Pasinaudojant muziejuje jau sukaupta informacija (ikonografinė medžiaga, esamais eksponatais, tarpukario Lietuvos spauda, knygos) mokiniai susipažins su senoviniais vaikų žaidimais ir žaislais. Žaidimai: „Kiaulė“, „Rytinėjimas“, „Žiedų mėtymas“ ir pan. Edukacijai bus naudojamos pagamintos senovinių žaislų kopijos: mediniai arkliukai, vilkeliai, vežimėlis. Mokiniai bus supažindinami su senoviniais žaislų gaminimo prietaisais, jų gamybos ypatumais, norintys galės išbandyti žaislo „Vilkelis“ gaminimą ir jį pasiimti.


Baroko epochos elementai Verkių dvaro sodybos istorijoje

PAVILNIŲ IR VERKIŲ REGIONINIŲ PARKŲ DIREKCIJA

Kultūrinės edukacijos tikslas – sudominti kultūros paveldu atskleidžiant Verkių dvaro sodybos kūrimosi istoriją barokinės epochos laikotarpiu bei ugdyti mokinių kultūrinį-istorinį sąmoningumą. Edukacijos metu siekiama supažindinti su baroko epochos laikotarpiu vyravusiais arcitektūriniais sprendimais Europoje, Lietuvoje ir Vilniuje. Tiesiogiai aplankant kultūros paveldo objektus bus atliekamos kūrybiškos edukacinės užduotys, susijusios su įdomiais faktais apie Verkių dvaro kūrimosi istoriją. Kultūrinės edukacijos po Verkių architektūros ir kraštovaizdžio draustinį metu mokiniai geriau pažins turiningą Verkių dvaro istoriją bei žymiausius baroko architektūros pradininkus Lietuvoje. Mokiniai bus įtraukiami į platesnį gyvą Verkių dvaro sodybos kūrimosi tyrinėjimą. Pabaigoje aptariant išlikusius baroko architektūros kultūros paveldo objektus Verkių kraštovaizdžio ir architektūros draustinyje bus atkreipiamas dėmesys į kultūros paveldo išsaugojimo iššūkius įvertinant baroko epochos kultūrinį palikimą Vilniaus architektūroje.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Neabejoju, jog Jūs tikrai esate matę kokį nors antspaudą, pavyzdžiui, savo gimimo liudijime arba senesnio leidimo moksleivio pažymėjime. Jei kalbame apie antspaudus, tuomet turime kalbėti ir apie kitą žodį - spaudą. Kodėl? Antspaudas jau yra galutinis produktas, kurį mes galime matyti dažniausiai popieriaus lape. O spaudas yra įrankis, su kuriuo antspaudas yra įspaudžiamas. O kam reikėjo antspaudo? Istorijų dvarelio edukatorius edukacijos dalyvius supažindins su antspaudų istorija pasaulyje ir Lietuvoje, apžvelgs jų panaudojimą ir kitus svarbius antspaudo gyvavimo elementus. Edukacijos pabaigoje pakviesime dalyvius pasigaminti antspaudą.


Kūrybinio skaitymo edukacija ,, Literatūrinės šėlionės"

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Ar tavo diena gali būti pasaka? Jeigu tau patinka būti su draugais ir norisi nuveikti kažką neįprasto( nugalėti ,, Bauboną" ar ar būti pievų fėja) šis užsiėmimas tikrai tau.. Susitikime ir keliaukime kartu su Onele irJoneliu  per pasakų pasaulį, padarykime savo dieną linksmesne .

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Tikslas: supažindinti edukacinio užsiėmimo dalyvius su senosiomis kalendorinių švenčių tradicijomis Lietuvoje ir išmokyti vieno iš seniausių ir rečiausių tradicinio marginimo būdų - žolelėmis. Tai - kūrybingas, žaismingas, įtraukiantis procesas, kurio rezultatai kelia nuostabą, suteikia progą džiaugtis unikaliu ir nepakartotinu margučiu. Kol margučiai verda, dalyviai susipažįsta su senosiomis tradicijomis ir išbando tradicinius velykinius žaidimus.
Kviečiame atvykti ir susikurti nuostabų pavasarišką margutį!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


„Pasaulio dailės lobynai“ – inovatyvi dailės pamoka, išradingai supažindinanti su ryškiausiais meno istorijos bruožais bei
žymiausiais menininkais, suteikianti žinių rinkinį, mokanti per meną pažinti tiek kultūrą, tiek patį save.
Edukacijoje – edukatorė pristato pavyzdinius atskirų laikotarpių meno kūrinius (originalaus dydžio, sertifikuoti,
dailininkų pertapyti kūriniai, kuriuose matomi potėpiai, braižas, spalvos), tokius kaip V. van Gogo „Saulėgrąžos“, K. Monė „Vandens Lelijos" ir kt. Pasitelkdama įvairius žaidimus ir metodikas veda diskusiją, kelia klausimus, kurie parodo dalyvių skirtybes ir kiekvieno jų kitokį santykį su meno kūriniu, galų gale pažvelgiama į kūrinį iš dailininko perspektyvos, o ką visgi iš tikrųjų tapytojas norėjo užfiksuoti, kokie įvykiai ar reiškiniai slepiasi kūrinyje, su kokiais iššūkiais susidūrė menininkas, kalbama apie tai koks apskritai gali būti menas. Įspūdžiui pagrįsti – pasitelkiami trumpi dokumentiniai kadrai iš laikotarpio, kurio metu buvo sukurti kūriniai (pvz., rodomas 19 a. pab. Paryžius - laikotarpis kuomet atsirado impresionizmas, ypatingai tapatinamas su Prancūzija). Pamokos pabaigoje vyksta praktinis patyrimas - mokiniai patys kuria savo teorinį meno projektą (neapribojant kūrybiškumo generuoja idėjas ką įgyvendintų šiandieniniame kontekste), kurį perteikia ant popieriaus naudojant įvairias priemones - žurnalų iškarpas, spalvinimą ir kt. T.y. pristato savo idėjos koncepciją-vizualiką.
Taip pat moksleiviai virtualios realybės pagalba turi galimybę patys "nusikelti" į paveikslą, kurį ką tik analizavo ir tapti jo veikėjais (pasivaikščioti po K. Monė sodus, pabuvoti S. Dali sapne ir kt.).
Viso edukacijoje susijungia šios dalys: žinomiausių dailės kūrinių stebėsena ir analizavimas, edukatorės vedama sužaidybinta diskusija, meno projekto kūrimas bei pasitelkiama virtualios realybės technologija nukelianti į pasirinktą paveikslą.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Sensoriniai skaitymai „Išmokime atsipalaiduoti ir pasitikėti savimi“

Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

Sensoriniai tekstų skaitymai pagal M. Tanneux ir L. la Baleine knygelę „Trys paršiukai. Mokomės atsipalaiduoti ir pasitikėti savimi“. Pasakos skaitymo metu mokiniai, pasitelkdami jogos pratimus, atkartoja pasakos turinį. Fizinė veikla gerina nuotaiką, todėl bus formuojamas teigiamas mokinių požiūris į literatūros skaitymą, taip bus skatinama domėtis literatūra. Joga naudinga tuo, kad stiprina kūno lankstumą, ugdo pusiausvyrą ir ištvermę, padeda sutelkti dėmesį, moko pasitikėti savimi ir kitais. Užsiėmimo metu skaitoma pasaka ir integruoti jogos pratimai leis lengviau įsisavinti klausomą tekstą, mokiniai kartu su personažais patirs įvairių jausmų (empatijos ugdymas). Refleksijos metu mokiniai aptars girdėtą istoriją ir mokysis piešti paršelius. Klausydamiesi skaitomo teksto mokiniai ne tik praturtins žodyną, praplės pažinimo akiratį, lavins sensorinius pojūčius, bet kartu smagiai ir turiningai praleis laiką.


Jei mokykloje tyrinėjote poeto Jono Mačiulio-Maironio eilėraščius „Lietuva brangi“, „Trakų pilis“ ar „Pavasaris“ ir norėtumėte susipažinti su Maironio kūryba išsamiau, ši edukacinė programa kaip tik jums! Edukacinė programa „Atradimai „Pavasario balsuose“ skirta vyriausiųjų klasių (11–12 kl.) moksleiviams, norintiems apie svarbiausią Maironio literatūrinį palikimą – eilėraščių rinkinį „Pavasario balsai“ – sužinoti naujų, dar negirdėtų faktų: aiškinsimės, kiek šio poezijos rinkinio leidimų išėjo poetui gyvam esant, kuris iš jų buvo sutiktas ir vertintas šiek tiek kritiškai, kokiais eilėraščiais nauji leidimai buvo papildomi, spręsime antrojo „Pavasario balsų“ leidimo „dingimo“ mįslę, sužinosime, kokiems asmenims poetas dedikavo savo eilėraščius ir kaip šie asmenys yra susiję su paties Maironio gyvenimu, ir daug kitų įdomių dalykų! Be to, šioje edukacinėje programoje turėsite galimybę patyrinėti ir praktiškai palyginti, kaip įvairiuose leidimuose kito patys eilėraščiai, kaip jie buvo redaguojami. Po trumpos ekskursijos Maironio memorialiniame bute suskirstysime į komandas, bus išdalinamos kortelės, kuriose pateikta vaizdinė ir tekstinė informacija, susijusi su Maironio „Pavasario balsais“ ir jų pasirodymo kontekstu. Kiekvienai grupei tenka vis kita poezijos rinkinio tema. Užduotis – ne tik suvokti, kaip kiekviena atskira kortelė yra susijusi su šiuo eilėraščių rinkiniu, bet ir atrasti tarpusavio sąsajas, išskirti svarbiausius kiekvienos temos aspektus. Edukacinės veiklos pabaigoje savo atradimus „Pavasario balsuose“ pristatysime kitoms komandoms, pasidalinsime įspūdžiais ir padiskutuosime.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Ekomedvilnės piešimo edukacija mokiniams

Paslaugos aprašymas:

Ekomedvilnės piešimo edukacija mokiniams – tai unikalus užsiėmimas, kurio metu mokiniai supažindinami su kūrybos pasauliu, ekologija ir kultūriniu paveldu. Edukacijos metu dalyviai išmoks įvairių piešimo technikų ir sukurs savo unikalius dizainus ant ekologiškų medvilnės maišelių. Užsiėmimai ne tik lavina meninius įgūdžius, bet ir skatina tvarų gyvenimo būdą bei kultūrinį sąmoningumą.

Kas laukia dalyvių?

	1.	Kūrybinės dirbtuvės: Praktiniai užsiėmimai, kurių metu mokiniai mokysis piešti ant ekomedvilnės maišelių.
	2.	Tvarumo ir ekologijos pamokos: Informacija apie ekomedvilnės naudą ir tvarumo svarbą.
	3.	Kultūrinio sąmoningumo ugdymas: Susipažinimas su Lietuvos kultūriniu paveldu, ypatingai Dainų šventės istorija ir reikšme.
	4.	Pilietiškumo stiprinimas: Diskusijos apie Lietuvos narystę NATO ir Europos Sąjungoje, šių organizacijų svarbą.
	5.	Socialinių įgūdžių lavinimas: Bendradarbiavimas, idėjų dalijimasis ir grupinis darbas kuriant piešinius.

Šis užsiėmimas ne tik ugdo kūrybiškumą ir meninius įgūdžius, bet ir skatina mokinius tapti atsakingais, sąmoningais ir kultūriškai turtingais piliečiais. Prisijunkite ir atraskite kūrybos džiaugsmą kartu su mumis!


Tradicinės virvelės pynimas A. ir J. Juškų muziejuje

Edukacija vyksta viename seniausių Vilkijos apylinkių pastatų – Antano ir Jono Juškų etninės kultūros muziejuje (namelyje), kur visus metus vyksta kalbos, dainų, žaidimų, ratelių, sodų rišimo, žaislų gamybos ir smulkiosios tautosakos edukacijos. Supažindinsime su muziejaus eksponatais, kurie susiję su vienu seniausių lietuvių liaudies amatų – virvelių pynimu. Mokysimės virvelių pynimo technikos, derinsime spalvas. Tikimės, kad edukacijos metu Jūs patirsite kūrybos, grožio pajautimo džiaugsmą, pagarbą savo ir kitų tautų kultūrai.
Edukacijos metu susikursite spalvingą rankų darbo virvelę – papuošalą.


Šiaulių kultūros centre vykstantis edukacinis užsiėmimas Sukučio žaismas kviečia 1–6 klasių mokinius atrasti medžio drožybos pasaulį ir susipažinti su tradiciniu lietuvių amatu. Šis užsiėmimas suteikia galimybę ne tik sužinoti apie medžio drožybos istoriją ir amato ypatumus, bet ir išbandyti praktinę drožybos patirtį.

Užsiėmimo metu dalyviai susipažins su medžio drožėjo amatu, sužinos, kaip senovėje buvo kuriami žaislai, ir kaip jie nešė džiaugsmą vaikams. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai išmoks, kaip sukurti senovinį žaislą – sukutį (vilkelį) – naudodami paprastas priemones ir savo kūrybiškumą. Ši praktinė dalis ne tik lavins motorinius įgūdžius, bet ir skatins fantaziją, saviraišką bei bendradarbiavimą su bendraamžiais.

Edukacinė veikla taps įdomia komunikacijos erdve, kurioje dalyviai galės pajusti senąsias tradicijas ir prisiliesti prie amatų. Sukučio žaismas ne tik supažindina su medžio drožybos paslaptimis, bet ir skatina kūrybiškumą bei bendruomeniškumą.

Kviečiame visus smalsius ir kūrybingus vaikus prisijungti prie Sukučio žaismo užsiėmimo, atrasti senovinių tradicijų džiaugsmą ir sukurti savo unikalų sukutį, kuris taps nuostabiu prisiminimu apie laiką, praleistą su draugais!

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Senieji instrumentai (5 - 8 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Sauliaus Petreikio nuotolinė edukacija „Senieji instrumentai" - tai puiki galimybė išgirsti pasaulio muzikos instrumentus būnant net ir atokiausiame Lietuvos kampelyje vėjams siaučiant, lietui lyjant ar esant karantinui. Saulius Petreikis, sukaupęs didelę senovinių ir šiuolaikinių instrumentų kolekciją, pristato profesionaliai ir linksmai nufilmuotą medžiagą apie įvairių kultūrų instrumentus, juos pademonstruoja, atlieka įvairias melodijas netgi įterpdamas ir trumpus pasakojimus. Jau pastebėta, kad mokiniams muzikinis lobynas yra itin įdomus, todėl nufilmuotą edukaciją pratęs vaizdo pokalbis ir paruoštos užduotys, kurias dalyviai galės atlikti namuose. Visos edukacijos metu bus galima užduoti klausimus, o edukacijos pabaigoje atlikėjas parodys ir naujausius savo instrumentus (XIX a. vargonus, fujara, hurdy gurdy ir kt.).


