesi aktyviai klausyti pašnekovo.
Kūrybinės edukacijos veiklą parengė ir ją įgyvendins vaikų ir paauglių psichologė, taikanti dailės terapijos metodus, Asta Kundreckaitė.


Meninė–edukacinė programa „Čiurlionio muzikos pasaulis“

Į muzikinę paskaitą–koncertą „Čiurlionio muzikos pasaulis“ istoriniuose M. K. Čiurlionio namuose kviečia pianistas, didžiojo Lietuvos genijaus proanūkis, Rokas Zubovas. Derindamas pasakojimą ir skambindamas Čiurlionio fortepijoninius kūrinius, pianistas pristato pagrindinius kūrėjo įkvėpimo šaltinius, kurie nuspalvina visą jo muzikinę ir dailės kūrybą, padeda suprasti jo muzikos ir dailės kūrinių kalbą ir simboliką, atskleidžia muzikos ir dailės bendrystės aspektus. Istorinė aplinka taip pat padeda moksleiviams emociškai pajusti lietuviškojo atgimimo sąjūdžio Vilniuje gimimą ir jo siekius. Pianistas, labai patyręs edukatorius, atlikęs ir įrašęs visą M. K. Čiurlionio kūrybą, ją pristatęs daugelyje pasaulio šalių, jautriai prisitaiko prie moksleivių pasirengimo suvokti paprastesnes, ar labiau subtilias estetines ir kultūrines temas, derina savo pasakojimą su pedagogų pageidavimais, visada siekia pristatyti Čiurlionio kūrybą kultūriniame ir istoriniame kontekste. Paskaitos–koncerto pabaigoje moksleiviai kviečiami atsakyti į klausimus, susijusius su girdėtais ir aptartais Čiurlionio kūriniais bei istoriniais faktais, o teisingai atsakiusiųjų laukia čiurlioniški prizai.


Optinės išdaigos ir apgaulingi paveikslai

Dailininkai – tikri iliuzionistai. Jie kuria erdvės įspūdį ten, kur plokščia, gali pradžiuginti ar nuliūdinti vien tik spalvų deriniais, skatina į pasaulį pažvelgti kitaip. Per užsiėmimą pabandysime perprasti dailininkų gudrybes, „demaskuoti“ tapybos burtus ir pratęsti paveikslą, matydami tik mažą jo fragmentą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Baltijos jūra – ypatingą vietą kiekvieno mūsų širdyje užimantis gamtos perlas. Visais laikais ji masino kūrėjus, įvairiomis raiškos formomis siekusius užfiksuoti gaivališkos stichijos keliamas impresijas. Mikalojus Konstantinas Čiurlionis – be abejo, vienas žymiausių lietuvių menininkų, simbolistinei krypčiai priskiriamas tapytojas ir kompozitorius, savo kūriniuose siekęs muzikos bei dailės sintezės. Nepamirštama yra kompozitoriaus sukurta simfoninė poema „Jūra“ – odė neaprėpiamam vandenyno grožiui. Beklausydami šio kūrinio, susipažinsime su muzikinio pasakojimo bruožais, stebėsime ir aptarsime kylančias vaizdines asociacijas, o pasitelkdami animacijos studijos teikiamas galimybes, muzikos įkvėptus įvaizdžius paversime animacinio filmo siužetu. Pasinerkite į vaizduotės pilną animacijos jūrą, lydimą nuostabių, klasikinės muzikos garsų.


Paukščių gausoje mūsų protėviai išskyrė du paukščius, suteikdami jiems sodybų sargų vaidmenį. Tai kregždės ir gandrai. Kokias žinias jie parnešdavo iš dausų? Ką pranašaudavo jų giesmės ir elgesys? Edukacijos metu mokiniai nagrinės šių paukščių gyvenimo būdą ir migracijos kelius, kultūrines kompetencijas jungdami su gamtos ir kultūrinio paveldo pažinimu. Užsiėmimo pabaigoje mokiniai atliks praktines užduotis, kurių metu ugdysis kūrybiškumo  kompetenciją. Kūrybinės užduotys leis aktyviai reikšti savo idėjas ir požiūrius, tuo pačiu bus ugdoma mokinių savivertė.


(Nuotolinė paslauga) Spektaklis "Nojaus laivas" ( 5kl.-6kl.)

Spektaklis „Nojaus laivas“ – tai  teatro kalba labai vaizdingai, įdomiai  papasakota  Šventame Rašte, Pradžios knygoje aprašytą  Didžiojo tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istoriją.  Dievas dėl žmonių nedorumo planavo milžinišku potvyniu sunaikinti Žemę, tačiau  tarp visų žmonių atsirado vienas vyras Nojus, kuris rado malonę Dievo akyse.  Nojui  buvo duoti nurodymai suręsti didžiulį laivą į kurį turėjo tilpti ne tik Nojaus  žmona bei trys jo sūnūs su žmonomis, bet ir visų žemėje gyvenančių gyvūnų, paukščių ir roplių poros. Nojus –mūsų visų propropro... prosenelis, supermenas, didvyris išsigelbėjęs nuo tvano.
 Biblinė  pasaulio tvano  ir Nojaus išsigelbėjimo istorija atskleidžiama aktoriui vartant ir komentuojant nuostabiais raštais ir piešiniais išmargintos didelės bei paslaptingų kertelių turinčios knygos puslapius. Kartais iš jų išnyra vis nauji personažai: žmonės, gyvūnai, paukščiai, ropliai, laivo korpuso detalės, ar teksto nuotrupos. Piešiniuose ir tekstuose tarsi senoviniuose papirusuose ar olose išraižytose ornamentuose suskamba visiems gerai žinoma Šventojo Rašto istorija. Orginaliai, jautriai.


Kauno miesto savivaldybės Vinco Kudirkos viešoji biblioteka

Kūrybiškumo ugdymas yra itin svarbi asmenybės ugdymo dalis. Sėkmingai stimuliuojant kūrybiškumą, galima skatinti ekonominius, meninius, akademinius pasiekimus bei asmenybės augimą. Taip pat kūrybiškumas ir kūrybinė veikla, kurioje išreiškiame savo emocijas, gali tapti įrankiais, padedančiais susitvarkyti su sunkumais, palengvinti bei sumažinti patiriamą stresą ar nerimą. Edukacijos metu naudojamas šviesos stalas skatina nusiraminimą ir susikaupimą, todėl yra puiki priemonė moksleiviams, turintiems sensorinių sutrikimų, patiriantiems mokymosi sunkumus, turintiems elgesio ir emocinių sutrikimų bei visiems kitiems. Edukacijos metu siekiama ugdyti moksleivių kūrybinę saviraišką ir mąstymą, lavinti vaizduotę bei meno estetikos pojūčius. Užsiėmimo metu siekiama sudaryti sąlygas moksleiviams stebėti ir atrasti aplinkos objektų spalvų įvairovę, skatinti mokinių kūrybinį bendradarbiavimą, skatinti ieškoti idėjų ne tik supančioje aplinkoje, namuose, mokykloje, bibliotekoje, bet ir gamtoje, literatūroje.
Susipažinę su Renatos Bee knyga „Spalvų namelis", dalyviai pasiners į kūrybinį procesą, kurio metu improvizuos, eksperimentuos ir išbandys tradicines ir šiuolaikines raiškos priemones kurdami NATO šalių spalvų miestelį. Edukacijos metu bus skatinama ieškoti idėjų ne tik supančioje aplinkoje, namuose, mokykloje, bibliotekoje, bet ir gamtoje, literatūroje. Moksleiviai dirbs individualiai ir komandoje.


Edukacinis užsiėmimas „Nuo EGO prie EKO. Baltijos stalo forumas“

Edukacinis užsiėmimas „Nuo EGO prie EKO“. Baltijos stalo forumas“ orientuotas į ekologinio raštingumo gebėjimų ugdymą. Užsiėmimo metu aktualizuojamos Baltijos jūros ekologinės problemos ir jų pasekmės Baltijos jūros ekosistemai. Siekiama ugdyti edukacijos dalyvių supratimą apie ryšį tarp visuomenės, jos augančio vartotojiškumo ir gamtos bei kokios to galimos išdavos. Edukacinių veiklų pagrindas – debatai, inspiruoti kruopščiai ir kūrybiškai parengtų edukacinių priemonių, suteikiančių scenos meno patirčių bei interakcijų „Keičiuosi aš – keičiasi jūra“. Scenos meno patirtys, kritinį, analitinį, loginį ir kūrybinį mąstymą atliepiantys metodai ugdo mokinių ekologinį sąmoningumą ir skatina tvarių kasdienių įpročių progresyvumą, siekiant gerovės sau ir supančiai aplinkai. Edukacinis užsiėmimas vykdomas Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centro ekspozicinėje erdvėje edukuojant apie Baltijos jūros biologinę įvairovę, jos nykimo priežastis, pasekmes bei galimą prevenciją; apie mūsų visų poreikį per kasdienius įpročius pereiti nuo EGO prie EKO.


Ir žmonės, ir augalai yra šios planetos dalis - lygiaverčiai partneriai. Ryšys su augmenija, atsiradęs nuo seniausių laikų, glaudus ir labai svarbus. Seniau augalai buvo suvokiami kaip statybinė medžiaga, šilumos, maisto šaltinis. Dabar ši samprata kinta: žinoma, kad augalai jaučia, supranta, girdi. Edukacinė programa paskatins pažvelgti į mus supantį augmenijos pasaulį kitomis akimis. Programoje aiškinsimės gamtos paslaptis, mokysimės nustatyti medžių amžių, bandysime pažinti augalus iš sėklų, dalyvausime uoslės lavinimo mankštoje.


Keramikos edukacija „Senieji amatai. Indas puoštas stiklo kristalais“

Molis - reikšminga priemonė, kūrybiniams, meniniams gebėjimams, estetikai ugdyti. Remiantis senovės kultūros patirtimi, kuriant tradicinius keraminius indus, stengsimės tradicijas tęsti, tačiau edukacijos metu bus siekiama atskleisti kiekvieno mokinio kūrybingumą, jo gebėjimą interpretuoti savaip. Keramikos menas tapo įvairesnis, vis labiau įgydamas eksperimentinį pobūdį. Tapo įprasta keramikoje matyti netradiciškai naudojamas įvairias medžiagas. Pirmoje edukacijos dalyje, medijų priemonių pagalba, parodysime video filmą, kuriame supažindinsime su molio įvairove, iš kur jis atsiranda, jo savybes. Antroje praktinėje dalyje vaikai nusilipdys pasirinktos paskirties indelį (dubenėlį, ąsotėlį, vazelę, puodelį...). Papuoš jį seniausiais dekoravimo būdais. O darbelį išgrąžins, netikėta dekoravimo priemone – gludintais stiklo gabaliukais, kurie degimo metu išsilydys ir padengs darbelį taip, lyg būtų dekoruota spalvota, ryškia glazūra. Šiai keramikos edukacijai tereikia vieno susitikimo. Po užsiėmimo, darbai bus išdžiovinami, išdegami ir grąžinami gamintojams. Ką lipdyti edukacijoje, galima pasirinkti patiems, kad savo pagamintą gaminį dalyviai galėtų pritaikyti praktiniam naudojimui ar dovanai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė programa „Pykšt-pokšt – nuo lanko prie automato“

PYKŠT-POKŠT – NUO LANKO PRIE AUTOMATO Edukacinė programa, skirta 5–8 klasių mokiniams Pykšt-pokšt! Būkite nustebinti galingų ginklų griausmo ir susipažinkite su skirtingų laikmečių kovos įrankiais. Palyginkite lanko ir arbaleto valdymo subtilybes, išbandykite rankos taiklumą ir pirštų miklumą, išsiaiškinkite, kaip veikė pirmieji parakiniai ginklai, užtaisykite senovinę muškietą ar griebkite į rankas automatine ugnimi šaudantį XX a. ginklą. Priimkite iššūkį ir pasidalinę į komandas įrodykite, kad suvokiate kovinės ginkluotės raidą ir būtinybę pasirinkti tam tikram mūšiui geriausiai tinkančius ginklus. Juk tai gali lemti įspūdingą pergalę arba tragišką pralaimėjimą!


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Užsiėmimo tikslas – supažindinti su XIII–XV a. karine kultūra, atskleidžiant Šiaurės Kryžiaus karų specifiką, palyginti Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės karių ir jų priešininkų Vakarų Europos riterių karybą ir jų sąveiką. Taip pat aptariama Vakarų Europos riterių kultūra (ginkluotė, žemėvalda, kodeksas) ir jos įtaka Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės visuomenei. Per užsiėmimą dalyviai sužinos, kuo skiriasi lietuvis karžygys nuo kryžiuočio riterio.  Aptarsime lietuvių karžygių, kartais vadinamų sausumos vikingais, ginkluotę, žygių maršrutus ir pergales. Nagrinėdami ekspozicijose saugomus ginkluotės pavyzdžius ir paveikslus susipažinsime su ryteryste viduramžiais – kaip buvo tampama riteriu Vakarų Europoje, kokias privilegijas ir pareigas žmogus įgydavo įgydamas riterystę. Bus kalbama apie riterystės kultūros atsiradimą Europoje, jos klestėjimo laikus, riterio gyvenimą, riteriškumo principus, įšventinimo ceremoniją. Patyriminei veiklai, vaizduotės žadinimui pasitelkiama lietuvių karių šarvuotė, ginklai, skydai, atkurti pagal senąsias technologijas. Dalyviai turės galimybę apžiūrėti autentiškus ir pačiupinėti pagal istorinius analogus atkurtus šarvus, kalavijus, šalmus. Užsiėmimas vedamas naudojant pažintinio pasakojimo, aktyvaus tyrinėjimo, analizės metodus, skirtas padėti mokiniams suvokti žmonių gyvenimo būdo specifiškumą viduramžių Europoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Patrauklus ir visada prikaustantis dėmesį mokymo metodas jauniausiems dalyviams yra žaidimas. Tai edukacinis užsiėmimas – žaidimas, kuris skatina jų norą dalyvauti, įsitraukti į užduotį, taip jiems lengviau išlaikyti dėmesį. Dalyviams suteikiama bendra informacija apie Trakų Salos pilį, kaip ji buvo pastatyta, kada ir kokiu tikslu. Po to jie patys iš medinių detalių, vadovaudamiesi Lietuvos himno žodžiais ,,stato“ Salos pilį.
Edukacinis užsiėmimas yra pritaikytas specialiųjų ugdymosi poreikių turintiems asmenims: dalyviams su klausos negalia daugiau rodoma, išdalinami trumpi edukacinio užsiėmimo aprašai, nuotraukos.
Užsiėmimo metu dalyviai Išmoks pritaikyti, parinkti, sukonstruoti atskiras detales į visumą, išdėstyti pagal tam tikrus parametrus, sudėlioti dėlionę ir sužinos apie Trakų Salos pilies struktūrą. Prisimins ir pasikartos Tautinės giesmės žodžius.


