Vaikų dainuojamasis ir muzikinis folkloras

Nuotaikinga dainavimo ir muzikinio folkloro edukacija, kurioje pristatomi lietuvių tradiciniai instrumentai: skudučiai, lumzdeliai, švilpynės, kanklės, basetlė, būgnas, kuriais vaikai bus mokomi pagroti. Taip pat susipažins su Joniškio krašto vaikų dainomis ir išmoksime labiausiai patikusią dainą. Užsiėmimų metu dalyviai sužinos įvairiausias muzikos instrumentų gamybos, saugojimo, dainų ir muzikos instrumentų sakralumo paslaptis, socialinius muzikantų ir dainininkų gyvenimo aspektus, muzikavimo, dainavimo džiaugsmus ir rūpesčius.


Orientacinis žaidimas „Kunigaikščių medžioklė“ Birštone

Orientacinis žaidimas „Kunigaikščių medžioklė“

Didžiųjų žvėrių (tarp jų ir stumbrų) medžiokles rengdavo didysis kunigaikštis. Jogailos įsakymu, be kitų žvėrių, daug stumbrų buvo sumedžiota kariuomenei maitinti prieš Žalgirio mūšį.

Yra žinių, kad LDK didysis kunigaikštis Vytautas Didysis Trakuose turėjęs žirgyną, kuriame buvo ir stumbrų. Už sumedžiotą be leidimo stumbrą pagal Lietuvos statutą (XVI a.) reikėjo mokėti 20 kapų grašių baudą. Stumbrai buvo sparčiai medžiojami Augusto III laikais. LDK paskutiniai stumbrai išnyko XVIII a. viduryje. Jūsų užduotis „sumedžioti“ stumbrą, jis neseniai buvo pastebėtas parke...

Tai tik viena užuomina iš daugybės užduočių, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Pažintinis žygis ,,Bėlio ežero lobio beieškant“

Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Sirvėtos regioninis parkas – tai vieta, kur gamtos ir kultūros objektai savo kilmę atranda sakmėse ir padavimuose. Per Lietuvos žemę slinkęs ledynas suformavo Sirvėtos regioninio parko teritorijoje esančias kalvas, ežerus ir upelius. Tad dėl savo kalvotumo, miškingumo, šis kraštas tapo mistiškas ir sunkiai pasiekiamas, o tai atsispindi ir sakmėse. Kad geriau suprastume sakmes ir jų kilmę, būtina jas ne tik skaityti, bet ir gyvai ,,matyti“. Bėlio ežeras ir jo sala apipinti sakmėmis ir padavimais. Žvelgdami į smaragdinį Bėlio ežero vandenį ir viduryje ežero esančią salą, moksleiviai klausysis Š. Laužadžio sakmės apie ,,Bėlio ežero lobį“. Analizuojant sakmėje esančią istoriją, ieškos jos atitikmenų gyvoje gamtoje. Susipažins su vietovardžių atsiradimais ir jų kaita. Pamatys, kaip keičia apleistus kaimus gamta, kai juose jau nebegyvenama. Atras pamirštus, bet seniau buvusius reikšmingus kultūrinius objektus. Sužinos, kad ir mažoje salelėje gyventojų buvę, kaip ir sakmėje išpranašauta. Lavins savo suvokimą, kad sakmės ir padavimai nėra pasakos, kad juose atsispindi mūsų senolių tikrovė ir istoriniai faktai.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija  - cukraus istorinė kelionė aplink  pasaulį

Informacinių technologijų amžiuje vis dažniau pritrūksta žinių apie tuos dalykus, kurie mus kasdien lydi, todėl edukacija "Cukraus kelias- nuo daržo iki stalo" praplės jauno žmogaus suvokimą apie kasdien vartojamo cukraus atsiradimo istoriją, įgaus daugiau patirties.
Edukacinę programą " Cukraus kelias- nuo daržo iki stalo sudaro 4 dalys:  1.  Edukacijos pradžia - tik atvykus į unikalią Babilonų sodų teritoriją,  moksleivius pasitiks edukatorė, kuri supažindins juos su net 4 ha įsikūrusio įspūdingo Babilonų sodų atsiradimo istorija, jo unikalumu. 2.  Edukatorė  su vaikais keliaus po Babilonų soduose esančius objektus cukraus atsiradimo pėdomis  - nuo pietryčių Azijos iki Europos. Šioje kelionėje sužinos kada, kur ir  kaip atsirado cukrus, kokie seniausi gavybos procesai, kokia buvo cukraus vertė, iš kokių žaliavų išgaunamas cukrus šiandien.  Vėliau, edukacijai skirtose  patalpose moksleiviai multimedijos pagalba trumpametražiniu filmuku bus supažindinami kaip iš  cukranendrių ir cukrinių runkelių pagaminamas cukrus, kaip buvo gaminami pirmieji istoriniai ledinukai. Vaikai turės galimybę gyvai susipažinti su cukraus rūšimis, mokės atskirti jį pagal spalvą, tūrį, žinos koks cukrus kam gali būt panaudotas, kokia nauda ar žala sveikatai. 3. Praktinė dalis- vaikai turės unikalią galimybę išsirauti Babilono soduose augantį cukrinį runkelį,  paragauti  jo šakniastiebio, jo šviežiai spaustų sulčių, susipažinti su jo auginimo ypatybėmis, nauda sveikatai. 4. Edukacijos pabaigoje, vaikams sėdint ratu klausimų atsakymų forma užtvirtinamos cukraus kelio žinios, pasikeičiamos žinios apie namuose ir pramonėje gaminamus gaminius iš cukraus.
Edukacijos metu naudojami įvairūs metodai: pasakojimas, diskusija, demonstravimas, komandinis darbas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinio užsiėmimo Skambantis varpelis metu dalyviai susipažins su varpo simbolika, sužinos varpelio reikšmę įvairiose pasaulio kultūrose ir istorijos laikotarpiuose, o praktinėje edukacinio užsiėmimo dalyje dalyviai įsitrauks į varpelio gaminimo procesą – bus naudojami išdegti moliniai varpeliai bei įvairios molinės detalės. Dalyviai turės galimybę kurti unikalius, įvairiausių spalvų bei raštų varpelius.


Dekoratyvinė skulptūra prabyla: Vokiškai. Rusiškai. Angliškai

Atrasti Kauno architektūrines vertybes ir pagilinti užsienio kalbos žinias dar niekada nebuvo taip smagu! Kviečiame į patyriminę ekskursiją (maršrutas Kauno V. Putvinskio g.– Santaka), kurios metu kūrybiškai panaudosite ir lavinsite užsienio kalbos žinias (pasirinktinai: vokiečių k., rusų k. arba anglų k.) ir susipažinsite su dekoratyvine skulptūra Kaune. Naujos žinios ir geri įspūdžiai garantuoti!


Kaip gimsta nauji lietuviški žodžiai? (nuotolinis užsiėmimas)

Kovidas, kovidnešys, kovidukas, koronavirusas, iškištanosis – tai tik dalis naujažodžių, atsiradusių Lietuvoje ir pasaulyje prasidėjus koronaviruso pandemijai. Naujų žodžių atsiranda nuolat, prireikus įvardyti ką nors nauja. Ar esate girdėję tokių naujažodžių kaip feisbukiškės „socialinio tinklo „Feisbukas“ pavadinimas“, kėdžmogis „kas dirba sėdimą darbą“, maigyklė „kompiuterio klaviatūra“, savipliauškis „asmenukė“, spoksadėžė „televizorius“, trešnėdra „trešnių ėdrūnas“ ir kt.? Kviečiu būti kūrybingais ir kurti naujus žodžius kartu!


Simuliacija DILEMOS leidžia dalyviams betarpiškai „papulti“ į socialines dilemas ir jas spręsti. Dalyviai tampa personažais ir gyvendami savo gyvenimą papuola į realias situacijas iš kurių reikia išsikapstyti. PVZ. Jaunas sportininkas Matas turi suderinti ir rinktis tarp sporto, mokslo ir naujai užgimusios meilės, o ką daryti Ievai, kurią šantažuoja hakeris, kuris sako turįs jo intymių nuotraukų, kaip pasielgs Gediminas iš kurio tyčiojasi klasiokas Šaras. Kaip spręsti šias situacijas, kur personažai gali padėti vienas kitam, o gal reiktų kreiptis pagalbos į policiją, klasės auklėtoją ar tėvus, teks nuspręsti simuliacijos dalyviams. Paaugliams svarbu pažinti save ir draugus. Pažinti savo vertybes ir jas formuoti. Tai geriausiai padaryti per kultūrinę istorijos kūrimo simuliaciją ir po to vykstančią refleksiją. Simuliacija leidžia net tik pažinti interaktyvų kūrinį ir naujas meno formas, bet ir ugdyti empatijos, kritinio mąstymo, kūrybiškumo ir kitus minkštuosius gebėjimus.


Kieno vardas yra Kintas? Ar jis siejamas su miestelio, esančio Šilutės rajone pavadinimu? Kaip Kuršių Nerijoje atsirado kopos? Ar kopos Kintuose yra? Ką veikė Kintų, Ventės milžinai? Kokio dydžio milžino pėda? O kelnių petnešos saga? Į šiuos ir panašius klausimus mokiniai atsako patys išklausę trumpo pasakojimo ir kelias Pamario krašto legendas apie milžinus, pažiūrėję trumpą filmuką, ,,milžinų fotografijas", padiskutavę ir išmatavę milžino ūgį, pėdos dydį, suradę pamestas milžino Kinto sagas ir žaisdami su jomis aktyvius žaidimus. Visa tai vyksta Vydūno kultūros centre (ir jo kieme), kuris įsikūręs senosios parapijinės pradžios mokyklos pastate, tad edukacijos vadovė - senosios mokyklos mokytoja, šio krašto istorijos, tradicijų ir kultūros skleidėja.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Ar kada nors norėjai sužinoti, kaip mokėsi vaikai tarpukario Lietuvoje? Dabar turi galimybę tai patirti! Edukacinė programa „Viena diena tarpukario mokykloje“ kviečia 4-9 klasių moksleivius įsijausti į praeitį ir praleisti nepakartojamą dieną tarpukario mokykloje. Sužinok, kaip atrodė tarpukario mokykla ir kokios buvo mokymo taisyklės – viskas su trupučiu teatro magijos! Dalyvauk trumpose lietuvių kalbos, dailyraščio, istorijos, skaičiavimo ir geografijos pamokėlėse. Rašyk dailyraščiu, spręsk matematines užduotis. Sužinok apie tarpukario laikotarpio gyvenimą ir mokyklą. Išmėgink senovinius mokymo metodus ir rašto stilius. Dirbk komandoje, diskutuok ir dalinkis įspūdžiais su draugais. Patirk istoriją linksmai ir įdomiai!


Edukacijos tikslas - pristatyti Skaudvilės krašto istorijos savitumą ir išsaugoti nykstantį senąjį virvių vijimo amatą vindeliais. Pristatant istorinio Skaudvilės turgaus reikšmę, mokiniai susipažįsta su miestelio urbanistiniu paveldu prie Skaudvilės turgaus aikštės projekcinio 3D maketo, kuriame įtraukiai, animacijų pagalba vaizduojama tarpukario laikotarpio turgaus diena. Turgūs vyko nuo 1862 m. ir garsėjo visoje Žemaitijoje. Ypatingai žymus buvo arklių turgus, kur žemaitukų veislės arklius masiškai pirkdavo užsienio pirkliai darbui anglių kasyklose. Nupirkus arklį, kaip gi be pavadžio, tam ir buvo reikalinga virvė. Virvė gali turėti daugybę funkcijų, tad ir šiandien ją galima naudoti net tik pagal paskirtį, bet ir kūrybiškai pritaikyti kasdienėje aplinkoje. Judriame ir nuotaikingame edukaciniame užsiėmime mokiniai susipažins su tarpukario miestelio aktualijomis, kultūra, tradicijomis, kultūriniu paveldu, arklio savybėmis bei išmoks senojo virvių vijimo amato. Praktinėje veikloje vaikai dirba individualiai ir poromis. Darbo įrankis – vindelis, kartais dar vadinamas vijurku. Anksčiau apie apsukrų žmogų sakydavo: „sukasi, kaip vijurkas“, tad ir edukacijos dalyviai suksis, kaip tikri vijurkai.


Auksakalių cechas Vilniuje įkurtas dar Lietuvos ir Lenkijos valdovo Aleksandro Jogailaičio valdymo laikotarpiu. Iki šiol išlikę auksakalystės šedevrai mums leidžia įvertinti juos kūrusių amatininkų meistrystę. Edukacijos metu, žaisdami nuotaikingą ir azartišką žaidimą „Auksakalio dėlionė“ pamatysime auksakalių prieš šimtmečius sukurtus dirbinius, pažinsime sudėtingas metalų apdirbimo technikas, aiškinsimės, kiek pastangų ir laiko reikėjo jiems nukalti, ką pasakoja barokinė simbolių kalba.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Edukacinė programa "Rankų darbo elektra"

Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Edukacijos metu dalyviai susipažins su elektros generatoriaus atsiradimo istorija, technikos kultūros paveldu, pagrindinėmis elektros savybėmis, susikonstruos savo elektros generatorių. Naudosime kritinį mąstymą, smulkiąją motoriką, aptarsime išradingos pasaulėžiūros svarbą. O pabaigoje apšviesime kambarį naudodami tik savo pasigamintus elektros generatorius!

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Dirbtuvių „Garso išdaigos teatre“ dalyvius su kompozitoriumi ir aktoriumi Pijumi Narijausku kviečiame išdykauti Nacionaliniame Kauno Dramos Teatre.
Turbūt sunku įsivaizduoti spektaklį be muzikos. Ypač spektaklį vaikams. Jame muzika, dainos, įvairūs atmosferą kuriantys garsai padeda geriau suprasti pasakojimą, pajusti emociją, veiksmo nuotaiką. Ką dar spektakliui suteikia visa garsų paletė, geriausiai žino kompozitoriai. Pijus Narijauskas – kompozitorius, kuriantis muziką būtent vaikams. Jis yra sukūręs garso takelius dešimtims spektaklių, išleidęs ne vieną muzikos albumą vaikams. Kūrybinėse dirbtuvėse Pijus mielai pasidalins savo patirtimi ir parodys, kaip muziką teatre ir teatrą muzikoje galime sukurti kiekvienas.