Mobili meno mokykla - kūrybinės odos dirbtuvės

MOBILI MENO MOKYKLA – KŪRYBINĖS ODOS DIRBTUVĖS. Edukacijos metu jos dalyviai kartu su filmuota medžiaga (https://www.youtube.com/watch?v=hm7vr75096k) ir jos autore aptars pasakojimą apie tai, kad odos apdirbimas žinomas kaip vienas seniausių amatų pasaulyje, menantis žmonių - atsiradimą, kad senųjų civilizacijų gyventojai daug ką gamindavo iš gyvulių odos, o Lietuvoje amatininkų odininkų buvo kiekviename dvare, kaime ir mieste. Jie gamindavo aprangos detales ir apavus, žirgų pakinktus ir balnus, dekoratyvinius knygų ir albumų viršelius, papuošalus, baldus bei suvenyrus. Odos amatas iki šių dienų liko ne daug pakitęs, tad kviečiame susipažinti su juo. Edukacijos metu mokiniai susipažins su odos rūšimis, apdirbimo įrankiais, įvairiais senovėje gamintais odos dirbiniais (kapšais, diržo krepšiais, diržais, avalyne, papuošalais ir kt.), išbandys odos ornamentavimo ir apdirbimo įrankius, technologijas. Išmoksime derinti spalvas ir įvairias formas. Kiekvienas, padedamas ir patariamas profesionalių edukacijos vedėjų, pats sukurs ir pasigamins sau unikalų kūrinį -segę, kaklo papuošalą, apyrankę, pakabuką raktams, kaklo papuošalą, dėkliuką telefonui, piniginę arba tiesiog gražią juostelę-skirtuką knygai iš pasirinktų natūralios odos ruošinių. Pageidaujant edukacijos dalyviams ir iš anksto sutarus galime organizuoti ir kitokius - piešimo, tapybos (guašas, akvarelė, tempera, aliejiniai dažai, pastelė...) arba metalo plastikos, keramikos užsiėmimus.


Edukacinis užsiėmimas "Diena prieš 1000 metų" (5-8 kl.)

5-8 klasių mokinius pakviesime praleisti laiką kaip prieš 1000 metų Edukacijų namuose Drevernoje. Užsiėmimo metu mokiniai bus supažindinti su IX-XII a. duonos ir jos gaminių kepimo kulinariniu paveldu ir tradicijomis. Vaikai sužinos iš ko ir kaip prieš 1000 metų mūsų protėviai kepė duoną ir bandeles, kaip leisdavo kasdienybę, mokėsi karybos, treniravosi. Mokiniai patys senoviniu ir autentišku būdu keps duonos paplotėlius atviroje laužavietėje ant juodmetalio plokštės, keps bandeles ant nužievintų šakelių, stebės kaip kepama duona senovinėje dūminėje krosnyje. Edukacijų namuose užsiėmimo dalyviams bus atkurta ir pristatyta IX-XII a. buitis, gyvensena, kulinarinės tradicijos, archeologiniai radiniai, kostiumai, papuošalai, karybos elementai. Dalyviai supažins su šaudymo į taikinius iš senovinių ilgųjų lankų technika, saugiai pamėgins šaudyti į taikinius profesionalioje šaudykloje. Užsiėmimui besibaigiant glaustai apibendrinsime pateiktą medžiagą, akcentuosime svarbiausią informaciją, atsakysime į vaikų užduodamus klausimus bei aktyviausius apdovanosime! Paslauga atliepia prioritetinę 2023 m. valstybės minimą svarbią sukaktį „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-sias metines“.


Keramikos edukacija „Molis tavo rankose“

Keramikos edukacija ,,Molis tavo rankose“. Užsiėmimo pradžioje skaidrių pagalba trumpai apžvelgiama keramikos istorija, mokiniai supažindinami su lietuvių liaudies lipdymo, dekoravimo tradicijomis, technikomis, darbo priemonėmis, medžiagomis ir įrankiais bei darbo švaros reikalavimais. Vėliau praktiškai demonstruojama lipdymo technika. Savo sugalvotą idėją vaikai eskizuoja ir aptarus iškilusius klausimus pradeda lipdymo, dekoravimo procesą savarankiškai su edukatoriaus pagalba. Mokiniai turės galimybę junkti įvairias lipdymo technikas, naudotis įvairiais dekoravimo metodais. Lipdoma iš balto molio.
Programa pritaikyta 1-12 kl. mokiniams, priešmokyklinio amžiaus mokiniams, pagal amžių, gebėjimus, specialiuosius gebėjimus ir poreikius. Užduotys pritaikytos pagal amžiaus grupes ir specialiuosius poreikius.
Visas reikalingas medžiagas ir priemones atsiveža edukatorius. Po edukacijos visi mokinių darbai keliauja pas paslaugos teikėją ir ruošiami galutiniam pristatymui, džiovinami, degami ir glazūruojami bespalve glazūra.
PASINERKIME Į MOLIO PASAULĮ KARTU!


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Edukacija „Senųjų dvarų parkų takais“ skirta pažinti parko vertybes, medžius, objektus. Edukacijos metu dalyviai susipažįsta su Veisiejų ir Vainežerio dvarų parkais, medžių rūšimis, gyvąja gamta, aplinka.  Edukacijos metu dalyviai dirba komandiškai, dėlioja medžių dėliones, dvaro parke žaidžiamas orientacinis žaidimas, kūrybiškai atliekamos loginės ir praktinės užduotys, išbandomos kūrybinės veiklos priemonės ir būdai. Savarankiškai gaminamas patinkančio medžio portretas. Edukacijos metu ugdomas dalyvių kritinis mąstymas, tarpusavio komunikacija, skatinamas kūrybiškumas, savo krašto ir gamtos pažinimas.


Prijaučiate taikomajai dailei, norite susipažinti su seniausiu pasaulio amatu - keramika? Puiki galimybė pažinti Lietuvių  mitologiją. "Rėdos ratas" pagal baltų mitologiją yra visos metų šventės. Kurios apipintos mitais, legendomis, pasakomis ir kt. Taip pajausite etno kulūros dvasią per istorijas, legendas, pasakas ir žaidimus. Atgaivinsime primityviosios keramikos tradicijas, pajausite teigiamas emocijas, kai molio dėka išgausime nuostabius darbus. Patirsite, kad molio bei rankų dėka sukursime unikalius darbus pagal pasirinkta šventinę temą: "Užgavėnių kaukė", "Margutis kitaip", "Molinis žaislas", "Rudenio kelionė keramikoje",  "Angelo palinkėjimas"... Mielai papasakosiu ir supažindinsiu senosios keramikos istorija, pamokysiu kaip formuoti ir dekoruoti keramikos gaminį. Pabaigoje pasidžiaugsime sava kūryba sukurdami vizualinę erdvę. Esant poreikiui, yra galimybė darbus išdegti ir glazūruoti už atskirą sutartą mokestį, o jų grąžinimas autoriams vyktu per siuntų tarnybas.


Kaip paversti savo gyvenimą įspūdinga istorija: autofikcijos dirbtuvės"

Esu rašytoja ir savo kūryboje pasitelkiu autofikcijos žanrą ("Niki: dvigubas portretas" (Tyto Alba, 2019), "Paleistuvės, arba Meilė pagal Niurnbergo mergelę" (Kitos knygos, 2016). Kviečiu į kūrybines dirbtuves, kuriose kartu tyrinėsime autofikcijos žanrą. Susipažinsime su autofikcijos ypatumais ir pasidalinsime savo patirtimis. Dirbtuvių metu kursime trumpus autofikcinius tekstus, įkvėptus asmeninių istorijų, tyrinėsime, kaip asmeninė patirtis gali tapti literatūros kūrinio pagrindiniu varikliu.
Kam išgalvoti neegzistuojančius pasaulius, kai pats gyvenimas toks įdomus? Sužinosime, kaip autofikcija naudojosi Françoise Sagan, Marguerite Duras, Annie Ernaux. Rašydami autofikciją, galime atsiverti tiek, kiek širdis geidžia, nes, kitaip nei rašant memuarus, skaitytojas niekuomet neatspės, kur baigiasi realybė ir prasideda vaizduotė. Ne visada ir patys autoriai žino. Autofikcija turi ilgą istoriją. „Šok, tarsi niekas tavęs nematytų, dainuok, tarsi niekas tavęs negirdėtų, mylėk, tarsi nebūtum įskaudintas“, – rašė Markas Twainas. Šia mintimi ir vadovaujuosi rašydama. Esu įsitikinusi, kad kiekvienas patiria panašias emocijas. Pabandykime realizuoti tai, ką išgyvename!
Dirbtuvių metu susipažinsime su autofikcijos sąvoka, jos istorija ir ypatumais. Dirbtuvės skirtos tiems, kurie nori atrasti naujų būdų išreikšti savo emocijas ir mintis.
Užsiėmimo metu sužinosime, kaip atsirinkti svarbiausias gyvenimo akimirkas ir jas paversti literatūriniu kūriniu; kaip įpinti detales, kurios padėtų skaitytojui geriau pažinti pasakotoją; kaip sukurti įtikinamą autofikcinį pasakojimą, nepažeidžiant realybės ribų; kaip autofikciją derinti su kitais literatūros žanrais (pvz., romanu, novelėmis, esė); kaip rašyti apie asmeninius dalykus, nepažeidžiant savo ir kitų žmonių privatumo.
Kiekvienas iš mūsų turi unikalią istoriją, kurią verta papasakoti. Šiose dirbtuvėse kartu tyrinėsime, kaip paversti savo gyvenimą įspūdingu pasakojimu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Jūsų klasė - jūsų kino teatras! Pirmosios ES kartos Lietuvoje paveikslas filme "Karta.EU"

Atraskite mokymosi patirtį su „Jūsų klasė - jūsų kino teatras!" ir įsitraukite į jaudinančią pirmosios Lietuvos kartos, užaugusios Europos Sąjungoje, patirčių ir svajonių kelionę, atskleidžiančią didžiuosius socialinius ir politinius mūsų laikmečio pokyčius per jaunų žmonių gyvenimus.
Jei turite kompiuterį (ar kitą įrenginį) bei interneto ryšį – kviečiame vadovėlį trumpam pakeisti į tikrus žmones ir jų tikras istorijas. 2004 m. gegužės 1 d. Lietuvoje gimė apie pusšimtis vaikų. Jų atėjimas į šį pasaulį sutapo su kitu, kur kas didesnio masto gimtadieniu – net dešimties valstybių, tarp kurių buvo ir Lietuva, integracijos į Europos Sąjungą akimirka. Šią dieną gimę vaikai tapo Europos Sąjungos plėtros, apjungusios Rytų ir Vakarų Europą, liudininkais, o jų gyvenimo pradžia buvo paženklinta pačiu didžiausiu Senojo žemyno socialiniu ir politiniu  eksperimentu. Nematoma europinio gyvenimo jungtis sieja visus mūsų filmo herojus – moksleivių bendraamžius. Jie buvo neįtikėtinai panašūs ir lygūs gimdymo namuose ir dabar, po 20 metų, nepaisant stulbinančių išorinių buities, patyrimo, turto ir neturto kontrastų – jie liko lygūs naujosios eros egzistenciniu  požiūriu, jie visi lygiateisiai bei lygiaverčiai senos tradicijos ir naujosios kūrybos, išgyvenimų, nusivylimų bei svajonių liudininkai ir realizatoriai. “Karta.EU” - pirmasis dokumentinis filmas apie jaunimą jauniems, kuriam muziką sukūrė filmo herojų bendraamžė ir kurį režisavo legendinis “Foje” muzikantas ir kino režisierius Eimantas Belickas.
Susidomėjote? Užrezervuokite norimą laiką Kultūros paso sistemoje, mes suformuosime ir atsiųsime jums virtualią filmo nuorodą (24 val. prieš jūsų renginį). Atsidarysite nuorodą ir štai – kino seansas prasidės ten, kur jūs bebūtumėte! Filmo peržiūra suteikiama kartu su pagalbiniu dokumentu - paruoštu temų sąrašu, kuriuo galėsite pasinaudoti diskusijoms po seanso.


Edukacinė programa vykdoma Kintų Vydūno kultūros centro kiemelyje. Nepalankiu oru, kultūros centro palėpėje, esant dalyviams su spec. poreikiais edukacija vyksta kultūros centro,  dailės klasėje. Paslaugos dalyviai supažindinami su programos eiga. paskojamama apie žaidimus - ratelius, kuriuos žaisdavo seneliai, proseneliai. Lietuvių liaudies žaidimai - dainuojamieji ratleliai  užrašyti iš Kintų seniūnijoje gyvenančių žmonių. Kaip manote, kodėl žmonės žaidžia? Kokia žaidimų prasmė?  Į šiuos klausimus atsakysite pabaigoje. Jei įdėmiau įsiklausysite, gal suprasite, kokį metų laiką žaidime apdainuojame. 30 dalyvių daliname pusiau.
1. Dainuojamasis ratelis  "Gaspadinė ant sekminių" dainuojame keletą kartų, po to visi kartu, sukdami smagiai ratą, kartodami keletą kartų atliekame žaidimo judesius, kuriuos kartu pramokome. Čia išgirstame naujus tarmiškus žodžius, negirdėtus, nes jie nevartojami šiandieną, tuomet išsiaiškiname jų reikšmę.   Žaismingo dialogo pagalba kiekvienas vaikas skatinamas diskutuoti atsakyti ir užduoti jam iškilusius klausimus.
Toliau žaidžiame. 2.  Dainuojamasis ratelis  "Upytėlė teka" paaiškinama žaidimo ratelio eiga, žaidžiame, vėliau bandome nustatyti metų laiką.  3. Dainuojamasis ratelis „Sėd katins ant pečiaus su ilga barzda“. Klausimas, kuriuo metų laiku, šildomos patalpos?; kada šiltai sėdime ant pečiaus? Dalyviai išsako savo mintis, papildo bendrąsias ir specialiąsias žinias, kelia klausimus.
4. Žaidimas- ratelis „Meškerys“ reikalujanti vikrumo. Pristatoma žaidimo eiga, naudojamas sukimui (per kurį vaikai šokinėja) ryšulys surištas iš audinių, kad būtų saugiau. Bendru sutarimu žaidimas kartojamas. Programos pabaigoje dalyviai turi galimybe išsakyti, kaip jautėsi kartu dainuodami, žaisdami, kokia buvo jų nuotaika.


Ar kada nors norėjote skristi į kosmosą? O kaip Jūsų vaikai, ar turi tokių svajonių? Suteikite jiems galimybę pabūti astronautu! Mes siūlome pažintinę, interaktyvią edukacinę veiklą - kosminį skrydį, kosminio roboto viktoriną ir nepakartojamus potyrius, apsirengus astronauto kostiumais. Prisiminimui Jums lieka astronautiškos  nuotraukos ir kosminiai prizai!
KOSMINIS FILMAS
Autorinis 15 min. trukmės pažintinis edukacinis filmas nukelia vaikus į Saulės sistemą. Jaunieji astronautai susipažįsta su Saulės sistemos planetomis, patirdami įvairių nuotykių ir netikėtumų! Pasirodo, kad vaikų laukia kelionė ne tik kosmosu, bet ir laiku. Įdomu?
ASTRONAUTŲ VIKTORINA
Jaunieji astronautai, pakeliavę kosmosu ir susipažinę ar geriau pažinę Saulės sistemą, varžosi jaunųjų astronautų viktorinoje. Viktorinoje dalyvauja kiekviena klasė kaip ypatinga jaunųjų astronautų komanda. Viktorinos kosminiai klausimai gali būti paprasti ir sudėtingi, gali nustebinti, o gal paskatinti susimąstyti. Šioje viktorinoje visi verti prizų, todėl kiekviena komanda apdovanojama kosminėmis taurėmis.
KOSMINIS ROBOTAS
Pas vaikus atvyksta ypatingas svečias - įspūdingas Kosminis robotas!  Norite susipažinti? Mielai! Robotas atsakys į visus vaikams rūpimus klausimus apie kosmosą ir ne tik. O gal patys norite būti astronautu ir keliauti kosmosu, tyrinėti dar nepažintas erdves? Robotas patars ko reikia norint būti astronautu, kokias asmenines savybes ugdyti, kokių mokslo aukštumų siekti, kuo domėtis.
ASTRONAUTŲ RIKIUOTĖ (FOTOGRAFIJA)
Pakeliavę kosmosu ir patyrę naujų įspūdžių mokiniai kviečiami į Astronautų rikiuotę! Tai ypatinga jaunųjų astronautų komanda. Visi rengiamės astronautų kostiumais ir rikiuojamės ypatingai fotografijai.
Visos edukacinės veiklos metu, savo telefonuose galite užfiksuoti jaunųjų astronautų patyrimus ir nuotaikas. Ir turite galimybę išsirinkti ir patys pasidaryti Jums labiausiai patinkančias nuotraukas.


