Pėsčiųjų žygis su kerzais po  buvusią raketinio kuro bazę

Intriguojantis patyriminis pėsčiųjų žygis po buvusį zenitinės raketinės brigados techninį divizioną Pagėgiuose. Patyriminio žygio metu aplankysite nuo pašalinių akių tuomet itin saugotą ir įslaptintą teritoriją: apžiūrėsite slėptuves bei kitus senus buvusio sovietų karinio objekto pastatus, išgirsite intriguojančias istorijas bei ten dirbusių liudininkų pasakojimus… Sužinosite apie tokių objektų padarinius žmogui, gamtai ir gyvūnijai. Bus atskleista, kodėl visa tai, kas vyko šiose teritorijose, buvo taip slepiama... Ekskursijos metu užuosite, paliesite, paragausite.. Įspūdį sustiprins pasitelktos įvairios priemonės (signaliniai dūmai ir pan.). Po šios ekskursijos-žygio metu jaunuoliai galės geriau suvokti koks buvo tas sovietinis laikotarpis, kaip šis laikotarpis palietė mūsų šalį, kokius padarinius paliko. Bus kalbama apie istorinius faktus, pristatomos divizione saugotos cheminės medžiagos bei jų poveikis aplinkai, Pristatomi tikri liudininkų prisiminimai. Ši patyriminė ekskursija sukels dviprasmiškus jausmus, suteiks informacijos, atvers akis, o galbūt net šokiruos...
Po žygio organizuojama refleksija - kilusių jausmų, emocijų aptarimas, diskusija apie ekologiją ir sveiką gyvenseną bei būdus tai pasiekti.


Klaipėdos/Memelio istorijos vingiai. Ekskursija su dviračiais.

Šios edukacinės ekskursijos dviračiais metu mokiniai plės suvokimą apie Klaipėdos/Memelio istorinę raidą ir jo kultūrinius kodus. Kelis šimtus metų taip vadinamojoje Mažojoje Lietuvoje vokiečiai ir lietuviai gyvendami kartu sukurė savitą kultūrinę terpę.  Edukatoriaus paskojimas išvykos metu leis suprasti jos savitumą. Važiuodami dviračias mokiniai aplankys svarbiausius išlikusius arba atkurtus istorinius objektus Klaipėdoje , sužinos jų svarbą miestui ir istorinei praeičiai. Ekskursija nuo piliavietės iki paminklo  "Už laisvę žuvusiems" 1923 m. su daug svarbių istorinių ir kultūros objektų. Maršrutas eina dviračių takais. Ekskursijos metu diskutuosite apie  krašto daugiakultūriškumą ir kitoniškumą lyginant su Didžiąja Lietuva. Mokiniai bandys atpažinti lietuviškos ir vokiškos kultūrų objektus ir juos palyginti. Eksursija vyksta naudojant gido sistemą. Jei ne visi mokiniai turi savo dviračius, ne bėda, mes pasirūpinsime.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Literatūros pamoka be knygų (išvažiuojamoji)

Seniai svajoji, kad mokykloje nebūtų knygų, o dar geriau – kad nebūtų nė pamokų? Pamokų neatšauksime, o štai pažinti literatūrą be knygos – galėsi!
...nereginčio rašytojo vaikystę grėsmingai užklojęs internato šešėlis, baimę kelianti didžiulė kliokianti ir ūžianti skylė – berniukų dušas, besikeičiančios, apsiverčiančios teksto raidės ir knygos, prabylančios tiems, kam skaityti sunku ar net neįmanoma – visos šios patirtys tavęs laukia mūsų edukacijoje.
Žmonių įvairovę pažinsi ir priimsi per savo ir jų patirtis. Visos edukacijos metu mus lydės rašytojo Alvydo Valentos, Metų knygos rinkimų laureato, romanas „Pradžios užkalbėjimai“.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Mažeikių rajono Urvikių kultūros centras