Edukacijos "Molio paslaptys" tikslas yra supažindinti su keramikos amatu irJotvingių kultūra Rudaminoje.
Edukacinis užsiėmimas "Molio paslaptys" prasidės pasakojimu apie Rudaminos miestelį ir čia gyvenusius Jotvingius. Esant poreikiui aplankysime Rudaminos piliakalnį. Sužinosime kokius molinius daiktus rado archeologai ant Rudaminos piliakalnio. Tada keliausime į keramikos dirbtuves. Ten supažindinsime su keramikos amatu. Apžiūrėsime šiuolaikinę degimo krosnį,  glazūras, naudojamus įvairius įrankius, keramikos darbelių parodėlę.
Apžvelgsime keramikos raidą, susipažinsite su lietuvių liaudies lipdymo, dekoravimo tradicijomis, technikomis.  Įgautas teorines žinias pritaikysime praktiškai.  Užsiėmimo dalyviai galės praktiškai prisiliesti prie keramikos amato. Lipdymo temą pasiūlysime mes arba bendrai visi kartu pasirinksime. Kuriant keraminius gaminius, svarbu išlaikyti tradicijas: formas, spalvas, ornamentus. Stengsimės tradicijas tęsti, tačiau kiekvieno mokinio kūrybiškumas, jo supratimas, gebėjimas interpretuoti savaip, visada bus palaikomas.
Pagal poreikį edukacinio užsiėmimo dalyviai savo kūrinius dengs angoba - specialiais keramikos dažais. Sukurti gaminiai po edukacijos bus džiovinami, degami, glazūruojami ir išsiunčiami sutartu būdu.
Edukacijos metu skatinsime vaikų saviraišką, ugdysime savivertę ir kūrybiškumą. Taip pat padėsime pažinti kultūrą, tautinį meną.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Pasivaikščiojimas su dinozaurais (Nuotolinė paslauga)

Kokie milžiniški driežai viešpatavo vandenynuose ir žemynuose prieš milijonus metų? Kaip jie maitinosi? Kodėl išnyko dinozaurai, skraidantieji driežai ir jūriniai ropliai? Kartu su mokiniais ieškosime asakymų į šiuos ir daugelį kitų klausimų apie priešistorinių laikų gyvybę. Užsiėmimo metų pasitelksime papildančiosios realybės sprendimus (AR), kurie leis pamatyti "gyvus" dinozaurus, apžiūrėti juos iš visų pusių. Užsiėmimo metu taip pat sukursime savo dinozaurą.


Senovėje žmogaus gyvenimą stipriai veikė gamta ir jos reiškiniai. Žmogų supantys medžiai, akmenys, kalnai, ežerai – buvo laikomi šventais, turinčiais dieviškų galių, nuo kurių priklausė žmogaus būtis. Iš kartos į kartą perduodamoje žodinėje kūryboje dažnai sutinkami gyvūnai, turintys žmogiškųjų savybių, o žmones lyginame su kai kuriais gamtos kūriniais: tvirtas kaip ąžuolas, gudrus kaip lapė, purvinas kaip paršelis... Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai klausysis pasakojimų, žais pažintinius žaidimus, dalyvaus kūrybinėse dirbtuvėse ir patirs kūrybinį džiaugsmą patys gamindami ir išsinešdami su savimi popierinį paukštį.


Ar kada teko skaičiuoti žvaigždes? Ar pabandyti atrasti žvaigždyną nakties danguje? Edukacinio užsiėmimo metu atlikdami įtraukiančias užduotis komandose ieškosime žvaigždynų, ryškiausių žvaigždžių, analizuosime ir interpretuosime mitus. Planšetiniuose kompiuteriuose sujungsime žvaigždes ir atrasime, kaip žvaigždynai atrodo nakties danguje. Užsiėmimo pabaigoje pasigaminsime savo tamsoje šviečiantį žvaigždyną.


Mokytis gamtoje niekada ne vėlu ir be galo smagu! Tad kviečiame išbandyti Salantų regioninio parko grupės edukacinę
programą „KURŠIŲ PILIES beieškant“. Išvykos metu vaikai susipažins su Kartenos miestelio istorija, sužinos kas yra
piliakalnis ir kas jam būdinga, mokysis orientuotis vietovėje, skaičiuos, pajudės gryname ore, fiksuos ir analizuos – „tai kur
ta pilis prasmego?“. Edukacinė programa skirta ne tik gamtos mylėtojams, bet ir vaikams, besidomintiems istorijos
įdomybėmis, pažinti išskirtinį Kartenos piliakalnio istorinį-archeologinį kompleksą, esantį Salantų regioniniame parke.
Pažintinio pasivaikščiojimo metu, kurio maršrutas ~ 3 km, susipažįstama su piliakalniu, senovės kuršių gyvenviete, vietovės
istorija ir mitologija, atliekamos užduotys. Aktyviai keliaujant Minijos slėniu stebima gamta, aplankomas ir mitologinis
akmuo – Laumės kūlis, ir Kartenos arba Abakų Lurdas su koplyčia.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinė ekskursija „Žmogaus ir gamtos darna Ilzebergo dvaro parke“

Ar esi matęs „gyvą vandenį“? Ar matei  inkilą, kuris turi duris? O gal esi matęs paukščių viešbutį? Jeigu sudominome, kviečiame atvykti į edukacinę ekskursiją „Žmogaus ir gamtos darna Ilzebergo dvaro parke“. Nuo pat pirmų ekskursijos minučių mokiniai bus  įtraukti į  dvaro parko gamtos tyrinėjimą. Mokiniai supras pagrindinius gyvojoje ir negyvojoje gamtoje egzistuojančius tarpusavio ryšius, išmoks atpažinti Ilzenbergo dvaro parke gyvenančius augalus ir gyvūnus. Taip pat dalyviai mokysis orientuotis aplinkoje naudodami tradicines, bet vis labiau pamirštamas  priemones – popierinį žemėlapį ir gamtos ženklus. Ekskursija bus sudaryta iš 4 dalių: pirmosios dalies metu mokiniai susipažins su dvare augančiais medžiais, matuos jų aukštį, sužinos kaip „veikia“ medis (kaip apsigina nuo kenkėjų, kaip kvėpuoja ir kt.), taip pat žais žaidimą, kurio metu patys taps skirtingomis medžio dalimis.  Antroje ekskursijos  dalyje dalyviai kartu su gidu paims vandens mėginius iš tvenkinio ir ežero, analizuos jų skirtumus, vėliau palei krantą ieškos vandenyje gyvybės – moliuskų, vabzdžių, augalų ir kartu su gidu aptars, ką šie gyvūnai pasako apie vandens kokybę. Trečioje ekskursijos dalyje dalyviai pateks į  laukinę salą, kurioje pasiskirstę į grupes ieškos paslėptų „lobių“. Edukacijos pabaigoje įgytos žinios bus apibendrintos atliekant užduotį „Kas gyvena parke?“. Mokiniams reikės  atpažinti, kurie iš pavaizduotų organizmų gyvena Lietuvoje (ir Ilzenbergo dvaro apylinkėse), o kurie gyvena tik tolimose šalyse. Sėkmingos viktorinos rezultatas – dvaro dovana - suvenyras.
Edukacija organizuojama naudojant pažintinio pasakojimo, žaidimo, aktyvaus praktinio tyrinėjimo, analizės metodus, ji parengta atsižvelgiant į Bendrąją pradinio ir pagrindinio ugdymo programą. Užsiėmimo metu ugdomas mokinių gebėjimas dirbti grupėje, siekiant bendro tikslo.  Edukacijos metu ugdomas mokinių suvokimas, kad visais laikais žmogus buvo neatsiejama gamtos dalis, todėl visi mes turime gamtą pažinti ir saugoti.


Tai interaktyvi edukacija, kurioje sužinosite apie kosmoso stebuklus, žvaigždynus ir neaprėpiamas galaktikas... Susipažinsite su M.K.Čiurlionio darbais ir sužinosite, kuo jis prisidėjo prie Lietuvos etnokosmologijos mokslo bei kokį įnašą mūsų kultūrai padarė protėvių atradimai, kosminių ženklų stebėjimas. Kiekvienas dalyvis bus "nuskraidintas" į kosmosą ir per virtualios realybės akinius, kur susipažins su mitologiniais žvaigždynais iš arčiau! O kad žvaigždės būtų šiek tiek arčiau, pasigaminsime po asmeninį šviečiantį žvaigždyną. Visa ko pabaigoje, Jūsų klasė pavirs į tikrą planetariumą! Klasės sienos pavirs žvaigždynais, skraidančiomis planetomis ir šviečiančiomis šiaurės pašvaistėmis! Patirti įspūdžiai tikrai užgniauš kvapą!


Kviečiame į Botanikos sodo žolininko namelį, kuriame kvepia ne tik džiūstančiomis vaistažolėmis, distiliuojamais gėlių vandenimis, bet ir medumi bei vašku, o netoliese dūzgia ir bičių pilnas avilys. Kartu stebėsime darnų bičių šeimynos gyvenimą ir susipažinsime su vienais seniausių bitininkystės ir žvakininkystės amatais. Sužinosime, kokios šių amatų paslaptys keliaudavo lūpomis iš kartos į kartą. Pasitelkę ištvermę ir susikaupimą susėdę magišku ratu ir mėgaudamiesi raminančiais natūralaus vaško kvapais tradiciniu būdu kiekvienas nusiliesime savo žvakelę. Klausydamiesi edukatoriaus pasakojimo apie žvakių simboliką tradicinių švenčių ir apeigų metu kartu prisiminsime ir smulkiąją tautosaką.


Laisvojo šokio ir emocinio intelekto lavinimo užsiėmimas

Žmogaus kūnas yra jo minčių veidrodis, per jį natūraliai išreiškiame emocijas. Vaikai viską, ką patiria, išreiškia per kūną emocingai, bet augant ir tampant sociumo dalyviais, mes išmokstame nutylėti, susiturėti, neparodyti emocijų - jos sulaikomos ir pasilieka užrakintos kūne, virsdamos dvasinėmis traumomis. Todėl yra svarbu nuo vaikystės išmokti tinkamai išreikšti jausmus, emocijas tiek sau, tiek kitiems saugiu būdu. Tam skirtame užsiėmime panaudojami puikūs įrankiai: šokis, vaidybiškas žaidimas, terapinis kūno judesys ir balsas. Vaikai priima, jaučia muziką, ritmą natūraliai – kaip ir pirmykštis žmogus. Užsiėmime vaikai nusikels į kitą kultūrą, akmens amžių ir žaismingai imituos pirmykščio žmogaus komunikaciją – ritualinį ir bendruomeninį šokį, kaip jis bendraudavo su dievais, dvasiomis, kaip pyko ir grasino priešui ir pan. Vaikai atspindės įvairias emocijas, būsenas. Šokti ir įsijausti padės afrikietiški ritmai ir Amerikos žemynų etninės muzikos mišiniai, pagal galimybes bus įtraukti ir gyvi perkusiniai instrumentai, taip pat balsas. Išbandysime įvairius ritmo variantus, netgi pauzes ir absoliučią tylą, patyrinėjant, kaip po triukšmo mes jaučiamės tyloje. Šokio metu vaikai stebės save ir savo pojūčius, tyrinės savo asmeninę erdvę – taip vaikai ugdys sąmoningumą, kritinį mąstymą ir savistabą. Savęs ir savo minčių bei ateinančių impulsų stebėjimas šiame šokio-judesio užsiėmime yra pagrindinis uždavinys. Vaizduotėje sukurtame pirmykščiame pasaulyje vaikai lengviau atsipalaiduoja, grįžta į prigimtinį, natūralų judrumą ir koncentruojasi į emocijų iškrovą, savo pojūčius bei atradimus. Užsiėmime naudojami įvairūs šokio-judesio terapijos metodai, mindfulness – dėmesingo įsisąmoninimo dabarties momente technika, laisvojo šokio metodika, komandiniai grupės apjungimo pratimai, refleksija įvairiomis priemonėmis: žodžiu, garsu, judesiu, ritmu; kiti lavinamieji, ugdomieji metodai, kuriuos pasitelksime spontaniškai, atsižvelgiant į situaciją ir susidariusios grupės specifiką.