Kviečiame į UNESCO paveldą įtrauktą, vieną stipriausių dailės terapijų „Ebru meną“ – tapymą ant vandens! Skambant senovinei fleitai ir sklandant rytietiškų kvapų gūsiams, keliausime „Ebru“ istorijos laikotarpiais, po kurių pradėsime tapymo ant vandens procesą, skatinantį kūrybiškumą, atsipalaidavimą ir emocinę raišką.
Edukacijos metu didesnis dėmesys bus skiriamas mokinių emocinės savijautos identifikavimui ir stabilizavimui. Tai pasieksime bendra piešinių savianalize, padėsiančia mokiniui geriau suprasti savo vidinį pasaulį, atrasti galimas to priežastis, o refleksijos metu ir galimus sprendimo būdus. Juk „Ebru“ - tai sielos atspindys.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Neišsenkantis pasakų lobynas ir išmintis, užkoduota mūsų seniausiuose pasakojimuose, kurie veikia mus iki šių dienų! Siūlome„atrakinti“ juos ir interaktyviai dalyvauti pasakojime, atrandant aktualius ir pagal amžių suprantamus pasakojimo momentus. Profesionali scenografė paruoš užduotis - veiklas, kurias pamokos metu atliksime kartu. Laboratorijos metu dviejuose ekranuose (viename aktorė - pasakotoja, kurianti atmosferą muzikos ir pasakojimo žanrų pagalba) kitame - scenografė, realiu laiku kuria pasakos inscenizaciją, kurią moksleiviai ne tik seka, bet irgi kuria savo variantą. Kūrybinė veikla, nukelianti į laikus, kai nieko dar nebuvo - žemė tuščia, lyg baltas popieriaus lapas...


Pristatomos Kūčių dienos tradicijos: ritualinis apeiginis apsivalymas, namų, kiemų tvarkymasis, prausimasis. . Didesnis dėmesys skiriamas eglutės puošimo tradicijai.
 Aptariami likimą lemiantys tikėjimai ir burtai. Akcentuojamos burtų formos: liejiniai su žvake, skaičiavimas. Moksleiviai kepa kūčiukus, juos ragauja, buriama.


Žvakių gamybos edukacija, tradiciniai šokiai, žaidimai ir rateliai

Šilalės rajono savivaldybės kultūros centras

Edukacinio užsiėmimo metu vaikai susipažins su senoviniu žvakių liejimo amatu. Dalyviai bus supažindinami su žvakių gamybos istorija bei  technikomis, patys galės jas išbandyti pasigaminti, papuošti bei parsiveržti savo pasigamintą žvakę namo. Su dalyviais aptarsime žvakės reikšmę ir simboliką žmogaus gyvenime (krikšto žvakė, žvakės per vestuves ir kitas
šventes). Kad vakarojimas neprailgtų, edukacijos veiklas praturtins žemaitiški žaidimai, rateliai ir šokiai. Dalyviai skanaus žolelių arbatos, smaližiaus bitelių surinkto medaus. Mokiniai gaus teorinių ir praktinių žinių, ugdys kūrybiškumą. Šiomis veiklomis bus praplečiamas mokinių kultūrinis akiratis, puoselėjamos senovės amato tradicijos, ugdomas gebėjimas išmoktą amatą pritaikyti šiandieniniame gyvenime.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacijoje „Lino pasaka“ mokiniai supažindinami su linininkystės istorija, tradicijomis, linų produkcija, senoviniais daiktais ir darbo įrankiais, mokomi jais naudotis. Mokiniai gali ne tik pamatyti, bet ir išmokti dirbti bruktuve, linų šukomis, mintuvais, iš pakulų nusivyti virvelę. Kūrybiškumas ugdomas pritaikant linų žaliavas, kuriant ir inscenizuojant pasakojimus, menant mįsles.


Edukacinė programa „Žaidimai ir atradimai raketinėje bazėje“ moksleivius nukels laiku atgal į Šaltojo karo laikotarpį,  susipažins su aktualiausiomis to laikotarpio datomis, turės galimybę vertinti grėsmių poveikį aplinkai ir žmonijai.
Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai po žeme įrengtoje ekspozicijoje atliks užduotis, kurios skatins jų gebėjimą savarankiškai rasti informaciją ir panaudoti ją užduočių sprendimui, tam reikės pasitelkti savo pojūčius (klausą, regą, uoslę, lytėjimą), aiškų ir logišką mąstymą. Užduočių sprendimui bus reikalingas gebėjimas dirbti individualiai bei komandoje, priimti greitus sprendimus, gebėjimas pasitikėti komandos nariais, ugdys gebėjimą orientuotis nežinomoje aplinkoje. Edukacinės programos metu bus unikali galimybė apžiūrėti  30 m. gylio raketų paleidimo šachtą bei suvokti blogio ir gėrio poveikį žmogui.


Ar dažnai susimąstote, kad svetainėje deganti žvakė slepia tūkstančius metų istorijos? Kad bažnyčioje deganti žvakelė mirga ne tik kurdama iškilią atmosferą? Pasakojimą galima pradėti nuo pirmųjų primityvių žvakių akmens amžiuje ir tęsti iki pat šių dienų. Edukaciniame užsiėmime siekiama supažindinti dalyvius su ilga žvakių istoriją, vaško svarbą prekybiniuose mainuose ir bažnytines grabnyčių žvakes, gilinant dalyvių kultūrinį supratimą ir supažindinant su tautiniu menu. Užsiėmimo metu diskutuojama apie žvakių svarbą ir reikšmę šiandienos pasauliui, liejamos  forminės ir bažnytinės grabnyčių žvakės, skatinančios dalyvius dirbti tiek kartu, tiek ir individualiai.


Interneto „brausintojai", „geimeriai" ir „gykai" - į pagalbą! Žaisdami kuriame žodyną! (Nuotoliu)

Vis didesnė paauglių ir jaunimo gyvenimo dalis prabėga skaitmeninėje erdvėje, kuri diktuoja madas ir lemia pokyčius mūsų kalboje.

Sodraus, tikslaus ir talpaus lietuviško žodžio ieškosime ir kursime naujadarus, kai aplink – skoliniai ir neteiktinos svetimybės iš skaitmeninio pasaulio bei anglų kalbos, vyraujančios e. erdvėje, įtaka. Taigi, mūsų laukia smagus iššūkis, kai žaidžiant, diskutuojant grupėse tapsime gyvo, viešo, visiems prieinamo e. žodyno kūrėjais ir prisidėsime prie lietuvių kalbos gyvybingumo.

Juk galime ne tik „skrolinti", „laikinti“, „čiatinti", „geiminti", „selfintis“, būti „onlaine“, „susimytinti", galime ir ...

Prisijunkite į edukaciją!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Tai puiki galimybė susipažinti su Kaunu iš arčiau: pajusti istorišką miesto dvasią, išgirsti dėmesį prikaustančių legendų ir patiems dalyvauti narpliojant detektyvus! Žaidimo metu komanda, pagal mobiliojoje programėlėje pateiktas užduotis, ieško senovinių pastatų, unikalių objektų ir vietovių. Moksleivių komandos, pagal duotas užuominas, turi atrasti Kauno miesto istorinius, kultūros, turizmo objektus. Komandose žaidžia po 5 - 10 moksleivių. Iš viso gali dalyvauti penkios komandos, išbandydamos skirtingus maršrutus Kauno senamiestyje. Dalyviai, gavę kūrybišką, loginę ar edukacinę užduotį, turi išsiaiškinti, koks tai Kauno miesto objektas ar simbolis ir jį surasti. Viso orientacinio žaidimo metu komanda, atėjusi iki tikslaus objekto, turi padaryti visos komandos bendrą „asmenukę“, kurioje būtinai turi matytis ir rastas objektas bei komandos nariai. Žaidimą laimi daugiausiai vietų suradę, ir daugiausiai taškų surinkę dalyviai. Žaidime iš viso yra nuo 7 iki 10 punktų. Maršruto sudėtingumo lygis parenkamas pagal moksleivių amžių. Šiame žaidime bus įdomių iššūkių ir netikėtumų tiek kauniečiams, tiek ir miesto svečiams. Žaidimo trukmė yra 2 val. Žaidimo metu naudojami asmeniniai išmanūs telefonai su interneto prieiga.


Literatūrinis susitikimas „Liepa ir Rokis nepasiduoda“ - Tavo mokykloje! (Gyvas susitikimas)

Gyvas pokalbis apie vaikystę, nuotykius ir apie tai, kaip mes nepasiduodame, net kai labai sunku. Susitikimo metu rašytoja Eugenija Marks ne tik juokaus bei papasakos (tikrų!) istorijų iš knygos „Liepa ir Rokis nepasiduoda“ bet ir bendraus su vaikais patyčių tema.

Patyčios yra viena pagrindinių knygos „Liepa ir Rokis nepasiduoda“ temų. Šiai problemai spręsti kartais reikia pasitelkti daug sprendimų, kaip tai daro pagrindinė knygos veikėja Liepa. Apie sprendimus susiduriant su patyčioms bus kalbama susitikimo metu. Su vaikais bus diskutuojama, kur yra riba, kai baigiasi juokai ir kai tai tampa patyčiomis, bei ką būtų galima padaryti situacijoje, jei šaipomasi iš mūsų pačių ar klasės draugo.

Susitikimo tikslas yra paskatinti pamąstyti patyčių tema, sudominti nuotykine istorija, ir galiausiai paskatinti šiaušti į biblioteką ir leistis į nuotykį su knyga.
„Liepa ir Rokis nepasiduoda“ yra Nacionalinio konkurso finalininkė, parašyta su begaline meile vaikystei ir tikram kudlotam šuniui Rokiui, kuris buvo tikras išdaigininkas. Skirta 8-12 metų vaikams.

Rašytoja Eugenija Marks yra universiteto dėstytoja, skautų vadovė. Ji įtaigiai moka pasakoti istorijas ne tik knygos puslapiuose, bet ir gyvai. Pasakojant apie geraširdį Rokį kartais reikia truputį stabtelti, kol vaikai išsijuokia ir išsikikena.

„Šią knygą reikėtų perskaityti ne tik vaikams, bet ir tėvams ir visiems, kas dirba su vaikais.“
Plungės miesto bibliotekos vyr. bibliotekininkė

Šis gyvas susitikimas puikiai tinkamas lietuvių kalbos, etikos pamokoms (iki 30 mokinių). Taip pat mokyklai organizuojant neformaliojo švietimo dieną - aktų salėje (iki 120 mokinių).


SIMBOLIS, LIUDIJANTIS ŠLOVĘ: MONOGRAMOS KŪRIMO DIRBTUVĖS

Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Daugelį amžių valdovai naudojo monogramas kaip ypatingo statuso ir pasididžiavimo simbolius. Monogramos buvo dedamos ne tik ant įvairių daiktų, baldų, pinigų, bet ir puošdavo rūmų interjerus. Nuo visoje Europoje paplitusios monogramų mados neatsiliko ir Lietuvos valdovai. Monogramas su Žygimanto Augusto inicialais galima rasti ant koklių bei rombo formos stikliukų, puošusių langus. Tokią pat stiklo formą naudosime ir mes, kurdami savo monogramą praktinėje šio užsiėmimo dalyje. Per užsiėmimą sužinosime, kuo skiriasi monograma nuo inicialų, ieškosime meninės raiškos būdų, kaip sukurti unikalią, akį patraukiančią ir savininko individualumą atspindinčią monogramą.Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pagrindinio ugdymo istorijos, meninio ugdymo ir technologijų programas


,,Misija (Ne)Įmanoma''. Patirtinis edukacinis žaidimas 9-10 kl. mokiniams ONLINE

Žaidimą ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ užpildo linksmų, kūrybiškumą skatinančių, keistų, nepatogių, tačiau būtinai kultūrinį akiratį plečiančių, draugystę skatinančių ir komandą formuojančių užduočių vykdymas, unikalios piešimo ir rašymo simbioze paremtos refleksijos, sukuriančios dalyvių tarpe taip reikalingą bendrumo jausmą. Užsiėmimo metu dalyviai ne tik piešia, konstruoja, vaidina, dainuoja ir t.t., jie per savo patirtį ir išgyvenimus išjaučia bendruomenės iššūkius, geba juos įvardinti ir pasiūlyti būdų jiems išspręsti, ima labiau vertinti unikalius kolektyvo narių gebėjimus ir vienoje ar kitoje meno srityje bei jų indėlį į bendrą komandos sėkmę.
Edukacijos programą sudaro: susipažinimas, klausimų ratas, žaidimo pristatymas, strategijos planavimas, žaidimo procesas, užsiėmimo refleksija. Edukacija nuotoliu vyksta ,,Zoom’’ ir dar vienoje dalyvių pasirinktoje platformoje (,,Messanger’’ ar ,,Facebook’’). Taip pat edukacijos dalyviai veikloje gali dalyvauti atskirai kiekvienas iš savo namų/aplinkos arba bendrai būdami klasėje.
Mūsų didelės komandos tikslas - mokyklos bendruomenės bendravimo kultūros bei moksleivių kūrybiškumo puoselėjimas per kultūrinę raišką bei kultūrinį sąmoningumą.
Edukacija remiasi David Kolb patirtinio ugdymo principu, taip pat ,,Nesmurtinės komunikacijos’’ bei ,,Ubuntu’’ filosofijomis, S. Covey visų savo būties lygmenų pažinimo bei jų lavinimo principais.
Kultūrinio, kūrybiškumą ugdančio žaidimo ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ vedliai - jungtinė lektorių grupė iš Whatansu komandos.
Kadangi mūsų kolektyvas yra platus, eduakcija  vienu metu gali vykti kelioms grupėms/klasėms iš karto.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kelmės rajono savivaldybės Žemaitės viešoji biblioteka

Ar jūs pasiruošę nerti į stebuklingą animacijos pasaulį?
Edukacijos metu interaktyviai ir trumpai pristatoma animacijos istorija, o vėliau vaikai, pasiskirstę komandomis, kuria animacijas „Stop motion studio“ programa, piešia reikalingus fonus, herojus ir objektus, patys įgarsina tekstą. Patiriamas tikras kūrybinis eksperimentas!
Edukacijos pabaigoje sukurtas originalias animacijas vaikai pristato draugams.
Animacijos kūrimas prisideda prie mokinių kūrybiškumo bei meninio ugdymo, skatina saviraišką, geras emocijas, gebėjimą dirbti komandoje, lavina fantaziją, sudaro sąlygas įgyvendinti savo idėjas, ugdo technologinius įgūdžius, didina kultūrinį sąmoningumą.
https://www.youtube.com/watch?v=hZkqzBWhJkg


Kunigaikščio Darbuto žygis - pažintis su archeologija.