Duonos kelias – tai 3 val. trukmės edukacinė programa, pritaikoma įvairaus amžiaus dalyviams. Programos eigoje lankytojai dalyvauja duonos kepimo procese,  duonos pagerbimo ritualuose, pavaišinami senoviniais valgiais.  Sukurta autentiškai XIX a mūsų krašto valstiečio trobai aplinka, liaudiškos muzikos kapelos, užsiėmimo vedančiojo darbuotojo apranga, veiksmai ir kalba iliustruoja valstiečių buityje gyvavusias tradicijas  ir papročius. Dalyviai ne tik gali stebėti duonos kepimo procesą, bet ir jame dalyvauti: patys susiformuoja užminkytos duonos kepalėlius, išsikepa ir iš užsiėmimo išsineša savo duonutę. Kol duona kepa, dalyviai yra supažindinami su ilgu duonos keliu, – nuo rugio pasėjimo iki iškeptos duonelės padėjimo ant stalo, pamato seniausius žemės įdirbimo, javų apdorojimo padargus, senovinius rakandus, norintys gali pamėginti iškulti rugius spragilais, sumalti  akmeninėmis girnomis, išgirsta istorijų apie tikėjimą magiškąja duonos galia, lemiančia derlių, žmogaus, šeimos gyvenimą, dalyvauja senovinių rakandų viktorinoje. Yra mokomi senovinių dainų, šokių, žaidimų. Multimedijos pagalba rodomo filmo bei senovinių rakandų pristatymu, moksleiviams sudaroma galimybė tapti aktyviais programos dalyviais, o ne stebėtojais. Jie gali palyginti, kokie buvo duonos kepimo darbai, kokie įrankiai senovėje su šiuolaikiniais duonos kepimo darbais ir įrankiais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Jeigu pažvelgtume į Vilnių nuo Gedimino kalno pro XIX amžiaus žiūroną, kokį miestą pamatytume?

Kviečiame pasivaikščioti Vilniaus gatvėmis ieškant XIX amžiaus ženklų, kad mokykloje išmoktas datas, žmones ir įvykius „įdėtume“ į mūsų miestą! Vaikštant miesto gatvėmis, moksleiviai galės atpažinti objektus primenančius asmenybes ir įvykius, kuriuos mokosi pamokose (imperatorių vizitai, sukilimų pasekmės, kasdieninio gyvenimo sąlygos, kultūrinė veikla ir pan.)

9-toje klasėje istorijos pamokose moksleiviai aptaria laikotarpį po III Abiejų Tautų Respublikos padalijimo (1795 m.), lietuvių tautinį atgimimą iki Nepriklausomybės paskelbimo 1918 m., svarbiausius įvykius ir asmenybes. Lavinsime jaunimo pastabumą tyrinėjant memorialines lentas žyminčias A. Mickevičiaus buvimo vietas, paslėptus objektus kiemeliuose (pvz. rurmusas, buv. vandens kolonėlė naudota ir XIX a.), pastatų architektūrinių detalių simbolius (pvz. Pacų herbas) ir kt.

Pažintinės ekskursijos metu, moksleiviai kviečiami susipažinti kaip Vilnius atrodė prieš 200 metų, kokia buvo miestiečių kasdienybė: Kaziuko mugių tradicijos, kavos gėrimo kultūra Europos pavyzdžiu, mada, pirmasis profesionalus teatras, filantropinė veikla, paveldo rekonstrukcijos, inovacijos ir pan.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Edukacinį užsiėmimą sudaro pažintinė ir praktinė dalys. Pažintinė dalis vyksta muziejaus ekspozicijoje tarp autentiškų ir intriguojančių muziejuje saugomų eksponatų. Šioje dalyje aptariame pasaulyje iki popieriaus gyvavusias popieriaus alternatyvas, skatiname diskusiją, kas paskatino ieškoti naujų priemonių bei nuolat spartino popieriaus gamybos raidą, kalbame apie Lietuvoje ūžusius popieriaus malūnus. Naudodami didinamuosius stiklus, dalyviai nuodugniai tyrinėja skirtingus popieriaus pavyzdžius: apžiūri XIX a. įspūdingo storio rankų darbo lapų knygą bei XIX a. spaustuvių popierių. Pavyzdžiai aptariami, lyginami, vertinami. Praktinėje dalyje dalyviai paruoštą popieriaus masę pila į specialius sietelius, kūrybiškai derina spalvas, pasitelkdami fantaziją, dekoruoja įvairiomis priemonėmis, spaudžia, presuoja ir sausina, kol galiausiai pasigamina popieriaus lapą su individualia kūrybine kompozicija.


Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Vaikų vertybines nuostatas veikia šalyje vyraujanti informacinė erdvė, masinės kultūros propaguojami vartotojiškos visuomenės principai. Praktika rodo, jog pilietines ir tautines nuostatas vaikai sėkmingai įsisavina, kai žinios įgyjamos, patiems stengiantis pažinti savo istoriją. Pažindami supančią aplinką, jie pradeda visa tai branginti ir puoselėti. Paslauga padėtų ugdyti pilietiškumą, giliau pažinti savo krašto istoriją, plėstų kultūrinį išprusimą, padėtų vaikui formuotis kaip asmenybei. Programa sudaryta iš teorinės ir praktinės dalies. Teorinėje dalyje vaikai susipažins su knygnešystės istorija, knygnešių biografijomis, jų veikla, knygnešių keliu, tuo laikotarpiu išleistomis knygomis. Informacija bus pateikta per vaizdus, pasakojimus, diskusijas ir aptarimus bei kitas vaizdines priemones. Pasitelkiant tradicines priemones ir šiuolaikines informacines technologijas, vaikai atliks praktines užduotis, skaitys kirilica parašytus lietuviškus tekstus, žais, pieš, rašys žąsies plunksna, pajus „senovės“ kvapą, liesdami autentišką XX a. pradžios drobę,knygnešio piniginę, gilins informacinio raštingumo žinias. Gautai informacijai užtvirtinti dalyviai žaidžia komandinį žaidimą – sprendžia kryžiažodį, atlieka užduotį su grifeline lentele. Programos pabaigoje visi vaišinamės kafija ir vafliais, kuriais, galimai, vaišinosi knygnešiai pasienio užeigose, laukdami patogaus momento pereiti sieną.


Sojų vaško žvakių liejimas „Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis"

Aromatinių sojų vaško žvakių gamybos edukacija „Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis".
Vykdomos edukacijos trukmė 80 min. Edukacija vykdoma 5-8 klasės mokiniams.
Edukacijos metu žvakių gamybai naudojamos tik natūralios medžiagos ir priemonės: sertifikuoti sojų vaškas ir natūralūs eteriniai aliejai, medvilnės dagtis. Žvakes liejame daugkartinio naudojimo 50 ml. aliumininiuose, tinkančiuose sąlyčiui su maistu, indeliuose.
Edukacijos metu:
a) dalyviai skaidrių bei video pagalba detaliai yra supažindinami su žvakių gamybos taisyklėmis, aromatinių žvakių ingridientais bei detaliu jų aprašymu, saugiu žvakių laikymu bei deginimu;
b) po supažindinimo vyksta sojų vaško testavimas ir lyginimas su parafininėmis žvakėmis;
c) supažindinimas su eteriniais aliejais jutiminiu būdu (uodžiant);
d) žvakės kūrimo procesas: kol kaitinamas ir lydomas sojų vaškas, kiekvienas edukacijos dalyvis gamina savo žvakių širdį, iš siūlomų eterinių aliejų susikuria savo žvakės aromatą; lydomui vaškui pasiekus reikiamą liejimo temperatūrą, sumaišo visus žvakės ingridientus bei galiausiai kiekvienas pats išlieja savo unikalią sojų vaško aromatinę žvakę.
e) Išliejus žvakes bei laukiant kol jos sustings, mokinys apipavidalina savo pasigamintos žvakės pakuotę.
f) Likusį edukacijos laiką skiriame pokalbiams, pasisakymams, mokinių klausimams, pastebėjimams, diskusijoms.

Organizatoriaus pastaba.
*Kviečiame susisiekti +370 670 96679 arba info@sestasispojutis.lt ir susitarti dėl Jums ir mums patogaus renginio laiko (sukursime individualų renginį kalendoriuje Jūsų mokinių grupei).
*Po edukacijos atskiru susitarimu galima ekskursija po Nemuno kilpų regioninio parko lankytojų centrą apžiūrint ekspozicijas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Teatralizuota ekskursija Raudondvario dvare su Renesanso dama

Teatralizuotos ekskursijos metu susipažinsite su Raudondvario dvaro istorija ir iškiliausiais jo valdytojais. Pakeliausite laiku nuo Renesanso iki XX a. pradžios. Išgirsite garsiąją Barboros Radvilaitės ir Žygimanto Augusto meilės istoriją bei sužinosite, kaip jie buvo susiję su Raudondvario dvaru. Susipažinsite su Raudondvario dvarą kultūros ir meno židiniu pavertusių grafų Tiškevičių šeima, jų gyvenimu bei pramogomis, ekscentriškais pomėgiais, vertusiais „per galvą verstis“ dvaro tarnus. Taip pat, sužinosite kokį egzotinį gyvūną dvare laikė aistringas fotografas ir keliautojas grafas Benediktas Henrikas Tiškevičius ir kokie turtai buvo sukaupti dvare. Ekskursijos metu ne tik pasivaikščiosite po dvaro parką, aplankysite buvusį dvaro žirgyną (dabartinį menų inkubatorių), bet ir apžiūrėsite pilies menes. Ekskursijos pabaigoje būsite pakviesti į vieną ištaigingiausių dvaro menių – grafų pokylius ir gyvąją orkestro muziką menančioje baltojoje pokylių menėje Renesanso dama pakvies visus pasimokyti Renesanso šokių žingsnelių.


Kūrybiškumo išūkis: sukurk savo svajonių renginį!