VIEŠOJI ĮSTAIGA "AUKŠTAITIJOS SIAURASIS GELEŽINKELIS"

Edukacijos tikslas - supažindinti su Aukštaitijos siaurojo geležinkelio paveldu Anykščių siaurojo geležinkelio stotyje. Edukacija apima tiek pasakojimą, tiek važiavimo siauruoju geležinkeliu (siauruku) patyrimą. Edukatorius pasitiks moksleivius Anykščių geležinkelio stotyje, kurioje bus pristatoma siaurojo geležinkelio istorija, apžiūrima į Kultūros paveldo objektų sąrašą įtraukta Anykščių siaurojo geležinkelio stotis ir jos teritorija. Supažindinsime su istorinio siauruko stoties pirmuoju ir antruoju aukštais, kuriuose veikė viršininko kabinetas, kasa, bufetas, o antrame aukšte gyveno pats stoties viršininkas. Taip pat supažindinsime su geležinkelio inžineriniais statiniais (vandens bokštu, vandens kolonėle ir kt.), darbuotojais (traukinio mašinistais, palydove), vagonais ir drezinomis. Važiuosime per istorinį Šventosios upės tiltą, nuo kurio atsiveria nuostabus Anykščių kraštovaizdis. Programos trukmė - 45 min.


Tradicinių amatų  edukacinis užsiėmimas „Verbų rišimas“

Amatininkas pristatys verbų rišimo tradiciją. Dalyviai suriš savo rankomis verbą, kurią galės pasiimti namo.


Kur anksčiau tekėjo Vilnelė? Iš kur atsirado siaurų senamiesčio gatvelių pavadinimai? O kaip pastatyti gotikinį pastatą? Ekskursija vaikus supažindins su įdomiausiais istorinio Vilniaus akcentais. Maršrutas driekiasi senamiesčio gatvelėmis apžiūrint svarbius istorinius pastatus (Valdovų rūmus, Katedrą, Universitetą…) bei užsukant į jaukius senojo Vilniaus kiemelius. Pasivaikščiojimas kupinas įtraukiančių veiklų: tyrinėtojo lupa priartina mažiausias pasislėpusias architektūros detales, technologijų pagalba prabyla skulptūros, o kąsnelis žydų duonelės papasakoja apie daugiakultūrį miestą.


Knygų skirtukų edukacija - tai užsiėmimas, skirtas skatinti mokinių bendravimo ir skaitymo įgūdžius, kūrybiškumą, meninį ir estetinį suvokimą. Užsiėmimo metu vaikai kurs skirtukus naudodami gamtinę medžiagą arba (susitarus su paslaugų gavėjais) pasirinkdami  kitą jiems įdomią temą (pasaulio tautos, šventės, tradiciniai raštai ir pan.). Priemones sudėlios laminavimo vokelyje ir perleis per laminavimo aparatą. Skirtukus galės papuošti įvairiais elementais (karoliukais, kutosais). Dirbtuvių metu mokiniai ugdys originalumą, kūrybiškumą, bendravimą su aplinkiniais, tradicijų puoselėjimą, pasitikėjimą savimi. Šios savybės padės lavinti vaizduotę ir išreikšti save.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai taps sovietinio laikotarpio tyrinėtojais – mokslininkais! Moksleiviai, pasiskirstę grupėmis, tyrinės vieną iš penkių temų: kultūros, moralės ir vertybių kaitos, religijos, tapatybės transformacijos ir kasdienybės. Tyrimas atliekamas nagrinėjant salėse esančią tekstinę medžiagą ir interaktyvias erdves. Pabaigoje – rezultatų aptarimas ir pristatymas.


Ekskursija „Drukerija Bitėnuose pas Martyną Jankų“

Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas. Supažindinti ekskursijos dalyvius su Mažosios Lietuvos patriarcho Martyno Jankaus spaustuvine ir visuomenine veikla. Ugdyti istorinę mokinių sąmonę.
Uždaviniai.
1. Tyrinėdami Martyno Jankaus spaustuvės veiklą XIX-XX a. sandūroje mokiniai galės pajausti ir suprasti su kokiais sunkumais ir pavojais susidurdavo spaustuvininkai ir knygnešiai.
2. Diskutuodami vertins M. Jankaus vaidmenį tuo laikotarpiu ir gilins savo žinias apie Mažąją Lietuvą, jos istoriją.
3. Įgytas žinias pritaikys praktiškai atlikdami užduotis.
Dalyvaudami užsiėmime mokiniai sužinos, kaip knygnešiai atkeliaudavo į Bitėnus pas spaustuvininką Martyną Jankų, kur apsistodavo jo sodyboje, kokius spaudinių nešulius jiems spaustuvininkas paruošdavo. Išgirs pasakojimą apie „knygnešių motina“ vadintą Anę Jankuvienę, kurią knygnešiai taip titulavo už jos nuoširdų rūpestį jais. Mokiniai sužinos kaip mažoji Elzikė (M. Jankaus dukra) pagelbėdavo mamai. Turės galimybę apžiūrėti autentišką draudžiamų lietuviškų spaudinių sandėlį, buvusį Martyno Jankaus klėties rūsyje, išbandys savo jėgas keldami knygnešio nešulį, o „Knygnešio maišelyje“ pateikiamos užduotys privers kiekvieną dalyvį panaudoti užsiėmimo metu įgytas žinias, jas įtvirtinti.
Užsiėmimo metu mokiniai gilina istorijos žinias, ugdomas jų istorinis sąmoningumas. Tikime, kad išgirdę tikras istorijas apie Martyno Jankaus, jo šeimos narių, spaustuvininkų, knygnešių pasiaukojamą veiklą lietuvybės išsaugojimo vardan, mokiniai suvoks savo kalbos, kultūros, papročių puoselėjimo svarbą ir vertę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai bus supažindinami su Veliuonos istoriniais paminklais (Gedimino kapo kalnas, Veliuonos piliakalnis, dvaras, bažnyčia ir pan) pažinimas. Mokiniai atlieka praktinę užduotį: užduočių lapuose pažymi atsakymus, pavyzdžiui lankydami Gedimino kapo kalną parašo, kada buvo pastatytas paminklas šiam kunigaikščiui.


Edukacija „Literatūra ir etnokultūra“ 10 klasei

Prakalbus apie tautinę kultūrą, tradicijas, mokiniai abejingai purto galvas? Literatūros pamokos kelia nuobodulį?
O kas, jei abu šiuos dalykus sujungtume į vieną?

Edukacijos „Literatūra ir etnokultūra“ metu leisimės į lietuvių literatūros pasaulį: ne tik analizuosime jo bendrą nuotaiką, pagrindines perduodamas vertybes, idėjas, bet ir etninės kultūros ženklus jame. Kas buvo svarbu praeities autoriams? Kaip atrodė jų aprašoma kasdienybė? Kokius literatūrinius įvaizdžius leido perteikti jų aprašyti etninės kultūros simboliai, tradicijos, kasdieniai veiksmai?
Apie tai ir bus šis susitikimas. Ne tik kalbomis, bet ir veiksmais – patirtiniais pratimais, komandinėmis užduotimis, aktyviomis diskusijomis – stengsimės pasibelsti į lietuvių literatūroje perteikiamų minčių esmę bei pažvelgti į jų kontekstą nauju, neįprastu žvilgsniu.
Edukacijos metu analizuojami pasirinkti, iš anksto suderinti kūriniai: Gedimino laiškai, M. Daukšos „Prakalba į malonųjį skaitytoją“, J. Radvano „Radviliada“, Radvilos Našlaitėlio „Kelionė į Jeruzalę“, M. K. Sarbievijaus poezijos ir kitų autorių įvairių žanrų literatūros kūriniai.

Užsiėmimus veda genealogijos, giminės ir krašto istorijos, tradicinės kultūros tyrinėtoja, neformalaus švietimo specialistė Evelina Viktorija Žemeikytė. Daugiau informacijos rasite www.stipriosšaknys.lt. Prieš rezervuodami laiką būtinai susisiekite telefonu +37068604519.


"Atkeliauk ir Paragiauk: žaisk, virk, patirk"

Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Edukacine programa siekiama įtraukti nurodyto amžiaus tarpsnio mokinius į aktyvių kultūros vartotojų gretas. Pasitelkiant muziejaus eksponatus mokiniai per žaidimus interaktyviai įtraukiami į edukacines veiklas ir taip supažindinami su gyvenimo kaimiškoje aplinkoje specifika, su rakandais, kurie minimi Lazdynų Pelėdos kūriniuose, su rašytojų seserų gyvenamąja aplinka įvairiais jų gyvenimo tarpsniais Lietuvos ir Europos istorijos kontekste. Taip pat edukacinės programos metu mokiniai turės galimybę susipažinti su pirmąja Lietuvoje receptų knyga „Šeimininkėms vadovėlis“, kurią parengė Lazdynų Pelėda. Mokiniams bus siūloma patiems pasigaminti išsirinktą patiekalą. Edukacinės programos tikslas taikant reflektyvaus patirtinio ugdymo metodus – ugdyti sąmoningą asmenybę, sugebančią atsakingai ir kūrybingai spręsti savo ir bendruomenės problemas, būti aktyvia visuomenės nare turinčią būtinas kompetencijas prasmingam gyvenimui kurti. Edukacinės programos uždavinys sudaryti sąlygas kiekvienam žmogui atsiskleisti, atrasti savo talentus, išbandyti save bei padėti suprasti kintančią aplinką, padėti formuotis pasaulėžiūrą.


Tarp vartotojo ir kūrėjo. Vaidmenys, galia ir kultūra internete (Nuotoliu)

Technologijų teikiamos galimybės žmonijai džiugina. Visgi, kritiškai vertinti skaitmenizaciją būtina. Kritinis mąstymas yra šios edukacijos esmė: drauge apžiūrime skirtingą technologijų poveikį, kviečiant jomis naudotis sąmoningiau, kad nepadarytume žalos nei sau, nei kitam ar kitai. Kur ir kokios rizikos glūdi skaitmeninėje erdvėje? Kaip elgtis, kad jų išvengtum? O kaip – jei visgi nepasisekė?..

Jau šiandien gali pradėti vertinti skaitmeninį pasaulį kitaip ir kitaip jame elgtis – kad išliktume ir saugūs, ir pilietiški, ir kūrybiški.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Paslaugos tikslas – supažindinti mokinius su lietuvių liaudies sakmėse ir tikėjimuose sutinkamu burtininko / -ės vaizdiniu, atskleisti kokios jo pagrindinės funkcijos, išvaizda, vardai. Uždaviniai: 1. Pristatyti archajišką lietuviško burtininko / -ės vaizdinį; 2. Palyginti su šiuo metu populiariosios kultūros išgarsintais burtininkais; 3. Pasigaminti po burtų lazdelę.
Užsiėmimas vyksta  edukacinių užsiėmimų erdvėje „Mitologinių būtybių laboratorija“. Edukacijos  metu, naudojamos inovatyvios edukacinės priemonės: mokiniai turi atpažinti su burtininkais susijusius asociatyvius daiktus, taip pat yra naudojami interaktyvūs informaciniai stendai, kurie yra įmontuoti edukacinės erdvės patalpos sienose bei virtualus žaidimas žaidžiamas planšetiniame kompiuteryje. Į pagalbą pasitelkiamos ir tradiciniai elementai: mįslės, kūrybinės užduotys, sakmių ištraukos. Taip taikant įvairias edukacijos raiškos formas, yra išsiaiškinama, kokias funkcijas burtininkai atlieka mitologinėse sakmėse, kokios jų išvaizdos ypatybės, vardų įvairovė, kur jie gyvena ir kada pasirodo žmogui. Tokiu būdu yra praplečiamos bendrosios žinios apie lietuvių tautosaką ir mitologiją.
Antroje kūrybinėje edukacijos dalyje mokiniai skatinami patys tapti proceso dalyviais ir kūrėjais – iš įvairių antrinių žaliavų ir dekoratyvių detalių kiekvienas edukacijos dalyvis pasigamina  burtų lazdelę.
Edukacija baigiama įgytų žinių apibendrinimu, refleksija.
Tikimasi, jog žaisminga edukacijos forma pateikiama informacija apie burtininkavimo tradicijas Lietuvoje įtrauks ir sužadins vaikų smalsumą giliau pažinti lietuvių tradicijas bei papročius, prosenelių gyvenseną, prisidės prie platesnio kultūrinio akiračio formavimosi.  Lyginimas su populiariosios kultūros išgarsintais burtininkais (pavyzdžiui, Hariu Poteriu), praplės supratimą apie savo prigimtinės kultūros išmanymo svarbą kitų kultūrų pažinimo kontekste.
Edukaciją veda etnologijos mokslų daktarė, edukacijų kūrėja Ingrida Stundžė.


Tradiciniai lietuvių liaudies žaidimai ir pramogos

Programoje nuotaikingai pristatoma tradicinių lietuvių liaudies žaidimų ir pramogų įvairovė, priemonės žaidimams žaisti, garsiniai žaislai. Bus demonstruojama kaip pagaminti skudutį ir nendrinę birbynę, muzikuoti. Organizuojamos individualios ir komandinės žaidimų rungtys, naudojant ne tik specialias priemones žaidimams žaisti, bet ir įvairius senovinius buities daiktus. Tradiciniai lietuvių liaudies žaidimai paprasti ir visiems prieinami: nereikalauja sudėtingų įrankių bei prietaisų, didžiulių aikščių. Pagrindinis lietuvių liaudies žaidimų įrankis buvo lazda. Lazda buvo artimas didžiojo žaidimų sumanytojo piemens pagalbininkas. Neatsitiktinai ir užsiėmimų metu yra nemažai žaidimų su lazdomis: „Rekežio nuvertimas“, „Išstūmimas iš rato“, „Fechtavimas lazdomis“, „Svarstyklės“, „Apsivertimas aplink lazdą“, „Šuolis per lazdą“, „Rankų jėgos bandymas“ ir kt. Kiti populiarūs žaidimai: „Vilkeliai“, „Meškeriotojas“, „Žvejyba“, „Meškos šovimas“, „Paukščio plunksnos metimas“, „Lindimas per lanką“, „Kojūkai“, „Švytuoklė“, „Avinėlių grumtynės“, „Katinai“, „Imtynės kojomis“, „Raitelių imtynės“, „Pokštai užrištomis akims“, „Lankų varymas“, „Vežimo ratų varymas“ ir kt


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Edukacija "Prakalbink medį" skirta ugdyti asmenybes suvokiančius save, kaip etnokultūros puoselėtojus.
Edukacijos metu dalyviai bus supažindinti su meninės drožybos meno šaka. Taip pat mokiniai turės galimybę pasigaminti namų apyvokos  reikmenų ir suprasti, kaip kūrėjo rankose medis virsta
2. Namų apyvokos reikmenų gamyba;
3. Refleksija.