Panevėžio rajono Smilgių kultūros centras

Edukacinė programa skirta Aukštaitijos metams. Ji pradedama edukaciniu pasakojimu – dalyviai supažindinami su XIX amžiaus pabaigos vidutinio valstiečio Aukštaitiška sodyba, kurią sudaro 6 pastatai ( gryčia, daržinė, pirtis, kalvė, tvartas, klėtis). Kiekvienas pastatas yra aplankomas ir trumpai apibūdinama jo paskirtis, senoviniai įrankiai, puošybos elementai, amatai, įterpiant Aukštaitijos krašte užrašytais vietinių žmonių pasakojimais, legendomis, pasakomis. Siekiant aktyvaus moksleivių dalyvavimo programoje, užduodami klausimai. Trukmė- 20 min.
Po to žaidžiami judrūs piemenų žaidimai: paslėpto daikto ieškojimas, „Boba“, kas taiklesnis (bulvių mėtymas į krepšį), žaidimas su lazdomis „Perkūnas šaudo“. Trukmė -20 min.
Mokomasi tradicinių Aukštaitiškų šokių: „Dūda“, „Mėnesėlis“, „Trepsiukas“, „Malūnėlis“. Trukmė -20 min. Judrūs žaidimai ir šokiai baigiami supažindinimu su aukštaitišku kulinariniu paveldu. Ant laužo kepama tradicinė piemenų pautienė. Pasidalinimas gerąja patirtimi. Trukmė – 30 min. Priemonės: muzikiniai įrašai, piemenų žaidimų priemonės (lazdos, krepšiai, lankai), maisto produktai, vienkartiniai indai. Siekiama, jog edukacinėje programoje dalyvavę mokiniai ne tik plėstų kultūrinį akiratį, muzikuotų, šoktų, ugdytų kūrybiškumą, bet ir pamiltų Aukštaitijos etnografinio regiono kultūrą, muziką ir kulinarinį paveldą, būtų išprusę ir užaugtų aktyviomis sąmoningomis asmenybėmis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacijos metu moksleiviai bus supažindinti su Europos ir viso pasaulio archeologijos paveldo objektais, jų tipais, archeologinių tyrinėjimų ypatybėmis, kultūriniu sluoksniu, skirtingų laikotarpių radiniais bei archeologijos paveldo išsaugojimo būtinybe. Edukacijos lankytojai kviečiami kartu su archeologu pamatyti visus statinius tik sumažintus, „gyvai“ pažinti archeologijos objektus, suvokti jų skirtumus bei tyrinėjimų ypatumus. Pasakojimą iliustruos įvairių laikotarpių archeologinių radinių kopijos, kurios leis pajusti skirtingų laikotarpių dirbinių medžiagiškumą, jų raidą, estetinio suvokimo kaitą. Edukacijos dalyviai galės patys pabandyti kaip archeologai ieškoti žemėje paslėptų radinių. Šiam procesui bus pasitelkti molio lentelės suformuotos kaip žemės paviršius iš kelių sluoksnių ir viduje visi dalyviai ras suakmenėjusius iš senųjų laikų likusius karius, papuošalus ir pan. Taip pat galės skeltuvu ir titnagu įskelti kibirkštį. Moksleiviai ne tik sužinos, kas yra archeologija, kaip vykdomi archeologiniai kasinėjimai, kokie būna archeologiniai radiniai, bet ypatingas dėmesys bus skiriamas archeologinio paveldo apsaugai, įtaigiai paaiškinama kodėl negalima naikinti aplink esančių radinių ir kas yra tie „juodieji archeologai“, kodėl jų „hobis“ kenkia mūsų visų istorijos pažinimui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Pačioje Vilniaus širdyje pasislėpusi Meduolių kepyklėlė kviečia vaikus į saldžiąją etninės kultūros edukaciją! Užsiėmimo metu galėsite pabandyti atspėti: Kodėl kareiviai, eidami į karą, su savimi pasiimdavo meduolį? Kodėl meduoliais prekiaudavo vaistinėse? Kodėl į meduolius dedami prieskoniai? Kodėl glajus ant meduolių vadinamas Karališku? Sužinoję visus atsakymus, prieisite prie svarbiausios užsiėmimo dalies - kūrybos. Minkysite ir kočiosite tešlą, lipdysite širdžiai mielus meduoliukus, puošite ir marginsite juos, kaip tik norėsite! Edukacijos metu taip pat pakalbėsime apie tai, kad etininė kultūra - tai ne tik močiutės sekamos pasakos. Tai viskas, kas mus supa: tradicijos, papročiai, liadies menas ir, pagaliau, drabužiai, maistas ir daiktai.


Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Šia edukacine programa „Baltose lankose suganyk juodas avis“ Simono Daukanto muziejuje mokiniai supažindinami su vieno iš pirmųjų etnografų Lietuvoje Simono Daukanto surinktu tautosakos lobynu: mįslėmis, patarlėmis, įvairiais posakiais. Vėliau mokiniams pateikiamos užduotys: iš „tautosakos lobyno šulinio“ išsitraukti mįsles ir kuo greičiau jas įminti (atsakymus surašyti ant pateiktų kortelių); iš „tautosakos lobyno šulinio“ išsitraukti patarles ir priežodžius ir juos užbaigti (atsakymus surašyti ant pateiktų kortelių); pateiktame raidžių labirinte surasti ir išbraukti dešimt užšifruotų Simono Daukanto laikais vartotų žodžių. Greičiau visas užduotis atlikusio ir daugiausia teisingų kortelių užpildžiusio mokinio lauks įvairūs prizai.


Pabėgimo kambarys MISTINIS ČIURLIONIS - tai žaidimas, kurio metu komanda uždaroma kambaryje, pilname loginių užduočių bei galvosūkių ir pasitelkdama savo protą, atidumą bei išradingumą turi iš kambario ištrūkti per tam tikrą laiką. Pateksite į 19 amžiaus pabaigos atmosferą – metus kai gyveno ir kūrė garsusis kompozitorius, chorvedys ir dailininkas Mikalojus Konstantinas Čiurlionis. Kambarys tiesiog persmelktas muzikos ir dailės dvasia. Turėsite tik 60 minučių pabėgimui iš jo, kitaip liksite 19 amžiuje. Nors nesame tikri ar nenorėsite ten ir pasilikti, mat čia lyg muziejuje eksponuojami žymiausi menininko kūriniai, skamba jo sukurtos simfonijos.


Nuotolinė edukacija „Teleskopas ir Visata“. Žvaigždės, kosmosas iš arti.  5 - 12 klasės.

Visapusiškai informatyvi, moksliniais duomenimis ir žiniomis
paremta pramoginė vaizdinė edukacija - virtuali kelionė teleskopu po Visatą, kurios metu keliaudami patirsime
nepakartojamus įspūdžius. Jei tu nesi astronautas ar žmogus, išmanantis raketų mokslą, tu niekada neturėsi galimybės
pakeliauti po Kosmoso erdves. Ši edukacija suteikia puikią galimybę pamatyti Visatą kaip gigantišką Gamtos meno kūrinį. Kelionės metu iš labai arti susipažinsime ne tik su mūsų galaktika - Paukščių Taku, bet ir su tolimesnėmis galaktikomis. Naudodamiesi specialia kompiuterine programa keliausime ir aplankysime Saulę, Mėnulį, Saturną, Marsą, Juodąją skylę, patyrinėsime jų paviršius, palyginsime skirtingų teleskopų matomus vaizdus. Ši mokslinė - kūrybinė kelionė padeda susivokti apie save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą, Visatos kūrėją. Šia programa skatiname labiau domėtis mokslu ir menine kultūra, jų svarba ir reikšme dabartyje, o ateityje renkantis profesiją bei kuriant ir gyvenant savo gyvenimą. Siekiame, kad šis užsiėmimas klausytoją skatintų kritiškai ir kūrybiškai mąstyti, ieškoti galimybių praktiškai taikyti įgytas žinias šiame visaapimančiame pasaulyje. Svarbiausia - būti lanksčiu, nesunkiai prisitaikančiu prie kasdien besikeičiančio pasaulio. Tikslas - pasijusti neatskiriama ir svarbia Visatos dalimi, mėgautis duotu gyvenimu ir tiesiog būti laimingais neišsenkančiais kūrėjais.
Praktinė dalis - pažintis su elektroniniu teleskopu. Praktinė dalis - pažintis su elektroniniu teleskopu. Esant tinkamoms oro sąlygoms - stebėsime Saulę/Mėnulį, netinkamom - anksčiau užfiksuotų Kosmoso vaizdų įrašus, lyginsime juos. Klausimai - atsakymai. Geriausia patalpa šiai edukacijai - su maksimaliai užtamsintais langais ir didelis baltas ekranas/siena/išmani lenta. Užsiėmimus veda astrofotografas, astronomijos mokslo populiarintojas, privačios observatorijos įkūrėjas Simas Šatkauskas.

Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Visose gyvenimo sferose galime aptikti nors truputį chemijos, menas ir kūryba ne išimtis. Užsiėmimo metu moksleiviai sužinos kodėl menininkai mokosi chemjos ir kokius kūrinius jiems pavyksta sukurti. Šiame edukaciniame užsiėmime dalyviai taps menininkais, naudojančiais chemijos mokslą kųryboje. Užsiėmimo metu klasėje sukursime "laboratoriją", kurioje moksleiviai atliks keletą rūgštingumo nustatymo eksperimentų. Eksperimentuodami moksleiviai ne tik atras, kad tirpalai gali būti rūgštūs, šarminiai ir neutralūs, bet ir sužinos kaip šią tirpalų savybę panaudoti, kuriant meno kūrinius. Naudodami bandymų rezultatus moksleiviai sukurs kūrinį vietoje dažų naudodami skirtingo rūgštingumo cheminius tirpalus. Šis edukacinis užsiėmimas skatins vaikų kūrybiškumą ir domėjimąsi gamtos mokslais. Užsiėmimo veiklos atskleis meno ir mokslo sąsajas, suteiks vaikams daug naujų ir nepamirštamų patirčių, praplės akiratį.


Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Kalnai kelmuoti, pakalnės nuplikę! Kas jūsų grožei senobinei tiki? Kūrinio autorius, kunigas Antanas Baranauskas taip beveik prieš 200 metų pradėjo rašyti savo žymiąją poemą ,,Anykščių šilelis”, kurioje aprašo ne tik miško augaliją, bet ir ten gyvenančius miško žvėris, miške besilankančių žmonių elgesį. O ar dabar šilas toks pats, kaip beveik prieš 200 metų? Tą išsiaiškinsime kartu. Edukacijos dalyviai supažindinami ne tik su A. Baranausko žymiąja poema, bet ir kviečiami panagrinėti dabartinę Anykščių šilo florą ir fauną. Edukacijos pabaigoje pakviesime būti ekologiškais ir perdirbti popierių.


Interaktyvi tarpdisciplininė edukacija "Etnografijos pėdsakai pasaulio liaudies pasakų iliustracijose

Interaktyvi meno ir pasaulio pažinimo edukacija skirta susipažinti su ypatinga dailės rūšimi - iliustracija, skirta etnografiniam literatūros meno kūriniui - pasakai. Su jos pavyzdžiais ir ypatumais ir geografiniu kontekstu susipažinsime trumpoje teorinėje dalyje. Po jos seks aktyvios interaktyvios veiklos. Pirmoji "Iš kur aš" vaikai dirbs komandomis, "keliaus" žemėlapiuose iškodami iliustracijoms ir etnografiniams motyvams namų, pagal jų kilmę, o antroje vaikai individualiai kurs kvapnų skirtuką skirtą pasakų knygai, kurį galės pasiimti į namus arba padovanoti savo mokyklos bibliotekai. Tai puiki edukacija norint paįvairinti dailės, gamtos pažinimo ar geografijos disciplinas.


Cirko edukaciją su kultūrine programa sudaro dvi dalys. Nuotolinė edukacija vyksta gyvai transliuojant iš unikalios vietos - Kamerinio cirko-muziejaus. Edukacija prasideda nuo foto-filmo apie lietuviškojo cirko primadoną Jadvygą Ramanauskienę (Stankutę). Šis filmas yra dalis projekto "Cirko legendos. Jadvyga Ramanauskienė", kuris buvo skirtas šios artistės 100-sioms gimimo metinėms paminėti ir finansuotas LKT. Pagal pageidavimą antroji dalis - virtuali ekskursija Klounų muziejuje, kur gidė pasakoja apie vieną didžiausių pasaulyje klounų ekspoziciją bei pristato artefaktais turtingą istorinę cirko ekspoziciją arba vykstame į Kamerinio cirko pastatą, kur autentiškoje aplinkoje moksleiviai stebi pasirodymą - cirko žanrų pristatymą. Trečiojoje dalyje moksleiviai kviečiami namų sąlygomis išbandyti elementarius žongliravimo triukus, kurie nereikalauja specialios įrangos. Pristatomi pagrindiniai žongliravimo žanro principai. Galimai, šios edukacijos metu įvykusi pirmoji pažintis su žongliravimu, užsiliks ilgesniam laikui ir leis praturtint kasdienybę labai naudingu pomėgiu - nėra paslaptis, jog žongliravimas yra itin naudingas žmogaus smulkiosios motorikos lavinimui ir tikrai nėra vien bevertis laiko švaistymas pramogai. Visos edukacijos metu vyksta gyvas, betarpiškas bendravimas, klausimų-atsakymų intarpai. Siekiama sudominti moksleivius ir kuo prieinamiau pateikti pasakojimą apie itin turtingą meno šaką - Cirką.


Aš skubu, aš lekiu – turiu daug reikalų: skudurų prisirinkt, juos rūšiuot, skaičiuot, plėšyt, karpyt, adyt, išvelėt ir tikėt, kad sutiksiu vaikų – netinginių! Papasakosiu jums ir apie savo draugus: milžiną, kuris nuolat pamiršta savo batus, vorus ir jų audimus, debesis, kuriuos nuolat ganau. O tada jau mokysiu jus – rinkt, skaičiuot, rūšiuot, nemeluot, pinti, rišti ir neapsirinkti! Į namus iškeliausite pasipuošę savo rankų darbo skudurinėmis terbelėmis. Netuščiomis! Įsidėsite sagą, kurią išsitrauksite iš mano laimės sagų maišo.


Modelinas (polimerinis molis) yra lipdoma medžiaga, savo konsistencija labai panaši į plastiliną. Jo panaudojimo galimybės - labai plačios: juo kuriami žaislai, papuošalai, indai, paveikslai, rėmeliai ir t.t. Tai puiki priemonė skatinanti vaikų kūrybiškumą, drąsą kurti, improvizuoti ir realizuoti kūrybines mintis rankomis. Edukacijos tikslas: supažindinti vaikus su šiuolaikiniu skulptūros menu, moliu, keramika, vystyti motorinius gebėjimus, ugdyti kūrybiškumą, toleranciją, kantrybę, pakantumą sau ir savo draugų darbams, gebėjimą išreikšti mintis ir idėjas rankomis, skatinti vaikų domėjimąsi menu, bet prasmingą ir įdomų laisvalaikio praleidimą. Mokiniai supažindinami su šiuolaikiniu skulptūros menu, kuris skatina kitokį, netradicinį mąstymą ir netradicinį matymą ne tik mene bet ir gyvenime. Ugdysime toleranciją visoms meno formoms. Edukacijos metu sukurtą dirbinį mokiniai išsineša į namus.


LIETUVA - mano namai! Odinio raktų pakabuko gamyba!