Pagal ugdymo programą 2-3 kl., "Tėvynės pažinimas", pritaikyta temai - "Iš kur sužinome apie senovę".
1. Ekspozicinėje salėje užsiėmimas trunka apie 25 min. Teorinė dalis susieta su archeologinių radinių pavyzdžiais ir praktiniais užsiėmimais - vaikai smėlyje jieško replikų lygina savo radinius su  esančiais vitrinose.
Pasakojama apie dailininką T. Daugirdą, jo vaikystę, jo susidomėjimą archeologija.
Rodomi akmens amžiaus radiniai, lyginami su geležies gaminiais, žalvario papuošalais, aptariami edukatorės baltiški rūbai, ieškoma smėlyje radinių kopijų.
2. Pereinama į edukacijų salę, kur žaidžiamas stalo žaidimas "Darbutų kunigaikščio žygis". Žaidimo metu mokiniai supažindinami su Raseinių rajono žemėlapiu: gyvenvietėmis, upėmis, piliakalniais ir t.t.  Žaidimo metu pakartojamos bei įtvirtinamos žinios. Trukmė -  25-30  min. Iš viso 55-60 min


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacijos metu laukia pažintis su vieta, kurioje atkurta ypatinga XIX–XX a. pradžios kaimo atmosfera: XVI a. vid. įkurtu Kleboniškių kaimu- muziejumi – vienu iš geriausiai išlikusių Vidurio Lietuvos gatvinių kaimų; XIX a. ir XX a. pradžiai būdingais kaimo pastatais: gryčiomis, klėtimis, klojimais ir kitais pastatais, kurie atspindi Aukštaitijos regiono liaudies architektūros tradicijas; 1884 m. statytu Kleboniškių kaimo vėjo malūnu; muziejaus pastatuose įrengtomis interjero ekspozicijomis, ąsočių, bezmėnų, sviestmušių, ližių, linų šepečių, motorų, svarstyklių, oblių kolekcijomis; kaimo gyventojų buitimi, darbais, tradicijomis ir papročiais.


Marionečių teatro spektaklis „Silvestras Dūdelė” (Nuotolinė paslauga)

Kas yra marionetės, tikriausiai, žino visi. Tai yra lėlės, kurios vaidina teatre, ir kurios juda, aktorių lėlininkų tampomos už siūliukų. Įvairios šalys turi savo ypatingas marionetes. Lietuviškos marionetės yra ypatingos tuo, kad jas sukūrė žymus prieškario dailininkas Stasys Ušinskas. Taip pat jis įkūrė pirmą profesionalų Lietuvoje lėlių teatrą ir sukūrė pirmą lėlių kino filmą „Storulio sapnas“. Pirmą spektaklį su savo lėlėmis S. Ušinskas sukūrė pagal rašytojo Antano Gustaičio pjesę „Silvestras Dūdelė“. Tai istorija, panaši ir į pasaką apie daktarą Dolitlį, ir apie Aiskaudą. Spektaklyje veikia pats Silvestras Dūdelė ir jo Tarnaitė Barborėlė, taip pat Katinas Murkelis, Vištelė Kikirėkė, Ožys Barzdelaitis, Šunelis Lapkus ir kt. Per spektaklį vaikai ne tik stebi Silvestro Dūdelės istoriją, bet ir pamato ištraukas iš kino filmo „Storulio sapnas“, išgirsta žodžius iš S. Ušinsko knygos apie marionečių teatrą.


Kada prasideda ir baigiasi gražiausias amžiaus tarpsnis - jaunystė? Ar vienodai į jį prosenelių laikais įžengdavo merginos ir vaikinai? Kaip tampama jaunimo bendruomenės nariu? Atsakysime į šiuos klausimus, viešėdami XX a. pradžios aukštaitiškoje gryčioje ir dalyvaudami edukaciniame užsiėmime „Kai ... buvau, jaunimėlin ėjau”. Kaip buvo pramogaujama – pabandysime patys. Kalbėsimės apie žmogaus amžiaus sampratą senosiose kultūrose, bandysime nusakyti savo gimimo datą, sugretindami ją su didžiaisiais įvykiais ar vyresnumu šeimoje. Išsiaiškinsime „atsineštinio“ vardo ir pirmagimystės teisės prasmę. Aptarsime amžiaus tarpsnių supratimą XIX a. pab.–XX a. pr., analizuosime pokyčius. Pakalbėsime apie jaunimo brandos apeigas, vaikinų ir merginų brandos apeigų skirtumus. Improvizuotai ,,įrašysime į bernus” ir „pakelsime į mergų suolą“. Išbandysime anų laikų jaunimo žaidimus. Sužinosime, kas yra „bergždininkė“ ir „Senbernis Sidaras“ ir galbūt netgi tai – kada baigiasi jaunystė.


Edukacinio užsiėmimo „1863 metų sukilimas: fotografų misija“ metu gilinsimės į 1863 m. sukilimo ir jo atspindžius fotografijoje temas. Kodėl muziejaus fonduose yra išlikę sukilimo vadų portretai, bet kur fotografijos, įamžinusiosios sukilimo mūšius? Į šiuos klausimus atsakysime domėdamiesi anuometines fotografijos technologijos galimybėmis, peržiūrėdami ir analizuoti pačias fotografijas. Edukacinio užsiėmimo metu bandysime „prakalbinti“ Fotografijos muziejuje saugomus 1863 m. sukilimo vadų ir eilinių dalyvių portretus ir kitą ikonografiją – nagrinėsime juos, kaip tikri istorikai ar menotyrininkai ir atskleisime fotografijose užšifruotas istorijas. Turininga kelionė po praeitį suteiks moksleiviams galimybę susikurti gyvą ir įtaigų sukilimo epochos vaizdinį ir neišdildomą jos herojų paveikslą, o fotografija atsiskleis kaip galinga medija, pasakojanti neįtikėtinas istorijas, perteikianti, įrodanti, įkvepianti ir skleidžianti idėjas, vertybes, epochų dvasią.


Spektaklis pagal R. Gavelio romaną "Jauno žmogaus memuarai"

Teatre retai statoma lietuvių literatūros klasiko Ričardo Gavelio kūryba atgimsta Jaunimo teatro scenoje. Jaunosios kartos režisierė Eglė Švedkauskaitė pristato rašytoją išgarsinusio romano „Jauno žmogaus memuarai“ (1989) teatrinę versiją. Spektaklis „Jauno žmogaus memuarai“ yra vienas iš Jaunimo teatro naujų pastatymų ciklo apie šiuolaikinį jaunimą, jo gyvenimiškus pasirinkimus ir vertybines orientacijas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Pažintis su Vištyčio vėjo malūnu - galimybė prisiliesti prie šimtametės istorijos. Tai vienintelis Suvalkijos vėjo malūnas su išlikusia autentiška technologine įranga ir vertingas medinių malūnų architektūros pavyzdys Lietuvoje. Šis edukacinis užsiėmimas atskleis ilgą ir sudėtingą grūdo kelią nuo dirvos iki miltų. Patrauklia forma - pasakojimu, kuris bus iliustruotas senomis fotografijomis, mįslėmis, žodine tautosaka - nukelsime į šimto metų senumo laikotarpį, kuriame vėjo malūnai buvo neatsiejama kraštovaizdžio dalis. Edukacinis užsiėmimas susideda iš dviejų dalių: - Pirmoje dalyje, Vištyčio regioninio parko direkcijos Lankytojų centre įrengtoje edukacinėje klasėje, dalyviai susipažins su javų, miltų rūšimis, sužinos iš kokių miltų kepama juoda duona, kaip vykdavo „pikliavonės“ kvietinių miltų malimas ir kodėl vaikai labiausiai laukdavo iš malūno grįžtančio tėvo su „pikliavonės“ maišu. Turės galimybę apžiūrėti senovinius darbo įrankius, aptars duonos kelią. Edukacinėje klasėje žaisime "Javų kelio" žaidimą, minsime mįsles, narpliosime vaizdingus palyginimus. - Antroje dalyje vyksime į Vištyčio vėjo malūną, kuriame susipažinsime su malūno istorija ir technologine įranga: malūno sparnais, vėjų rože, girnomis, „čystymu“, pikliaus dėže ir kt. Dalyviai atkartos miltų malimo procesą, o užsiėmimo pabaigoje visiems edukacinio užsiėmimo dalyviams įteiksime Malūnininko pažymėjimus.


Ar mėgsti fotografuotis? O gal labiau fotografuoti? Ar žinai, kad dar ne taip seniai savo atvaizdą galėjai pasidaryti tik fotografijos ateljė ir tik ypatingomis progomis! „Cheese!“ – kaip manai, ar galėjo išgirsti šį šūksnį signatarai ir signatarės pozuodami nuotraukai?

Kviečiame kartu prakalbinti Signatarų namuose eksponuojamą fotografijos paveldą, atidžiau pažvelgti į nuotraukas ir pažinti moderniosios Lietuvos valstybės kūrimosi ištakas, aplinkybes ir jos kūrėjus kitaip, nei siūlo vadovėliai.

Šio interaktyvaus edukacinio užsiėmimo metu, tyrinėdami unikalią Signatarų namų nuotraukų kolekciją, ieškosime jose užfiksuotų istorinių faktų, asmenybių, reiškinių, aiškinsimės, kuo fotografavimosi procesas ir pozavimas signatarų laikais skyrėsi nuo fotografavimosi šiandien, dalyvausime „signatariškoje“ fotosesijoje!

Priklausomai nuo mokinių amžiaus pasakojimo turinys gali skirtis.


Ekskursija „Pasisvečiuokite bajoriškame dvare“

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Kviečiame aplankyti unikalų, ryškų, elegantiškąjį Kuršėnų dvarą! Atvykusių laukia nauji atradimai, žavingas gamtos peizažas bei dvaro istorijos pažinimas – visa tai praturtins jūsų mintis ir širdis. Ekskursijos metu aplankysite restauruotą ponų namą, kuriame galėsite pasijusti tikrais dvarininkais ir pažinti jų gyvenimą iš arti: išklausydami, išbandydami, prisiliesdami.


Spektaklis "Madagaskaras" (rež. Rimas Tuminas) ir diskusija su kūrėjais (Nuotolinė paslauga)

„Madagaskaras“ – dramaturgo Mariaus Ivaškevičiaus pjesė, originaliai, autoironiškai ir intelektualiai pristato Lietuvą kaip fenomeną, lietuvių požiūrį į save ir pasaulį. Pjesės sėkmės priežastis – intriguojantis siužetas, išmoningos situacijos ir meistriški dialogai, parašyti pasitelkiant autentišką pirmosios XX a. pusės kalbą. Dramai apie lietuviškas utopijas M. Ivaškevičius „atrado“ unikalią ir nelegendinę XX a. pirmosios pusės asmenybę – Kazį Pakštą. Šis geografas, keliautojas, geopolitikas ir visuomenės veikėjas vadintas „propagandos ministeriu be ministerio rango“, „laisvos Europos žygiuotoju“, „Ulisu“, „patriotiniu viesulu“, „tautos šaukliu“, „tautiniu apaštalu“, lygintas su J. A. Herbačiausku, S. Šalkauskiu, A. Lincolnu... Nujausdamas Lietuvos likimą, jis numatė perkelti ją į kurią nors Afrikos šalį ir sukurti ten „atsarginę“ tėvynę. Jei pirmojoje Rimo Tumino spektaklio dalyje, verčiančioje publiką nuoširdžiai kvatotis, daugiausia dėmesio skiriama Kazimierui Pokštui (aktorius Tomas Rinkūnas) ir jo beprotiškai idėjai „sutelkti lietuvius masinėn emigracijon“ į Afriką, tai antroji labiau priklauso Salei (aktorė Indrė Patkauskaitė), kurios prototipas – jautrioji Salomėja Nėris, jos dramatiškam likimui. Antrojoje „Madagaskaro“ dalyje taip pat ataidi „Lituanikos“ katastrofa, karas, okupacija. Kokybišką spektaklio įrašą bus galima stebėti teatro interneto svetainėje. Moksleiviai tai galės daryti visi kartu būdami mokykloje arba kiekvienas iš savo namų. Mokykloms bus suteikiami unikalūs prisijungimo kodai. Po peržiūros tą pačią dieną teatro feisbuko paskyroje vyks tiesioginė diskusija su spektaklio kūrybinės grupės atstovais, kur bus galima pasidalinti mintimis ir užduoti klausimų. Be to, mokytojams bus pasiūlyta Vilniaus mažojo teatro literatūrinės dalies vedėjos teatrologės dr. Ramunės Balevičiūtės paruošta metodinė spektaklio analizės medžiaga.


Muzikinis klounados spektaklis „Gatvės muzikos kova: Rock vs Rock’n’Roll“

Spektaklio sukūrimą inspiravo gatvės muzikantų gyvenimas ir aktyvi jų kova dėl praeivių dėmesio, kurioje dalyvauja ne tik jų balsai ir instrumentai, bet ir muzikos stiliai. Du klouniški personažai, muzikinis meistriškumas ir, iš pažiūros nesuderinamų muzikos žanrų konkurencija sukurs komišką, visus įtraukiantį, dainingą pasirodymą, kuriame nugali meilė muzikai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinėje sodyboje „Vėjų fėja“ kartu tyrinėsime lietuviškų juostų lobyną, kuriame surašyta protėvių istorija, pasaulėžiūra, santykis su aplinka. Kartu tyrinėsime lietuviškų juostų lobyną, kuriame surašyta protėvių istorija, pasaulėžiūra, santykis su aplinka. Sužinosime kaip juostų raštai, spalvos kito laikui bėgant. Spalvų ir formų dėlionėse galima išskaityti tautinį charakterį, giminės bruožus, kelią, išmintį. Raštai - tai savitas kodas, mįslė, kurią smagu ir prasminga atverti, tad visi drauge mokysimės suprasti už ženklo ir spalvos esantį gilų pasaulį. Sužinosime kaip ir kada buvo dėvimos juostos, kokią paskirtį jos turėjo protėvių apeigose, šventėse. Juk pagal juostą galėjai daug pasakyti apie žmogų: ar tinka tau ši mergėlė ar bernelis, kokį būdą, charakterį, vertybes rūbas slepia. Smagios užduotys padės išsirinkti geriausius juostų skaitytojus. Išmoksime pasigaminti nesudėtingas stakleles ir savo rankomis nusipinsime (5-7 kl.) arba nusiausime (8-12 kl.) spalvingas juosteles. Žaisime linksmus liaudiškus žaidimus ir surengsime varžytuves: mušim "Žiužį", mesim malką, bėgsim su kelmukais. Vaišinsimės žolynų arbata ir smagiai bendrausime.


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Neatsirastų nei vieno žmogaus, kuris nėra matęs paukščio ar girdėjęs jų giesmių. Tik ar visada pagalvojame, kad paukščiai yra ypatingi: jų kūną dengia plunksnos, jie turi sparnus ir geba skraidyti, turi snapą, bet neturi dantų, nėra statybininkai, bet puikiai įsiruošia lizdus. O rankose laikydami paukščių plunksnas, ar pasakytumėte, kokį paukštį jos puošia? Edukacinio užsiėmimo metu naudojant natūralias, iš gamtos parneštas, priemones: paukščių kiaušinius, lizdus, plunksnas, dalyviai supažindinami su paukščiais. Edukacinio užsiėmimo praktinėje dalyje vaikai supažindinami, kuo minta paukščiai, kokius lizdus suka, kokio dydžio kiaušinukus deda. Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas dalyvis sukuria savo vidinį pauštį: mediniais pieštukais nuspalvina medinę paukščio figūrėlę, kurią išsineša namo.