Orientacinis žaidimas „Vilniaus kodas - Pasaulio paveldas“

Vilnius – UNESCO Pasaulio paveldo vietovė. Tačiau ar tikrai žinome, kas slepiasi po šiuo pavadinimu, kodėl sostinės senamiestis yra pripažintas viso pasaulio vertybe? Kviečiame moksleivius leistis į azartišką žaidimą ir iššifruoti Vilniaus kodą! Pagrindiniai orientacinio žaidimo uždaviniai: supažindinti mokinius su svarbiausiomis Vilniaus istorinio centro vertybėmis – architektūros ansambliais ir jų ypatybėmis, skirting tautų ir religijų paveldu; sudominti vaikus įvairiais architektūros, istorinių reliktų, meno elementais mieste ir atskleisti jų sąsajas su skirtingomis epochomis, istorijos įvykiais; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką; iškelti klausimus apie senamiesčio istorinius gyventojus, atkreipti dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius. Žaidime naudojami metodai: navigavimas remiantis žemėlapiais – vaikai turi surasti kelią iki senamiesčio objektų; užduotys, atskleidžiančios architektūros vertybes bei daugiakultūrio miesto gyventojų istoriją– istorinių vietų atpažinimas nuotraukose, kryžiažodžių sprendimas, sąsajų tarp vaizdo, vietos, teksto paieška ir kt.; Siekiama, jog po žaidimo mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie Vilniaus istorinio centro architektūrą, būtų susipažinę su čia gyvenusiomis tautomis, jų paveldu ir istorija, gebėtų miesto erdves susieti su istorijos įvykiais, geriau atpažintų įvairius istorijos ir kultūros ženklus gyvoje miesto aplinkoje ir būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančios aplinkos istoriją ir paveldą.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Ekskursija Klaipėdos senamiestyje su gide

Ekskursija - edukacija  Klaipėdos miesto senamiestyje su gide 1-5 klasių mokiniams, kurioje pakeliausime laiku. Žaismingai ir atraktyviai mokiniai kviečiami diskutuoti, klausti, atsakinėti, suvaidinti, suskaičiuoti, nupiešti miesto istoriją. Edukacijos ekskursijos metu mokiniai bus supažindinami su miesto atsiradimo ir plėtimosi istorija. Mokiniai galės pabuvoti miestelėnų vaidmenyje, aktyviai ir kūrybiškai prisiminti ir įsisavinti istorines žinias bei bus ne tik klausytojais, bet ir pasakotojais, pažais senovinių žaidimų, sudėlios dėlionę, suras skulptūras ir jų legendas.


Skrenda skrenda, tik niekuomet žemėn nenusileidžia? Matau – negirdžiu, girdžiu – nematau? Auksu mesta, sidabru atausta, deimanto peiliu rėžta? Ar galite įminti šias mįsles?
Kviečiame pamiklinti ne tik kojas, bet galveles ir sudalyvauti orientaciniame mįslių žaidime - „Atspėk mįslę - pažink gamtą“.

Edukacijos metu vaikai:
Gilins tautosakos žinias pramokdami naujų mįslių.
Susipažins su skirtingais gamtos objektais bei reiškiniais.
Stiprins komandinius įgūdžius.
Lavins pastabumą.
Mokysis orientuotis pagal nuorodas.
Turės galimybę prisirinkti gamtinės medžiagos tolimesnėms pamokoms klasėje.

Orientacinis „Įmink mįslę - pažink gamtą“, tai balansas tarp aktyvios veiklos ir proto mankštos. Vaikams labai svarbu aktyviai veikti, tai ne tik nauda jų augančiam kūnams, bet ir smegenų vystymuisi. Orientacinio metu vaikai stiprina pasitikėjimo savimi jausmą, mokosi dirbti komandoje, lavina reakciją bei pastabumą, suteikia gerų emocijų. Vaikai orientacinio metu taip pat mokosi pažinti skirtingas tekstūras, formas, spalvas. Kiekviena užuomina yra ir mįslė. Taigi integruojamos lietuvių tautosakos žinios.
Vaikai mokosi pažinti gamtos objektus, augalus, medžius, stebi gamtos virsmus, kvėpuoja grynu oru.


Mūsų planeta Žemė – tai nesuskaičiuojama galybė spalvų, atspalvių ir tobuliausių jų tarpusavio derinių. Kokia didelė įvairovė spalvingų arba atvirkščiai su aplinka bandančių susilieti gyvūnų. Kodėl mūsų pasaulis pilnas tokių spalvingų būtybių? Mokslininkai ištyrė, kad spalvingumas ir galimybė matyti spalvas padėjo gyvūnams išgyventi ir daugintis. Edukacijos metu vaikai suvoks kaip žmogus ar gyvūnai mato spalvas, supras kaip atsiranda vaivorykštė, susipažins su daugybe gyvūnų rūšių, kurie spalvomis  išreiškia savo emocijas, maskuojasi, įspėja apie pavojų ar tiesiog nori bendrauti. Sužinos kodėl zebras dryžuotas, o papūgos spalvingos. Mokiniai galės paliesti, paglostyti ir artimiau susipažinti su gyvais gyvūnais (ropliu, paukščiu, varliagyvių, vabzdžiu), kurie spalvas panaudoja, kad išgyventų. Taip pat atliks kūrybinį darbelį - knygos skirtuką "Spalvinga plunksna".


„Nec aspera terrent!“ (Ir sunkumai nebaugina!)

Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Edukacinis užsiėmimas suformuotas iš dviejų dalių - teorinės ir praktinės. Teorinės dalies metu (skiriama 25-35 min.) užsiėmimo dalyviai supažindinami su Grafų Tiškevičių naudotu „Leliwos“ herbu, kurio ištakos siekia XI amžių. Pristatoma šio herbo atsiradimo istorija ir LDK giminės naudoję šį herbą. Nors “Leliwa” herbo pavadinimo etimologija ir simbolių reikšmė iki šiol neturi argumentuoto paaiškinimo, tačiau Grafų Tiškevičių herbo skydo mėlyname lauke besipuikuojantis auksinis pusmėnulis ir virš jo pakilusi šešiakampė žvaigždė, bei virš skydo kylanti brangakmeniais inkrustuota auksinė grafo karūna su 9 sidabro rutuliukais, o viršūnę vainikuojančios penkios, rečiau – trys, stručio plunksnos - yra gana dažni simboliai heraldikoje, turintys atitinkamą reikšmę ir prasmę. Susipažinę su visuotine herbų atsiradimo istorija, jų kilme ir raida, sudarymo taisyklėmis, spalvomis, formomis, herbinėmis figūromis ir jų simbolika, aptarsime dar vieną svarbų herbo elementą – herbo devizą, šūkį. Ne tik herbe esantys simboliai atspindi herbo savininko siekius, ambicijas, moralines nuostatas. Herbo įvaizdį dar labiau pabrėžia ir sustiprina devizai - apibendrinti posakiai arba šūkiai - sudaryti iš lotyniškų, graikiškų, hebrajiškų žodžių. Dalyviai stebės ir analizuos pristatomą vizualinę medžiagą ir aptars herbo, kaip skiriamo ir reprezentacinio ženklo ypatumus, liudijančias apie giminės priklausymą kilmingųjų luomui ir užimamą vietą šio luomo hierarchijoje. Sužinos, kad herbais buvo puošiami rezidencijų pastatų ir laidojimo koplyčių portalai, kartušai, durys, interjero puošybos detalės, porcelianiniai ir tauriųjų metalų indai, firminiai vokai ir laiškų popierius, antspauduojama korespondencija ir kt. Praktinės užduoties metu, veiklą moderuojant ir paaiškinant edukatorei, pagal aptartas taisykles ant skaidrios, permatomos 2 mm pločio organinio stiklo plokštelės bus gaminamas herbas. Mokiniai sukurs savo eskizą, arba atkartos Tiškevičių herbą ir perpieš jį ant plokštelės.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Interaktyvus kultūros paveldo maršrutas-ekskursija „Imanuelio Kanto protėvių istorija“ skirta tiems, kurie nori geriau pažinti visame pasaulyje žinomą lietuvių kilmės filosofą, vieną iškiliausių žmonijos mąstytojų per visą istoriją Imanuelį Kantą (1724–1804), jo protėvius, Klaipėdos istoriją, lankytinus objektus, to meto kultūros foną ir literatūros kūrinius; ugdyti kūrybiškumą ir kritinį mąstymą. Ekskursija prasidės Klaipėdos miesto savivaldybės viešojoje bibliotekoje, kuriai 2019 m. suteiktas I. Kanto vardas; aplankysime namus, esančius Tomo g. 3-5 – čia yra gyvenę I. Kanto giminaičiai; apžvelgsime Kantų giminės ryšius su Klaipėda – Klaipėdoje nuo XVII a. gyveno net trys Kantų giminės kartos (prosenelis Richardas Kantas, senelis Hansas Kantas, tėvas Johannas Georgas, taip pat dėdės), pažinsime senosios Klaipėdos miestiečių gyvenimo būdą, tradicijas, pomėgius; aplankysime buvusį Friedricho miestą (jame stovėjo Kantų namas), kurį simboliškai mums primena S. Jurkaus skulptūra „Laukinis vyras“; nepamiršime ir Šv. Jono bažnyčios bei kitų svarbių I. Kanto protėvių istoriją menančių objektų. Remdamiesi žymiausiomis filosofo citatomis, mokysimės remtis savo protu – išdrįsti mąstyti kitaip, ugdyti toleranciją, kovoti prieš patyčias. Žymusis filosofas teigė, kad „Teisingumas turi nugalėti, net jei dėl to turėtų žūti visi pasaulio nenaudėliai“; „Dora turi slypėti charakteryje“; „Mokslas yra organizuotas žinojimas. Išmintis yra organizuotas gyvenimas“ ; „Išdrįsk būti, protingas, turėk drąsos remtis savo protu“; „Valdovas nėra aukščiau už mokytus vyrus“. Tai tik keletas filosofo minčių, kurias pasitelksime siekdami šios programos tikslų. Ši programa skiriama 7–12 klasių mokiniams bei pedagogams.


„Kino pamokos Marijampolėje 7-12 klasių moksleiviams“ – edukacinės filmų peržiūros SPINDULIO kino teatre

Viešoji įstaiga "Marijampolės telekinas"

Tikslas – ugdyti menines, vizualinio raštingumo kompetencijas bei atliepti edukacinio, nekomercinio kino, ugdančio kultūrinį mokinių sąmoningumą, poreikį Marijampolės apskrities formaliojo švietimo įstaigų 7-12 kl. mokiniams. Siekiant įgyvendinti šį tikslą bus organizuojami užsakomieji edukaciniai, nekomercinio kino seansai Marijampolės apskrities formaliojo švietimo įstaigų 7-12 kl. mokiniams; rengiami filmų aptarimai 7-12 kl. moksleivių grupėms, taikant įvairius metodus ir edukacines priemones; siekiant didinti Marijampolės apskrities formaliojo švietimo įstaigų pedagogų suvokimą apie edukacinių, nekomercinių filmų aukštą meninę vertę, pedagogai bus kviečiami į išankstines, nemokamas edukacinių filmų peržiūras; didinamas kultūrinių edukacinių paslaugų prieinamumas; mažinama socialinė, kultūrinė atskirtis.
Kinas - vienas demokratiškiausių, lengviausiai pasiekiamų, mobiliausių menų. Jis – kultūros vertybė, kuria siekiama ugdyti moksleivių kultūrinį sąmoningumą, kritinį mąstymą, plėsti jų akiratį, skatinti būti kūrybiškais, vystyti bendrąsias kompetencijas, vizualinį raštingumą. Mokiniams kino teatre „Spindulys“ siūloma rinktis edukacijai pritaikytus Lietuvos ir užsienio kūrėjų filmus: 7-8 kl.: "Ąžuolo širdis", "Žaidimų aikštelė", "Aš esu Zlatanas", "Kovotoja", "Sugauti tinkle"; 9-10 kl.: "Žeme, stop", "Aš niekada neverkiu", "Aš esu Greta", "Nepamiršk kvėpuoti", „Gauja“; 11-12 kl.: "Šuolis", "Vesper", " Pūga prie Mėmelio. Klaipėdos atvadavimo saga", " 700 Vilniaus metų. Kelionė laiku su prof. Alfredu Bumblausku", "XIX a. fotografo palikimas". Filmų sąrašas bus nuolat atnaujinamas. Filmų peržiūras lydės diskusija, kuri remsis filme gvildentomis temomis. Didžiajai daliai filmų paruošta speciali metodinė medžiaga. Filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios temos apie draugystę, santykius šeimoje, santykį tarp individo ir valstybės, pilietiškumą, atjautą vienas kitam, toleranciją, emigraciją, klimato kaitą, saugumą internete ir kt. Edukacijas ves patyrę edukatoriai.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Kultūros pažinimas per gamtą: maistas gamtoje