Tuk tuk! Tai - dažnai girdimas garsas odininko dirbtuvėje. Kalam, plakam kaip širdelė..  O mūsų širdelėse visada gyvena meilė savo šaliai. Taigi, ar norėtumėte pasigaminti odininį savo raktų pakabuką namuką, kuriame gyventų meilė ne tik savo artimiesiems, bet ir savo šaliai? O gal norite pabandyti iškalti žodžius odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet pakvieskite mus atvykti pas Jus ir bent trumpam turėkite odininko dirbtuves savo klasėje ar mokykloje. Čia ne tik susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, piešti ant odos, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos raktų pakabuku kišenėjė! Laukiame Jūsų kvietimo ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Mokslo Šturmas tai sceninis pasirodymas apie neįmanomas užduotis tautosakoje ir literatūroje.
Pasinaudodami mokslu, N2 komanda įgyvendins šias “neįmanomas” užduotis – gyvai!
Audringų pasirodymų, animacijų, šviesų šou ir šmaikštaus įgarsinimo pagalba pasinerkite į pasirodymo istorijas. Brolių Grimų “Vilkas ir septyni ožiukai” pasakoje, vilkui kalvio pagalbos neprireiks, jis savo balso tembrą pakels dujų pagalba. Sužinosite, kad ugnį gali valdyti ne vien deivė Gabija, bet ir chemija pasikaustę moksleiviai. Jei suabejojote padavimais, kad ežerai atsiranda iš debesų, nebijokite. N2 komanda įrodys, kad juos pakelti ir nuleisti labai lengva. Tereikia turėti skysto azoto ir žinoti šiek tiek fizikos.
Pasinerkite į šį įspūdingą mokslo ir istorijų derinį, kartu su N2, savo mokykloje!


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacinėje programoje „Kaip gyveno mūsų senoliai” mokiniams yra pristatomas XIX a. pab. – XX a. Sūduvos krašto valstiečių kasdieniniai darbai ir buitis. Programa pradedama susipažinimu su darbo įrankiais kurie buvo naudojami žemdirbystėje, javų rūšimis, bei valymo mašinomis. Dalyviai praktiškai dalyvauja paruošdami grūdus maistui – piestoje grūsdami ir rankinėmis girnomis maldami. Buities skyriuje susipažįstame su indais, medžiagomis iš kurių jie pagaminti, apšvietimo priemonėmis, jų veikimo principais. Programos pabaigoje sprendžiamos užduotys, menamos mįslės. Kūrybiškumas ugdomas pritaikant senus daiktus, kuriant ir inscenizuojant pasakojimus, užbaigiant patarles. Edukatorius veda pamoką apsirengęs tautiniu kostiumu.


Batika: medvilninio pirkinių krepšelio dekoravimas

Batika - tūkstantmečio senumo technika, kilusi iš Javos salos. Ją perėmė ir plačiai naudojo Japonų meistrai, ypač dažnai kimono kostiumams marginti. Naudojami gėlių, lapijos, drugelių, paukščių, vaisių, kriauklių, žuvų motyvai, jų ornamentai. Klasikinės batikos spalvų skalė gana griežta ir labai ribota. Iki XVIIa. pagrindinės spalvos buvo balta ir mėlyna. Vėliau atsirado ruda ir netrukus geltona bei raudona. Batikos darbams dažniausiai buvo renkamasi medvilnė, o Kinijoje, bei Japonijoje dažnai ir šilkas. Šiuo metu egzistuoja dvi batikos rūšys: šaltoji batika (šia technika audinio piešinys kuriamas, liejant ištirpintą vaško - parafino mišinį ir dažant šaltais dažais), karštoji batika (dekoras ant audinio gabalo kuriamas jį atitinkamai sulanksčius ir rezervavus vietas, kurias reikia palikti nenudažytas, o dažoma karštais dažais. Būtent šia (karštaja) batikos technika užsiėmimo metu dekoruosime medvilninį pirkinių krepšelį. Užsiėmimo metu su vaikais dekoruosime medvilninį pirkinių krepšelį batikos technika, remdamiesi unikaliais, keletą dešimtmečių puoselėtais, užsiėmimą vedančios dėstytojos metodais. Susipažinę su batikos rišimo pagrindais, dekoruosite medvilninį pirkiniu krepšelį savo pasirinktu rišimo būdu. Lavinsime smulkiąją motoriką ir kantrybę, nes būtens nuo mazgelių kiekio, jų išsidėstymo priklausys mūsų krepšelio raštai. Kai jau mazkai surišti - virsime savo kūrinį pasirinktos spalvos dažuose. Tada jį išskalbsime ir išlyginsime. Taip pat į užsiėmimą galite atsinešti nedidelį daiktą, kurį norite prikelti antram gyvenimui: maikutę, pagalvės užvalkalą ar kitą nedidelį rūbą ar audinį. Laiko atžvilgiu batikos kūrimas - netrumpas procesas, reikalaujantis kruopštumo ir kantrybės. Tačiau akivaizdu - rezultatai to verti!


Paskaita „Senojo lietuvių tikėjimo legendos“ (nuotolinė paslauga)

Nuotolinis edukacinis užsiėmimas bus transliuojamas gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos vedamos ZOOM platformos pagalba. Edukacinio užsiėmimo metu skaitomos dvi legendos „Perkūno žinyčia“ ir „Lizdeika“. Kiekviena kūrinio pastraipa yra išaiškinama moksleiviams, suprantamai modeliuojant tuometę istorinę, kultūrinę, globalinę, socialinę Lietuvos istoriją. Moksleiviai paskaitos metu pamato daug vaizdinės medžiagos, graviūrų, paimtų iš įvairių senųjų istorinių šaltinių, archeologinės medžiagos, iliustruojančios ikikrikščioniškos kultūros bei religijos detales. Taip pat mokomasi, kaip suprasti senuosius vietovardžius ar asmenvardžius su užkoduotais lietuvių deivių ir dievų pavadinimais. Vaikai vaizdų pagalba pamato sąsajas tarp legendos ir mokslo įrodytų tiesų, jiems legenda nebeskamba kaip pasaka, o kaip dar vienas šalies istoriją  padedantis įsisavinti šaltinis. Paskaitos pabaigoje KAHOOT programėlės pagalba bus surengta viktorina, leidžianti užtvirtinti gautą informaciją


Lėlių spektaklis „Aukso obelėlė, vyno šulinėlis”

„Aukso obelėlė, vyno šulinėlis“ - viena iš gražiausių ir populiariausių lietuviškų pasakų. Tai stebuklinga istorija apie Pamotės engiamą Našlaitę. Kaip ir kiekvienoje tokio tipo pasakoje, čia apstu blogio keliamų kliūčių: nedorėlė ragana kartu su savo dukromis kankina mergelę skirdama neįveikiamas užduotis, tačiau gėris, padedamas stebuklingų jėgų, galiausiai laimi ir Našlaitę pasakos pabaigoje išlaisvina bei veda jaunas Karalius.

Spektaklio kūrėjams šiame pastatyme imponuoja galimybė panaudoti vaizdo teatro formas, kurios labiau priklauso kino menui, nei teatrui. Nors pasakoje nemažai liaudies dainų ir eiliavimo, spektaklyje pasakojimas kuriamas labiau vaizdais. Žiūrovai regės tokias įvairias dar nuo Antikinės Graikijos laikų populiarias vaizdinio teatro priemones kaip panoramas, mirioramas, diaoramas, taumatropą, laterna magica, mirioramines kortas, taip pat – šešėlių teatrą.


"Kaip gimsta istorijos?" (kūrybinio rašymo edukacija su rašytoja Ilona Ežerinyte)

Kaip gimsta istorija? Ko reikia, kad tau ar draugui nutikę įvykiai sugultų į įdomų pasakojimą? Edukacijoje moksleiviams siūloma geriau pažinti savo vaizduotę, pažadinti kūrybiškumą bei išbandyti istorijų pasakotojo ir net rašytojo vaidmenį. Dirbama grupėmis ir individualiai, diskutuojama ir žaidžiama su rašytoja, knygų vaikams ir paaugliams autore Ilona Ežerinyte.


Kūrybinės dirbtuvės „Žinutė iš praeities – vytinės juostos audimas“
Tikslas – užsiėmimo dalyvius supažindinti su baltiškas ištakas turinčiomis vytinėmis juostomis, jų audimo priemonėmis ir technologija, simboliais bei jų reikšme, taip išsaugant savo tradicijas, tautinį tapatumą ir istorinį tęstinumą.
Pagrindiniai uždaviniai – pristatymo metu siekiama suteikti informacijos apie vytines juostas, dirbtuvių metu išaiškinti juostų audimo technologiją bei išmokyti juostų audimo technikos, taip pat atrasti kūrybiškų juostų pritaikymo kasdienybėje būdų. Baltiškas ištakas turinčios vytinės juostos – pačios seniausios. Jos vejamos suvėrus metmenų siūlus į kvadratines plokšteles su keturiomis skylutėmis kampuose. Nuo siūlų suvėrimo į plokšteles tvarkos ir plokštelių padėties gaunamas atitinkamas vytinės juostos ženklas ar simbolis. Ženkluose atsispindi lietuvių tautos tapatumas ir išskirtinumas. Juostos dažnai buvo naudotos tiek lietuvių buityje, tiek ritualuose. Edukacijos metu mokiniams bus pademonstruotos jau nuaustos vytinės juostos su baltų simboliais. Mokiniai sužinos tų simbolių reikšmes. Ir kokia ta „žinutė iš praeities“. Su pateiktomis priemonėmis, susivers ir nusiaus sau vytinę juostelę, su rombo simboliu, kurią galės naudoti kaip raktų pakabuką.


Edukacija „Vaisinga meilė“ paremta Ričardo Pagojaus knyga „Meilės pamokos“. Profesionalūs vedėjai naudodami įvairias raiškos priemones sugeba pritraukti dėmesį ir viską išdėstyti paaugliui suprantama kalba. Edukacijos metu atsakoma į klausimus: kaip užsimezga nauja gyvybė ir kaip ji auga, su kokiais iššūkiai susiduria pora, ir kokiu būdu sunkumų galima išvengti arba kaip juos spręsti?  Edukacijos tikslas – socialiai atsakingas ir sėkmingai funkcionuojantis tarpasmeniniuose santykiuose jaunuolis, gebantis greitai reaguoti į besikeičiančią situaciją ir spręsti iškilusius sunkumus. Edukacijos uždaviniai: *Ugdyti kritinį mąstymą; *Mokyti reikšti savo nuomonę ir išklausyti kitą; *Mokyti suprasti savo fiziologiją ir psichologinę būseną; *Supažindinti su asmens vaisingumo moksliniais faktais; *Akcentuoti pagarbaus santykio svarbą; *Ugdyti pagarbą savo ir kito asmens atžvilgiu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Labas, esu rašytoja Ilona Bakšė. Nuo vaikystės kuriu pasakas, istorijas, eiles. Šiuo metu daug idėjų jau sudėta į knygas, kai kurios dar tebemiega mano idėjų spintoje, o kai kurios kaip tik šiuo metu gimsta. Pagalvojau pats laikas praskleisti knygos kūrimo paslaptis ir pasidalinti mažai apie knygas žinomomis detalėmis. Apie visa tai  -  edukacijoje „Knygos gimimo kelias“. Joje kartu su mokiniais nueiname visą knygutės kelią nuo idėjos autoriaus galvoje iki rankraščio, leidyklos, spaustuvės ir naujai gimusios knygutės knygyne. Jie pamato ir tikrus knygučių rankraščius, ir negimusias knygutes, ir knygučių paruoštukus.  Taip pat jie apžiūri ir gali palyginti kuo skiriasi 100 metų knyga nuo naujos kvepiančios spauda knygos. Jie taip pat apžiūri ir vieną seniausių knygų su mediniais viršeliais bei vaško užpilu puslapiuose ant kurios senovėje piešdavo mediniu pagaliuku.. Mokiniai  sužino ne tik apie knygų gimimo etapus, bet ir apie knygų likimus, kas su jomis nutinka ir kur jos nukeliauja, bei kaip virsta makulatūra arba meno kūriniais. Edukacijos pabaigoje dalyviai sužino smagius būdus, kaip namų sąlygomis pasidaryti knygutes. Mažųjų mintyse susiformuoja aiškus supratimas, kiek žmonių dirba prie vienos knygutės gimimo. Tai skatina pagarbą knygai ir žmonių darbui.
Su šia programa dalyviai gauna trijų knygelių paruoštukus (spalvinimo, mandalų, vabaliukų). Knygelių paruoštukai persiunčiami PDF formatu mokytojoms. Iš karto po renginio pasirinktą paruoštuką patogu atsispausdinti ir pasidaryti patiems knygeles. Taip pat prie šio užsiėmimo pridedamas video apie knygelių darymą namuose.
Edukacijos trukmė 45 – 50 min.


Tremtis: išlikti ir papasakoti (išvažiuojamoji paslauga)

Edukacinis užsiėmimas apie masinius Lietuvos gyventojų trėmimus, vykdytus sovietinio okupacinio režimo laikotarpiu. Dalyviai pažins tremties vietų geografiją, tremtinių asmenybių tipus, tremties vykdytojų kategorijas, taikytų represijų priežastis ir raidą, tuometinės istorijos realijas bei aktualijas. Temos laukas plečiamas ir pildomas vėlesniais tremtinių likimais, jų pasirinkimo (ne)sugrįžti priežastimis, sykiu ugdoma samprata, raginanti puoselėti vis dar įmanomą ryšį su asmenimis, nukentėjusiais nuo sovietinio okupacinio režimo metu vykdytų represijų.


Plungės rajono savivaldybės Kulių kultūros centras

Nedidelis, bet jaukus Kulių miestelis Plungės rajone kviečia pasivaikščioti Mikalojaus Konstantino Čiurlionio pėdsakais ir sužinoti netikėtų faktų apie laimingiausią jo gyvenimo etapą.
Edukacijos metu susipažinsite su Kuliais, sužinosite, kas paskatino M. K. Čiurlionį juose apsilankyti, kokie menininko kūrybos darbai atlikti Kuliuose.
Plėsdami kultūrinį akiratį, kontekstualizuodami M. K. Čiurlionio gyvenimą faktais iš Kulių, prisiliesite prie mažosios architektūros statinio – koplytstulpio – tematikos M. K. Čiurlionio kūryboje, o praktinės edukacijos dalies metu patys galėsite išbandyti jėgas piešdami koplytstulpio eskizą, kuris galiausiai pavirs mediniu raktų pakabuku.
Atvykdami į Kulius pasirūpinkite internetu savo išmaniuosiuose įrenginiuose, nusiteikite ne tik klausytis, bet ir patys aktyviai dalyvauti M. K. Čiurlionio gyvenimo detalių atskleidime. Pasiruoškite diskutuoti, klausti ir tapti kūrybinių ieškojimų dalimi.


Dirbtinio intelekto kūrybinės dirbtuvės ir kosmoso patirtis 5-8 kl. mokiniams

Trijų dalių kosmoso tematikos edukacinė kultūros ir meno interaktyvi programa ugdys mokinių kultūrinę raišką per pristatomus meno ir kultūros asmenybių kosmoso tematikos meno kūrinius skirtingose formose (kosmoso raiška menininkų paveiksluose, kine, skirtingose kultūrose). Kurdami savo vizualinio meno interpretacijas kosmoso tematikoje, mokiniai mokosi suprasti, priimti kultūros ir meno reikšmę, ir svarbą visuomenei.