Įvairūs simboliai ir ženklai mus lydi visur: namuose, mokykloje, einant gatve, skaitant knygą, lankantis muziejuje. Tokie vaizdiniai be žodžių gali informuoti, įspėti arba net papasakoti legendą, o gal ir tikrą istoriją. Šiandien naudojamų ženklų reikšmes vargu ar iššifruotų Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės laikų gyventojai, ir atvirkščiai – turbūt ne visų senųjų simbolių svarbą galėtume suprasti dabar. Per edukacinį užsiėmimą pagal specialiai parengtą užduočių paketą dalyviai ekspozicijoje analizuos paslaptingą senųjų simbolių bei ženklų pasaulį, mokysis atpažinti archeologiniuose radiniuose pavaizduotus simbolius bei suprasti galimas jų reikšmes. Edukacinio užsiėmimo antroje dalyje pagal išanalizuotus ir pačių susikurtus ženklus bus gaminamas pakabutis iš spalvoto modelino. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimo ir meninio ugdymo programas, skirtas padėti suvokti simbolių prasmes, reikšmes ir jų kaitą keičiantis istorinėms epochoms.


ŠIMTMEČIO DIALOGAS. Dedikacija Nacionalinės premijos laureatui Sigitui Gedai ir Lietuvos patriarchui Maironiui

ŠIMTMEČIO DIALOGAS DEDIKACIJA SIGITUI GEDAI IR MAIRONIUI Aktorė, skaitovė Virginija Kochanskytė skaitys Nacionalinės premijos laureato, poeto Sigito Gedos eiles ir pasakos apie poeto gyvenimo dramą ir kūrybą, aplinkos sampratą ir vertinimą. Pasakos apie poeto požiūrį į kūrybines vertybes per Maironio kūrybą. Klarnetininkas Valdas Andriuškevičius atliks įvairių lietuvių kompozitorių kūrinius solo klarnetui ir laisvas improvizacijas lietuvių liaudies melodijų temomis, kurios papildys aktorės skaitomų tekstų dramaturgiją, supažindins su Lietuvos kompozitorių kūryba, liaudies temų interpretacijomis.


Edukacija skirta susipažinimui su gyvūnų gerove ir atsakomybėmis ( aptarti gyvūno gyvenimo ypatumus ir poreikius. Atsakomybių svarbą gyvūno atžvilgiu; pagaminti gyvūnui žaislą, kaip priemonę atspindinčią vieną iš svarbių atsakomybių ). Skatinti kritinį mąstymą, kūrybiškumą, taip pat ugdyti asmeninę savivertę, ekologines nuostatas, atsakomybę už savo veiksmus, sąmoningumą. Ugdytinių įgautos žinios apie atsakomybes gyvūnui praplės suvokimą, kaip yra svarbu gerai apgalvoti prieš įsigijant augintinį ar jis yra tikrai pasiruošęs juo rūpintis. Edukacijos praktinis užsiėmimas ( kramtomojo žaislo gaminimas ) vaikams padės suprasti kaip jie gali prisidėti prie gyvūnų gerovės būdami už juos atsakingais tuo metu kai nėra šalia.


Integruota patirtinė edukacija organizuojama Nemuno kilpų regioniniame parke esančioje gamtinėje stovyklavietėje kvies moksleivius susipažinti su etnine tautosaka augalų tema žaidžiant ir atliekant interaktyvias, logines, edukacines ir kūrybines užduotis. Edukacijos metu naudojamos mobiliosios „Patirk“ interaktyvaus žaidimo programėlės pateikiamos užuominos ir užduotys iš dalies siesis su gamtos pažinimo, lietuvių kalbos, istorijos, dailės ir informacinių technologijų mokyklinėmis ugdymo programomis. Pagal įvairias užuominas atlikdami įvairias interaktyvias ir patirtines grupines užduotis mokiniai patirs naujų įspūdžių, stiprins pasitikėjimą savimi ir komandinę dvasią. Užduočių sudėtingumas bus pateiktas atsižvelgiant į mokinių amžių ir pajėgumą. Atsižvelgiant į amžių, edukacijos užduotys bus pateikiamos taip, kad vienas užduotis atlikdami mokiniai klausysis pasakų ir dainų bei mokysis atpažinti vaistinius augalus jau senovėje naudotus gydymui ir maistui, o kitose turės galimybę patys tapti kūrėjais žolynų dirbtuvėse. Priešmokyklinės ir 1-3 klasės mokiniai kurs pakabinamus paveikslėlius su augalų atspaudais iš modelino, 4-5 klasės mokiniai, kurs atvirukus iš augalų, 6-12 klasės mokiniai kurs paukščius iš žolynų. Pagal mokinių amžių bus diferencijuojama programos trukmė ir kai kurios pažinimo ir kūrybinės užduotys. Priešmokyklinės ir 1-2 klasės mokiniams  skirta programa truks 120 minučių, užduotys bus pateiktos tik žaidybine forma, jos bus žymiai paprastesnės ir lengviau atliekamos bei nebus naudojamos skaitmeninės priemonės. Taip pat jų programoje bus santykiniai daugiau pažinimo ir stebėjimo užduočių. Jaunesniam amžiui arba mokiniams su negalia iš anksto užsisakant paslaugą yra galimybė prireikus modifikuoti edukacinės programos veiklas, atsižvelgiant į individualius ypatumus.


Online lėlių ir objektų spektaklis vaikams „Kaime nėra Wi-Fi” (Nuotolinė paslauga)

„Kaime nėra WI-FI“ tai pasakojimas apie mergaitę, kuri, vieną dieną užlipusi į senelių palėpę, atranda joje gyvų ir (kas svarbiausia!) turinčių ką papasakoti daiktų pasaulį. Šie „ant aukšto” užsilikę, niekam nebereikalingi rakandai pyksta ir juokiasi, skaldo anekdotus, patarles ir kviečia susimąstyti: ar tikrai viskas, ko mes nežinom, nesuprantam yra, kaip sako spektaklio herojė, taip boring? Spektaklį kuria “Lėlės” teatro žiūrovams jau gerai pažįstama jauna, ambicinga ir humoro nestokojanti menininkų komanda - režisierius Šarūnas Datenis, dramaturgė Teklė Kavtaradzė, dailininkas Antanas Dubra ir kompozitorius Vytautas Leistrumas. Jie drąsiai pravėrė rašytojos Danguolės Kandrotienės „Spintos Istorijas”, pasiimdami tik tai, kas aktualu vartotojiškumo temai plėtoti. Iš to išaugo šmaikšti, begalinį naivumą su dygliuota ironija ir klastingu intelektu derinanti komiška drama.


Monetų istorija, kolekcionavimas, kaldinimas

Edukacinio užsiėmimo metu skaidrėse demonstruojami įvairiausi pinigų raidos etapai, supažindinama su pirmaisiais lietuviškais pinigais. Mokiniai sužino apie monetų kalimą, kokiomis taisyklėmis vadovaujamasi kuriant monetų užrašus bei vaizdus, ką jie reiškia. Atsiskaitymo būdai bėgant laikui keitėsi. Prieš sukuriant civilizaciją vyravo natūriniai mainai, kai žmonės keitė vienus daiktus į kitus, kurių jiems reikėjo. Tačiau ką daryti, kai mainantis siūlomas daiktas tau nėra reikalingas? Taip skirtingose bendruomenėse atsirado universalios mainams sukurtos prekės, kurias galėjai kaupti ir naudoti kitiems atsiskaitymams. Paskui pradėti naudoti brangaus metalo pinigai palengvino prekybą. Tik prieš kelis šimtmečius atsirado popieriniai banknotai. Jie patys savaime neturi vertės – tai tik ant popieriaus nupaišyti paveikslėliai ir skaičiai, kuriems valstybės įstatymais suteikiama prasmė. Dabar jau turime ir fiziškai neegzistuojančius bankinius pinigus. Praktinė užsiėmimo dalis – monetų kalimas. Kiekvienas edukacijos dalyvis turės progą nusikalti sau monetą ant dviejų skirtingų metalų ruošinių (pagal pasirinkimą). Taip turės savo rankomis pagamintą pinigą, kuris gali būti pirmasis jo būsimoje monetų kolekcijoje.


Šiuo metu įprastose mokymo programose naudojami metodai nėra pakankamai veiksmingi socialiniams ir emociniams gebėjimams ugdyti. VšĮ " Virsmo studija" pasiekė puikių rezultatų vykdydama ugdymo projektus, su kryptingai parinktomis asmenybės ukdymui skirtomis temomis, taikydama inovatyvius metodus. Programos tikslas – kūrybos procese skatinti vaikus išreikšti bei įvardinti savo mintis ir jausmus, vystyti kūrybiškumą, stiprinti savivoką ir savivertę, ugdyti bendravimo įgūdžius. Programa skirta moksleiviams, kurie nori pažinti save, suprasti savo emocijas, nori išmokti saugiai jas išreikšti, rūpi santykis su kitais. Užsiėmimų metu įvairiais kūrybiniais, neuroedukaciniais bei dailės terapijos metodais, grupiniu darbu, individualiais pokalbiais, įvairia vaizdo terapijos technika, koliažais, kūrybinių idėjų generavimu (smegenų šturmas, spontaniškas piešimas, spontaniškas rašymas, vizualizacija), laisvųjų asociacijų metodu, filosofiniu bei diskusijų metodu, dalyviai mokomi atpažinti ir suvokti savo emocijas ir jausmus (sąvimonė), išveikti savo emocijas, valdyti emocijas (savitvarda), vadovautis savo emocijomis ir jausmais, atpažinti savo ir kito asmenines ribas, pasitikėti savimi, kurti ir išlaikyti tarpusavio santykius, suprasti, kodėl vienu žmogumi galima pasitikėti, o kitu – ne, suprasti, kas yra tolerancija, pagarba ir orumas, gebėti priimti etiškus sprendimus.


Edukacijos „Vilnius - arčiau širdies“ metu žaidimų elementų pagalba supažindiname su Lietuvos sostinės Vilniaus istorija - tarsi švenčiame Vilniaus gimtadienį. Vaikai gauna baltus marškinėlius, kuriuos tekstilės dažais dekoruoja piešdami sostinės elementus - Gedimino pilį (ar jo laiškus), vilką ar Vilnelę su šalia esančiu piliakalniu, Nerį ar TV bokštą. O galbūt savo kiemą ar slaptą senamiesčio kiemelį. Po šios edukacijos vaikai namo parsineš nuostabų savo kūrinį ir Vilnius bus arčiausiai jų širdies!

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Kupiškio žydų kelionė: pažinkime jų kasdienybę ir tradicijas

Kupiškio rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Kupiškio žydų istorijos, papročių, kasdienybės pristatymas. Kūrybinis užsiėmimas ir tradicinio žydų vaikų žaidimo išbandymas.


Šimtai ar net tūkstančiai nesujungtų detalių STASYS MUSEUM erdvėje ir neribotas dalyvių kūrybiškumas, jungiantis jas į naujus kūrinius. Šio užsiėmimo išskirtinumas slypi jo praktiniuose ir kūrybiniuose aspektuose, leidžiančiuose kiekvienam mokiniui aktyviai  eksperimentuoti ir kurti. Užsiėmimas „Visos laisvos dalys” paremtas amerikiečių filosofo, psichologo ir švietimo inovatoriaus John'o Dewey'o idėjomis, kurios pabrėžia mokymosi procesą kaip aktyvų įsitraukimą į praktinius bandymus, o ne pasyvų teorijos klausymą.
Veikla apima penkis pagrindinius etapus: skirtingų STASYS MUSEUM edukacinėje erdvėje surinktų medžiagų rūšiavimą, kompozicijų iš šių medžiagų kūrimą, naujų objektų konstravimą, proceso refleksiją ir galutinį kūrinių išardymą. Kiekviename etape dalyviai turės galimybę išbandyti save kūrybiškoje, netikėtumų kupinoje aplinkoje, ugdys analitinius įgūdžius ir kritiškai vertins savo bei kitų darbus. Be to, mokiniai bus skatinami atkreipti dėmesį į medžiagų perdirbimo ir tvarumo svarbą, o kompozicijų kūrimo metu jie galės eksperimentuoti su įvairiomis formomis ir struktūromis.
Užsiėmimo metu sukurti objektai ir kompozicijos leis dalyviams realizuoti savo idėjas, o bendradarbiaudami su edukatoriumi jie įsitrauks į refleksiją, analizuodami visą procesą ir įvertindami ne tik estetinę, bet ir edukacinę kūrinių vertę.
Dalyviai kurs ir perkurs kompozicijas, naudodami perdirbtas ir natūralias medžiagas, lavindami kritinį mąstymą, kūrybiškumą ir bendradarbiavimo įgūdžius. Jie turės galimybę dirbti grupėje, dalintis idėjomis ir kurti bendrus projektus, taip skatindami komandinį darbą ir tarpusavio supratimą. Galiausiai, kūrinių išardymo metu dalyviai dar kartą permąstys savo darbą, suprasdami, kad kūrybos procesas yra dinamiškas ir atviras naujoms idėjoms bei eksperimentams.
Veiklos yra pritaikomos pagal dalyvių amžių, jų skaičių ir grupės dinamiką.