Edukacinį užsiėmimą veda žinomas gamtininkas Andrejus Gaidamavičius. Jis moksleivius supažindins su laukiniais augalais ir grybais, kuriuos mūsų protėviai dažnai naudodavo maistui. Moksleiviai sužinos apie kultūrinių augalų kilmę, laukinių maistinių augalų ir valgomų grybų įvairovę ir naudą, išmoks atskirti nuodingiausius augalus bei grybus. Senovėje, net ir įsivyravus žemdirbystei, laukiniai maistiniai augalai ir grybai buvo labai svarbi tradicinio kaimo žmonių raciono dalis. Dėl savo reikšmės šie augalai ir grybai turėjo daug pavadinimų, iš kurių tik kai kurie pateko į mokslinę literatūrą. Žydukai, vokietukai, gudukai, lenkiški baravykai... Tai iki šiol plačiai naudojami liaudiški grybų vardai, neretai reiškiantys tą pačią rūšį. Gamtininkas padės išnarplioti šią vardų pynę, kartu aiškinantis jų kilmę ir jais pavadintų augalų bei grybų reikšmę tiek mūsų protėviams, tiek šių laikų žmonijai. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai leisis tikron ekspedicijon į artimiausią mokyklai gamtinę aplinką (pievą, mišką, pelkę, vandens telkinio pakrantę), kurioje kartu su gamtininku ieškos, ragaus ir rinks maistinius augalus bei grybus ir bandys įsivaizduoti kaip gyveno ir kuo mito mūsų protėviai, kai dar nebuvo šiuolaikinių daržovių ir vaisių. Iš surinktų maistinių augalų ir grybų bus ruošiamas maistas ant laužo, atkuriant senovinius laukinio maisto ruošimo būdus. Paslauga teikiama nuo pavasario iki rudens, Utenos ir Vilniaus apskričių moksleiviams. Norint paslaugą gauti kitose apskrityse, mokykla turi savo lėšomis kompensuoti lektoriaus atvykimo išlaidas (15 eur/100 km, skaičiuojant nuo Labanoro miestelio, Švenčionių rajone).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kupiškėnų senosios vestuvės ir tradicijos

Mokiniai interaktyvios skaitmeninės sienos pagalba supažindinami  su Kupiškėnų senosiomis vestuvėmis, jų tradicijomis ir papročiais. Proceso eigoje seksime interaktyvų žemėlapį ir sustosime informacinėse (pasakojimų) stotelėse. Šių sustojimų metu plačiau aptarsime išgirstą informaciją ir atliksime praktines kūrybines užduotis susijusias su etnografiniais papročiais.


Surask Savo Džiazą  (Nuotolinė paslauga)

Surask savo džiazą - tai nuotolinis edukacinis, originalios ir tradicinio džiazo muzikos koncertas, kuriame muzikantas ne tik pagros skirtingais muzikos instrumentais, bet ir pasidalins patirtimi apie kūrybinį kelią, nuvedusį jį į vietines ir tarptautines scenas. Koncerto metu mokiniams bus pristatomi mažiau populiarūs, tačiau ypatingai vertingi, laiko patikrinti muzikos žanrai.  Tradiciniais ir rečiau naudojamais muzikos instrumentais bus atliekami įvairūs instrumentinės bei vokalinės muzikos kūriniai. Edukacijos esminė žinutė, kad kūrybingai panaudojus net ir labai paprastą muzikos instrumentą, galima sukurti ne kasdienines patirtis ir tapti laisvesniais, improvizuoti gebančiais individais.  Edukatorius išmokins mokinius ritmiško pasisveikinimo metodo - unikalus dviejų žmonių pasisveikinimo būdas naudojant plojimus, balsą ir trepsėjimus. Po šios edukacijos, vietoje įprastinio kasdienio pasisveikinimo, mokiniai galės naudoti šį unikalų pasisveikinimo būdą savo kasdienybėje. Koncerto metu klausytojai susipažins su tokiais muzikos instrumentais: saksofonas, pianinas, fleita, melodionas, guitalele bei perkusija. Repertuare yra keletas kompozicijų, kuriuose klausytojas galės prisijungti atlikdamas improvizuotą muzikinę partiją, pritardamas balsu, plojimais ir trepsėjimais. Edukacija vyks iš profesionalios muzikanto repeticijų bei įrašų studijos, todėl vaizdo ir garso kokybei užtikrinti bus naudojama profesionali studijinė įranga.  Remigijus Rančys yra žinomas multiinstrumentalistas ir kompozitorius, koncertuojantis vietinėse ir tarptautinėse scenose. Muzikantas taip pat užsiima edukacine veikla – per daugiau nei penkerius metus Lietuvoje bei užsienyje Remigijus surengė apie 200 muzikos edukacinių užsiėmimų vaikams ir suaugusiesiems.


Online spektaklis "Snieguolė ir septyni nykštukai" (nuotolinė paslauga)

„Šioje populiarios pasakos apie Snieguolę ir nykštukus versijoje mes stengėmės išplėtoti stebuklingo veidrodžio, atspindinčio užslėptą pasaulio reiškinių esmę, temą“, - sakė pjesės autorė. Lėles ir dekoracijas šiam spektakliui kūrė dailininkė Neringa Keršulytė. Ji sukūrė ypatingą veidrodžių ir juvelyriškai kruopščiai sukurtų lėlių pasaulį, kuriame gyvuoja ir Snieguolė, ir nykštukai, ir klastinga Katė, ir piktoji Karalienė, ir nuostabusis Princas. ... Yra toks stebuklingas veidrodis, kuris atspindi viską taip, kaip iš tikrųjų yra. Koks tai veidrodis? Iš kur tas veidrodis? Ar jis bus visada? - stebisi aktoriai. O Katė paaiškina, kad veidrodis - tai pasaulis, kuris atspindi mus pačius ...


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Užsiėmimo metu nagrinėjant tautinį bei kitų šalių kultūrinį paveldą, pristatomos vaško panaudojimo galimybės liejant žvakes ir supažindinant su batikos technikos pradmenimis.  Kalbama apie dirbtinės šviesos atsiradimą ir jos reikšmę žmogaus gyvenimui. Lankytojai apžiūri, tyrinėja senąsias apšvietimo priemones - riebalinius šviestuvus, liktarnas, žibintus, lempas ir t.t.  Su lankytojais aptariama apšviestos erdvės reikšmė - tai galimybė nebūti priklausomam nuo gamtos. Palyginami senoviniai ir dabartiniai apšvietimo įrenginiai bei jų įtaka žmogaus psichinei ir fizinei sveikatai, ekologijai. Aptariama žvakės svarba ir šiandien. Praktinėje dalyje dalyviai supažindinami su žvakių liejimo technika, tam reikalingomis priemonėmis bei patys lieja žvakes. Aptariami kiti būdai vaško žvakėms gaminti. Užsiėmimo metu menamos teminės mįslės. Aptariamos platesnės  vaško panaudojimo galimybės anksčiau ir dabar - dailėje, skulptūroje, pramonėje, kalendoriniuose papročiuose. Akcentuojama štampuota vašku tekstilė.  Pati vaško panaudojimo idėja - dėti, naudoti jį ten, kur nenorima nudažyti. Šį vaško panaudojimo principą dekoruojant audinius, daugiau kaip prieš 2000 metų, naudojo persai ir egiptiečiai.  Piešiama ant medvilninio audinio specialiu įrankiu.  Lankytojai supažindinami su batikos istorija, jos vaidmeniu žmogaus buityje, apeigose.  Edukacijos lankytojai kuria savo originalios kompozicijos eskizą. 1-4 klasių moksleiviams siūloma drąsiai ir laisvai eksperimentuoti, nebijant suklysti. 5-8 klasių mokiniams rekomenduojama kurti renkantis asmeniškai ar socialiai prasmingą, gal būt, tautodailės motyvais grįstą kompoziciją. Vėliau motyvas perkeliamas ant audinio , išpiešiamas teptuku karštu vaško-parafino lydiniu. Likę laisvi plotai dengiami akvarele. Pabaigoje vaškas pašalinamas lygintuvu per popierių.


Kūrybinės dirbtuvės „Žodžiai lapuose“ (Išvažiuojamoji)

Dirbtuvių „Žodžiai lapuose“ užduotis – kartu su dalyviais sukurti naują pasakojimą ir paversti jį knyga. Taip dirbtuvių dalyviai praktiškai išbandys kūrinio atsiradimo kelią nuo pirminės idėjos iki jos įgyvendinimo. Sužinos kaip įveikti kūrybinius stabdžius. Kaip nebijoti suklysti. Kaip apjungti įvairias idėjas. Kaip dirbti kartu ir ieškoti bendrų sprendimų. Pirmoje renginio dalyje dalyviai padedami dailininko ir rašytojo Pauliaus Juodišiaus pasirinks pasakojimo temą, sukurs pagrindinius istorijos veikėjus, sugalvos jiems nutikusius nuotykius. Antrojoje dalyje renginio dalyviai iliustruos savo sukurtą pasakojimą. Renginio vedėjas paskirstys užduotis, pats pieš ir padės, jei dalyviams kils sunkumų piešiant. Trečiojoje dalyje renginio vedėjas pasakojimą sujungs su vaikų pieštomis iliustracijomis kompiuteriniame makete. Dirbtuvių rezultatas – skaitmeninis pdf. knygos failas. renginio dalyviai galės atsispausdinti ir susirišti, arba naudotis elektroniniu variantu.


Apie dailės žanrus. Animalistinė istorija

Nei vakar, nei rytoj, nei toli, nei arti, gyveno sau gyvūnas, vardu nežinau koks... Istorijos tęsinį kursime interaktyvioje lentoje dėliodami Prano Domšaičio galerijoje eksponuojamų animalistinio žanro kūrinių fragmentus. Pasitelkę pasaulio pažinimo žinias turėsime kartu nuspręsti, kuriame žemyne gyvena mūsų gyvūnas. Gal jis keliauja per kalnus, gal mėgsta rupšnoti žolę slėniuose, ar turi draugų, o gal priešų? Varžydamiesi viktorinoje, kilnodami briedžio ragus, dėliodami magnetines gyvūnų dėliones tyrinėsime jų išvaizdą, pažinsime gyvenimo būdą ir tapsime animalistinių istorijų kūrėjais.


Spektaklis yra interaktyvus, skirtas 1-4 klasių mokiniams, apie gerus ir blogus charakterio bruožus, kurie perteikiami per lėles-gyvūnus bei apie silpnesnių skriaudimą ir patyčias. Pagrindinis veikėjas kiškis, kurį apgavo papūga vardu Arogancija (sutrumpintai Ara). Kiškis turėjo pasirinkimą klausyti balandžio, vardu Sąžinė arba papūgos. Tačiau, atstūmęs Sąžinę, pasirinko klausyti papūgos. Pradžioje buvo smagu, jautėsi labai drąsus skriausdamas silpnesnius žvėrelius, kol nenuskriaudė mažo liūtuko, o tas viską pasakė tėčiui karaliui Liūtui, kuris sudraudė kiškį bei davė patarimą kreiptis į balandį Sąžinę. O Sąžinė, kartu su žiūrovais vaikais, jam davė stebuklinga patarimą, kaip tapti pačiu drąsiausiu pasaulyje, ištariant vieną stebuklingą žodį. Tas žodis yra ATSIPRAŠAU.


Atsiradus pirmoms valstybėms sukurti ir valdovų valdžios ženklai (insignijos). Lietuvos didžiųjų kunigaikščių rūmai Vilniuje nuo XIII a. pabaigos iki XVII a. vidurio buvo valstybės politinio gyvenimo centras. Juose, kaip ir kituose Europos valstybių valdovų rezidenciniuose dvaruose, buvo nustatytos tam tikros elgesio normos ir ceremonialas, jo būdavo mokomasi ir griežtai laikomasi. Per edukacinį užsiėmimą dalyviai susipažins su Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų valdžios ženklais (insignijomis): karūna, skeptru ir valdžios obuoliu. Sužinos, kokia kiekvieno jų reikšmė ir paskirtis, išgirs, kaip turėjo elgtis diplomatinės delegacijos narys, atvykęs su oficialiu vizitu į Lietuvos didžiųjų kunigaikščių rezidenciją. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimo turinį ir nuostatas.


Tai istorijų kūrimo, minčių žemėlapio ir kitomis technikomis paremta edukacinė paslauga, kurią ves vaikų knygų autorė, filologė, bibliotekininkė Šarūnė Baltrušaitienė. Užsiėmimo metu moksleiviai bus skatinami atskleisti savo kūrybiškumą, plėsti kultūrinį akiratį, lavinti kritinį mąstymą ir ugdyti bendradarbiavimo bei pažinimo kompetencijas kuriant originalias istorijas. Vaizduotę paskatins ir į veiklą įtrauks paslėpto „lobio“ paieškos, kurį radę moksleiviai mažomis grupelėmis patys kurs savo istorijas, jas vizualizuos bei aptars. Po šios kūrybinės dalies dalyviai sužinos ir išgirs originalų autoriaus tekstą, susipažins su kita jo kūryba.


Edukacinė  programa paaugliams "Komunikacija - tarpkultūrinis menas"

Mūsų pasaulis tampa vis labiau globalus ir tarpusavyje susijęs. Gebėjimas suprasti ir prisitaikyti prie įvairių kultūrų yra ne tik vertingas, bet ir būtinas šiuolaikinio jaunimo įgūdis. Todėl sukūrėme ir pristatytome unikalų ir įtraukiantį edukacinį žaidimą "Komunikacija - tarpkultūrinis menas", skirtą 13-18 metų paaugliams. Šis žaidimas sukurtas siekiant padėti jaunimui suprasti skirtingų kultūrų komunikacijos stilius, ugdyti empatiją ir gebėjimą prisitaikyti prie įvairių kultūrinių aplinkų. Šiuo autoriniu edukaciniu žaidimu siekiame gilesnio paauglių kultūrinio supratimo, stipriname komunikacijos gebėjimus ir socialinę atsakomybę. Skatiname mokinius domėtis ir patirti, būti aktyviais  ir sąmoningais pasaulio piliečiais.