Edukacijos pristatymas: https://www.youtube.com/watch?v=5JiJVSHmQYI

Mokiniai įtraukiami į kultūros ir meno kūrinių tyrinėjimus, pristatant realius menininkų darbus, kaip M. K. Čiurlionio, Chesley Bonestell, pritaikytus jų amžiui ir suvokimui. Vaizdingai pristatoma kosmoso tematika kino industrijoje ir jos įtaka menui. Aptariamos skirtingų tautų kosmoso tematikos matymas meno ir kultūros srityje. Naudojant įtraukų turinį mokiniai supažindinami su kosmoso tyrimais ir pasiekimais, jų įtaka kultūros vystymuisi (pvz., nusileidimas Mėnulyje, "kosmoso lenktynės").
Antroje programos dalyje mokiniai  patiria VR 360 vaizdo formato kelionę po Saulės sistemą kosminėje kapsulėjė esant disbalanso būsenoje ant pripučiamo pagrindo  kapsulės viduje (sėdint ant pripučiamų kamuolių). Ši patirtis mokiniams sužadins kūrybiškumą, turinio analizės kritinį vertinimą, informacijos priėmimą ir interpretavimą.
Kūrybinių dirbtuvių dalyje mokiniai turės progą susipažinti su dirbtinio intelekto galimybėmis kuriant vizualinį meną ir susikurti savo vizualinio meno pavyzdžius, taip pat 360 vaizdo aplinkas, kurias ir patirs kosminėje kapsulėje, remiantis tyrinėtais kultūros ir meno kosmoso tematikos kūriniais ir vaizduote, reflektuos savo rezultatą. Mokiniai savo meno kūrinius kurs individualiai ir grupėse, spontaniškai teikiant idėjas skirtas dirbtinio intelekto įrankiui. Toks įsitraukimas į kūrybinę veiklą, mokinius skatins komunikuoti, bendradarbiauti tarpusavyje, siūlyti ir priimti idėjas, pristatyti savo sukurtą vizualinį meną ir argumentuoti savo pasirinkimus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Bus pristatyti gana naujo Lietuvoje Taikomojo teatro metodai. Taikomasis teatras yra interaktyvus, auditoriją
įtraukiantis ir paverčiantis ją lygiaverčiu pašnekovu. Tai -
mąstymą ir pokyčius skatinantis bei tokiu būdu
visuomenę transformuojantis teatras. Taikomasis teatras
susijęs su socialiai orientuoto bendruomeninio,
edukacinio ir pilietinio teatro tradicijomis, kurios XX
amžiaus pradžioje atsirado kaip profesionalaus teatro
sektoriaus dalis ir alternatyva.
 Siūlau penkias skirtingas edukacijas, kurias mokiniai galės išbandyti neišeidami už savo ugdymo įstaigos ribų. Visos mano siūlomos edukacijos ugdo kūrybiškumą, skatina kritiškai mąstyti, ieškoti problemų sprendimo būdų individualiai ir dirbant komandoje, moko tinkamai reikšti emocijas, ugdo empatiją.
6, 7 ir 8 klasių mokiniams tinka: EDUKACIJA Nr. 1 - TAIKOMOJO TEATRO METODAI ir EDUKACIJA NR.3 - EMOCIJŲ PALEIDIMAS.
9, 10 ir 11 klasių mokiniams tinka: EDUKACIJA NR. 2 - IMPRO TEATRO UŽSIĖMIMAS, EDUKACIJA NR. 4 - DILEMOS TEATRAS, EDUKACIJA NR. 4 - DILEMOS TEATRAS.


Edukacinis užsiėmimas „KODĖL LAIVAS PLAUKIA?“

Edukacinis užsiėmimas ,,KODĖL LAIVAS PLAUKIA?“ vedamas Lietuvos jūrų muziejaus sukurtoje unikalioje, analogų Lietuvoje neturinčioje mokymo klasėje, kurioje įtraukiai, per patyrimą supažindinama su pagrindiniais laivybos raidos etapais, laivų statybos principais, laivo teorija ir judėjimo vandenyje ypatybėmis. Čia ieškosime atsakymų į ne vien vaikus kamuojantį klausimą, kodėl laivas plaukia? Bus galima ne tik savo rankomis pasigaminti laivelį, bet ir čia pat išbandyti gauto kūrinio stovumą bei plūdrumą. Viename baseine dalyviai, svareliais keisdami laivo svorio centrą, galės jį nuskandinti. Kitame baseine bus povandeninio laivo modelis, kuris iškeliamas arba panardinamas kompresoriumi pumpuojant orą. Bus galima pamatyti, kaip veikia į baseiną nuleistas laivo sraigtas, o mentratį, be kurio iš vietos nebūtų pajudėję stūmoklinių garo variklių varomi laivai, dalyviai įsuks mindami improvizuotą dviračio mechanizmą. Žodžiu, be Pitagoro teoremos, Archimedo dėsnio, kūrybiškumo ir drąsos plaukti – nieko nebus.


Kviečiame jus sukurti spalvotas vitražines mandalas - vėjo varpelius ir ypatinga vitražo šviesa ir garsu papuošti savo namus.
Užsiėmimo metu gaminsime vėjo varpelius iš imitacinio stiklo (naudojamas imitacinis stiklas, kad sudaužius nekiltų
pavojaus vaikams susižeisti), keliomis technikomis dažysime, puošime ornamentais ir raštais. Piešimas ant stiklo, tai viena iš
tokių paslaptingų technikų, kur kas kartą negali numatyti, kaip atrodys tavo piešinys. Dėl to piešti labai įdomu. Piešimas ant
stiklo nuramina emocijas, atpalaiduoja judesius, lavina smulkiąją motoriką. Sukurti vitražiniai vėjo varpeliai bus nuostabus
garso bei išvaizdos derinys. Kur bekabėtų vėjo varpeliai, jie papuoš aplinką, o lengvas skimbčiojantis garsas nuramins.


Teatras - tai ištisas pasaulis, į kurį žengiant pirmuosius žingsnius susipažįstama su scenos judesio pratimais, mokomasi pajausti šalia esantį žmogų, bendrauti ir bendradarbiauti kuriant sceninius etiudus. To ir moko Jurbarko kultūros centro edukacinis užsiėmimas „Pirmasis žingsnis į teatro pasaulį".


Lėlių ir objektų teatro spektaklis „Dievų miškas“ (išvažiuojamasis)

Spektaklis sukurtas remiantis vieno ryškiausių lietuvių poeto, prozininko, dramaturgo, literatūros kritiko ir teatrologo B. Sruogos memuariniu romanu „Dievų miškas“, atskleidžiančiu II-ojo Pasaulinio karo metais Štuthovo (Lenkija) koncentracijos stovykloje autoriaus patirtus išgyvenimus. Kūrinio tekste kaip literatūrinė ir kūrybinė priemonė, atskleidžianti pasaulio matymo ir reagavimo būdus, dominuoja ironija ir sarkazmas, kurią scenoje naudoja ir spektaklio kūrėjai (aktorių dialogai kuriami Stand up komedijos principu ). Pastatyme, nenutolstant nuo originalaus teksto ir išlaikant ironišką pasakojimo toną, vaizduojami prižiūrėtojų ir kalinių santykiai, lagerio hierarchija, sekinantys darbai, vargana buitis ir žmogaus orumą gniuždančios bausmės. Pjesės autorė ir režisierė Agnė Sunklodaitė, remdamasi kūrybine patirtimi bei novatoriškomis teatrinės raiškos priemonėmis, įtaigiai ir suprantamai jaunajam žiūrovui gvildena esminius klausimus apie žmogaus prigimtį: kas yra žmogiškumas? Kur yra riba tarp žmogiškumo ir nužmogėjimo? Ar šiandien mes dar pajėgūs suprasti holokausto baisumus ir išlikti budrūs, kad panašūs dalykai nepasikartotų? Spektaklio kūrėjų manymu, šiandien B. Sruogos „Dievų miškas“ kaip niekad aktualus. Žmonės linkę pamiršti didžiąsias istorijos pamokas. Deklaruojama atjauta, tolerancija, tačiau čia pat gebama pasibaisėti „kitokiais“ žmonėmis, tarsi pasąmonėje būtų trokštama tobulos rasės, sveikų ir šabloniškai „teisingų“ žmonių visuomenės. Kaip ir daugelyje savo pastatymų, skirtų jaunajam žiūrovui, režisierė A. Sunklodaitė su patyrusia kūrybine komanda (dailininke Giedre Brazyte, kompozitoriumi Deividu Gnedinu) „Dievų miške“ laikosi esminių kūrybos principų – lavinti žiūrovo estetinį skonį, kritinį mąstymą, skatinti jo norą aktyviai domėtis supančia aplinka bei istoriniais įvykiais, analizuoti laiko ženklus spektaklyje ir ieškoti paralelių su šiandienos aktualijomis. Spektakliui pasibaigus, moksleiviai bus kviečiami reflektuoti ir diskutuoti su aktoriais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Prienai turi senas istorines popieriaus gamybos tradicijas. Popieriaus dirbtuvėse beveik iki Pirmojo pasaulinio karo buvo gaminamas aukštos kokybės popierius su vandens ženklais. Kaip teigiama istoriniuose šaltiniuose, aukštos kokybės popierius buvo vežamas net į Maskvą, Peterburgą, Varšuvą. Minima, kad 1794 m. popierius buvo gaminamas net su 32 įvairiais vandens ženklais. Popieriaus dirbtuvės sunyko prieš Pirmąjį pasaulinį karą, neatlaikiusios kitų popieriaus gamintojų konkurencijos. Užsiėmimo metu dalyviai susipažins kaip buvo gaminamas popierius, kaip keitėsi popieriaus gamybos technologijos nuo seniausių laikų iki šių dienų. Susipažins su senaisiais Prienų ir kitų miestų vandens ženklais (kurie yra išlikę senuose dokumentuose, knygose), jų formomis, reikšmėmis, pamatys išlikusį tarpukariu naudotą vandens ženklo tinklelį su filigranu. Patys pasigamins savo vandenženklio filigraną, atsispaus popieriuje. Taip bus skatinamas kūrybiškumas ir domėjimasis savo ir kitų miestų istorijų vingiais, juos užrašant ant balto popieriaus lapo.


„Kino pamokos Marijampolėje“ – edukacinės filmų peržiūros SPINDULIO kino teatre

Viešoji įstaiga "Marijampolės telekinas"

Kinas yra kultūros vertybė. Tai vienas demokratiškiausių, lengviausiai pasiekiamų, mobiliausių menų. Edukacinių kino filmų programa bus skirta 1-6 klasių mokiniams. Taikant kiną kaip priemonę, teikiama paslauga bus siekiama ugdyti moksleivių kultūrinį sąmoningumą, kritinį mąstymą, vertybes, plėsti jų akiratį, skatinti būti kūrybiškais, vystyti bendrąsias kompetencijas bei vizualinį raštingumą. Mokykloms bus siūloma rinktis edukacijai pritaikytus Lietuvos ir užsienio šalių kūrėjų filmus, kurie bus nuolat atnaujinami, papildomi naujais. Filmų programa yra suskirstyta pagal amžiaus grupes ir kiekvienai amžiaus grupei yra siūlomi skirtingi filmai. 1-2 kl. mokiniams: "Nepaprasta Maronos kelionė", "Jokūbas, Mimi ir kalbantys šunys", "Mano mama gorila", "Gordonas ir Padi"; 3-4 kl. mokiniams: "Romi salonas", "Net ir pelės keliauja į dangų", "Bintė", "Kur dingo Ana Frank?"; 5-6 kl.: "Drugelio širdis", "Suteik man sparnus", "Nepaprasta vasara su Tesa", "Atsargiai, ragana!". Kiekvieno filmo peržiūrą lydės diskusija su mokiniais po filmo, kuri remsis filme gvildentomis temomis. Didžiajai daliai filmų bus paruošta speciali metodinė medžiaga, kuri padės aptariant matytą filmą. Filmai atrinkti pagal tokius kriterijus: aukštas meninis lygis, patrauklus pateikimas, edukaciniai aspektai. Filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios temos apie pagarbą, atjautą vienas kitam, draugystę, santykius, pritapimą, išskirtinumą, toleranciją. Per filmus mokiniai turės galimybę susipažinti su skirtingomis kultūrinėmis, socialinėmis, istorinėmis patirtimis, mokytis jas suprasti, analizuoti ir vertinti. Diskusijas ir aptarimus ves patirties turintys edukatoriai. Jų metu mokiniai turės galimybę gilintis į matytus filmus, juos analizuoti, interpretuoti, suvokti kino kalbos ypatumus. Mokiniai ugdys savo gebėjimus kritiškai kvestionuoti socialinius reiškinius ir jų prielaidas, taip pat vertinti kitokį mąstymą ir požiūrį.


Spauda ant popieriaus – monotipija – tavo priemonė kurti

Monotipija tai spaudos technologija, kuria yra padaromas tik vienas atspaudas. Kiekvienas atspaudas yra unikalus, antro tokio paties sukurti neįmanoma. Nuo pat atsiradimo iki šių dienų monotipija lieka populiari ir yra vertinama dėl savo unikalumo ir galimybės eksperimentuoti. Šio užsiėmimo metu moksleiviai ne tik susipažins su technologiniais monotipijos ypatumais ir galimybėmis, bet ir sužinos kaip šis spaudos būdas nuo 17 a. atkeliavo iki mūsų dienų. Kaip jis keitėsi. Kaip tokie menininkai kaip Hercules Seghers, William Blake, Edgar Degas, Paul Gauguin, Camille Pissarro ar Paul Klee jį naudojo savo kūryboje. Užsiėmimo metu moksleiviai naudodami gelinės spaudos techniką (viena iš monotipijos spaudos technikų) kurs savo individualų kūrinį. Moksleiviai turėdami spalvų, tekstūrų ir kitų priemonių įvairovę pasiners į nuostabų, įtraukiantį ir užburiantį eksperimentavimo pasaulį. Nenuvils ir rezultatas – jis bus netikėtas ir individualus. Moksleiviai supras ką reiškia sluoksniavimas, sluoksnių skaidrumas, spalvų maišymas bei sąveika. Mokiniai išmoks naudoti įvairius paviršius tekstūrai kurti.
Tai technika atskleidžianti jaunuolių kūrybines galias bei skatinanti saviraišką.  Grafikos kūrimas apima piešimo, tapybos ir net skulptūros elementus. Praktikuodami monotipijos spaudą, moksleiviai ugdys įvairius meninius įgūdžius. Darbas su monotipinės spaudo technika taps vertinga mokinio meninio ugdymo dalimi, suteikianti jiems unikalių įgūdžių ir gilesnio meno procesų bei technikų suvokimo.