Renginių organizavimas ir jo scenarijaus kūrimas – sudėtingas procesas nuo idėjos iki sėkmingo renginio. Norint suorganizuoti savo svajonių renginį reikia planuoti, suburti komandą, ruošti, strateguoti, organizuoti, numatyti į priekį daugelį dalykų ir be viso to – žvelgti kūrybiškai. Tai veiksmo, judesio, geros nuotaikos mokymai, kur moksleiviai galės laisvai reikšti savo mintis, aktyviai įsitraukti į renginio planavimo procesą, semtis įkvėpimo iš dėstytojos, aktyvios visuomenės veikėjos Inesos Greivienės. Inspiracinės motyvacinės pamokos "Kūrybiškumo iššūkis: sukurk savo svajonių renginį!" tikslas - ugdyti pasitikėjimą savimi, ”auginti“ vidinę savivertę, atskleisti vidinį kūrybinį potencialą, svajoti, išsakyti idėjas taip, kad niekas kitas taip nesugebėtų, sukurti savo svajonių renginį, o galbūt pradėti savo svajonių profesiją?


Literatūrinis-edukacinis užsiėmimas „Aš ir mano kalavijas“

Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo metu bus kalbama apie knygą „Simas ir jo kalavijas“. Pagrindinis knygos veikėjas Simas, kol kiti vaikai karstosi medžiais ar žaidžia karą, per dienas kapstosi darželyje. Jis trokšta pats užsiauginti kardelį (gladiolę). Tai puiki gėlė, kurios pavadinimas mena senus ir didingus gladiatorių laikus. Kad ir ką sakytų kiti, kardelis išties panašus į kardą. Prižiūrėdamas šią gėlę berniukas išmoks įveikti sunkumus, įgis kantrybės ir išminties. Taps tikrų tikriausiu kovotoju! Kūrinio ir užsiėmimo mintis – kovotojų būna visokių, net ir su gėle rankoje. Juk net būti pačiu savimi prireikia nemažai stiprybės... Pasitelkiant informacines technologijas, vaizdines priemones bus perteikiamos literatūrinių personažų ir siužeto kūrimo subtilybės. Užsiėmimo dalyviai diskutuos apie mėgstamas veiklas, kurios ugdo jų kantrybę, užsispyrimą. Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai iš žurnalų ir spalvoto popieriaus iškarpų kurs koliažus, atspindinčius išsakytas mintis, arba suvaidins knygos siužetą sukurtame šešėlių teatre (pasirinktinai). Užsiėmimą veda rašytoja Ignė Zarambaitė, skaitytojų ir literatūros kritikų įvertinta už vaikams skirtas knygas „Emilio laiškas“, „Slapta laiškų rašymo agentūra“, „Elzė ir senojo dvaro paslaptis“, „Stebuklingi senelio batai“, „Skudurinukė“ bei apysaką paaugliams „Juodavandeniai“.


Zanavykų muziejaus ekspozicijoje pamatysite Užgavėnių kaukių parodą, linksmo animacinio filmuko pagalba susipažinsite su Užgavėnių šventimo tradicijomis ir šios šventės personažais. Pasigaminsite pačią baisiausią Užgavėnių kaukę, su kurią tikrai išvysite šaltą žiemą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Alytaus Jurgio Kunčino viešoji biblioteka

Knygelė ,,Transformeris" - į mokyklą - tai kūrybinė edukacija vaikams, kurios metu kiekvienas galės bent trumpam pabūti tikru knygos autoriumi!
Edukacijos metu vaikai susipažins su pagrindinėmis knygos sudedamosiomis dalimis bei susikurs savo knygelę - transformerį.
Edukacijos metu lavės vaikų kūrybinis, kritinis, analitinis mąstymas, suvokimas apie tai kaip tekstas siejasi su kontekstu. Tai - patyriminė, praktinė edukacija, kurios metu vaikai skatinami ,,išlipti" iš įprastų mąstymo rėmų.
Edukaciją vykdome Alytaus apskrityje.