STEAM užsiėmimas „Literatūriniai herojai moko“

Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

STEAM ugdymas moko per veiklų ir žaidimų formą. Ugdymas, patirtis, kurią vaikai patiria veikdami, turi didžiulę įtaką jiems pažįstant save, formuojant santykius su bendraamžiais ir gebėjimus pažinti pasaulį, plečiant kultūrinį ir kūrybinį akiratį. Vaikai iš prigimties yra smalsautojai ir tyrinėtojai. Jie viską nori sužinoti. Pasitelkiant konkrečius literatūrinius personažus (Pepė Ilgakojinė, Sniego karalienė, Šachrazada, Eglė žalčių karalienė, Pinčiukas, Šerlokas Holmsas, Guliveris) bus mokomasi kaip pagaminti netikrą sniegą, mini gintarą, naminį moduliną, muilo burbulų šarmą. Veiklų metu greta bus vystoma diskusija apie skaitymo ir žinių sąsają su įvairiomis kūrybinėmis veiklomis, kūrybiniais procesais.


Spektaklis yra aktualus pradinių klasių mokiniams, nes sudaro daug žaidybinių elementų, kurių dėka jaunasis žiūrovas laisvai gali išreikšti savo kūrybiškumą, individualumą. Mokinys, aktyviai įsitraukdamas į spektaklio veiksmą, gali geriau sukaupti dėmesį, įsidėmėti daugiau informacijos, pozityviau vertinti teatrą, kaip savęs išraiškos formą. Tai interaktyvus lėlių spektaklis, kuriame pagrindinis herojus zuikis Pranas, norėdamas įsigyti draugų iš jų šaiposi, o supratęs kad patyčiomis draugų neįsigys, mokosi artimo meilės ir supratimo, drąsos ir atlaidumo. Spektaklio metu bendraujame su žiūrovais, kartu šokame.


Lietuva nuo seno garsėjo savo giriomis, kurios mūsų protėviams teikė būstą, saugojo nuo priešo ir neleido mirti badu. Dar rankiojimo laikais, paleolito epochoje (XI-IX tūkst. pr. Kr.) buvo atrastas toks saldus produktas, kurį į medžių dreves sunešdavo bitės. Tas saldėsis, gal kaip tik todėl, kad atrastas medyje, buvo pavadintas medumi. Taip žmonės ėmė verstis bitininkyste. Tačiau Lietuvių mitologija visuomet darė įtaką lietuvių papročiams ir kultūrai. Bitės buvo gerbiamos, ir buvo garbinama jas globojusi deivė Austėja. Bičių ir jų deivės Austėjos kulto atsiradimą sąlygoja tai, kad senovės žmogus nepažino gamtos dėsnių. Jį stebino bičių organizuotumas , primenantis paties žmogais gyvenimą, jų gimimo ir mirties paslaptingumas. Bites imta laikyti nepaprastomis, šventomis, dievų darbininkėmis. Suvokiant mitologijos pažinimo svarbą, šios edukacijos metu bus tyrinėjimas bitės įvaizdis lietuvių mitologijoje, atkreipiant dėmesį į etnokultūrinį kontekstą. Pirmoje dalyje mokiniai susipažins su mitologijos samprata. Bus pristatytos etnokultūros elementų ištakos, kas leis labiau suvokti būsimos praktinės veiklos savitumą. Praktinėje dalyje mokiniams bus sudaryta galimybė susipažinti su senaisiais amatais, pagaminant žvakes iš bičių vaško


Mokinius pasitinka šeimininkė ir pakviečia į savo dūminę gryčią, kur laukia pasamdytas daraktorius. Vaikai tampa XIX a. slaptosios mokyklos mokytiniais: skaito „graždanką“, rašo žąsies plunksnomis ant medinių lentelių, patys pasisiuva sąsiuvinius ir juose rašo metalinėmis plunksnomis. Mokslus nutraukia į gryčią įsiveržęs žandaras, tuomet vaikai puola dirbti įvairiausių ūkio darbų...


Programą sudaro dvi dalys. Pirmoje dalyje pristatoma muziejaus ekspozicija - „Nuo balanos iki elektros lemputės“, kurioje eksponuojamos senosios apšvietimo priemonės, senovinės, pirmosios lempos. Dalyviai sužino, kaip žmonės apsišvietė savo namus iki elektros atsiradimo, kas yra diedas, ką taip vadino, kam reikalingos balanos ir kt. Antroje dalyje mokiniai patys pasigamina daržovinę spingsulę. Gamybos procese aptariama elektros atsiradimo pradžia, atliekamas eksperimentas su gintaru ir pūkais. Praktinės veiklos ir savarankiškai sukurta spingsulė, kurią pasilieka sau  labai patinka mokiniams. Pabaigoje - trumpa refleksija/pokalbis.


Užsiėmimo dalyviams Trakų Salos pilyje pristatomos senovėje taikytinos atsiskaitymo formos. Paaiškinama, kaip buvo gaminamos monetos ir kas garantuodavo jų vertę. Pristatoma Lietuvos pinigų istorija nuo seniausių laikų iki dabartinių. Antroje edukacinio užsiėmimo dalyje dalyviai atsako į viktorinos klausimus ir kunigaikščių rūmų vidiniame kiemelyje kaldina monetą. Galimybė pritaikyti specialiųjų poreikių turintiems asmenims – kurčnebyliams pasakojimas iliustruojamas skaidrėmis.
Dalyviai sužinos apie pinigų istorijos raidą pasaulyje ir Lietuvoje bei atras monetų įvairovę Trakų salos pilies ekspozicijoje. Išmoks savarankiškai nusikaldinti monetą gebėdami naudotis kaldinimo prietaisu.


Lietuvių kalba seniau ir dabar. Kaip keičiasi mūsų žodžiai?

Alytaus rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Kokia Tau yra lietuvių kalba? Įdomi? Sudėtinga? Sena? Nuolat besikeičianti? Daiktavardis, meilė, išmintis, laikrodis – tai tokie žodžiai, kurie į kraują įaugę. Rodos, jie buvo visada. Bet ar žinai, kad juos įvairiais amžiais sugalvojo tuo metu gyvenusios asmenybės, kuriems rūpėjo lietuvių kalbos ateitis. Tiesą sakant, jiems rūpėjo, kad šia kalba kalbėtumei ir Tu.
Šio užsiėmimo tikslas – supažindinti Tave su lietuvių kalbos, o ypač žodyno, kaita įvairiais istoriniais laikotarpiais. Ką ir kaip veiksime? Susimatysime Microsoft Teams platformoje ir pakalbėsime apie Lietuvos istoriją, mūsų kalbos raidos etapus, o svarbiausia – ryšį tarp jų. Aptarsime kalbos sistemą, ypač žodyno dalį, patyrinėsime, kas yra archaizmai ir naujažodžiai. Įsivaizduok, turėsi galimybę paskaityti 1915, 1921, 1923 m. knygas!
Nesijaudink, nereikės visas 45 min. klausyti monotoniško pasakotojo. Norėsime išgirsti Tave! Mums įdomu, ką Tu samprotauji apie lietuvių kalbą, kaip sekasi ją Tau ir Tavo draugams vartoti ir mokytis. Pažadame pasiklausyti ir muzikos.
Atliksi individualias užduotis: ieškosi archaizmų, atskleisi naujadarų reikšmes, o galiausiai ir pats arba pati juos sukursi.
Labai tikimės, kad po šio užsiėmimo suprasi, kokius iššūkius teko patirti mūsų kalbai, nuo ko prasidėjo bendrinės kalbos gimimas, kaip keičiasi žodžiai, kas tai lemia. O svarbiausia, tapsi žodžių kūrėju arba kūrėja. Gal po 100 metų toks pats trylikametis ar keturiolikmetis skaitys knygas, kuriose bus vartojami Tavo sugalvoti žodžiai?
Užsiėmimą ves Irma Žvinakienė, lietuvių filologė, Alytaus rajono sav. viešosios bibliotekos Verebiejų filialo vyresnioji bibliotekininkė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Skaitmeninė kompetencija


Programos tikslas - stebint, tyrinėjant ir eksperimentuojant spalvas, aiškinantis iš ko susideda atspalviai ugdyti mokinių mokėjimo mokytis, kritinio mąstymo, kūrybiškumo, problemų sprendimo, bendradarbiavimo bei pažintinius gebėjimus.

Programos uždaviniai:
-Gebėti tyrinėti, daryti išvadas ir mokytis per patyrimą.
-Gebėti ieškoti problemų sprendimo variantų, kurie padėtų įveikti kilusius iššūkius.
-Gebėti bendrauti ir bendradarbiauti su bendraklasiais.


Šios edukacijos metu dalyviai bus supažindinami su mūsų senovės protėvių baltų tikėjimu ir mitologija, įgis teorinių žinių apie tikėtus simbolius ir ženklus, jų reikšmę ir svarbą praeityje. Pasakojimo metu išgirs ir sužinos, kurie simboliai ir ženklai simbolizuoja stichijas: ugnį, vandenį, orą ir žemę, o už kokių ženklų slypi gilios prasmės.
Simboliai, kaip sutartiniai ženklai, išreiškiantys tam tikrą sąvoką ar idėją, yra viena pagrindinių sudedamųjų komponentų
mūsų šalies tautodailėje. Lietuvių liaudies simboliuose užkoduotas tautos kultūros mąstymas, gilios tradicijos ir papročiai amžiais buvo saugoti šeimos ir perduodami iš kartos į kartą. Unikali lietuvių liaudies simbolika lydėjo žmogų visuose
gyvenimo etapuose, nuo gimimo iki mirties, saugodama jį, nešdama sėkmę arba suteikdama trokštamų savybių. Simbolių
jėga tikėta nuo gilios senovės, todėl jų įtaka žmogui buvo tikrai nemaža. Ne veltui visi žmogaus kurti, buityje naudojami
daiktai, namai ir drabužiai buvo puošiami teigiamais, sakralinę reikšmę turinčiais simboliais. Daiktų dekoravime ir puošyboje nuo priešistorės laikų pirmykščiai žmonės naudojo simbolius kaip užkoduotą žinią ateities kartoms, tai lėmė susiformavusį glaudų ryšį tarp amato ir jame naudojamos simbolikos. Programos dalyviams ne tik bus pateikiama informacija apie lietuvių liaudies simboliką, bet ir sudarytos galimybės patiems pasirinkus norimą raštą, ženklą ar simbolį, juos pasigamti  bei papuošti marškinėlius

Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacinė programa ir spektaklis „Šaltoji širdis“

Spektaklis pagal to paties pavadinimo Wilhelm Hauff pasaką „Šaltoji širdis“ – tai vieno veiksmo spektaklis pagal to paties pavadinimo Wilhelm Hauff pasaką. Šio fantastinio spektaklio veiksmas perkelia žiūrovus į stebuklingą miestą Švarcvaldą, kuriame nuo senų senovės gyvena girių dvasios. Būtent su tomis girių dvasiomis vienam Švarcvaldiečiui atsitiko nepaprasta istorija. Nors tai ir siaubo pasaka – pažadame, kad baisu nebus! Spektaklio metu skamba gyva muzika, personažai ryškūs ne tik savo grimu ar kostiumais, bet ir gera nuotaika, juokingais balsais bei nuotykių ištroškusiomis širdimis. Spektaklio metu girių dvasios nekaltai lošia kortomis iš savo gyvenimų ir nė nenutuokdami galimų pasekmių užstato savo širdis. Galiausiai, praradę sielas ir gyvenimo džiaugsmą supranta, jog jokie pinigai nepadaro mūsų laimingais. Spektaklis vaikams siunčia labai svarbią moralinę žinutę – tikrieji gyvenimo turtai slepiasi visai čia pat – geroje širdyje ir artimųjų meilėje. Po spektaklio vyks edukacija-žaidimas su jaunaisias žiūrovais: bus diskutuojama spektaklio temomis bei žaidžiami žaidimai, ugdantys kūrybiškumą, teatrališkumą, muzikalumą.

Šiaulių m. sav.; Panevėžio m. sav.; Kauno m. sav.; Alytaus m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Literatūrinis-edukacinis užsiėmimas „Apie ką kalba knygos ir lėlės“

Pasakos – labai talpus žanras, atspindintis tikrovę, visais laikais atliekantis patirties saugojimo, tautosakos skleidimo, pamatinių bendražmogiškų vertybių ugdymo, terapines funkcijas. Pasakos lydi ir moko žmogų visuose jo gyvenimo etapuose, yra tarsi žinynai, universalių taisyklių rinkiniai, mokantys pasitikėti savo jėgomis, susidūrus su sunkumais nepasiduoti, siekti tikslo, elgtis atsakingai, pažinti savo emocijas, įsijausti į kitą ir priimti jo kitoniškumą, skatinantys siekti teisingumo, bendradarbiavimo, draugystės. Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo „Apie ką kalba knygos ir lėlės“ metu bus aptariamos pasakos „Skudurinukė“, „Stebuklingi senelio batai“ ir kt. Pasitelkiant informacines technologijas, vaizdines priemones bus perteikiamos literatūrinių personažų ir teatrinių lėlių kūrimo subtilybės. Dalyviai bus įtraukti į dinamišką, aktyvią veiklą, žaismingas rungtis, kurios sudomins skirtingų pomėgių ir poreikių vaikus, padės jiems perprasti ir interpretuoti pasakojimų siužetus, susitapatinus su veikėjais išspręsti sudėtingas situacijas. Dirbtuvių metu visi sukurs po savo tekstilinį/kartoninį žmogelį-teatrinę lėlę, rinks jam vardą, meninėmis priemonėmis perteiks jo išorines ir vidines savybes, sugalvos jo istoriją. Taigi bus mokomasi empatijos, abipusių jausmų ir patirties mainų – iš pradžių įsijaučiant į aprašyto personažo vaidmenį, o vėliau – susikurtai teatrinei lėlei perduodant savo emocijas. Sukurtus personažus vaikai (savarankiškai, kartu su mokytojais ir/ar tėvais) galės naudoti tęstinėms veikloms – knygų aptarimams, vaidinimams ir kt. Užsiėmimus veda rašytoja, menininkė, edukatorė Ignė Zarambaitė, kartu su savo knygų personažais – skudurine lėle Uršule ir teatrine lėle Enriku.