Šešėlių teatro spektaklis "Baltos pasakos"

„(...)Pasakos baltos, nes veiksmas vyksta žiemą, o žiemos spalva balta. Pilką kailiuką kiškis keičia į baltą, eglutės žalias šakas padengia baltas sniegas, iš balto sniego susiridena balti sniego seniai. Baltas lango rėmas ir nubaltinti stiklai, pro kuriuos tarsi pro ekranus stebime tas baltas Pasakas. Aktorių Almiros Grybauskaitės, Elvyros Piškinaitės, Bronės Marijos Braškytės kostiumai balti, balti ir „Baltų pasakų“ personažų, ir kalėdinės eglutės bei ją puošiančių žaisliukų karpiniai. Baltą spalvą siejame su švara, šviesa, gėriu. Taip ir suvokiu šių pasakų „baltumą“, kuris kaip impulsas eina iš Anderseno pasakų šviesos, o ją pagavusi Nijolė Indriūnaitė pirmiausia per jautriai surastą savo kalbą Anderseno pasakų „Eglutė“ ir „Mergaitė su degtukais“ motyvais kuria istoriją apie vienatvę, vienišumą, ypač aiškiai juntamais artėjant šventėms, per šventes ar joms ką tik praėjus (...) Prasideda spektaklis tyliais muzikos garsais, kai scenos šonuose, abipus pagrindinio rėmo, atsidaro durys. Pasirodo baltai apsirengusios Pasakos ir suskamba jų liūdna daina apie šventę, apie tai, kas ji yra. „Baltų pasakų“ kiškučiui šventė – kai jis gali voliotis, vartaliotis po sniegą, varnai – tada, kai duodama lesti, sniego seniui – kai aplinkui vaikai, o eglutė dar pati nežino, ko laukti... „Baltos pasakos“ – tai šešėlių teatro spektaklis. Karpyti personažai, detalės, šviesos ir muzika – visa turi tiksliai tarpusavyje derėti, kad mintis suskambėtų. (...) Andersenas Nijolei Indriūnaitei, jos pasaulėjautai yra be galo artimas autorius: jo kūrinių motyvais dramaturgė parašė eiliuotas scenines pasakas „Coliukė“, „Eglutė“, „Mergaitė ir degtukai“. Net rengdama scenai ne Anderseną, o „Pelenę“ arba „Muzikinę dėžutę“ pagal V. Odojevskio pasaką „Miestelis tabakinėje“, Indriūnaitė kreipiasi į vaiko sielą, žadina joje atsaką amžiniems dalykams – gerumui, meilei – ir kviečia kasdienybėje įžvelgti tyliai vykstantį stebuklą.“


Sugalvoti, išspręsti, sukurti – ar su grupe tai padaryti lengviau, nei vienam? O gal vienam kurti kur kas paprasčiau, nes tie kiti, su kuriais sunku rasti bendrą kalbą, tik trukdo?... „Niekas negali sušvilpti simfonijos, - tam reikia viso orkestro“ - gebėjimas kurti komandoje šiandien yra viena geidžiamiausių savybių dažnoje gyvenimo srityje, ypač šiuolaikinėse darbo vietose, nes visi ieško naujoviškų problemų sprendimo būdų, gerina darbo eigą ir vertę. Laimei, turint smegenis, išradingumo pagrindas jau yra, - lieka tik klausimas, kaip jį auginti nuo mokyklos dienų! Šis renginys – nuotaikingas komandinis teatralizuotas žaidimas ir performanso kūrimas skatina jaunimą atskleisti savo kūrybinį potencialą interaktyviai veikiant mažose grupėse, taip pat ir bendroje klasės komandoje. Sužaidybintoje veikloje jie išreiškia aktualias gyvenimo idėjas, patiria gerų jausmų, mokosi bendro kūrybinių minčių generavimo, asmeninės ir grupinės raiškos – drąsiau atsiskleisti, taikliau perduoti “kuriamą žinutę” aplinkai ir būti suprastiems. Tai galimybė jauniems žmonėms lavinti pasitikėjimą savimi, viešos raiškos gebėjimus, bendradarbiavimo įgūdžius, demonstruoti kūrybines galias. Tai puiki proga įtvirtinti bendraamžių tarpe pagarbią ir produktyvią bendradarbiavimo kultūrą, stiprinti emocinius tarpusavio ryšius, kurti bendros komandos jausmą.


Kviečiame susipažinti su poetu Jonu Mačiuliu-Maironiu! Edukacinis užsiėmimas skirtas 5–8 klasių moksleiviams, turintiems autizmo spektro sutrikimą. Programą sudaro dvi dalys: pirmoji skirta apžvelgti įvairias Maironio asmenybės puses, edukatorė trumpai papasakos apie poeto gyvenimą ir kūrybą, parodys unikalių nuotraukų, mokiniai tiek komandose, tiek individualiai atliks įvairias užduotis, lavinančias kūrybiškumą, smulkiąją motoriką ir kitus įgūdžius. Antroje dalyje aplankysite Maironio memorialinio buto kambarius ir pamatysite autentišką aplinką, kur poetas gyveno ir ieškojo įkvėpimo savo kūrybai.


„Eglė Žalčių karalienė“ šiuolaikinių interpretacijų kūrybinės dirbtuvės (Nuotolinė paslauga)

„Eglė Žalčių karalienė“ šiuolaikinių interpretacijų kūrybinių dirtuvių tikslas - motyvuoti moksleivius būti kūrėjais, padrąsinti juos kurti ir išmokti taikyti interpretavimo ir istorijų pasakojimo (Storytelling) metodus kasdieniniame gyvenime. Kūrybinės dirtuvės skirtos moksleivių interpretavimo gebėjimams ir kūrybiškumui skatinti, vertingo kultūrinio paveldo priartinumui prie šiandienos gyvenimo ritmų ir aktualijų. Tai šiuolaikinio kultūrinio požiūrio formavimas per lietuvių liaudies paveldo - pasakos "Eglė Žalčių karalienė" vertybinį ir kultūrinį pradą. Kūrybinės dirtuvės tiesiogiai prisideda prie mokinių kultūrinio akiračio plėtimo, ugdo jų kūrybingumą, gebėjimą interpretuoti, kultūrinį mąstymą per šiuolaikinius istorijų pasakojimo metodus, stiprina kultūrinį identitetą lietuvių liaudies paveldui ir jauno žmogaus sąmoningumą.


Panevėžio Elenos Mezginaitės viešoji biblioteka

Programos tikslas – pasitelkiant teatro, literatūros ir dailės menines priemones, ugdyti vaikų kultūrinę savimonę, kūrybiškumą ir emocinį intelektą. Teatro dėžutė „Kamishibai“ kilo iš Japonijos. Išvertus iš japonų kalbos, tai reiškia „popieriaus teatras“. Teatro dėžutė yra medinė, nedidelė, statoma ant stalo, žiūrovų akių lygyje. Į dėžutę sudedamos kartoninės kortelės, kurių vienoje pusėje yra paveikslėlis, o kitoje pasakojamas tekstas, pasaka sekama traukiant korteles. „Kamišibai“ yra puiki priemonė mokyti vaikus pasakoti, skaityti balsu, piešti ir kurti pasakojimus. Mažiesiems tai dažnai yra pirmasis susitikimas su teatru, kuriame jie gali dalyvauti ir kaip žiūrovai, ir kaip pasakotojai ar net autoriai. Pasakų kūrimas lavina vaizduotę, teikia pramogą ir moko. Žaidybinėje, mokomojoje, komunikacinėje veikloje vaikai patiria džiaugsmo, pasitenkinimo, žavėjimosi, liūdesio, baimės, drovumo ir kt. emocijas. Edukatorius sekdamas pasaką pateikia vaikams klausimus, susijusius su sekama pasaka. Edukacijos metu vaikai kuria savo pasakas, piešia ant specialių lapų (individualiai ar grupelėse) ir, dėdami į dėžutę, seka savo sugalvotas pasakas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija „Septynmyliais žingsniais per istorines epochas Kaune“ kvies tarsi apsiavus septynmylius batus per trumpą laiką nukeliauti į įvairias istorines epochas, kurių ženklų apstu Kauno senamiestyje. Edukacijos metu naudojant mobiliąją „Patirk“ interaktyvaus žaidimo programėlę patrauklia forma bus ugdomas mokinių kultūrinio tapatumo suvokimas. Orientuodamiesi vietovėje pagal įvairias užuominas bei atlikdami interaktyvias užduotis mokiniai susipažins su pagrindiniais skirtingų istorinių epochų raiškos bruožais, atpažins ir kūrybiškai interpretuos istorinės raidos ženklus Kauno miesto architektūros ir gatvės meno objektuose, svarstys apie jų tvarumą ir išliekamąją vertę bei kurs trumpas ateities vizijas.
  Pagal mokinių amžių ir pajėgumą bus galima pasirinkti vieną iš trijų sudėtingumo lygių. Vidutinio sudėtingumo lygis skirtas 5-8 klasių mokiniams su 3,5 km maršrutu ir 10 įvairių inovatyvumą bei saviraišką ir kūrybiškumą skatinančių užduočių, kurioms bus skirta 90 min. Sudėtingesnis maršrutas skirtas 9-12 kl. mokiniams su 4,5 km. maršrutu ir 15 įvairių inovatyvumą bei saviraišką ir kūrybiškumą skatinančių užduočių, kurioms bus skirta apie 120 min.
Lengvo maršruto ilgis bus apie 2,5 km. Jame pateiktos 7 labai aiškiai suformuluotos užduotys. Šis maršrutas bus skirtas jaunesniam amžiui arba mokiniams su negalia (prireikus iš anksto užsisakant paslaugą yra galimybė modifikuoti maršrutą atsižvelgiant į individualius ypatumus).


Tikslas – susipažinti su senąją lietuvių gyvensena: tradicijomis, papročiais, savęs ir aplinkos reiškinių suvokimu. Uždaviniai: 1. Vaidybos žanro pagalba perteikti mokiniams etiologinių ir mitologinių sakmių siužetus, atspindinčius prosenelių gyvenseną ir aplinkos suvokimą (įvairių amatų kilmę, naminių gyvulių ir augalų atsiradimą). 2. Į vaizduojamus etiologinių ir mitologinių sakmių siužetus, praktinių užduočių pagalba, įtraukti mokinius, suteikiant jiems tam tikrų personažų vaidmenis. 3. Vaidmenų pagalba pamokyti edukacijos dalyvius tam tikrų tradicinių amatų ir darbų (pvz., verpimo, tvoros tvėrimo), tradicinės gyvensenos (gyvulių ganymo, žemės dirbimo).
“Neužrištas sakmių maišas” – teatralizuota edukacija, paremta lietuvių etiologinėmis ir mitologinėmis sakmėmis apie amatus ir  darbus (verpimo, žemės dirbimo, tvorų tvėrimo, gyvulių ganymo), gyvenseną.
Dievas nusileido į žemę, pats turėjo daug darbo, todėl patikėjo seniesiems žmonėms atsakomybę už tinkamą amatų perdavimą jaunesniajai kartai . Šie turėjo perduoti tuos amatus mažiems vaikeliams, kad išmoktų ir nepamirštų. Senelis ir senelė pamokino, savųjų amatų, kaip Dievas buvo įsakęs, ir jau norėjo užrišti maišą ir atiduoti Dievui, bet... niekur nerado pakulinės virvės, todėl amatai pabiro ir liko mūsų žemėje iki mūsų dienų...
Edukaciją sudaro 5 dalys (vaidybinės siužeto dalys mainosi su praktinėmis, kurių metu patys mokiniai vaidina ir  mokosi).
I Dalis. „Dievas dalina amatus“.
II dalis. „Bobutė moko verpti“.
III dalis. „Diedukas tveria tvorą“.
IV dalis. „Anūkai gano gyvulius, aria“.
V dalis „Ką radom sakmių maiše?“.
Per edukacijos veiklas ugdomas ir puoselėjamas mokinio vidinis pasaulis, lavinami teatrinės raiškos  gebėjimai, vaizduotė, puoselėjamas etninės tapatybės suvokimas.
Edukaciją veda etninės kultūros mokslų daktarė Ingrida Stundžė ir aktorė, meninio ugdymo pedagogė Rasa Grigutytė-Šliaužienė.
Edukacijos metu edukatorės kalba tarmiškai (dzukų, žemaičių), dainuoja darbo dainas.


Kauno pavasaris `72“ – tai spektaklis įkvėptas Romo Kalantos ir 1972 m. gegužės vidurio įvykių Kaune, kuomet protesto prieš sovietinę santvarką vardan Miesto sode susidegino 19-metis jaunuolis. Po šio pasiaukojimo akto nuvilnijo jaunimo pasipriešinimo sovietų valdžios ir jėgos struktūroms banga. Tačiau spektaklio kūrybinė komanda nesikelia į sovietmetį, nebando atkurti praeities įvykių ir nepasakoja Romo Kalantos istorijos. „Kauno pavasaryje `72“ persipina faktinė medžiaga, išmonė ir šiandieninis žvilgsnis į 1972 metų įvykius Kaune. Spektaklyje keliamas klausimas, kaip šiandieninėje visuomenėje rezonuoja 19-mečio Romo Kalantos aktas, bandoma nutiesti savotišką sąmoningumo tiltą tarp to, kaip pasaulį suvokia dabartinės Lietuvos jaunimas ir to, kaip priespaudos, įtarumo ir primestos socialinės sanklodos suformuotoje atmosferoje galėjo jaustis ano meto devyniolikametis. Spektaklyje, grįstame kolektyvinės kūrybos principu, analizuojamos ano laikmečio, vadinamojo „Kauno pavasario“, nuotaikos, lūkesčiai ir įtampos, o R. Kalantos ir „kalantinių“ įkvėpta istorija tampa siurrealiu kolektyvinės atminties fragmentu didžiajame Europos ir pasaulio judėjimų dėl išsilaisvinimo paveiksle.


1. Pasiruošimas žygiui, pažintinių interaktyvių programėlių  (Entomologas, PlantNet, Pamatyk Lietuvoje) instaliavimas;  2. Susipažinimas. Sėlių krašto ir dalyvių savo krašto trumpas kultūros paveldo objektų pristatymas: Ką įdomaus galima pamatyti sėlių žemėje ir Ką siūlytum aplankyti savo krašte?; 3. Mokinių supažindinimas su lankoma vietove-  Tarptautinio kultūros kelio "Baltų kelio"- „Sėlių ratu“ (www.baltukelias.lt/marsrutai/baltu-kelias-seliu-ratas/ ) ; 4. Pateikti Sėlių krašto kultūrinio paveldo "perliukus", kultūros objektų, papročių, tarmių skirtumus (www.tarmes.lt ; dvd- Tarmių karaokė) ; 5.Senovinis žaidimas „ Plunksnos metimas“, kuris laimi- nusisukęs parenka komandų narius būsimoms programos užduotims. 6.Apšilimas: „Akmens amžiaus kliūčių takas“ (komandos, naudodamos akmens amžiaus ginklus, įveikia kliūtis); 7. „Išmanusis žygis“ (atstumas pasirinktinai priklausomai nuo mokinių amžiaus- 3 km) reikalaujantis išmonės, naujų idėjų, energijos, netikėtų sprendimų. Komandos gauna žemėlapius su užduotimis ir maršrute užkoduotais ženklais. Mokiniai naudodamiesi interaktyviomis programėlėmis,  pasiekę žygyje pažymėtus gamtos ar kultūros objektus, atlieka užduotis. Šis interaktyvus žygis mokiniams suteiks galimybę geriau pažinti vienam kitą, stiprins darbo komandoje įgūdžius, reikalaus išmonės, naujų idėjų, energijos, netikėtų iššūkių. Žygyje svarbiausia ne greitis, bet užduočių atlikimo tikslumas, išmanumas,  geras komandos narių bendradarbiavimas,  kantrybė. 8. Grįžus į stovyklą žygio rezultatų pristatymas ir taškų suskaičiavimas. 9.„Pasigardžiavimas“- komandiniai senoviniai žaidimai:  „ Vėliavos pagrobimas“, - „Kerepėtas“, „Akmenriedis“, „Kumeliko mėtymas“; 6. Galutinis visų rezultatų suskaičiavimas (kliūčių tako, Išmaniojo žygio, senovinių žaidimų), apdovanojimai ir aptarimas. 7. Atsivežtiniai pietūs prie laužo.


Online spektaklis „Raudonoji knyga“ (nuotolinė paslauga)

„Ar girdi, ar išgirs žmogus paukščius? Ar patys paukščiai girdi vienas kitą? Ar girdi žmogų šalia esantis žmogus?“ – paklausim, bet verčiau neatsakysim. „Lėlės“ teatro žiūrovams gerai žinomos itin jautrios, poetiškos, daugybę sluoksnių savyje talpinančios Nijolės Indriūnaitės pjesės: „Baltos pasakos“, „Mergaitė su degtukais“, „Gėlių istorijos“ ir kt. Naujausia N. Indriūnaitės pjesė – Raudonosios knygos įkvėpta – šį kartą atsidūrė lenkų režisierės Ewos Piotrowskos rankose. Lietuvos teatro žiūrovai su E. Piotrowskos kūryba pažįstami iš 2011 m. Nacionaliniame Kauno dramos teatre pastatyto spektaklio pagal Lewis Carroll romaną „Alisa stebuklų šalyje“. „Raudonojoje knygoje“ stebėsime ir pažinsime paukščius. Šiame žaismingame lėlių spektaklyje per žmogiškus ir teatrinius konfliktus, per paprasčiausią norą išgarsėti skleisis itin rimta, žmogaus ir gamtos, nykstančių rūšių, gyvybės tapimo daiktu tema... Spektaklio dailininkė Julija Skuratova daugiausia dėmesio skyrė koliažo principu kuriamoms lėlėms. Jų konstrukcija buvo kuriama jungiant senus, antikvarinius daiktus ir skultptūrinius, įvairių „Raudonosios knygos“ veikėjų išvaizdą primenančius objektus. Taip senas daiktas spektaklyje primena tai, kas jau išeina ir tuo pačiu – tai, kas gali būti perkurta iš naujo.