Senovinės puodininkystės ir šiuolaikinės keramikos edukacija pradinukams

Užsiėmimo "Senoji ir šiuolaikinė molio keramika" edukacijos metu dalyviams bus pristatomas keramikos formų, ir dekoro kitimas per istoriją bei keramikos technologinis ir kultūrinis virsmas per žmonijos pažangą. Mokiniai susipažins su senosios keramikos, atgamintos pagal eksperimentinę archeologiją, ir šiuolaikinės keramikos ekspozicija, kurios eksponatus bus galima liesti rankomis. Ugdytiniai bandys suvokti istorinius kultūrinius pokyčius ir juos logiškai pagrįsti, aptars eksponatų meninę vertę. Apžiūrės šiuolaikinę degimo krosnį, geležies amžiaus apžiedimo stovylus, viduramžių medines žiedimo stakles, molio minkytuvą, glazūras, stebės kaip žiedžiamas puodas. Vaikai kurs norimą indą arba švilpuką ir dekoruos liaudiškais, norimais ornamentais. Pagal poreikį savo kūrinius dengs angobu - specialiais keramikos dažais. Sukurti gaminiai po edukacijos bus
džiovinami, degami ir glazūruojami ir atiduodami ar išsiunčiami sutartu būdu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Baltijos jūros banginukas šaukia SOS!“orientuotas į ekologinio raštingumo gebėjimų ugdymą, aktualizuojant Baltijos jūrų kiaulių populiacijos kaitos problemas ir pasekmes Baltijos jūros ekosistemai. Edukacinis užsiėmimas yra sukurtas menininko Rodion Petroff meninės instaliacijos „Jūros plastika“ pagrindu. R. Petroff instaliacija savo estetika sudrebina pačias giliausias emocijas. Viena iš instaliacijos dalių pavadinta „Juodoji jūra“ – tai Baltijos jūros perkrikštijimas juodąją, jos papuošimas gedulo kaspinu. Anot paties R. Petroff, tai – „bedugnė, iš kurios negrįžta gyvūnai ir gyvūnų rūšys“. Žavus blizgus paviršius, saulės įžiebti blikai jūroje, vaivorykštiniai atspalviai keri savo apgaulinga estetika. Šiuos akiai patrauklius efektus kuria vandens telkinio drama – laivo avarijos ar žmonių aplaidumo dėka išpilti didžiuliai mazuto ar naftos kiekiai. Šį užterštos jūros „romantišką“ peizažą apžiūrime per apvalų langą – saugiai, lyg iš laivo kajutės. Tokios eko meninės interpretacijos, patyriminės veiklos leidžia paveikiau kalbėti apie mažųjų banginukų – Baltijos jūrų kiaulių nykimo priežastis bei įsitraukti į sprendimų paiešką. Kūrybiškumą, komandinį darbą bei bendradarbiavimą, skatinančios užduotys padeda ugdyti aplinkosauginės kultūros ir darnaus visuomenės vystymosi įgūdžius. Edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Baltijos jūros banginukas šaukia SOS!“ yra išvažiuojamosios patyriminės ugdymo dienos programos „JŪROS PLASTIKA“ dalis


„Kūčios ir Kalėdos Kliukliuko miške“. Kūrybinė edukacija su rašytoja Alvile Rimaite

„Kalėdos girioje – tokia šventė, kai gali patirti džiaugsmą ne tik gaudamas dovanų, bet ir jas dovanodamas. Miško gyventojai Kalėdas švenčia ne tik kaip saulės sugrįžimą ir gamtos atgimimo pradžią. Tai toks metas, kai visi džiaugiasi galėdami būti kartu. Susipykusieji – susitaiko, atleidžiami ir pamirštami visi praėjusių metų pykčiai ir nuoskaudos, jei tokių buvo būta“.
Literatūrinėje-kūrybinėje edukacijoje vaikai su rašytoja keliaus į knygos „Kliukliukas, arba keletas istorijų, nutikusių vienam gauruočiui“ pasaulį. Tai aukštų pušų, skarotų eglių ir senų ąžuolų miškas. Čia, apsuptas žvėrių bei paukščių kaimynystės, gyvena gauruotis, vardu Kliukliukas. Vaikai sužinos, kad Kliukliuko girioje švenčiamos ne tik Kalėdos, bet ir unikali mūsų šventė – Kūčios.
Edukacijos metu kalbėsime apie tikrąjį švenčių džiaugsmą – buvimą kartu su artimaisiais. Apie ypatingą gruodžio nuotaiką – laiką, skirtą ramiam švenčių laukimui, bendrabūviui, pagalvojimui apie šeimą ir brangiausius bičiulius. Apie laiką, tokį tinkamą kūrybai. Ir leisimės į ją – kartu kursime Kūčių ar Kalėdų istoriją, arba dioramas (pasirinktinai). Pirmuoju atveju vaikai mokysis pasakojimo kūrimo įdomybių, 4–6 vaikų grupėmis kurs savąją istorijos dalį. Vėliau jas sujungsime į vieną pasakojimą. Antruoju atveju – mokysis atkurti knygos sceną dėžutėje, kūrybiškai, įvairiomis technikomis panaudojant gamtos gėrybes ir antrines žaliavas. Dioramos kuriamos 6–8 vaikų grupėmis. Sukurtas dioramas vaikai galės naudoti tęstinei veiklai – kitoms literatūrinėms edukacijoms, šventinei nuotaikai sukurti.
Užsiėmimo tikslas – skatinti vaikų domėjimąsi literatūra, ugdant kūrybiškumą, kultūrinį sąmoningumą, kritinį mąstymą, dėmesį bendrabūviui ir tvarumui.
Knygos „Kliukliukas, arba keletas istorijų, nutikusių vienam gauruočiui“ ištraukos įtrauktos į 3-ios klasės serijos TAIP! lietuvių kalbos vadovėlius („Šviesa“, 2018).