Liaudies muzikos instrumentų šalyje (5-8 kl.)

Edukacinis užsiėmimas „Liaudies muzikos instrumentų šalyje“ – tai įdomi ir nuotaikinga kelionė po muzikos instrumentų šalį, supažindinanti su įvairiais lietuvių liaudies instrumentais, sutartinių giedojimo tradicija, šiuolaikine folklorinės muzikos kryptimi – postfolkloru. Tai neatskiriama tautinio identiteto dedamoji, vertingas muzikinis paveldas, nuo seniausių laikų tebeformuojantis nūdienos tautinę ir populiariąją muziką. Užsiėmimo dalyviai klausosi muzikos įrašų, dalyvauja interaktyviose pramogose: sutartinių karaokė, „grojantys-stebuklingi“ laiptai, muzikinis "DjFolk" žaidimas ir interaktyvi šokio ir kapelos erdvė. Muzikuojama įvairiais tradiciniais instrumentais – žoliniais skudučiais, mediniais trimitais, daudyte, būgnu, tabalais, švilpynėmis, terkšlėmis. Po edukacinio užsiėmimo mokiniai įgis žinių apie muzikinį folklorą, išmoks sutartinų giedojimo principus, įgis pradines grojimo liaudies instrumentais žinias. Galimas edukacinio užsiėmimo vedimas intelekto ir regėjimo negalią turintiems dalyviams. Naudojant supaprastintą kalbą, garsinį atvaizdavimą, užsiėmime taip pat grojami įrašai, gyva muzika, duodami pačiupinėti ir patiems išbandyti edukaciniai instrumentai. Ekspozicija pristatoma Brailio raštu per anotacijas. Muziejuje yra keltuvas, skirtas įvežti asmenis su neįgaliojo vežimėliu (priimama mažesnė grupė nei įprastai - iki 5-6 asmenų, neįskaitant lydinčiųjų). Edukatorius turi patirties vesti užsiėmimus asmenims su regos ir protine negalia. Apie poreikį užsiėmimą pravesti vaikams su negalia prašome informuoti užsakymo formoje.


Tradiciniai Rytų Azijos kostiumai: susipažinkime su kimono, qipao ir hanbok! (Nuotolinė paslauga)

Kimono, qipao, hanbok – ar teko girdėti šiuos mūsų ausims neįprastus pavadinimus? Po jais slepiasi spalvingi, šimtmečius skaičiuojantys ir daug įdomybių slepiantys japonų, kinų ir korėjiečių tautiniai kostiumai. Kviečiame 4-8 klasių moksleivius iš arčiau susipažinti, patyrinėti šias aprangas, o taip pat pabandyti patiems tapti jų dizaineriais! Ši nuotolinė edukacija ne tik stiprins mokinių kultūrinį išprusimą, bet ir kultūrinę raišką, nes užsiėmimo metu mokiniai įsitrauks ir į praktines veiklas, kurios lavins mokinių vaizduotę ir kūrybiškumą. Užsiėmimas taip pat skatins pagarbos, tolerancijos skirtingoms kultūroms ir jų atstovams ugdymą.


Interaktyvus spektaklis „Babelio bokštas. Planet Earth/Game Over/Reset“

„Babelio bokštas. Planet Earth/Game Over/Reset“ – interaktyvus teatro nuotykis jaunimui. Tai keturių Europos teatrų – Norvegijos,  Islandijos, Vengrijos bei Nacionalinio Kauno dramos teatro – bendrai sukurtas spektaklis, pasakojantis fantastinę istoriją apie naujo pasaulio ir naujos žmonių genties kūrimą po visuotinės planetos katastrofos.
PRAEITIS
Kadaise visi pasaulio žmonės buvo vieningi. Viena tauta. Viena kalba. Vienas Dievas. Kartą tautos vadai nusprendė pastatyti didingą bokštą. Tokį aukštą ir grąžų, kad žmonės galėtų pasiekti Dievą danguje. Tačiau Dievui šis sumanymas nepatiko. Žmonės neturėtų stengtis prilygti Dievui. Taigi Dievas suskaldė jų vienybę. Jis davė jiems skirtingas kalbas, kad jie nebegalėtų suprasti vieni kitų. Jis privertė juos vieniems kitų bijoti, ir jie pradėjo kariauti vieni su kitais. Taigi pasaulio žmonės atsisakė didelio bendro Babelio projekto ir sukūrė tautas. Jie buvo sutrikę ir išsigandę. O tolimoje ateityje Žemės planetos žmonės sunaikino net savo pačių planetą.
ATEITIS
Pasaulis po klimato katastrofos. Išliko tik kelios mažos žmonių gentys, išsibarsčiusios po visą pasaulį. Kiekviena gentis turi savo kalbą ir papročius. Jie elgiasi kaip gyvūnai, ieškodami maisto ir bandydami išgyventi apokalipsės nusiaubtame pasaulyje. Kas nutiks, jei šios gentys susitiks?
Tai istorija apie praeitį, dabartį ir ateitį. Kas mums gali nutikti. Ar žmonija vėl sugebės susiburti bendram projektui? O gal mes amžinai pasmerkti gyventi ir kovoti vieni su kitais?
Žaidimas „Babelio bokštas“ prasideda!
Ateik ir prisijunk prie mūsų.
Trukmė – 1 val. 30 min. (be pertraukos)
Rekomenduojama 13-16 m. jaunuoliams


Plėšrieji paukščiai. Apuoko karalystė (Nuotolinė edukacija)

Nuotolinės edukacijos metu virtualiai susipažinsime su plėšriųjų paukščių biologiniais ypatumais. Sužinosime kiek Lietuvoje gyvena pelėdinių paukščių rūšių. Pakviesime į virtualią ekskursiją ir supažindinsime su Lietuvos zoologijos sodo plėšriaisiais paukščiais. Papasakosime apie paslaptingą prieblandos ir nakties paukštį – didįjį apuoką. Šį paukštį sutikti gamtoje – didžiulis iššūkis. Apuoką greičiau pasiseks pamatyti ir išgirsti vaizdo reportažuose ar nuotraukose. Edukacijos metu sužinosite šio paukščio ypatumus: mitybą, gyvenimo būdą, kaip apuokai mato, kaip girdi, kur peri jauniklius bei, kaip kiekvienas galėtume prisidėti, išsaugojant šią labai retą rūšį. Nuotoliniu būdu atliksime užduotį, kartu stebėsime ir tyrinėsime bei sužinosime – kas šį kartą tapo apuoko naktipiečiais. Lietuvoje tėra 10 – 20 perinčių didžiųjų apuokų porų, o šių paukščių gyvenimui ir išlikimui didelės įtakos turi netinkama žmogaus veikla.


Orientacinis žaidimas "Markučių dvaro lobis"

Viešoji įstaiga Vilniaus miesto muziejus

Dalyviai bus skirstomi į komandas ir pagal pateiktas užuominas ieškos paslėpto dvaro lobio (testamento), o atlikinėdamis užduotis atskleis daugybę dvaro istorinių ir architektūrinių paslapčių


Šv. Kalėdos - Šventiniai kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje (5-8 kl.)

Kai žaliaskarės senamiesčio eglės kaip Šv. Kalėdų šaukliai mums moja iš toli, o miesto gatvės ir parduotuvių vitrinos pasipuošia margaspalvėmis girliandomis, žinome – artėja gražiausios žiemos šventės. Bet juk ne visada besiruošiant šiam magiškam laikotarpiui degdavo neoninės šviesios, mirgėdavo stikliniai žaislai. Tik dalis senųjų tradicijų pasiekė mūsų dienas. Kultūrinės edukacinės ekskursijos metu keliaudami Vilniaus senojo miesto takais sužinosite kaip žiemos šventes šventė įvairių tautų žmonės, kaip Kalėdoms ruošėsi pranciškonų ir jėzuitų vienuoliai, kokias tradicijas miestiečiai perėmė iš Vilniaus liuteronų bendruomenės, kur ir kada buvo papuošta Vilniuje Kalėdų eglutė ir kas nešė vaikams dovanas per Kalėdas. Prisiminsime kalėdinius burtus ir kitokius senovinius papročius. Programos metu naudojama vaizdinė, folklorinė, etnografinė ir istorinė medžiaga įtrauks mokinius į aktyvų aplinkos tyrinėjimą. Programa informatyvi ir nuotaikinga, užduotys kūrybingos ir inovatyvios, pritaikytos įvairaus amžiaus grupėms.


Viešnagė Didžiosiose Nemuno kilpose 1-4 kl.

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Mūsų kraštas išsiskiria unikaliu Lietuvoje ir Europoje geologiniu-hidrografiniu reiškiniu – Didžiosiomis Nemuno kilpomis. Užsiėmimo metu galėsite tapti milžinais ir ranka paglostyti kalveles, įdubas, upių slėnius, pasigrožėti šių vietovių kraštovaizdžiu iš paukščio skrydžio. Edukacija vyks lankytojų centre, talpinančiame 60 km Nemuno juostos su daugybe upelių ir upeliukų ir beveik 30 piliakalnių, prigludusių prie Nemuno. Ekspozicijoje rasite tūrinius maketus ir dėliones, interaktyvias schemas, nuotraukas ir piešinius, reljefinį ir kitus žemėlapius, surinktą gamtinę, archeologinę, vaizdo bei garso medžiagą, padėsiančią geriau pažįstami gamtos ir kultūros turtus. Beje, seniausi eksponatai skaičiuoja savo amžių ne dešimtimis ar tūkstančiais, o milijonais metų.
Šių vietų unikalumą padedanti atskleisti ekspozicija skirta įvairaus amžiaus moksleiviams bei suaugusiems. Čia slypi atsakymai į įvairius klausimus: kodėl susiformavo Nemuno kilpos ir iš kur gaunamas mineralinis vanduo, kas aukštesnis – aukščiausias Lietuvos medis ar Birštono apžvalgos bokštas, koks akmuo išrinktas nacionaliniu, ką vadiname sieliais...
Edukacijos dalyvių taip pat lauks užduotys, žaidimai, spėlionės ir dėlionės. 1-4 klasių moksleiviai išgirs legendų, susijusių su didžiausia Lietuvos upe, piliakalniais, sielininkyste, vingiuodami Nemunu „plukdys“ sielius.


Programą sudaro įžanga ir trys dalys: įžangoje patraukliai pagal amžiaus grupes pristatomas XVII a. kunigaikščių Radvilų dvaro gyvenimas, Radvilų nuopelnai Biržams ir Lietuvai.
Pirmoje dalyje - jaunuolio ir merginos(dažniausiai iš dalyvių) istoriniais rekonstruotais XVII a. kostiumais aprengimo ceremonija, kiekvienas elementas rengiamas ir komentuojamas atskirai, demonstruojami ir Jonušo Radvilos ir Liudvikos Karolinos Radvilaitės portretai, pagal kuriuos sukurti kostiumai. Ypatingo dėmesio sulaukia bridžai, dupletas, fardingeilas, korsetas, banginio ūsai.
Antroje dalyje organetu ar/ir klavesinu atliekamos XVII a. melodijos. Groja Biržų Vlado Jakubėno meno mokyklos mokytojai arba mokiniai. Dalyviai kviečiami išbandyti senuosius istorinius instrumentus.
Trečioje dalyje muziejininkė moko istorinių Renesanso šokių. Šokiai paprasti, patrauklūs, dalyvavimas laisvanoriškas. Labai smagu!
Pabaigoje - trumpa refleksija/ pokalbis ir fotosesija su kunigaikščiais.


Prestižinius apdovanojimus pelnęs VR filmas „Angelų Takais“ paremtas M.K. Čiurlionio kūryba

M.K. Čiurlionis puikiai atpažįstamas jaunesniosios ir vyresniosios auditorijos tarpe. Nors menininkas yra bene vienas žinomiausių autorių Lietuvoje, tik labai maža dalis puikiai išmano M.K Čiurlionio kūrybą, gali atskirti pagrindinius jo kūrinius. "Angelų takais" – virtualios realybės filmas sukurtas perteikti M.K. Čiurlionio kūrybą naujai, inovatyviai ir dar nematytai. Daugelis vaizdų rodomų filme yra atkartoti praktiškai identiškai, kas yra vaizduojama autoriaus originaliuose paveiksluose. Sudėjus daugumą paveikslų į vieną – yra nupasakojama virtuali kelionė taip kaip galėjo įsivaizduoti gyvenimą pats M.K Čiurlionis per savo sukurtus paveikslus ir muziką, o virtuali realybė tik sustiprina visus pojūčius, todėl moksleivis gali jausti, jog jis yra pagrindinis siužeto personažas, apie kurį sukasi visas VR filmo veiksmas. Šis virtualios realybės filmas leido iš naujo supažindinti plačiąją visuomenę su M.K. Čiurlionio kūrybą, išlaikant autoriaus stilistiką bei nekeičiant pačių originalų. Šis prestižinius bei nacionalinius apdovanojimus pelnęs virtualios realybės filmas "Angelų takais" puikiai parodė, kad moksleiviai noriai ne tik įsitraukia į filmo seansą, bet ir po to – patys savarankiškai nori gilintis į M.K. Čiurlionio kūrybą bei asmenybę. Virtualios realybės filmas yra puiki paskata pradžiai įdomiai pristatyti autorių, apie kurį moksleiviai gali toliau mokintis savarankiškai su mokytojais. Su šiuo projektu parodėme, kad aukščiausio lygio menas gali būti perteiktas virtualiai, neiškraipant ar sumenkinant tradicinio meno. Vertinant dabartinės skaitmenizacijos ir socialinių technologijų vartojimo tendencijas, galima teigti, kad ateityje menas virtualioje realybėje bus bene populiaresnis nei tradicinės meno formos realybėje. Todėl tai puiki galimybė jau dabar prisidėti prie šviesesnės moksleivių ateities gilinant jų kultūrinį sąmoningumą ir įsitraukiant kitokio pobūdžio pamokas, turinčias išliekamąją vertę.