Paskaita apie kavos istoriją ir piešimas su kava.

Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės.
Teorinė dalis: užsiėmimo dalyviams bus pasakojama apie kavos istorią, kaip ji atkeliavo į Europą, supažindinama su įvairių tautų kavos tradicijomis. Dalyviai mokysis piešti su kava. Metodika: nagrinės ir vadovaudamiesi įgytomis žiniomis komentuos paveikslus, įsisavins pagrindines kavos pigmento kaip dažų naudojimo technikas, susipažins su vaizdo komponavimo principais, sluoksniavimu (glazūravimo technika), šviesos ir šešėlių perkėlimu, piešimu „šlapias ant šlapio“ (pranc. travailler dans l'eau), taip pat sausuoju būdu. Praktinė dalis: mokiniai patys kurs piešinį su kava, ras optimalų kompozicinį sprendimą, pritaikys įvairias technikas, kurių išmoko teorinės dalies metu, formuosis savarankišką nuomonę apie meną.  Sukūręs unikalų kūrinį ant popieriaus, mokymų dalyvis jį pasiims su savimi.


Tamsu -Baisu - pažink save.
Patyriminė edukacija aklinoje tamsoje.
 Komandos formavimui pasitelkiam vaidmenų žaidimo formatą aklinoje tamsoje.
Po žaidimo išanalizuosime ir aptarsime komandos veiksmus. Ugdysime darnaus darbo įgūdžius ir komandinį kūrybiškumą.
Asmeninė patirtis - padės pažinti save, savo kūno galimybes
Atrasti nestandartinių užduočių sprendimo būdų esant ribotiems ištekliams.
Bendro komandos tikslo siekimas.


Edukacinis užsiėmimas „Siluetų kūrimas“ kviečia apsilankyti Venclauskių namuose, kuriuose tarpukario metais nuolatos gyveno daugybė vaikų – Venclauskių šeima augino ir rūpinosi vaikais, likusiais be tėvų globos ar iš sunkiau besiverčiančių šeimų. Gausus globotinių būrys susigalvodavo įvairiausių įdomių užsiėmimų. Užsiėmimo metu vieną iš jų atkartosime – autentišku būdu kursime savo profilio siluetus. Išbandysime tam skirtus specialius prietaisus (siluetų piešimo rėmelį, pantografą ir kt.), susipažinsime su šių namų gyventojų kasdienybe ir veiklomis, pasinersime į tarpukario Lietuvos gyvenimą, pomėgius, madas.


Pažintis su Lietuvos muzikos patriarchu Juozu Naujaliu (5-8 kl.)

Atvykusiems į Raudondvario dvarą, trumpai pristatysime dvaro ir čia įkurto Kauno rajono muziejaus istoriją. Viena iš muziejaus erdvių yra skirta kompozitoriui Juozui Naujaliui, lietuvių muzikos patriarchui.
Juozo Naujalio gyvenimą, kūrybą, veiklą ir to laikmečio buvusias politines bei ekonomines aplinkybes pristatysime rodydami animuotą pasakojimą muziejaus terminale ir  gyvu pasakojimu, iliustruotu autentiškais eksponatais muziejaus ekspozicijoje, klausysimės įvairių žanrų  kompozitoriaus kūrinių.
Siekiant įtvirtinti ir pagilinti gautą informaciją, atliekamos praktinės užduotys tiek naudojantis muziejaus terminalu, tiek  dirbant individualiai ir grupėse su gautomis užduotimis.


Šiaulių kultūros centre parengtas keramikos amato edukacinis užsiėmimas Molio forma kviečia susipažinti su seniausia keramikos technika – virveline keramika. Keramika – viena seniausių lietuvių liaudies meno rūšis, kuri išsiskiria savo unikalia istorija, išskirtinėmis lipdymo technikomis, dekoravimo raštų įvairove. Edukacijos metu susipažinsite su keramikos istorija, apžvelgsite keramikos dirbinių ekspoziciją, įkurtą Amatų dirbtuvėse, mokysitės virvelinės keramikos būdu gaminti puodynėles, lėkštutes, dekoruotas įspaudais bei angobais. Darbai po nulipdymo bus išdegami su permatoma glazūra.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kultūros edukacijos užsiėmimas „Kodas LIETUVA“ skirtas pradinių klasių mokiniams. Užsiėmimo metu, autentiškoje Prezidento rūmų aplinkoje, dalyviai susipažins su Lietuva aptardami svarbiausius valstybės simbolius (herbą, himną ir tautinę vėliavą), jų ištakas mus supančioje aplinkoje ir aiškinsis, kaip visa tai atsispindi kasdienybėje. Edukatorius kartu su mokiniais bandys atsakyti į klausimus: Kas mums kiekvienam yra Lietuva? Ar galime ją apčiuopti ir išmatuoti? Kaip mus supanti aplinka tampa ženklais ir simboliais? Kas užkoduota svarbiausiuose Lietuvos simboliuose: vėliavos spalvose, herbe jojančiame raitelyje bei himno žodžiuose? Aiškinsimės, kaip mes suprantame svarbiausiuose valstybiniuose simboliuose užkoduotas vertybes, ir kaip tai veikia mūsų elgesį ir mus supančią aplinką? Antroje užsiėmimo dalyje diskutuosime apie gamtą ir jos pažinimo svarbą susipažįstant su Lietuva. Klausime, ar mokiniai yra susipažinę su tvarumo sąvoka, ką ji jiems reiškia ir kaip gyventi darniai bei tvariai? Per žaidimus ir smagius pokalbius edukacinės programos dalyviai ne tik atsakys į iškeltus klausimus, tačiau tuo pačiu bus ugdomas jaunų žmonių noras saugoti, puoselėti, prižiūrėti ir mylėti Lietuvą, bus formuojama jų savigarba bei atsakomybė už tautą ir valstybę.


Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kultūra. Stalo žaidimai: „Kvirkatas“, „Tvirtovė“, „Malūnas“, „Laimės namai“, „Lapė ir žąsys“, „Soliteris“, „Arklių lenktynės“, „Tigrai ir ožiai“, „Kiškio gaudynės“.

Įdomu sužinoti, kaip gyveno viduramžių miesto gyventojai, kuo jie užsiėmė, kokie amatai leido jiems išgyventi? Kokia kasdienybė valdovo pilyje, kokie skaniausi patiekalai ir stalo žaidimai? Per edukacinį užsiėmimą išsiaiškinsime, kokie vikrumą skatinantys žaidimai buvo populiariausi, kas yra karybos žaislai, taiklumo ir strateginiai žaidimai? Kviečiame ir Jus išgirsti, paliesti, pamatyti.Dalyvausite stalo žaidimų turnyre ir žaisite stalo žaidimus: „Kvirkatas“, „Tvirtovė“, „Malūnas“, „Laimės namai“, „Lapė ir žąsys“, „Soliteris“, „Arklių lenktynės“, „Tigrai ir ožiai“, „Kiškio gaudynės“.


Edukacinė programa "Metų laikai - žiema" (Išvažiuojamoji)

Edukacijos metu, du dideli kodėlčiai UCH ir ACH („Avilio“ teatro aktoriai Rita ir Arūnas), papasakos ir išmoningai parodys moksleiviams, kokie yra žiemos mėnesiai, kokios jų pavadinimų reikšmės, kokias ir kaip šventes švenčiame žiemą (Adventas, Elnio devyniaragio - žiemos saulėgrįža, Kūčios, Kalėdos, Trys karaliai, Sausio 13-oji, Vasario 16-oji ir kt.), vaikai sužinos ir vizualiai pamatys, kokie gamtos reiškiniai vyksta žiemą, per profesionalias teatrines lėles ir filmuotoje medžiagoje susitiks su gyvąja gamta ir sužinos, kaip padėti paukščiams ir žvėreliams, prisimins žiemos pramogas, gausybę kitų įdomių dalykų ir net pamatys patį Kalėdų Senelį... Edukacijos metu, bendraudami, kartu interpretuodami gautą informaciją, darydami išvadas ir pateikdami savo vertinimus, kūrybiškai pažaisime edukacijos sukeltomis mintimis.


Kalvystės edukacinis užsiėmimas „Pažinkime baltų papuošalus“

Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai apsilankys Kalvystės studijoje „Malūno kalvė“, kuri įkurta veikiančiame vandens malūne. Čia sužinos Lietuvos kalvystės ir metalo gavybos istoriją, susipažins su metalo dirbinių ekspozicija, kurioje seniausi eksponatai - metalo apdirbimo įranga ir archeologiniai radiniai siekia XV amžių. Kalvystės studijoje dalyviai pažins senovės baltų papuošalų kalinėjimo tradiciją, ornamentiką ir simboliką, praktiškai išbandys kalvio darbą: kalinės nesudėtingos formos papuošalą iš vario ar žalvario.


Varėnos r. Liškiavos daugiafunkcis centras

Kodėl mūsų protėviai apšvietimui naudojo balaną, o ne vaško žvakę? Kodėl užsieniečiams jau senovėje reikėjo lietuviško vaško? Į šiuos ir daugybę kitų klausimų bandysime atsakyti užsiėmimo metu. Pasirinkę formas, vaikai išsilieja po žvakelę į formą. Vėliau, kol formose žvakės stingsta, liejame tradicines žvakes tokiu būdu, kaip liejo mūsų protėviai. Išlietas žvakeles išsilyginame, užpiltas išimame iš formų ir į namus parsivežame po 2 vašku kvepiančias žvakes ir daug gerų emocijų.
Programos tikslas: Naudojantis netradicinio ugdymo metodais bei įjungiant dalyvius į praktinį žvakių liejimo užsiėmimą, suteikti/praplėsti vaikams žinių bei praktinių įgūdžių apie tradicines vaško žvakes, jų gamybą,  bitininkystę, bičių produktus.
Uždaviniai:
1. Išsiaiškinus jau turimas dalyvių žinias apie bites, jų produktus, bitininkystę bei vaško panaudojimą ir svarbą, jas papildyti ir praplėsti.
2. Suteikti žinių apie žvakės reikšmę mūsų protėvių gyvenime.
3. Programos metu sudaryti galimybes jos dalyviams išsilieti po 2 bičių vaško žvakes.
4. Suteikiant dalyviams teigiamų emocijų, ugdyti kultūrinį išprusimą, pilietiškumą bei pasididžiavimą savo kraštu, jo tradicijomis.


“Kūno ekspresija: išmok skaityti kitų mintis!”

Kelias kalbas mokate? Lietuvių, anglų, rusų, vokiečių, prancūzų....? Dvi, o gal visas penkias ar net daugiau? Kaip manote, kiek laiko užtrunka išmokti vieną kalbą? Mėnesį, du mėnesius, metus? O ar žinote, kad yra kalba, kuria galite bendrauti visame pasaulyje ir kurios nereikia mokytis metų metus? Kalba, kuri yra seniausia iš visų kalbų ir kurios gramatika yra suprantama visiems šio pasaulio žmonėms? Kūno kalba sudaro 55% informacijos, kurią mes perduodame vieni kitiems kūno signalais, gestais, mimika. Didžiausią dalį informacijos mes gauname stebėdami ir bendravimą analizuodami vizualiai. Kūno kalba nemeluoja. Jei yra nesutapimas tarp žodžių ir kūno signalų, žmonės paprastai pasitiki pastaraisiais. Edukacijos metu mokiniai lavins kūno ekspresijos ir neverbalinės komunikacijos gebėjimus. Sužinos ir praktiškai išbandys svarbiausius pirmojo įspūdžio, empatiško bendravimo, streso įveikos per kūno kalbą aspektus. Įgaus daugiau pasitikėjimo savimi, ugdys kūrybingumą ir kritinį mąstymą. Mokysis tolerancijos, lygybės ir pagarbos bendravime.


Spektaklis "Snieguolė ir septyni nykštukai"

„Šioje populiarios pasakos apie Snieguolę ir nykštukus versijoje mes stengėmės išplėtoti stebuklingo veidrodžio, atspindinčio užslėptą pasaulio reiškinių esmę, temą“, - sakė pjesės autorė. Lėles ir dekoracijas šiam spektakliui kūrė jauna dailininkė Neringa Keršulytė. Ji sukūrė ypatingą veidrodžių ir juvelyriškai kruopščiai sukurtų lėlių pasaulį, kuriame gyvuoja ir Snieguolė, ir nykštukai, ir klastinga Katė, ir piktoji Karalienė, ir nuostabusis Princas. ... Yra toks stebuklingas veidrodis, kuris atspindi viską taip, kaip iš tikrųjų yra. Koks tai veidrodis? Iš kur tas veidrodis? Ar jis bus visada? - stebisi aktoriai. O Katė paaiškina, kad veidrodis - tai pasaulis, kuris atspindi mus pačius ...