Edukacinis užsiėmimas „Įsirišk knygą pats“

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Sparčiai tobulėjant skaitmeninei erai vis garsiau ir plačiau girdime nuomonę, kad artėja tradicinės knygos žūtis. Visuomenėje formuojasi nuomonė, jog popierinės knygos era tarsi baigiasi – pasaulinės globalizacijos laikotarpiu vis labiau populiarėja nepopierinės informacijos laikmenos. Bibliotekų tikslas yra išsaugoti kultūrinį knygos paveldą ir pasirūpinti esamos ir būsimų kartų švietimu – skleisti žinią apie popierinės knygos atsiradimo kelią, panaudojant patrauklias sklaidos priemones. Vienu iš bibliotekos prioritetų tampa visuomenės pritraukimas į įvairius tradicijų puoselėjimo renginius, susijusius su knyga, jos ištakomis. Knygrišystė – knygų įrišimo amatas, taikomosios dekoratyvinės dailės rūšis (meninis knygų įrišimas). Vykdant programą dalyviai sužinos, kad egzistuoja ir rankinis knygų įrišimo būdas, kad labai svarbu yra išsaugoti senąjį amatą. Šilutės F. Bajoraičio viešoji biblioteka – urbanistinio kultūros paveldo pastatų infrastruktūros dalis, įsikūrusi buvusiame Žibų kaime. 1858–1944 m. čia veikė pirmoji A. Umlaufo ir Oto Sekunos spaustuvė bei F. V. Zyberto spaustuvė ir knygrišykla, knygynas. Bibliotekininkams gimė idėja įkurti knygrišyklą rekonstruotoje viešosios bibliotekos dalyje. Tai taps nauja paslauga moksleiviams. Edukacinės programos „Įsirišk knygą pats“ metu dalyviai sužinos apie senąją knygrišystę, savo akimis matys knygos gimimą ir patys jame dalyvaus, nes turės galimybę įsirišti sau knygą. Programos metu, grojant tų laikų muzikai, bibliotekininkas, apsirengęs įsigytais Renesanso epochos knygrišio drabužiais, atskleis knygrišystės istoriją, paslaptis, papasakos apie šio amato didybę ir reikalingumą, rodys senovinio knygų įrišimo įrankius, būdus bei įmantrybes. Išvažiuojamoji paslauga bus teikiama: Šventoji, Palangos m., Palangos r., Kretingos m., Kretingos r., Klaipėdos m., Klaipėdos r., Rusnės sala, Kintų sen., Ventė, Kuršių nerija.


Tradicijos ir inovacijos: kaip robotai padeda švęsti šventes

Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Kaip mūsų tradicinės šventės susiję su robotais? Ar kiekvienai šventei galime sumodeliuoti jos simbolį? Visa tai sužinosite edukacijos metu. Pasidalinę į komandas ir pasitelkę „Kahoot“ viktorinas, vaikai pasikartos tradicinių švenčių papročius,sužinos įdomių faktų. Susipažinę su lego robotais mokysis ankstyvojo programavimo, iš lego detalių sukurs tam laiko metui aktualios šventės simbolį ar atributą. Už įvykdytas užduotis, vaikai gaus atvirojo kodo skaitmeninius ženkliukus. Užsiėmimų metu ugdomos šios bendrosios kompetencijos: mokymasis, kūrybiškumas, pažinimas, komunikavimas, iniciatyvumas,kultūrinis sąmoningumas


Verkių dvaro sodyba - legendinė Lizdeikos gimtinė

PAVILNIŲ IR VERKIŲ REGIONINIŲ PARKŲ DIREKCIJA

Kultūrinės edukacijos tikslas – sudominti  kultūros paveldu atskleidžiant Verkių dvaro sodybos istoriją, jos vertybes ir ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą.
Svarbiausi uždaviniai: 1. Įtraukti mokinius į gyvą Verkių dvaro sodybos tyrinėjimą; 2. Sudominti Verkių dvaro sodybos meno elementais, legendomis; 3. Iškelti klausimus ir kviesti vaikus dalintis mintimis, interpretuoti Verkių dvaro istoriją ir dabartį; 4. Atkreipti dėmesį į kultūros paveldo išsaugojimo iššūkius.
Kultūrinės edukacijos metu bus pasakojama apie Verkių dvaro sodybos istoriją, prisimenamos garsųjį parką kūrusios asmenybės, apžiūrimi išlikę istoriniai pastatai. Parengtos kūrybinės užduotys, susijusios su Verkių dvaro kūrimosi istorija. Kultūrinėje edukacijoje susipynę kultūros objektai, apie kuriuos pateikiama įdomi informacija. Dalyviai išklausys interaktyvaus gido pasakojimą ir tiesiogiai aplankys šiuos objektus, atliks kūrybiškas edukacines užduotis, susijusias su įdomiais faktais apie Verkių dvaro istoriją.


Kūrybinės dirbtuvės „Išjudintos istorijos“

Kūrybinėse dirbtuvėse „Išjudintos istorijos“ pamatysime ir patirsime kaip įvairiomis meninėmis priemonėmis galima atgaivinti istorijas. Renginio vedėjas dailininkas ir rašytojas Paulius Juodišius pasakos įvairių savo sukurtų knygų personažų nuotykius, pieš dalyvių sugalvotus veikėjus ir juos atgaivins vaizdo projekcijomis, dainomis, šešėlių teatru bei pop up lėlėmis. Kokie nuotykiai laukia kūrinio veikėjų priklausys ir nuo renginio dalyvių. Jie galės rinktis įvairius veiksmo variantus, bus skatinami aktyviai siūlyti savo idėjas ir taip keisti pasakojimo siužetą.


Klaipėdos miesto savivaldybės koncertinė įstaiga Klaipėdos koncertų salė

Keturio stichijos: Žemė, Vanduo, Oras, Ugnis. Lietuvių kompozitorius ir lietuvių poetė susitinka vienoje scenoje, persipina per teatrą ir kviečia visus priimti, mąstyti, pasiimti gerą ir atiduoti tik gerą keturiems elementams, stichijoms, kurios valdo mus visus.


Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Kviečiame atvykti ir išgirsti apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pasimokyti žaisti kvirkatą - įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su intelekto sutrikimu - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.


2017 m. pradžioje ant Gedimino kalno prasidėję archeologiniai tyrimai truko ne vienerius metus. Tyrimų rezultatai – ypač reikšmingi! Čia buvo rasti 1863–1864 m. sukilimo vadų ir dalyvių palaikai. Kaip? Kodėl? Kokiu būdu šių žmonių palaikai buvo užkasti bene pačiame miesto centre? Kuo ypatinga buvo Gedimino pilis ir teritorija aplink ją tuo laikotarpiu? Kas buvo jie- sukilėliai? Į šiuos ir dar kitus klausimus atsakysime užsiėmimo metu, kur analizuosime, ieškosime, nagrinėsime įvairią ikonografinę medžiagą, archeologinius radinius, spręsime įvairias užduotis. Tikimės, jog užsiėmimas prisidės prie pilietiškos, kultūriškai sąmoningos bei atsakingos, kritinį mąstymą turinčios asmenybės formavimo.


"Eglė žalčių karalienė". Spektaklio repeticija.

Moksleiviai susipažins su muziejaus ekspozicijomis, S. Nėries jausmų tragizmu, gyvenimo aistra ir lemtimi bei lyrika, išgirs
intriguojančių detalių. Edukatorius papasakos, kokiomis aplinkybėmis poetė sueiliavo poemą „Eglė žalčių karalienė“, kada ji
buvo išleista, išgirs apie teatro specifiką. Dalyviai susipažins su būsimo spektaklio eiga, pasiskirstys vaidmenimis, gaus
originalius teatro dailininkų sukurtus drabužius, kuriais pasipuošę įsikūnys į savo vaidmenį ir gavę tektus bandys suvaidinti
savo personažą. Užsiėmimo pabaigoje - spektaklio aptarimas.


Edukacija su rašytoja Ilona Ežerinyte "Verkti ar veikti?" (Nuotolinė paslauga)

Edukacijos pagrindas – konkrečios knygos siužetas (šešiolikmetė Lina po tėvų skyrybų pasirenka gyventi su tėvu, o tam išvykus gydytis nuo alkoholizmo, lieka visiškai viena. Atsitiktinai ji pakliūva į bendraamžės Eglės įkurtą Verksnių klubą, kur susirinkę paaugliai išsipasakoja vieni kitiems savo bėdas. Lina užjaučia savo bendraamžius, tačiau jai atrodo, jog vien dejuoti neužtenka, problemas reikia spręsti – veikti.). Ekrane rodoma ir garsiai skaitoma apysakos ištrauka apie vieną iš veikėjų  Maruką, patiriantį smurtą šeimoje. Knygoje Marukas pasirenka pabėgimą iš namų. Su paaugliais diskutuojama – o kokie kiti galimi jo problemos sprendimo variantai? Taip žadinamas mokinių divergentinis mąstymas – gebėjimas ieškoti daugiau pasirinkimų, daugiau išeičių. Suskirstyti į grupes (Zoom programos kambarius) edukacijos dalyviai gauna kitą paauglio probleminę situaciją ir turi pasiūlyti daugiau negu du problemos sprendimo būdus, savais žodžiais nusakyti kitoms grupėms gautos problemos esmę ir pristatyti savo siūlomas išeitis iš padėties. Tokia edukacija skatina domėjimąsi paaugliams skirtomis knygomis ne tik kaip grožine literatūra, bet ir kaip terapine priemone, padedančia suvokti, kad ne tik tu susiduri su problemomis ir kad visos problemos turi daugiau nei vieną sprendimo variantą.


Literatūrinis-edukacinis užsiėmimas „Aš – herojus!“

Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo metu, pasitelkdama informacines technologijas, vaizdines priemones kalbėsiu apie savo kūrybos knygas, kuriose nagrinėjamos vaikams, paaugliams aktualios temos: vienišumas, santykiai su tėvais ir bendramoksliais, patyčios, savasties, vidinės stiprybės, tikros draugystės paieškos. Taip pat apie kitus vertingus literatūros kūrinius. Bus diskutuojama, kokios savybės ir vertybės veikėjams padeda rasti tinkamus sprendimus, įveikti sunkumus, pasiekti tikslų. Bandysime išsirašyti savo pačių geriausias savybes, vertybes.
Edukacijos metu karpydami, lankstydami, lipdydami, rašydami mokysimės kūrybinės improvizacijos. Konkrečios pokalbio ir edukacijų temos bus pritaikytos amžiaus grupėms. Pagrindinė kūrinio ir literatūrinio-edukacinio užsiėmimo mintis – kiekvieno žmogaus širdyje slypi ypatinga galia, kiekvienas galime ne tik kurti istorijas, bet ir patys būti savo istorijos herojumi.
Užsiėmimus ves rašytoja, menininkė, edukatorė Ignė Zarambaitė.


Dalyviai turės galimybę ne tik praturtinti savo akiratį objektyviomis žiniomis bei informacija apie drožybos amato subtilybes, bet ir susipažins su darbo saugumo taisyklėmis, medžio drožimo įrankiais, darbui naudojamos medienos rūšimis, ir praktiškai galės pasigaminti inkilėlį, lesyklėlę, mentelę, šaukštelį ar kitą dirbinį.


Senojo Vilniaus gyvenimas neatsiejamas nuo vienuoliškos kultūros. Vienuolynuose žmonės rasdavo prieglobstį nuo negandų, čia būdavo auklėjamos ir mokomos kilmingų bei paprastų giminių atžalos. Vienuoliai perrašinėdavo knygas, klausydavo išpažinčių, mokydavo, patardavo dvasiniais reikalais. Iš vienuolynų po miestą plito mokslo atradimai, įvairūs patobulinimai, kulinariniai receptai ir medicininės žinios.  Pasidalinę istorijomis apie senojo miesto gyvenimą, praktinėje dalyje linoraižinio grafikos technika kursime vienuolių ir šventųjų atvaizdus ir turėsime visą senojo Vilniaus gyventojų albumą.


Online spektaklis „Angeliukas. Žirafa. Batukas“ (nuotolinė paslauga)

„Tai pasakojimas apie žmonių tarpusavio ryšio svarbą, apie tai, kad tikrai dideli ir geri dalykai nutinka tuomet, kai kuo nors rūpiniesi, o tikra laimė – žinoti, kad kažkam tu nuoširdžiai rūpi“, – spektaklio idėją pristato režisierė Agnė Sunklodaitė.

Siužetinį pagrindą sudaro istorija apie Žirafą ir Angelą. Žirafos atsisako draugai, nes po gausybės ją ištikusių nesėkmių, aplinkiniai nusprendžia, kad ji pati nelaimes prisišaukia ir draugauti su Žirafa yra labai pavojinga. Tuo tarpu kažkur danguje gyvena Angelas sargas, kurio sargu jau niekas nebevadina, nes jis niekam tikęs – pametė tą, kurį turėjo saugoti... Po daugelio išbandymų Žirafa ir Angelas sargas susitinka. Ir tada įvyksta stebuklas!


Edukacinio užsiėmimo "Orientacinės mįslių žaidynės" metu susipažinsime su smulkiosios tautosakos žanru - mįslėmis. Mįslė – labai mažos formos kūriniai, kurie netiesiogiai apibūdina daiktą, kurį reikia atspėti. Pasak. L. Saukos mįslės - tai proto ir vaizduotės mankšta, kalbos žaidimas. Anksteniais laikai mįslės buvo gyvybiškai svarbios, galėjo netgi nulemti žmogaus gyvenimą (pasakose veikėjas negauna karalaitės tol, kol neįmena mįslių). Mįslių ištakos slypi dar genčių gyvavimo laikus, kai mįslės padėjo perteikti genties paslaptis, mitus, mįslių pagalba tikrinta žmogaus branda, tinkamumas vedyboms ir t.t. Edukacinio užsiėmimo metu, pasitelkiant įvairias vizualias priemones pristatoma smulkioji tautosaka, aptariamos vyraujančios temos, žanrų įvairovė. Visos šios temos užsiėmimo metu bus aptariamos, atsižvelgiant į edukacijos dalyvių amžių ir gebėjimus. Užsiėmimo metu dalyviai varžysi orientacinėse mįslių ir galvosūkių varžybose. O po varžytuvių savo individualias žinias turės galimybę pasitikrinti žaisdami interaktyvų mįslių žaidimą.