Aristokratiškojo dekoro istorija. XIX a. rūmų interjero dizainas. Kokios buvo mados ir tendencijos? Ar žinojote, jog dekupažas - baldų/interjero detalių puošybos technika gimė Kinijoje, o suklestėjo viduramžių Europoje? Visa istorija, autentiški pavyzdžiai M. Oginskio rūmų ekspozicijoje bei dekupažo technika kitaip.


Kviečiame atrasti baroko meno kūrinių grožį ir įvairovę!
Edukacijos metu autentiškoje erdvėje - Šv. Mykolo arkangelo bažnyčioje ir buvusiame bernardinių vienuolyne įsikūrusiame muziejuje moksleiviai ir juos lydintieji suaugusieji atras visą baroko perlų vėrinį: puošniai austus ir nuostabiais ornamentais siuvinėtus drabužius, simboliais ir dekoro gausa žėrinčius auksakalystės dirbinius, įspūdingus paveikslus ir skulptūras. Kas jiems bendra ir kokie pagrindiniai principai, kuriuos gali perprasti net pradinukai? Kokie ornamentai dažniausiai buvo naudojami baroko epochos menininkų? Kada verkia angelai ir ką reiškia kaukolės simbolis? Ne tik grožėsimės, bet ir kursime savo meno dirbinį pasitelkę naujai įgytas žinias. Naudodami trafaretus, štampavimą, ornamentavimą ir auksavimą edukacinėje klasėje vaikai galės sukurti stebinančius kūrinius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Ukrainiečių kultūrinis palikimas Vilniuje“ iš ciklo kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje

Ekskursijos metu mokiniai įsitrauks į gyvą mokymosi procesą, susipažins su Lietuvoje gyvenusia ukrainiečių bendruomene, su svetimųjų imperijų priespaudos laikais, istorinėmis lietuvių ir ukrainiečių raidos paralelėmis ir skirtumais, religija, papročiais, kultūros sklaida, svariu indėliu į Lietuvos istoriją, išlikusiu kultūriniu ir architektūriniu paveldu, garsiausių didikų giminių kilusių iš Ukrainos (Chodkevičiai, Čartoryskiai, Tiškevičiai) palikimu Vilniuje. Programos metu mokiniai sužinos, kad buvo „Valstybė valstybėje“ – ukrainietiškos žemės Vilniaus apygardoje, bendros kovos už išsivadavimą ir kodėl Vilnius – faktinis ir simbolinis stačiatikių Kijevo metropolijos centras. Aptars kokie buvo pirmieji bandymai kurti modernių tautų lietuvių ir ukrainiečių diplomatinius santykius ir ryšius. Mokiniai bus skatinami suprasti ir interpretuoti istoriją, iškelti klausimus apie tautinių bendruomenių gyventojus, atkreipti dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius. Ugdyti pastabumą ir gilinti žinias, religinių konfesijų įvairovės klausimu. Skatinti vaikų toleranciją ir supratimą apie daugiatautį Vilnių ir jo kultūrinę aplinką. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.


Garso terapijos instrumentai. Fėjų lazdelių dirbtuvės

Edukacijos  metu mokiniai supažindinami su garso terapija ir joje naudojamais instrumentais. Garso terapija suteikia galimybę giliai atsipalaiduoti, atkurti savo vidinę harmoniją, pasinerti į save. Tokie intuityviai kuriami garsai padeda natūraliai relaksuoti ir pažadinti mūsų vaizduotę. Vaikai turės galimybę išgirsti ne tik tibetietškų dubenų garsą, bet ir vibracijos poveikį fiziniam kūnui. Edukacijos metu bus menamos mįslės, mokiniai mokysis atpažinti instrumentą pagal jo skleidžiamą gamtos garsą. Susipažins su tokių instrumentų gamybos ypatumais bei naudojamomis gamtinėmis medžiagomis. Vaikai patys galės išbandyti ir muzikuoti perkusiniais instrumentais.
Mokiniai praktiškai patirs garso terapijos poveikį. Edukacijos pabaigoje gaminsime muzikos instrumentą – fėjų lazdelę, kurią vaikai galės parsinešti namo. Šios edukacijos metu ugdomas vaikų kūrybiškumas ir meninė saviraiška, skatinamas vaikų rūpinimasis savo fizine ir psichine sveikata, fėjų lazdelių dirbtuvių metu lavinama smulkioji motorika.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija „Istorijos pamoka botaniškai: augalų simboliai heraldikoje“ supažindina su Lietuvos ir užsienio šalių heraldika ir padeda išsiaiškinti augalų simbolių reikšmes joje. Neformali aplinka leidžia papildyti formaliojo ugdymo programą – penktos klasės istorijos pamokų turinį. Edukacijoje sujungiamos turimos patirtys ir bandoma išsiaiškinti bei įtvirtinti užslėptus simbolius, kurių reikšmių atskleidimas bus tarpdiscipliniškai naudingas: tiek istorijoje, tiek literatūroje, tiek dailėje.