Vilniaus m. sav.; Šiaulių m. sav.; Kauno m. sav.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija " Nuo Agluonos iki Apaščios- pažink Biržų miestą"

Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Atlikdami įvairias užduotis veiklos lapuose ,žaisdami susipažinsime su upėmis, kurios teka per Biržų miestą, keliausime prie Biržų pasididžiavimo, vienintelės Lietuvoje bastioninės pilies, Šv. Jono Krikštytojo bažnyčios, lankysimės prie oriosios Evangelikų reformatų bažnyčios ir galiausiai pasieksime Apaščios upę.
Laukia įdomi pažintinė kelionė Biržų mieste!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinis užsiėmimas "Vaizduotės magija knygų skirtukuose"

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Edukacija "Vaizduotės magija knygų skirtukuose" bus suskirstyta į dvi dalis: įdomią istorijos ir diskusijų sesiją bei kūrybišką praktinę veiklą. Pirmoje dalyje vaikai sužinos knygų skirtukų atsiradimo istoriją ir pamatys įdomiausius pasaulio skirtukus per žaismingas pateiktis. Turės galimybę palyginti skirtukus, kaip jie atrodė seniau ir kaip jie laikui bėgant keitėsi. Antroje dalyje mokiniai įsitrauks į praktinę veiklą, mokydamiesi origami lankstymo technikos, įvairių dekoravimo būdų ir kultūrinių aspektų, susijusių su knygų skirtukų kūrimu. Pasigaminę skirtuką, įjungiant vaizduotę ir žaidybinius elementus, edukacijos dalyviai pristatys savo sukurtus skirtukus.


Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Animacinės istorijos“ (nuotolinė paslauga)

„Trumpas kinas. Animacinės istorijos“ – tai nuotaikinga, įkvepianti ir pamokanti trumpųjų filmų programa, skirta 1–4 klasių mokiniams. Joje — du animaciniai filmai, nukeliantys į ryškius ir spalvotus pasaulius, kuriuose jaunieji kino mėgėjai leisis į nuotykį su Paršeliu ir Karve, meškiuku Miku ir jo draugais. Programa siekiama ugdyti vaikų kūrybingumą supažindinant su skirtingomis animacijos technikomis bei skatinti kritinį mąstymą demonstruojant filmus, kuriuose subtiliai ir vaikams lengvai suprantamais vaizdais kalbama svarbiomis temomis. Filmai ugdo tolerancijos
pojūtį, moko nuoširdumo ir besąlygiškos draugystės, pažvelgti baimei į akis, išdrįsti būti tikru savimi ir priimti kiekvieno žmogaus savitumą. Programa rodoma saugioje internetinėje platformoje.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 5-8 kl. išvažiuojamoji Lietuvoje, išskyrus Kauno m. ir Kauno raj.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus bei apsilankysime autentiškame Kipro Petrausko bute. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.
Minimalus užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 25, užsakant ne mažiau nei 2 užsiėmimus, vedamus vienas po kito.


Vizualus šokio spektaklis „Žaidimas baigtas“

VšĮ Urbanistinio Šokio Teatras "Low Air"

„Juokas juokais, bet mes – nemirtingi.” Julio Cortazar Lankant vieno žymiausių XX a. argentiniečių rašytojo Julio Cortazaro kapą, laikomasi tradicijos palikti taurę vyno ir lapą popieriaus, kuriame nupieštas „klasių” žaidimas. Low Air komanda, įkvėpta šios tradicijos bei autoriaus žaidimo su vaizduote taisyklių, Lietuvos publikai pristato novatorišką spektaklį, apjungiantį šokio ir vizualaus meno sritis. Kiekvienam iš komandos narių kūrybinis procesas yra tarsi žaidimas, į kurį leidžiasi scenografė Lauryna Liepaitė, choreografai bei šokėjai Airida Gudaitė, Laurynas Žakevičius, šviesų dailininkas Povilas Laurinaitis ir kompozitorius Adas Gecevičius. Idėjos autoriai daug kalba, analizuoja ir fantazuoja, modeliuodami sapnus ir savo žaidimo taisykles, kuriuose nelieka griežtų ribų autorių idėjų atlikimui ir vizualiam išpildymui. Šokančius scenoje išvysime du kūrybinės komandos narius – A. Gudaitę ir L. Žakevičių. Menininkai siūlo pasinerti į sapną, pažaisti su savo vaizduote ir nors kartą nebijoti pasilikti sapnuose. Performansas formuojamas kaip žaidimas su žiūrovu, įtraukiant jį į netikėtus sapno bei realybės susidūrimus. Viso spektaklio situacijos pasibaigia ties pabudimo momentu. Publika nukeliama į konkrečias situacijas, kuriuose dominuojanti tema yra santykiai – tiek su kitais žmonėmis, tiek ir su pačiu savimi. Prasimanymai, subtilūs išgyvenimai persipina su sapno realybe ir tampa neatsiejamu vaizdo ir judesio elementu. Vizualus šokio spektaklis „Žaidimas baigtas” – imasi sapnų ir analizuoja, kaip juos galima būtų paaiškinti realiame gyvenime. Spektaklyje daug simbolių ir kodų, kuriuos, kartu su kūrybine komanda, bandys iššifruoti žiūrovai.


Tauragės krašto muziejaus "Santaka" padalinyje – Tremtinių ir rezistencijos muziejuje veikia unikali ekspozicija skirta tremčiai. Pirmajame muziejaus aukšte galime pamatyti įvairius tremtinių daiktus parsivežtus iš tremties. Edukacijos metu moksleiviai galės atidžiau įsigilinti į kiekvieną eksponatą, pamatyti tai, ko kartais gal net nepastebėtų, nes tai daryti jie turės tamsoje pasišviečiant žibintuvėliu ir orientuojantis stilizuotu žemėlapiu, sudarytu specialiai šiai edukacijai.


Pagal viso pasaulio vaikų mylimos švedų rašytojos Astridos Lingren knygą „Mažylis ir Karlsonas, kuris gyvena ant stogo“ pastatytas spektaklis – jau trečiasis Ainio Storpirščio režisūrinis darbas „Lėlės“ teatre.

Išvaizdus, protingas ir apvalainas vyrukas pačiame jėgų žydėjime – geriausias išdaigininkas, o ir apskritai viskas pasaulyje – kviečia kartu patirti kažką linksmo, smagaus ir juokingo! Prisijungusiems nuotykiai, galima sakyti, garantuoti, nes kitaip juk nebus čia ko veikti... Ir nurimkit, tiktai nurimkit, pamirškit visus menkniekius, baikit viską apsunkinti ir pasileiskim stogais pirmyn!


Edukacinės programos metu vaikai supažindinami su tradiciniais lietuvių žaidimais, turinčiais dainuojamųjų elementų.
Edukacinės programos veiklos - 2-3 skirtingi žaidimai, priklausomai nuo vaikų amžiaus ir bendro grupės susidomėjimo konkrečiu žaidimu. Pagrindiniai žaidimai yra: „Jurgeli, meistreli", „ Skrido žvirblis" bei „Klausė žvirblis čiulbuonėlis". Papildomi žaidimai gali būti susipažinimo arba nusiraminimo, priklausomai nuo konkrečios grupės poreikių.
Tikslas: ugdyti tradicinės kultūros pažinimą bei vaizduotę, verbalinius, lingvistinius ir protinius gebėjimus.
Uždaviniai: mokyti vaikus tradicinių lietuviškų dainų vaikams prieinama forma; supažindinti vaikus su tradiciniais žaidimais; skatinti aktyvų mokymąsi ir socializaciją vaikams prieinamu turiniu bei forma.
Teikiama paslauga yra aktuali tiek Dainų švenčių metams (2024 m.), tiek Lietuvių liaudies dainų metams (2025 m.)

Edukacinė programa gali būti pritaikyta ir asmenų su individualiais poreikiais grupėms.


Paslaugos tikslas: pasitelkus žaidybine prasme patrauklias edukacines priemones, ugdyti moksleivių pilietinį sąmoningumą, praplėsti jų žinių akiratį, aktualizuoti Lietuvos sporto istoriją. Siekiant minėto pagrindinio tikslo, paraleliai lavinti programos dalyvių kūrybingumą, analitiškumą, komandinio darbo gebėjimus.
Paslaugos uždaviniai: (1) Supažindinti dalyvius su Lietuvos kūno kultūros ir sporto paveldu, puoselėjant sporto atminimą tradicijas ir olimpines vertybes; (2) Praplėtus žinių akiratį, įtvirtinti žinias pasitelkiant intelektinį žaidimą - kryžiažodį; (3) Skatinti domėjimąsi Lietuvos sporto istorija; (4) Lavinti kūrybingumą, analitinį mąstymą, reakciją, komandinio darbo įgūdžius.
Programos pradžioje, pasitelkiant vaizdinę medžiagą, trumpai pristatysime sporto istoriją, pabrėžiant svarbiausius etapus, garsiausius sportininkus, jų laimėjimus ir apdovanojimus. Po teorinio įvado programos dalyvių lauks komandinis kryžiažodžio sprendimo žaidimas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Vargonai - muzikos instrumentų karalius!

Kauno arkikatedroje stovintys vargonai yra didžiausias ir vertingiausias lietuviško paveldo instrumentas Lietuvoje. Prie šio instrumento dirbo, kūrė lietuviškos profesionaliosios muzikos pradininkas Juozas Naujalis. Vargonai - tai muzikos instrumentas, su kuriuo susipažinti tiek mokiniams, tiek pedagogams yra didžiulis atradimas, o ypač su Kauno arkikatedros vargonais! Savo didybe, skambesio grožiu jie stebina atvykusius koncertuoti žymiausius pasaulio atlikėjus. Jau daug metų organizuojami edukaciniai renginiai rodo, kad galimybė pamatyti iš arti kaip grojama vargonais (rankomis ir kojomis), išbandyti instrumentą patiems edukacinio renginio dalyviams - neužmirštamas įspūdis! Užeiti į vargonų vidų, tai yra pasivaikščioti tarp skambančių daugiau nei 3000 vamzdžių, pamatyti kvėpuojančius vargonų "plaučius" - dumplyną, pabandyti tiek rankomis, tiek kojomis išgauti garsus - visa tai kelia nuostabą ir žavesį. Edukacinės kelionės metu bus galima ne tik išgirsti, bet ir pamatyti kaip valdomas ši sudėtingas instrumentas - "orkestras": vargonuose atkartojami styginių, pučiamųjų instrumentų balsai! Atliekant muzikos kūrinius ir naudojant įvairias vargonuose esamų 63 registrų kombinacijas, galima išgauti tūkstančius naujų spalvinių derinių. Šiuose vargonuose 4 klaviatūros - 3 grojimui rankomis ir pedalinė klaviatūra grojimui kojomis. Greitų pasažų grojimas kojomis, rankomis grojimas trimis klaviatūromis, tuo pačiu metu valdymas registrų "pulto" su 63 registrais - visa tai būtina pamatyti iš arti! Vargonai daugelio mūsų jaunų žmonių įsivaizdavimuose asocijuojasi su pianino klaviatūra, vienu kitu pedalo klavišu, keletu vamzdžių ir žinomas tik kaip bažnytinių apeigų instrumentas. Tiesa yra kita. Didysis Vienos klasikas Volfgangas Amadeus Mocartas (W. A. Mozart) vargonus pavadino "instrumentų karaliumi" visai neatsitiktinai. Vargonų registrų pagalba atkuriamas daugybės instrumentų skambesys. Vargonai suskama kaip didingas orkestras! Tai būtina pamatyti ir išgirsti iš arti!


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo tikslas – skatinti mokinių domėjimąsi Kuršėnų krašto istorija, patrauklia forma supažindinti juos su kultūros paveldo objektais, ugdyti žingeidumą  bei kūrybiškumą, pasigaminant savitą magnetuką.
Uždaviniai:
1. Ugdyti vaikų kūrybinį mąstymą ir kūrybiškumą bei skatinti bendradarbiavimą, taikant įvairius neformalaus ugdymo metodus.
2. Ugdyti pilietiškumo, pažinimo ir kultūrinę kompetencijas.
3. Dalyvius supažindinti per Kahoot programą su Kuršėnų žymiais objektais, paveldu, tradicijomis.
4 Pristatyti metalinių ženkliukų (magnetukų) gaminimo procesą ir skatinti nupiešti asmeninį magnetuką.
Atvykus į Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko biblioteką, mokinius pasitiks edukatorė, kuri prisistatys edukacinį užsiėmimą surengs azartišką viktoriną per Kahoot programą. Žaisdami tuo pačiu metu vaikai susipažins su Kuršėnų žymiais objektais, kultūra, tradicijomis. Sužinos kaip atsirado Kuršėnų pavadinimas, kuo ypatinga ir išskirtinis šis miestas.
Antra, mokiniai supažindinami su metalinių ženkliukų (magnetukų)  aparatu, papasakojamas procesas,  pristatomos gamybai reikalingos medžiagos. Kiekvienas mokinys turės galimybę pats išbandyti aparatą prieš tai susikūręs unikalų magnetuką, atspindintį Kuršėnų miestą.