Viešnagė Prūsijos Karalienės Luizės menėse

Pagėgių savivaldybės viešoji įstaiga "Pagėgių krašto turizmo ir verslo informacijos centras"

Vilkyškiuose esančiame " Istorijos inkubatoriuje" , „ Prūsijos karalienės Luizės menėse“ tapsite dvariškiais. Po trumpos, bet užburiančios 3D formatu, virtualioje erdvėje pristatytos istorijos apie gražiausią Europos moterį, grakščią, išmintingą Prūsijos Karalienę Luizę, tą istorijos laikmetį, iš jūsų tarpo bus renkama karalienė Luizė. Tuomet jums bus suteikta dvaro etiketo pamoka, kaip deramai kreiptis į Didenybę, dvaro aukštuomenę, koks etiketas vyravo tuomet ir ką iš ano meto mes galime pritaikyti šioms dienoms. Kadangi Jo didenybę Luizė buvo itin mylima paprastų žmonių tarpe, jūs turėsite galimybę bendrauti, išsakyti savo problemas, lūkesčius Prūsijos karalienei. Dvaro šokiai – vienas smagiausių didenybės užsiėmimų. Jos menėse būsite pamokytas viduramžio šokių, bei susipažinsite su 18 a. dvaro muzika. „ Juvelyrinėse“ dirbtuvėse turėsite progą pasigaminti „ Luizos koljė“ . Koljė gaminsime iš tekstilinių rugiagėlių- mylimiausių Luizės gėlių, kurias Piktupėnų kaimo gyventojai nešė Karalienei, kad sumažintų jos sielvartą dėl Prūsijos likimo. Kad dar labiau sužadintume Jūsų vaizduotę, papuošime jus dvariškių aprangos detalėmis. Pažadame, iš Prūsijos karalienės Luizės menių išvyksite pakylėti ir siekiantys sužinoti vis daugiau ir daugiau.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Vaikai dunda, žemė bunda“ supažindina su daugelio XIX–XX a. I p. Lietuvoje gyvenusių vaikų užsiėmimu – senoviniais žaidimais, ir šiuos lydėjusiomis tradicijomis bei muzikavimu. Aukštaitiškos sodybos kieme moksleiviai žais judrius, greitus, ištvermės, sumanumo, reakcijos ir fizinių jėgų reikalaujančius senoviškus vaikų žaidimus. Žaisdami mokysis komunikuoti, pastebėti draugą. Užsiėmimo dalyviai sužino, kokia buvo vaikų kasdienybė, kokie buvo pagrindiniai darbai, kaip linksminosi, dėl ko liūdėjo. Dirbdami vaikai ne tik vargo, bet ir buvo sugalvoję įvairių žaidimų, dainavo, muzikavo. Apie muzikines tradicijas Lietuvoje pasakos kerdžius (vyresnio amžiaus samdomas kaimo piemuo), jo pasakojimą lydės autentiški ganymo muzikos instrumentų garsai. Programos dalyviai susipažins su tradiciniais garsiniais ganymo įrankiais, kokiomis aplinkybėmis buvo naudojami vieni ar kiti, išgirs, kaip skamba populiariausi to meto muzikos instrumentai. Atsižvelgiant į dalyvių amžių, numatoma išsamiau aptarti vaikų tradicinio muzikavimo istoriją, muzikos instrumentų grupes. Žaidžiama pasiturinčio aukštaičio ūkininko sodybos erdviame kieme (esant blogam orui - klojime). Judrieji tradiciniai žaidimai yra smagūs, aktyvūs, reikalauja kūrybingumo, greitos orientacijos, lengvai improvizuojami ir turi griežtas taisykles. Dažniausiai yra susiję su piemenų pramogomis, nes poreikis žaisti šiuos žaidimus piemenų 6-12 m. amžiuje yra labai didelis. Panaudodami lazdas, akmenis, akmenėlius, lentas, lankus, virves, kerepėtus, medžio stuobrius, piemenys sugebėdavo organizuoti savo žaidimus. Dauguma užsiėmimams naudojamų priemonių pagamintos muziejuje, iš parankinių mežiagų. Apie visa tai, ir dar daugiau, sužinosite atvykę į Arklio muziejaus edukacinę programą „Vaikai dunda, žemė bunda”.


Ar esate girdėję tokių naujažodžių kaip feisbukiškės „socialinio tinklo „Feisbukas“ pavadinimas“, kėdžmogis „kas dirba sėdimą darbą“, maigyklė „kompiuterio klaviatūra“, savipliauškis „asmenukė“, spoksadėžė „televizorius“, trešnėdra „trešnių ėdrūnas“, šaltostogos „atostogos Šiaurės šalyse, kur ir vasarą turistus pasitinka vėsa“, baisžodis „baisus (pavyzdžiui, visiškai nelietuviškai skambantis) žodis“, kyšuoklis „kas ryškiai reiškiasi viešumoje, bet yra apgailėtinas“, mautas „ant kaklo per galvą užmaunamas apvalus šalikas sujungtais galais“, spurgadienis „diena, kai verdamos ir (ar) valgomos spurgos“ ir kt.? Kviečiu būti kūrybingais ir kurti naujus žodžius kartu bei pakeliauti po nuostabų ir kiekvienąkart vis kitokį naujažodžių pasaulį!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Teatralizuota edukacinė programa "Švytis" pagal V. Mačernio kūrybą

Šilutės rajono savivaldybės Šilutės kamerinis dramos teatras

Edukacinę programą „ ŠVYTIS“ yra sukurta Vytauto Mačernio prozos motyvais . Savo prozos kūriniuose: Aš atnešiau jums saulės patekėjimą (1939), Ramybės bankas (1940), Tuštybė (1942) V. Mačernis daugiau gilinasi ne į realistinę aplinką ar realistines detales, o į filosofinę žmogaus egzistencijos prasmę. V. Mačernis klausė visų klausimų ir ieškojo visų atsakymų šioje žemėje. Pažinimo troškulys buvo jo laimė ir prakeikimas. Pamokos trukmės edukacinė programa stengiasi perteikti (8-12 klasių mokiniams) V. Mačernio kūrybą teatrine kalba. Nors mokinių lietuvių literatūros programoje yra įtraukti V. Mačernio sonetai ir vizijos, o proza nėra nagrinėjama, tačiau ji kaip niekas kitas atspindi autoriaus pasaulėžiūrą, jo gilius jausminius skaudulius, moralinį kodeksą, vertybinį kontekstą, kuris nepraranda savo aktualumo visais laikais. Aktorė Alma Rimkevičiūtė pristato V. Mačernio biografinius faktus, pasidalina tais bičiulių prisiminimais apie asmenybę, kurių literatūros vadovėliuose nerasite. Aktorius Vygantas Paldauskas suvaidina V. Mačernio noveles čia ir dabar nūdienos realijų, tiesiog klasėje, tiesiog šalia mokinių, be atstumo, be uždangų ir širmų. Poeto tekstais prabyla II pasaulinio karo istorinės asmenybės: J. Stalina, A. Hitleris, kurie kreipiasi į šiandieninį jaunuolį, vedą su jais diskusiją egzistenciniais klausimais. Aktorius Vytautas Bartuška sukurią muzikinį apipavidalinimą - erdvę tarp praeities ir dabarties. Ši edukacija, tai simbijozė lietuvių literatūros, etikos, tikybos ir istorijos su laikui nepavaldžiu atsakymų į klauimą "Kodėl esu ir gyvenu?" ieškojimu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija „Grafika – technikų įvairovė“, tai grafikos pažinimo programa apie grafinio atvaizdo bei atspaudo išgavimo būdus, naudojant vandens pagrindo dažus. Ji apima tris grafikos technikas: monotipiją – frotažą – grotažą. Vienos edukacijos metu supažindinama su viena pasirinkta grafikos siūloma technika. Pirmoje edukacijos dalyje, video filmo pagalba, dalyviai susipažins su pagrindiniais grafikos technologijų teoriniais bei praktiniais principais. Antroje dalyje, klausydami ramios muzikos, sukurs pasirinktos technikos kūrybinį darbą, realizuos savo menines idėjas, pajus nevaržomą eksperimento laisvę. Monotipija tai – plokščiaspaudė grafikos technika, kuria išgaunamas spaudas, kuris suteikia daug galimybių eksperimentuoti. Kompozicijos formos tarytum susilieja, smulkios detalės išnyksta, atsiranda nuostabūs faktūros efektai. Likus dažo ant plokštės, spaudžiamas antras ar trečias atspaudas. Paįvairinant sumanytas kompozicijas galima panaudoti ir buitines priemones, kurios braukiant palieka įdomias linijas arba faktūras, pvz. šukos, stambios faktūros kempinė ir pan. Frotažas - įvairių daiktų faktūros atspaudo technika. Ši technika dėkinga tuo, kad sukuriant reljefą kompozicijai, galima panaudoti mus supančios aplinkos daiktus ar medžiagas turinčius iškilų, faktūrinį paviršių. Tai gali būti medžių lapai, akmens paviršius, lenta, audiniai, nėriniai ir kt. faktūros. Frotažo technika skatina pastabumą, kūrybiškumą ir netikėtus atradimus. Užsiėmimo metu moksleiviai sukurs kompoziciją reljefiniu paviršiumi ir padarys sukurtos kompozicijos atspaudą. Naudojant vieną kompoziciją galima sukurti kelis atspaudus. Grotažas – technika panaši į graviravimo techniką, kurių rezultatas nuspėjamas, tačiau savitas ir išskirtinis. Dirbama ant paruošto popieriaus. Piešinys kuriamas išraižant viršutinį spalvos sluoksnį ir taip atveriant apatinį. Šia veikla siekiama atskleisti vaikų kūrybiškumą, lavinama vaizduotė, ugdomas meninis skonis, skatinama saviraiška.


Edukacinio užsiėmimo „Nulipdyk koklį“ metu dalyviai susipažins su archeologine ekspozicija, sužinos, kas yra kokliai ir koklinė krosnis - jų atsiradimo istoriją, gamybos ir puošybos technikas, būdingą ornamentiką. Po teorinės dalies moksleiviai kviečiami įsijausti į viduramžių amatininko vaidmenį. Naudodami rekonstruotas koklių formas, kiekvienas galės atsispausti piešinio fragmentą bei interpretuoti, ieškodami šiuolaikinio koklio pritaikymo galimybių. Edukatorius turi patirties vesti užsiėmimus ir ekskursijas asmenims su protine negalia, asmenims turintiems autizmo spektro sutrikimų. Turime galimybę į šią ekskursiją pritaikyti mokiniams su protine negalia - jos metu pateikiama mažiau informacijos, vartojamas paprastesnis žodynas. Užsakant užsiėmimą asmenų su specialiaisiais poreikiais grupei, prašome apie grupės specifiką informuoti iš anksto. Svarbu: paslaugos teikimo vieta nepritaikyta asmenims su judėjimo negalia.


Dekupažo pėdsakai ant Kalėdinių žaisliukų

Edukacijos metu vaikai sužinos apie Kalėdų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Kalėdų simbolika, jos svarba praeityje ir dabar. Dekupažo technika gyvuoja jau nuo 12 a. ir kai kuriose kultūrose yra labai plačiai taikoma. Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai kurs savo unikalius medinius Kalėdinius žaisliukus dekoruotus dekupažo technika. Kiekvienas dalyvis pasirinks sau mieliausią Kalėdinę simboliką, ją iškirps, sudėlios atskiras detales ant žaisliuko ir jį dekoruos dekupažo būdu. Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai sukurs 1-3 žaisliukus priklausomai nuo dalyvių amžiaus ir pasirinktos tematikos. Šie unikalūs žaisliukai tiks papuošti Kalėdų eglę klasėje ar namuose, o užkoduota žaisliuko prasmė bus žinoma tik jo autoriui.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Edukacinio užsiėmimo metu pirmiausiai gimtuose namuose Druskininkuose susipažinsime su M. K. Čiurlionio gyvenimu bei kūryba. Lavinsime vaikų vaizduotę, ieškodami dailininko paveiksluose „paslėptų“ simbolių ir tyrinėsime, diskutuosime, ką jie galėtų reikšti. Išgirdę daugybę įdomių faktų apie dailininko meno kūrinius, dalyviai savo įspūdžius perkels ant popieriaus lakštų, sukurdami savo unikalų kūrinį įkvėptą M. K. Čiurlionio kūrybos. Piešime pastele, kurią taip mėgo ir savo paveikslams kurti naudojo M. K. Čiurlionis.


Išgirsite, kaip senovėje žmonės bendravo su gyvąja aplinka; sužinosite, kokius gyvūnus galima sutikti miške, susipažinsite su jų gyvenimo ypatybėmis. Išmoksite pažinti miško medžius, jų sėklas. Paklausę paukščių giesmių, mokysitės nustatyti, kokio paukščio balsą girdėjote, jį pamėgdžioti. Savomis akimis pamatysite krašto gyvūnus ir paukščius. O trumpiau – visi kartu seksime žalią pažinimo pasaką.


Interaktyvus spektaklis jaunimui „Pasaulio bamba“.

Spektaklis paaugliams „Pasaulio bamba“ įkvėptas Williamo Goldingo romano „Musių valdovas“ ir sukurtas pagal šiandienos jaunimo aktualijas. Režisierė Agnė Sunklodaitė analizuoja paauglių pasaulį, jų baimes ir žiaurumo prigimtį. Kaip mumyse išsikeroja žemiausi instinktai ir nustelbia tai, kas žmogų daro žmogumi? Iš kur atsiranda žiaurumas? Kaip vaiko sąmonėje kyla jėgos lyderizmas ir noras nurungti kitą? Kas yra žmogiškumas? Kas gimdo baimę ir neapykantą? Kur link veda neribota valdžia ir jos troškimas? Kūrėjų nuomone, šiandien šie klausimai vėl ypatingai aktualūs. Gyvename pasaulyje, kur garsiai eskaluojama tolerancija, atjauta, bet realiai nuolat susiduriame su žiaurumu, nepakantumu ir patyčiomis. Spektaklyje žiūrovai galės ne tik stebėti spektaklio vyksmą, bet ir reikšti mintis, drauge su kitais ieškoti atsakymų į aktualius klausimus, priimti sprendimus.


Dvaro kultūrinis palikimas botanikos sode

Paslauga skirta 9-10 kl. mokiniams ir vyksta unikalioje aplinkoje -  VDU Botanikos sodo Aukštosios Fredos dvaro sodyboje. Kultūrinės edukacijos metu mokiniai supažindinami su XIX a. dvaro istorija ir paveldo vertybėmis, aplanko botanines dvaro laikais augintų augalų kolekcijas, įskaitant senovinių veislių  rožių kolekciją. Aktyvių užduočių metu mokiniai dirba grupėmis įsitraukdami į dvaro istorinį laikmetį, diskutuodami ir kritiškai remdamiesi pateikta informacija sprendžia problemines situacijas, individualių užduočių metu lavina kūrybiškumą ir vaizduotę, taikydami įgytas žinias, reflektuoja įgytą patirtį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ozobot robotų kelionė: Lietuvos pilys ir dvarai

Veiklos aprašymas: Lietuva turtinga pilimis, dvarais ir gyvais istorijos pėdsakais. Dvarai ir valstybės galybę menančios pilys yra turtingos Lietuvos istorijos liudininkai. Edukacijos metu mokiniai su interaktyviu Ozobot robotu keliaus po Lietuvos žemėlapį, aplankys gražiausias Lietuvos pilis ir dvarus. Praktinė, pažintinė veikla: pirmiausia mokiniai išmoks koduoti mažą, bet labai protingą Ozobot robotą. Robotas geba sekti linijas ir atpažinti spalvas, parinkus tinkamą spalvų kodą galima valdyti roboto kryptis ir veiksmus. Išmokus valdyti robotą, mokinių komanda gaus didelį Lietuvos žemėlapį, kuriame bus sužymėti miestai ir ten esančios pilys, dvarai. Mokinių komanda turės pasirinkti, kokias nori aplankyti pilis ir sudaryti kelionės maršrutą. Užkoduotas robotas seks sudarytus maršrutus, aplankys Lietuvos pilis ir dvarus. Atvykus iki lankytino objekto reikės susirasti kortelę su pilių nuotraukomis ir aprašymais. Kiekviena grupė sudarys skirtingą maršrutą, todėl visiems bus įdomu pasiklausyti visų grupių pristatymų. Užsiėmimo metu ugdomos socialinės ir pažintinės kompetencijos. Mokiniai žaisdami su Ozobot robotu ne tik sužinos daug įdomios informacijos apie Lietuvos pilis ir dvarus, bet mokysis dirbti komandoje, bendradarbiauti, siekti bendro tikslo, dirbti kartu pagal aptartas taisykles. Tikslas: supažindinti mokinius su Lietuvoje esančiomis pilimis ir dvarais bei nurodyti šių statinių vietą Lietuvos žemėlapyje.