Iš viso pasaulyje gyvena apie 200–250 skirtingų pelėdų rūšių. Lietuvoje galime pamatyti 13 pelėdų rūšių, iš kurių net 6 įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą. Ne visos jos gyvena mūsų šalyje, kai kurios tik užklysta. Išgirsti ar pamatyti pelėdas natūraliai gamtoje nėra taip paprasta. Jei pelėda apsigyvena kaimynystėje dažnu atveju išgirsime patinuką, kuris gina gyvenamąją teritoriją ar šaukia pateles. Žmonės kalba, kad pelėdos yra protingi paukščiai, kad geba sukti galvą 360 laipsnių, na bet ar tikrai viskas yra tiesa? Daug legendų ir mitų sukurta apie šiuos paslaptinguosius paukščius. Tad kviečiame Jus užsisakyti edukaciją ir sužinoti įdomių faktų apie pelėdas, jų mitybą bei paslaptingą gyvenimo būdą. Šios edukacijos pagrindinė žinutė - kaip mes kiekvienas turime elgtis gamtoje, kokie mūsų žingsniai aptikus sužeistą paukštį. Svarbiausias šios edukacijos akcentas pirštinė lėlė (pelėda) ir gyva pelėda. Edukacinė programa sudaryti iš dviejų dalių: teorija ir praktika. Edukacija bus vedama pirštinės lėlės (pelėdos) pagalba. Tai lėlė, kuri visada arti vaiko. Animuojama kurs gyvą santykį su vaiku. Edukacijos metu naudosime išmaniąsias technologijas, iš anksto parengtą prezentaciją papildytą nuotraukomis, vaizdo įrašais ir net pelėdų balsais.  Šios edukacijos lektorė - pedagogė, ornitologė Ingrida Lagunavičienė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Lietuvos fotomenininkų sąjungos Kauno skyrius

Plati ir įvairiapusiška Kauno fotografijos galerijos parodų programa suteikia galimybę susipažinti tiek su Lietuvos, tiek su užsienio autorių kūryba. Apsilankymas galerijoje prisidės prie fotografijos, kaip svarbaus Lietuvos ir pasaulio kultūros dėmens suvokimo įtvirtinimo. Užiėmimą papildantis momentinės fotografijos proceso analizavimas ir eksperimentai su juo leidžia gyvai pamatyti fotografinių procesų veikimo principus, raidą ir galimybes. Šis užsiėmimas neapsiribos tik ekspozicijos pristatymu – mokiniai bus plačiau supažindinami su momentinės fotografijos istorija. Momentinė fotografija (instant photography) ir jos estetika padarė didžiulę įtaką vizualiajai istorijai ir šiandienos vizualinei kultūrai – „Instagram“ estetikai, skaitmeninės fotografijos filtrams ir pan. Pradinukai bus supažindinami su momentinės fotografijos pagrindais ir veikimo principu. Su edukatorių pagalba bus fotografuojami dalyvių portretai, kurie vėliau pataps individualios kūrybinės užduoties dalimi. Bus siekiama skatinti dialogą su edukacijos dalyviais, taip juos įtraukiant ir sukuriant priežastį įsigilinti į parodos vaizdus, idėją ir momentinės fotografijos veikimo principus. Fotografija yra medija, kuria gali būti pasakojamos įvairiausios vaizdinės istorijos todėl priklausomai nuo parodos turinio, įgautos žinios gali liesti ne tik fotografiją, bet ir kitas temas.