Lėlių ir objektų teatro spektaklis „Dievų miškas“

Spektaklis sukurtas remiantis vieno ryškiausių lietuvių poeto, prozininko, dramaturgo, literatūros kritiko ir teatrologo B. Sruogos memuariniu romanu „Dievų miškas“, atskleidžiančiu II-ojo Pasaulinio karo metais Štuthovo (Lenkija) koncentracijos stovykloje autoriaus patirtus išgyvenimus. Kūrinio tekste kaip literatūrinė ir kūrybinė priemonė, atskleidžianti pasaulio matymo ir reagavimo būdus, dominuoja ironija ir sarkazmas, kurią scenoje naudoja ir spektaklio kūrėjai (aktorių dialogai kuriami Stand up komedijos principu ). Pastatyme, nenutolstant nuo originalaus teksto ir išlaikant ironišką pasakojimo toną, vaizduojami prižiūrėtojų ir kalinių santykiai, lagerio hierarchija, sekinantys darbai, vargana buitis ir žmogaus orumą gniuždančios bausmės. Pjesės autorė ir režisierė Agnė Sunklodaitė, remdamasi kūrybine patirtimi bei novatoriškomis teatrinės raiškos priemonėmis, įtaigiai ir suprantamai jaunajam žiūrovui gvildena esminius klausimus apie žmogaus prigimtį: kas yra žmogiškumas? Kur yra riba tarp žmogiškumo ir nužmogėjimo? Ar šiandien mes dar pajėgūs suprasti holokausto baisumus ir išlikti budrūs, kad panašūs dalykai nepasikartotų? Spektaklio kūrėjų manymu, šiandien B. Sruogos „Dievų miškas“ kaip niekad aktualus. Žmonės linkę pamiršti didžiąsias istorijos pamokas. Deklaruojama atjauta, tolerancija, tačiau čia pat gebama pasibaisėti „kitokiais“ žmonėmis, tarsi pasąmonėje būtų trokštama tobulos rasės, sveikų ir šabloniškai „teisingų“ žmonių visuomenės. Kaip ir daugelyje savo pastatymų, skirtų jaunajam žiūrovui, režisierė A. Sunklodaitė su patyrusia kūrybine komanda (dailininke Giedre Brazyte, kompozitoriumi Deividu Gnedinu) „Dievų miške“ laikosi esminių kūrybos principų – lavinti žiūrovo estetinį skonį, kritinį mąstymą, skatinti jo norą aktyviai domėtis supančia aplinka bei istoriniais įvykiais, analizuoti laiko ženklus spektaklyje ir ieškoti paralelių su šiandienos aktualijomis. Spektakliui pasibaigus, moksleiviai bus kviečiami reflektuoti ir diskutuoti su aktoriais


Mokiniai dalyvaujantys užsiėmime praplės savo suvokimą, kaip reikia bendrauti nuo scenos, kokios bendravimo technikos, kiek daug reikia žinoti, siekiant sudominti ir įtikinti auditoriją. Praktinių užsiėmimų metu, jie sakys kalbas, mokysis kūrybiškai išsisukti iš nepatogių situacijų, mokysis kritiškai mąstyti bendraujant su auditorija ir partneriais scenoje, mokysis nustumti baimes, kurios blokuoja kritinį mąstymą. Esame sulaukę tokių šio renginio dalyvių atsiliepimų: „Iš pradžių nenorėjau eiti į šį renginį, nes žinojau, kad reiks kalbėti, bet dabar džiaugiuosi, kad atėjau, man labai patiko“, „Aš nežinojau, kad galiu viešai kalbėti“, mokytoja: „Tie vaikai, kurie dalyvavo jūsų mokymuose, dabar tiesiog veržiasi atsakinėti prieš klasę, net įkalbinėti nereikia“. Renginiai buvo vedami šiose mokyklose: Kauno Nemuno vidurinė mokykla, Kauno Valdorfo mokykla, Garliavos Jonučių progimnazija. Tokie rezultatai vos po 2 valandų renginio su mokiniais.


Edukacinis užsiėmimas: „Lino raižinys: kaip grindų danga virsta meno kūriniu“ Grafikos menas turtingas įvairiomis technikomis. Viena iš tokių – lino raižinys. Beje, lino raižinio klišės pagrindas – devynioliktame amžiuje pradėtas gaminti linoleumas, skirtas grindims... Dvidešimto amžiaus pradžioje kūrusi vokiečių ekspresionistų dailininkų grupė „Die Brücke” ( liet.: “Tiltas”) atrado, kad linoleumas – puiki, raižymui tinkanti priemonė. Ji gali pakeisti daug sudėtingesnį medžio raižymą. Juk lino raižinyje galime sukurti panašius efektus kaip ir raižant medį, o raižyti yra daug lengviau. Gal dėl to lino raižiniai tapo tokie populiarūs, plačiai naudojami supažindinti su grafika mokyklose. Dažnai visų pradedančiųjų grafikų pirmieji raižiniai būna atlikti linoleume. Linoleume galime sukurti ir tradicinį grafikos kūrinį – parodose dažnai rodomus didelius atspaudų lakštus – estampus, ir mažosios grafikos pavyzdžius – ekslibrisus ar atvirukus. Lino raižiniai gali būti vienos spalvos, tradiciškai - juodi, tačiau galima raižyti ir keletą klišių ir nuo jų spausdinti spalvotus lino raižinius. Kviečiame pasinerti į lino raižinio pasaulį ir sukurti mažosios grafikos kūrinį. Užsiėmimo metu susipažinsime su grafikos istorija, vėliau raižysime ir spausdinsime lino raižinius.


Viešoji įstaiga Lazdijų kultūros centras

Eduakcinės programos metu dalyvis: • susitelks į save, • mokysis savistabos, • pažins naują meno rūšį - fraktalų kūrybą, • bendravimo su benraamžiais, • lavins smulkiąją rankų motoriką, fantaziją, • ugdys kūrybiškumą, meninį skonį. • patirs kūrybinį džiaugsmą. • savo didžiausią ar slapčiausią norą įgyvendins susikurdamas norų lėlytę. Programa orientuota į kūrybinį procesą ir susideda iš 3 dalių: 1 dalis - „Vingiuotu taku link savojo Aš“, susipažįstame su Fraktalais. Sužinome kaip jie piešiami, kokios jų rūšys, kuriame fraktalus. 2 dalis – „Mažom kojytėm į svajonę“ išmokstame pasigaminti norų lėlytę. Naudojami metodai: pasakojimas, vaizdinių priemonių peržiūra bei aptarimas, pokalbis, klausimai - atsakymai, praktinis – kūrybinis darbas grupelėmis bei individualiai, draugų kūrybos vertinimas bei savo darbo įsivertinimas


Mūsų protėviai nė neįsivaizdavo, kad eglutės, šventiniai stalai bus papuošti dirbtinėmis plastiko dekoracijomis. Ar įsivaizduojate, kiek metų metais yrančių atliekų išmetama pasibaigus kalėdinių švenčių laikotarpiui? Nors tvaraus vartojimo principai pamažu atsiranda kasdieniame gyvenime, tačiau ypač svarbu jų nepamiršti ir per didžiąsias metų šventes, kai vartojimas yra gausesnis. Greitojo vartojimo kultūra į šalį nustūmė anksčiau puoselėtas namų puošybos tradicijas – kurti šventę tausojant aplinką, nenaudoti dirbtinių papuošimų. Edukacijoje „Kuriu tvarias Kalėdas“ mokiniai turės galimybę susikurti kalėdinę dekoraciją vien iš natūralių gėrybių. Toks dekoravimo būdas yra artimas etninės kultūros principams, su kuriais bus supažindinama teoriškai ir išbandyta praktiškai. Numatoma, kad veiklos pradžioje mokiniai išklausys edukaciją vedančio specialisto pasakojimą, peržiūrės vaizdinę medžiagą, diskutuos, kaip anksčiau lietuviai ruošdavosi gražiausioms žiemos šventėms – Kūčioms ir Kalėdoms. Pristatomos namų puošybos tradicijos, pasakojama apie tai, kada į Lietuvą atkeliavo paprotys puošti eglutę, pinti advento vainikus. Supažindinus mokinius su papročiais, bus akcentuojama, kaip svarbu šiandienos pasaulyje mažinti besaikį vartojimą. Atsigręžti į gamtai draugiškus sprendimus naudojant natūralias medžiagas siekiama praktinėje edukacijos dalyje. Kiekvienas moksleivis kurs advento vainiką iš eglių, pušų, kėnių ir kitų visžalių augalų šakelių, džiovintų augalų – kankorėžių, samanų, kerpių, lapų, gilių, riešutų, kaštonų, erškėtrožių, šermukšnių uogų ir kt. Po užsiėmimo mokiniai savo sukurtas kalėdines dekoracijas galės parsinešti į namus.


SPROGIMAI IR PADAVIMAI: Mokslinis Pasirodymas

Padavimai ir sprogimai" -- tai meninis ir mokslinis performansas apie neįmanomas užduotis tautosakoje ir literatūroje.
Pasinaudodami mokslu ir įtraukdami moksleivius, N2 komanda įgyvendins “neįmanomas” įvairių tautų literatūroje sutinkamas magines užduotis – gyvai!
Audringų mokslinių demonstracijų, animacijų, šviesų ir šmaikštaus įgarsinimo pagalba pasinerkite į stebuklines pasakas ir mitus, kuriuos moksleiviams pateiksime nauja, įtraukia forma.
Vilkui kalvio pagalbos paploninti liežuvį neprireiks, nes jis savo balso tembrą pakels dujų pagalba. Sužinosite, kad ugnį gali valdyti ne vien deivė
Gabija, bet ir chemiją pasikinkę moksleiviai. Jei suabejojote padavimais, kad ežerai atsiranda iš debesų, nebijokite. N2 komanda įrodys, kad juos pakelti ir nuleisti labai lengva. Tereikia turėti
skysto azoto ir žinoti šiek tiek fizikos. Refleksijos metu po pasirodymų aptarsime tai, kad patį aprašomą stebuklą, pasinaudodami mokslu ir technologijomis, galime įgyvendinti pažodžiui. Tačiau mitai, padavimai ir stebuklinės pasakos yra ištisi pasauliai su jose slypinčiomis gilesnėmis prasmėmis, kurias reikia įskaityti ir suprasti.
Pasinerkite į įspūdingą mokslo ir mitų derinį savo mokykloje!


Senieji lauko žaidimai ,,Vaikai dunda, žemė bunda'' (1-4 klasėms)

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinis senųjų lauko žaidimų užsiėmimas „Vaikai dunda, žemė bunda“ vyksta pasiturinčio ūkininko aukštaitiškos sodybos erdviame kieme.
Moksleiviai žaidžia judrius, greitus, ištvermės, sumanumo, reakcijos ir fizinių jėgų reikalaujančius senovinius  žaidimus, kuriuos galima improvizuoti ir pritaikyti šiuolaikinėje aplinkoje.
Dauguma naudojamų priemonių yra pagamintos muziejuje, iš parankinių medžiagų ir pačių edukatorių sukurtos: skirtingo storio bei ilgio virvės-sumanumo, vikrumo, stiprumo ir ištvermės rungtims; trijų rūšių mediniai kojūkai, arkliukai, porinės vasaros slidės, vežimaičiai, meškerės, botagėliai, paprastos lazdos, šiaudinės skrybėlės, spalvotos ūkininko gyvulių figūrėlių dėlionės, mediniai ir virveliniai lankai mėtymui, medžiaginiai, rankų darbo kamuoliai, autentiškos, mūsų amatininkų pagamintos, vytinės juostos ir daugybė kitų žaislų.
Susipažinus su dalyvių galimybėmis kliūčių ruože, kuris yra 80 m. ilgio ir sudarytas iš įvairių formų ir dydžio lentų bei pagalių, sutvirtintų į lieptelius, medinių rąstų, kopečių, kelmų, išdėstytų ratu, organizuojami žaidimai/varžybos po vieną ir grupėmis: jojimas mediniais arkliukais, ėjimas kojūkais (kaladėlės ir mažieji kojūkai) ir dvivietėmis vasaros slidėmis, bėgimas pro besisukančią virvę, lankų mėtymas, kumeliuko šokdinimas, diferencijuojant pagal amžiaus grupes ir dalyvių pageidavimus.
Žaidimų edukacijoje pateikiami senoviniai žaidimai turi didžiulį teigiamą poveikį vaikų vystymuisi: padeda išlaikyti gerą fizinę formą ir sveikatą, skatina bendravimą, draugystę ir komandinį darbą bei sveiką konkurenciją, skatina kūrybiškumą ir vaizduotę, padeda ir moko spręsti konfliktus, dalintis ir suprasti kitų jausmus bei galimybes, padeda išsaugoti kultūrines tradicijas ir vertybes. Edukaciją galima pritaikyti fizinio ugdymo, gimtosios kalbos, etninės kultūros bei socialinio ir emocinio ugdymo pamokoms.


Klaipėdos rajono turizmo informacijos centras

Ar žinote kaip surišti tikrąjį jūrinį mazgą, gelbėjimosi kilpą? Kiek metrų virvių reikia buriniam laivui ir kokiam tikslui naudojamos laivo šliuzės? Apie visas šias upeivių paslaptis sužinosite edukaciniame užsiėmime „Rišu laive jūrinį mazgą“. Sužinosite, kad žvejyba ir laivadirbystė tarpusavyje labai susiję. Atskleisime, ką reiškė pamario laivadirbių pagamintos puošnios vėtrungės ant laivų stiebų. Drevernos mažųjų laivų uoste užlipę į apžvalgos bokštą (15 m) apžvelgsite Drevernos apylinkes, Naglių gamtinį rezervatą, Vėtrungių skverelį taip, kaip kadais čia žvelgė milžinai. O kapitonas bus pasiruošęs jus išplukdyti į Kuršių marias senoviniu buriniu Kuršių marių laivu – reisine „Dreverna“. Sustojus viduryje marių pabūsite tikrais įgulos nariais – mokysitės rišti jūrinį mazgą. Sužinosite tikrąsias jūrinių mazgų paskirtis. Surištą jūrinį mazgą pasiliksite atminčiai. Edukacija vykdoma šiltuoju metu laiku (gegužės, birželio, rugsėjo mėnesiais).


Nepatogus kinas: filmai, padedantys augti

Filmai, padedantys augti – didžiausio Baltijos šalyse žmogaus teisių dokumentinio kino festivalio „Nepatogus kinas“ ir dokumentinio kino edukacijos platformos „Nepatogaus kino klasė“ edukacijos programa, kurioje kino menas persipina su žmogaus teisių ir pilietiškumo ugdymo veiklomis ir didelis dėmesys skiriamas tarpusavio supratimo, pagarbos, tarpkultūrinio ugdymo aspektams, emocinio intelekto ugdymui.

Kinas – itin paranki edukacinė priemonė, sujungianti ne tik estetinius ir idėjinius filmų kaip meno kūrinių aspektus, bet ir gyvenimiškas situacijas bei patirtis. Kinas patrauklus ir kaip medijos plačiąja prasme rūšis, ir kaip įrankis, įvairiomis meninės raiškos priemonėmis galintis „paliesti“ žiūrovą, lavinti kritinį mąstymą ir emocinį intelektą. Programoje naudojami tik profesionalių kuratorių iš svarbiausių tarptautinių kino festivalių atrinkti dokumentiniai filmai, kurių herojai – vaikai ir jaunuoliai, edukacijose dalyvaujančių mokinių bendraamžiai. Kiekvieną dokumentinio filmo seansą lydi patyrusių specialistų vedami užsiėmimai arba suteikiama profesionalių žmogaus teisių edukatorių parengta  kur individualiai ar grupėje vykdomų refleksijos bei metodikų pagalba atrandamos skirtingų meno, kultūros, saviraiškos, socialinės ar individualios atsakomybės sinergijos. Programos turinys atliepia žmogaus teisių problematiką lyčių lygybės, patyčių, socialinio aktyvumo, pilietiškumo, negalios, diskriminacijos ir kitų į vaikus bei jaunimą orientuotų temų aspektus.

Vilniaus m. sav.; Šiaulių m. sav.; Marijampolės sav.; Kauno m. sav.; Varėnos r. sav.; Alytaus m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Mokymuisi naudosime Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės salės erdvę ir čia esančius eksponatus, susijusius su Žalgirio mūšiu. Žalgirio mūšio maketas – didžiausias tokio tipo maketas Lietuvoje – puiki priemonė tyrinėti didįjį viduramžių mūšį. Maketas su 1000 karių vaikms palieka didelį įspūdį. Makete matoma mūšio kulminacija: Vytauto Didžiojo manevras, kuris, kaip mano tyrinėtojai, atvedė į pergalę. Mokiniai sužinos, kiek pulkų surinko Vytautas ir Jogaila, kiek priešininkai. Žaisime žvalgus (surasime savus, atpažinsime priešus). Aiškinsimės apie ginkluotės ypatumus, taktines gudrybes. Ypatingas dėmesys skiriamas vėliavai (pulkui), kaip kariuonenės formavimo vienetui. Aptariama vėliavos prasmė ir reikšmė. Kūrybinė užduotis: kiekvienas pasigamina savo pulko vėliavą, laikantis taisyklių (3-4 kl.) 5 kl. mokinims siūlome rašto užduotis ar tyrinėti ginklus, ekipuotę.