Šilutės Hugo Šojaus Švėkšnos ekspozicijoje vedamo edukacinio užsiėmimo „Mano jidiš vardas“ tikslas – supažindinti užsiėmimo dalyvius su Švėkšnos žydų bendruomenės istorija, jidiš kalbos rašmenimis, pristatyti jidiš kalbą ir priminti, kad ja kadaise buvo kalbama ne tik Lietuvoje, bet ir Švėkšnoje. Pristatoma lietuvių kalbos įtaka jidiš kalbai: pateikiami pavyzdžiai, kokie lietuviški skoliniai žydų šnekamojoje kalboje prigijo ir buvo vartojami Švėkšnos miestelyje. Uždaviniai: pristatyti Švėkšnos žydų bendruomenės istoriją; papasakoti apie jidiš kalbos atsiradimą ir vartojimą Lietuvoje; naudojant antspaudukus, jidiš rašmenimis užrašyti savo vardą. Naudojamos priemonės: PowerPoint pristatymas; jidiš kalbos raidynas (pritaikytas prie lietuvių kalbos abėcėlės), padarytas antspaudukų pavidalu. Vienoje spaudo pusėje pavaizduota lotyniška raidė, o kitoje – jos atitikmuo jidiš kalbos rašmenimi. Veikla ir rezultatai: išklausę pasakojimo apie Švėkšnos žydų bendruomenę ir jidiš kalbą, edukacinio užsiėmimo dalyviai, naudodami jidiš abėcėlės raides, turi galimybę parašyti vardus (ant popieriaus, audinio ar kito paviršiaus). Užsiėmimo metu vaikams pristatoma žydų tautinė mažuma, jos kultūriniai skirtumai, siekiama, kad mokiniai būtų tolerantiški, norėtų pažinti įvairias kultūras, atsisakytų stereotipinio mąstymo. Paslauga atliepia „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės“ minėjimo sukaktį.


Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

„Inovatyviai paskui literatūrinį herojų“ remiasi bibliotekoje tautodailininkų sukurtų, sukauptų lėlių-literatūrinių herojų kolekcija (70 vnt.) ir liaudies pasakomis bei literatūriniais kūriniais, skirtais ikimokyklinio ir vyresnio amžiaus vaikams iki 12 metų. Tikslas – inovatyviomis formomis per sukurtą QR kodą, STEAM, Kahoot viktorinas supažindinti vaikus su kuo daugiau literatūros kūrinių. Veiklas sudarys 3 dalys: I dalyje pažintis su bibliotekoje esančia lėlių kolekcija, trumpa edukacija, kaip atsisiųsti QR kodo programėlę ir išklausyti ištraukų iš liaudies pasakų, žiūrėti trumpametražius filmukus. II dalyje dalyviai bus kviečiami į Kahoot viktorinas, susijusias su literatūriniais kūriniais ir jų herojais, pvz.: „Lietuvių liaudies pasakų herojai“, „Ar gerai pažįsti literatūrinį herojų“, „Svečiuose pas A. Lindgren“, K. Anderseno premijos laureatai“ ir pan. III dalyje, per STEAM edukacijas inovatyviai, naudodami kasdieninėje aplinkoje įprastas medžiagas (siūlus, vašką, popierių, dažus, klijus ir kt.), dalyviai kurs literatūrinių herojų aplinką. Visų užsiėmimų metu vyks gyvi ar audio garsiniai skaitymai.


Edukacinė ekskursija „Paslaptingas sinagogų pasaulis“

Joniškio istorijos ir kultūros muziejus yra vienintelis Lietuvoje, savo pavaldume turintis net dvi sinagogas – įspūdingus XIX a. architektūros ir kultūros paveldo objektus, ne tik liudijančius kadaise gausios Joniškio žydų bendruomenės gyvenimą, bet ir tarnaujančius jos atminties išsaugojimui. Sinagogos buvo restauruotos ir atgimė naujam gyvenimu, tapo svarbiais rajono kultūriniais ir reprezentaciniais centrais. Čia saugoma ir gaivinama istorinė atmintis apie kadaise gausios žydų bendruomenės gyvenimą. Sinagogose veikia modernios ir interaktyvios ekspozicijos, pasakojančios Joniškio miesto žydų bendruomenės istoriją bei pristatančios jų kultūros bruožus. Edukacinės ekskursijos metu moksleiviams bus praskleista intriguojanti sinagogų istorijos uždanga ir atskleistas jų paslaptingas pasaulis.


Dar neišbandei darbo komandoje edukacijos!?
Būti komanda- tai šedevras, kurį kuriame su kitais per kūrybines kančias, nuopuolius ir pakilimus.
Linksmi, provokuojantys, interaktyvus ir įdomus žaidimai leis patirtį sėkmę dirbant komandoje.  Nedrąsūs ir tylūs čia ras erdvę būti išgirstiems ir pamatytiems, o aktyviems ir nenustygstantiems pasiūlysime jų vertą iššūkį. Diskutuosime kaip prasidėjo ir kuo baigėsi industrializacija, kokie kultūros veiksniai apibrėžia mūsų mokymosi ir darbo modelį bei kokių kompetencijų prireiks ateityje ir kuo čia dėta kultūra.
Jūsų lauks individualios ir grupinės užduotys, kurių metu reikės pasitelkti kūrybiškumą, įsijausti į skirtingas roles, spręsti kūrybinius galvosūkius. Atrasim būdus kaip diskutuoti nenuobodžiai.
Lektoriai užtikrins dalyvių saugumą, mokymosi poreikių atitikimą bei parūpins dalomąją medžiagą su pratimais, kuriuos galėsite išbandyti savo klasėje.


Apsilankę edukacinėje programoje Jono Biliūno muziejuje jaunesniųjų klasių mokiniai turės ypatingą galimybę išgirsti tik 28-erių metų sulaukusio rašytojo gyvenimo ir kūrybos legendą, pateikiamą vaizdingai ir profesionaliai. J. Biliūno asmenybės moralinės vertybės yra jo kūrinių pamatinės nuostatos. Nemažos kūrinių dalies mintis užsimezgė tėviškėje, todėl unikali patirtis apie tai kalbėtis rašytojo namuose, kur visa vyko prieš 140 metų! Programa vyksta ne tik troboje. Muziejaus erdvė didžiulė, norintys su vėjeliu nuskrieja muziejaus kalvių sumeistrautais račiukais (kaip „Joniuko“ piemenėlis) nuo sodybos kalniuko. Paragaujame iš seno tėviškės šulinio gelmės svirtimi pasemto skaniausio vandens. Muziejaus tikslas – su kiekvienu bendrauti meilės kalba. Ypač vaikai yra kaip žiedą skleidžiančios baltosios lelijos (J. Biliūno apibūdinimas). J. Biliūno muziejuje mes nesigėdijame ašarų, nebijome tylos, mokomės išklausyti neskubindami, nesijuokiame pašaipiai, prisipažįstame ko nežiną. Pasiryžkite aplankyti „Gerumo pamokas Jono Biliūno sodyboje“! Programos dalių laikas paskirstomas, susitarus su dalyviais.


Atrask ir pažink savo kraštą per archeologiją

Edukacijos metu sužinosime, kas yra archeologija ir archeologai, kuo jie svarbūs tiriant seniausius istorinius laikotarpius. Išsiaiškinsime, ką gali mums papasakoti svarbiausi tolimos praeities liudininkai - eksponatai ir kiti žmogaus veiklos pėdsakai, kuriuos suranda archeologai. Apžiūrėsime eksponatus rastus Obelių ir Bečių kapinynuose, išsiaiškinsime sąvoką „įkapės“ ir kaip pagal jas nustatyti kieno kapas (vyro ar moters) rastas, pamatysime darbo įrankių, papuošalų raidą bėgant šimtmečiams. Muziejuje esantys daiktai ne tik nukels kelis tūkstantmečius atgal, bet leis sužinoti, kaip gyveno žmonės gilioje senovėje. Interaktyvioje smėlio dėžėje specialiai įrengtoje archeologinėje perkasoje moksleiviai galės pabūti archeologais ir pajusti jų darbo specifiką, pabandyti surasti archainių dirbinių, išsiaiškinti kam jie buvo naudojami. Ekspozicijoje yra kompiuteriniai terminalai su liečiamais ekranais, magnetinė lenta su informacija apie senuosius laikus, kuriuose bus galima pasitikrinti pasaulio pažinimo pamokų metu įgytas ir šioje edukacijoje pagilintas ir praplėstas žinias. Edukacijos pabaigoje pabandysime pasvarstyti, o ką gi mes paliksime po savęs ateities archeologams.


Žaidimas gatvės meno galerijoje po atviru dangumi

Netradicinė kultūrinė edukacija netradicinėje galerijoje!

Menininkų neblėstantis poreikis išstumti save iš komforto zonos ir stipri vidinė motyvacija urbanistinį pilką miestą prikėlė naujam gyvenimui.

Šioje urbanistinio meno galerijoje moksleiviai susipažins su žirafiuku Nino iš Kauno zoologijos sodo. Atveždamas Nino atvaizdą į kitą miestą, menininkas siekia dienas aptvare leidžiančiam gyvūnui suteikti metaforišką laisvę ir leisti jam pasižvalgyti po naujus horizontus.

Taip ir moksleiviai, atvykę iš mokyklos į šią galeriją turės galimybę savarankiškai susipažinti su netradiciniais meno kūriniais, kurie kviečia prabusti ir išlaisvėti, diskutuoti ir interpretuoti!

Orientacinio žaidimo metu moksleiviai susipažins su šiais ir kitais meno kūriniais:

-	„Laisvės statulos“ fragmentas „¼ laisvės“ kviečia permastyti laisvės idėją ir problematiką šiuolaikinio politinio ir socialinio gyvenimo kontekste.
-	Tatuiruotės stiliumi nupiešta plaštaka ant sienos žaismingai kviečia naujai pažvelgti į Lietuvą kadaise valdžiusį valdovą.
-	Pelėda, kuri pasižymi aukštu intelektu, gina ir saugo teritoriją. Tai tarsi simbolis, saugantis nuo nelaimingų atsitikimų ir lankytojams įkrečiantis proto neprisišaukti nelaimių.
-	Susipažinsime su 10 reikšmingų Lietuvos meno ir kultūros asmenybių įamžintų ant fasado: Jonas Mekas, Vytautas Kernagis, Jurgis Mačiūnas, Česlovas Milošas, Vydūnas, Clara Rockmore, Mirga Gražinytė-Tyla, Eimuntas Nekrošius, Vitas Luckus ir Arūnas Žebriūnas.
-	Eisime 70 metrų ilgio taku, kuris atskleidžia folklorą ir tradiciją, kur senoji ikonografija yra naudojama kuriant naujas, bet atpažįstamas reikšmes.
-	Kalbėsime apie klasikinio meno sušiuolaikinimą ir daug kitų įdomybių!
-	Geležinis vilkas, sukurtas savanorių rankomis iš metalo laužuose atrinktų antrinių metalo žaliavų būsimo Vilniaus 700 m. jubiliejaus proga.

O kokį kūrinį sukursi tu?


Ši edukacija kviečia Jus į nuostabią kelionę, į praeitį, į pasaulį, kuriame vaikai savo rankomis kūrė žaislus ir žaidimus! Šioje edukacijoje mes susipažinsime su senovės vaikų žaislais ir žaidimais, sužinosime, kaip jie kūrė žaislus iš natūralių medžiagų, kurias rado gamtoje ir buityje. O geriausia dalis - mes patys sukursime savo žaislą ir galėsime jį parsinešti namo!


Nuo plokštumos iki erdvinės formos (išvažiuojamoji)

Popierius buvo išrastas Kinijoje maždaug 105 metais, o popieriaus lankstymo menas greičiausiai atsirado netrukus po to. Ir popierius, ir popieriaus lankstymas netruko paplisti visame pasaulyje skirtingomis formomis ir skirtingais pavadinimais: papier-mache, korėjiečių hanji, kinų zhezhi arba mums geriausiai žinomu japonų origami. Ši edukacinė programa parengta, naudojant origami lankstymo techniką. Jos tikslas – supažindinti moksleivius su popieriaus lankstymo ir formavimo metodika, bei jos panaudojimu skirtingose gyvenimo srityse. Visai nesvarbu kokią figūrą gausime galutiniame rezultate, svarbu, kad moksleiviai suprastų erdvinių figūrų iš popieriaus lapo kūrimo metodiką. Edukacinės programos metu moksleiviai susipažins su popieriaus lankstymo pirminėmis schemomis ir išmoks jas skaityti. Tada iš vieno popieriaus lapo išlankstys erdvinį daiktą, formą ar dėžutę. Lankstymas padeda suvaldyti popierių ir tai kelia atradimo džiaugsmą. Užsiėmimo metu darbas vyks grupėse. Kiekviena grupė atliks skirtingą užduotį. Užsiėmimo pabaigoje diskutuosime apie popieriaus lankstymo meno panaudojimą ir pritaikymą. Moksleiviai sužinos, kad lankstymo įgūdžiai gali būti pritaikyti grafiniame ir industriniame dizaine, rūbų ir pakuočių dizaine, tekstilėje ir keramikoje, architektūroje ir teatre. Šio edukacinio užsiėmimo nauda yra visapusiška, jo veiklos lavina akių ir rankų koordinavimą, eiliškumo įgūdžius, matematikos pagrindimą, erdvinius įgūdžius, atmintį, kantrybę, susikaupimą ir dėmesį. Popieriaus lankstymas taip pat lavina smulkiąją motoriką ir psichinę koncentraciją. Prie viso to prisideda ir socialinis aspektas – moksleiviai sužinos apie kitas kultūras, dirbs grupėse, bendradarbiaus, padės vieni kitiems. Lankstydami moksleiviai pritaikys matematines žinias: simetriją, atstumus, proporcijas, geometrines formas, erdvės supratimą, sekas ir kt. Šio edukacinio užsiėmimo ir procesas, ir rezultatas suteiks moksleiviams naujų patirčių ir džiaugsmo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa „Indėnų buitis ir žaidimai 5-8 kl.“

Edukacinė programa susideda iš trijų dalių, kurių metų dalyviai gauna informacijos apie Šiaurės Amerikos indėnus (plačiau apie mescalerų gentį), gali praktiškai pasimokyti pašaudyti iš lankų ir paragauti indėniškos arbatos bei paplotėlių. 1. Kelmės krašto muziejaus ekspozicijoje „Jonas Vadeikis – Karl May – Amerikos indėnų buitis ir papročiai“ dalyviai yra supažindinami su eksponuojamais indėniško gyvenimo daiktais: plunksnomis puoštais indėnų ginklais, galvos papuošalais iš plunksnų ir sapnų gaudikliais. Kalbama apie skalpų nuėmimo papročius, rodomas indėniško rašto pavyzdys ant mušto medžio plaušo plokštės (eksponatas gautas iš Šiaurės Amerikos), rodomas nedidelis wickiupo palapinės maketas ir netrukus visi pakviečiami užeiti į patalpą – tipi palapinę (tai 25 kv. m ekspozicijos dalis, įrengta kaip tipi palapinės vidus, su viduryje degančiu laužu, kailiais ant grindų, ant sienų kabančiais medžioklės trofėjais, ritualinėmis kaukėmis, totemais, galvijų galvomis, sapnų gaudikliais bei ginklais). Vaikams atsisėdus ant tipi grindų, skambant indėniškai muzikai, prietemoje yra kalbama apie indėnų šamanus, jų būrimus, amuletus, tipi palapinės įrengimą, pypkės vaidmenį ir t. t 2. Veiksmas vyksta lauke. Programos dalyviai gali pašaudyti į taikinius iš lankų ir pasijusti tarsi Karl May knygų herojai. 3. Programos dalyviai geria Pietų Amerikos indėnų gėrimą – matės arbatą bei ragauja kukurūzinius irokėzų paplotėlius. Ryšys tarp indėnų ir Kelmės miesto – Kelmėje gimė, gyveno ir yra palaidotas kraštotyrininkas, pedagogas ir vokiečių rašytojo Karl May knygų apie indėnus vertėjas Jonas Vadeikis. Jis išvertė į lietuvių kalbą Karl May knygas „Vinetu“, „Sidabro ežero turtai “, „Per dykumą“.


Prisijunkite ir Jūs ir patys pasigaminti sau mieliausių Velykinių margučių ir papuošimų. Užsiėmimo metu sužinosime, kodėl yra marginami margučiai, kaip keitėsi Velykų stalo puošyba bėgant metams ir pasigaminsime nuostabias rankų darbo Velykines dekoracijas, kurios gražiausią pavasario šventę padarys dar jaukesnę. Dekoracijas jau kitą dieną galima puošti Velykų medžius ar šventinį stalą. Kiekvienai amžiaus grupei pritaikomas užsiėmimo sudėtingumas. Į švietimo įstaigas važiuojame susidarius ne mažiau kaip 50 asmenų. Net ir mažiausi mūsų dalyviai puikiai sukoncentruoja dėmesį ir sukuria originalius darbelius. Visi kūrybiniai darbai po užsiėmimo atiduodami mokiniams. Visomis reikalingomis priemonėmis pasirūpiname.


Edukacinė programa "Gyvieji drugeliai - tyrinėjimai, kūryba, išmintis"

Nuo pat ankstyvosios Majų civilizacijos drugelis žmonijos kultūroje atliko didelį vaidmenį tiek literatūroje tiek mitologijoje. Per šią trapios būtybės prizmę vaikai bus supažindinti ne tik su drugelio gyvenimo ciklu, tačiau ir su įvairiausiomis kultūromis ir jų tikėjimais. Programos metu dalyviai pamato ir drugelius, ir visas drugelio stadijas (kiaušinius, vikšrus, leliukės, kokonus) ne paveiksliuke ar ekrane, o naturaliai. Pradinių klasių moksleiviai bus įtraukti į žaidimą. kad geriau jas prisiminti. Pateikiama informacija apie ypatingus drugelių ir jų vikšrų maitinimo įpročius, jų gyvenimo trukme. Drugeliai turi savo spalvų, formų, elgsenos magiją, kuri vilioja vaikus pasinerti į pažinimų kelionę. Moksleiviai galės patirinėti kokoną, drugelio sparnus, pamatyti kaip valgo drugeliai, kiek koju turi ir kokios jos. Bus pristatyti drugeliai - rekordininkai. Susitikimo su drugeliais metu mokiniai bus supažindinami su mikroskopiniu drugelio pasauliu - įvairiausiomis spalvomis ir raštais, kurie primena ir žuvies žvynus ir gėlės žiedadulkes ir daugybę kitų dalykų. Vaikai skatinami tausoti gamtą, atsargiai elgtis su drugeliais ir kt. gyvūnais. Programos pabaigoje kiekvienas dalyvis turi galimybė palaikyti apelsiną su ant jo atsitupusiu drugelių ir pasakyti jam savo norą. Drugeliai juk pildo norus! Paslaugos tikslas: 1. Dalyviai susipažįsta su kultūrine drugelio reikšme Lietuvoje ir visame pasaulyje. 2. Sukelti teigiamas moksleivių emocijas, 3. Parodyti koks gražus, mistinis ir trapus drugelio gyvenimas, 4. Skatinti tikėti savimi ir stebuklais.


Edukacinė programa „Kas slepiasi už lėlių teatro širmos?“

Edukacija skirta 7-13 m. mokiniams. Jos tikslas yra ugdyti smalsią, kūrybišką, sąmoningą, kritiškai mąstančią, menu besidominčią asmenybę. Edukacijos metu mokiniai yra supažindinami su lėlių teatro žanro specifika ir spektaklio kūrybinės grupės (pjesės autoriaus, režisieriaus, scenografo, kompozitoriaus, konstruktoriaus, dekoratoriaus, staliaus, siuvėjo ir kt.) funkcijomis, scenos įranga (uždanga, prožektoriai, pakyla, automatizuotai veikiančios grindų platformos, kėlimo traversas ir kt.) ir jos valdymu. Programos metu scenoje demonstruojamos skirtingų konstrukcijų ir valdymo būdų lėlės, dekoracijų fragmentai, rekvizito, kostiumų detalės, kuriuos galima išsamiai apžiūrėti ne tik iš fasadinės, žiūrovams įprastai matomos, bet ir užkulisinės pusės. Edukatorės išsamiai paaiškina dalyviams, kas yra rekvizitas, dekoracijos ir kostiumai, supažindina, kas yra atsakingas, kad rekvizitas į sceną patektų laiku ir nepasimestų. Taip pat mokiniai sužino, kokiu atveju daiktas priskiriamas rekvizitui, kas prižiūri aktorių kostiumus ir kokia svarbi jo funkcija spektaklyje, kuo ypatingos dekoracijos lėlių teatre ir, svarbiausia - kokie netikėti dalykai slypi žiūrovams nematomoje scenos pusėje. Edukacinės programos metu mokiniai turi unikalią galimybę patys pamėginti valdyti lėles, pasimatuoti kaukes ar kostiumų detales ir trumpam tapti aktoriais. Programa „Kas slepiasi už lėlių teatro širmos?“ atveria paslapčių, spalvų, emocijų ir vaizduotės žaismo kupiną lėlių teatro pasaulį, kviečiantį pažinti, atrasti ir kurti.


Orientacinis žaidimas „Kalėdų pėdsakais: atrask, užuosk, paliesk...!“

Atrasti Kalėdų dvasia alsuojantį senamiestį visada smagiau žaidžiant! Orientacinio žaidimo metu komandos aplankys įvairius senojo miesto kiemelius ir gatveles, ieškos atsakymų, kaip Kalėdas švenčia skirtingos tautos, kaip šventinį šurmulį sutikdavo didikai, iš kur atkeliavo daugelis mūsų pačių tradicijų.

Kartu su užduotimis dalyvių lauks ir patirčių maišeliai su priemonėmis, kurios žaidimo metu padės užuosti, paragauti, paliesti... Kalėdų istorijas!

Žaidime vaikų komandos senamiestyje naviguoja ir užduotis atlieka savarankiškai, be gido.

Orientacinio žaidimo tikslas – ugdyti gilesnį, platesnį Kalėdų šventės istorijos, vertės ir prasmės suvokimą.


Diskusijų spektaklis „pX| prieš kryžkelę“ (Išvažiuojamasis)

Kiekviena diena kupina situacijų, kurios gali tapti žmogaus vidinėmis katastrofomis arba naujomis galimybėmis. Ar gali žmogus pasirinkti? Jei taip, kaip vyksta pasirinkimas ir sprendimas? Ar žinome, ką renkamės? O galbūt mes nieko kito pasirinkti negalime? … – bet juk mes savo gyvenimo šeimininkai. Ne…. kito pasirinkimo nėra.. O gal įmanoma? Mhh, ne. Taip. NE.. Tai kaip? Augustas Boalis iškėlė mintį, kad spektaklis yra gyvenimo repeticija, o jos pabaiga– tai tolesnio gyvenimo pradžia. Alytaus miesto teatras kviečia į diskusijų spektaklį „pX| prieš kryžkėlę“, kuris mokiniams vaizduoja tam tikras konfliktines situacijas iš jų gyvenimo, o vėliau aktoriai kartu su jaunimu diskutuoja ir jas keičia, leisdami išgyventi jas scenoje


Kviečiame moksleivius atvykti į Kurtuvėnų dvaro sodyboje įsikūrusį lankytojų centrą, kuriame prasidės nauja ir įdomi pažintis su Kurtuvėnų kultūros, gamtos paveldu, žmogaus ir gamtos galia sukurtu kraštovaizdžiu. O kad ši edukacija būtų dar įsimintinesnė – jos metu ne tik pasakosime istorijas, legendas, tačiau ir bandysime išspręsti kryžiažodį! Lankytojų centro ekspozicijoje „Kraštovaizdžio įvairovė“ rasite mįsles, užuominas, užduotis bei jų atsakymus – viską, ko mums prireiks sprendžiant galvosūkį ir atrandant milžinų paslaptis! Edukacijos metu susipažinsime su kultūros paveldu, gamta, bei juos apjungiančia dalimi – žmogumi ir jo veikla. Sužinosime ne tik ką slepia milžinai, bet ir įsijausime į jų veiklą – formuosime žemę, ją keisime, supsimės ant milžino ašarų, bei bandysime palikti savo milžinišką antspaudą. Na, o visas užduotis įveikus, sudėliojus kryžiažodį keliausime į autentišką Kurtuvėnų dvaro svirną kur lauks smagus ir įtraukiantis grindų žaidimas "Pažinkime Kurtuvėnų regioninį parką". Žaidimo principas - kaip kitų stalo žaidimų, kuomet metamas kauliukas ir lentoje į priekį paeinama per tiek langelių, kiek iškrito taškų. Pakeliui komandų lauks įvairūs klausimai, apie Kurtuvėnų regioninį parką, bei įdomios užduotys.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Dar XVII-ame amžiuje Prancūzijos „karaliaus saulės“ Liudviko XIV ištartą diktatoriškąją frazę „Valstybė – tai aš“, šiandien galime perskaityti iš naujo. Ką mums reiškia valstybė? Kas yra jos kūrėjai ir valdovai? Prezidentas, Vyriausybė, Seimas, politikai, savivaldybių merai, koncernų ir korporacijų vadovai? Kas yra valstybės pagrindas? Teritorija, bendra kalba, istorija, tradicijos ir papročiai? Visa tai tiesa, tačiau kas valstybė būtų be manęs? Be kiekvieno iš mūsų? Tikroji pilietiškumo branda pasireiškia pirmiausia tada, kai išmokstame teisingai užduoti sau klausimą, ne ką valstybė privalo man duoti, o ką aš galių duoti savo valstybei, kai įsisąmoninus, jog „mano gerovė tai – valstybės gerovė“ ir atvirkščiai, laisvė ir atsakomybė ima žengti koja kojon. Edukacijų metu skirtingo amžiaus moksleiviams pristatoma mokslą, meną ir šiuolaikines technologijas sujungusi Tautiškos giesmės“ instaliacija, susidedanti iš Lietuvos Respublikos himno, išreikšto pirmą kartą pasaulio istorijoje nuausta garso analizės juosta bei lazerio iliuminacija, ir darniai susiliejanti į garso, vaizdo bei judesio sinchroninę sistemą. Moksleivių laukia daugybė klausimų ir žaidimų, aprėpiančių istorijos, muzikos, fizikos, kalbos, etikos, gamtos pažinimo, dailės, informacinių technologijų, meilės savajam kraštui ir savęs pažinimo pasaulius. Edukacijas vedantis poetas ir tarpdisciplininių menų kūrėjas Julius Žėkas, baigęs skulptūros, fizikos, lietuvių filologijos, literatūrologijos, kultūros vadybos ir politikos studijas, taip pat kuriantis, organizuojantis ir kuruojantis įvairius kultūros ir meno bei neformaliojo švietimo projektus, vien su „Tautiškos giesmės“ instaliacijos edukacinėmis programomis supažindinęs daugiau nei 20 tūkstančių vaikų.


Spektaklis „Kupriukas muzikantas“ išvažiuojamasis

Spektaklis „Kupriukas muzikantas“ pagal Aldonos Liobytės pjesę, tarsi pasaka pasakoje. Čia žiūrovas ne tik supažindinamas
su etnine kultūra, bet ir įtraukiamas kartu ją pajusti su aktoriais.Edukacinė programa prieš spektaklį bus tarsi kelias,
užburiantis ir vedantis žiūrovą į salę bei paliečiantis įvairius jo pojūčius: regą, lytėjimą, klausą, uoslę skonį. Stebėdamas
vaikas paklius į stebuklingą sniego krioklį, kuriame galės paragauti „sniego varveklių", išgirsti žiemos muziką, lietuviškas,
įtrauktas į nematerialųjį Europos kultūros paveldą, sutartines, užuosti medaus, cinamono, gvazdikėlių, žolelių arbatos kvapą,
paridenti sniego kamuolius, pasisupti laumių žirgais - mediniais arkliukais. Šis spektaklis leis būti ne tik stebėtojais, bet ir
veiksmo dalyviais. Spektaklyje bus naudojami stilizuoti vestuvių papročių elementai apipinti liaudies žaidimų ir šokių
„pynėmis“, iliustruoti dzūkų kraštui būdingomis sutartinėmis, daugybe patarlių, priežodžių ir pasakiškai daininga šnekta.
Girdimi dialogai primins dainų tekstus su daugybe palyginimų, grožybinių meilių žodelių, frazeologizmų. Spektaklyje gyvuos
dzūkiška dvasia ir kultūra.


Senosios lietuvių Kūčios - paslaptinga ir užburianti šeimos šventė, turinti gilias ištakas, prasmę ir vertę. Tai šventė – kupina paslapties ir magijos. Edukacijos pradžioje vaikams pristatomos išskirtinės lietuvių Kūčių tradicijos, akcentuojamas pasiruošimas joms. Vaikai mokomi sukurti jaukią namų aplinką ypatingai vakarienei - natūraliais žaisliukais ir dekoracijomis jie papuošia eglutę ir stalą. Kai visi supažindinami su Kūčių valgiais ir jų simbolika, paraitojamos rankovės, užrišamos prijuostės ir imamasi darbo – vaikai mokosi kepti senovinius kūčiukus, gaminti saldųjį aguonpienį. Gardžiai prakvipusioje ir paslaptingų žibintų nušviestoje erdvėje visi pagaliau susėda prie balta linine staltiese užtiesto Kūčių stalo. Vaikams pristatomos senovinės apeigos, dalijamasi pasigamintais valgiais ir gerumu...Edukaciją vainikuoja teatralizuota „Stebuklų sakmė“ su burtais, apeiginiais rateliais ir žaidimais, į kurią visus dalyvauti pakviečia edukacijos vedėja – „Žaliaskarė“.