Taškavimo technikos edukacijose mokiniai turės galimybę pasinerti į ypatingą mandalų kūrimo meną, pabrėžiant tiek meninę išraišką, tiek gilesnę kultūrinę mandalų reikšmę. Detalus raštų kūrimas taškeliais ne tik padės lavinti smulkiąją motoriką, dėmesio sutelkimą ir vizualinius-erdvinius gebėjimus, bet ir suteiks meditacinės patirties, kuri skatina sąmoningumą ir streso mažinimą. Per besikartojantį taškų dėliojimo procesą mokiniai ugdys kantrybę, atkaklumą ir pasiekimo jausmą, taip pat susipažins su mandalų kultūrine ir istorine svarba. Šie užsiėmimai orientuoti į holistinę ugdymo patirtį, sujungiančią meninių įgūdžių ugdymą su kultūros pažinimu ir emocine gerove.


Šokių pamoka skirta 5 - 12 klasių mokiniams. Jos metu moksleiviai išmoks įvairių lietuvių liaudies šokių, pagilins etnokultūrines žinias, lavins meninius, kūrybinius ir muzikinius gebėjimus. Šokis kaip meno šaka ugdo ne tik specialiuosius gebėjimus, kurie padeda išreikšti save, komunikuoti, įnešti savo indėlį į kultūrinį gyvenimą, bet ir įvairius bendruosius - bendravimo, mąstymo, problemų sprendimo - gebėjimus. Lietuvių liaudies šokių mokymasis yra viena iš patraukliausių etninės kultūros pažinimo formų, stiprina kultūrinės tapatybės pajautimą bei jos vertės suvokimą. Įsitraukę į smagius ir judrius šokius mokiniai, patys to nepastebėdami, išmoksta daug naujų dalykų: lavina dėmesį, ištvermingumą, taisyklingą laikyseną, ugdo valią, pasitikėjimą savimi, estetines pažiūras, vaizduotę, muzikinius ir kūrybinius gebėjimus, mokosi bendrauti. Šokių pamoką ves Varėnos kultūros centro vyr. folkloro specialistė, folkloro ansamblio „Žeiria“ vadovė, etnomuzikologė Vaida Naruševičiūtė, kuri įvairias lietuvių etnochoreografijos edukacijas veda jau 18 metų.


Edukacijos tikslas – supažindinti mokinius su teatro scenos užkulisiais, teatro struktūra, elgesio teatre taisyklėmis, per improvizaciją lavinti jų žodyną, kūrybingumą, vaizduotę, pažintinius gebėjimus.
Uždaviniai:
1. Pristatyti Kelmės mažojo teatro istoriją ir Lietuvos teatro istorijos pradmenimis;
2. Supažindinti su teatro užkulisių aplinka;
3. Supažindinti su teatro šviesų ir garso operatoriaus veikla;
4. Pristatyti grimo kambario patalpas ir grimo atlikimo subtilybes;
5. Pristatyti sukurtus teatrinius kostiumus pastatymams Kelmėje;
6. Įtraukti skirtingas amžiaus grupes į sugrupuotus improvizacinius žaidimus.
Dalyviai susipažins su žiūrovams nematoma teatro puse, įgaus papildomų žinių apie teatro veiklą, istoriją, aktorių pasiruošimą iki spektaklio. Antroje edukacijos dalyje susipažins su improvizaciniais žaidimais, kurie taikomi aktoriams apšilti. teatro improvizacijų pagalba dalyviai išlaisvina ir atsiskleidžia mokinių gebėjimai laviruoti situacijose. Improvizaciniai žaidimai yra sugrupuoti pagal amžiaus grupes.


Edukacinio užsiėmimo metu nagrinėsime, kaip senovėje, kuomet elektros dar nebuvo, žmonės skaičiavo laiką. Vaikai turės galimybę gyvai pamatyti, paliesti ir užuosti senovės laiko skaičiavimo prietaisus, sudėlioti juos chronologine seka. Mokysimės pasigaminti veikiantį saulės laikrodį. O edukacijos apibendrinančiąją dalį vainikuos nuotaikingas komandinis žaidimas.
Edukacinio užsiėmimo tikslas yra supažindinti mokinius su senoviniais laikrodžiais, jų svarba, kodėl žmonės pradėjo skaičiuoti laiką ir kaip jį skaičiavo. Išryškinti kiekvieno senovinio laikrodžio kultūrinį kontekstą. Uždaviniai: 1. pristatyti senovinius laikrodžius, jų pavadinimus ir kilmės istoriją; 2. kartu su mokiniais naudojant interaktyvias priemones analizuoti senovinių laikrodžių svarbiausias dalis, veikimo principą ir įgalinti mokinius naudotis senoviniais laikrodžiais; 3. atliekant aktyvias užduotis pasigaminti saulės laikrodį, kuris taptų pagalbinė priemonė orientuojantis laike; 4. lavinti mokinių kompetencijas: kūrybiškumą, kritinį mąstymą.


“Žaliasis koncertas” – tai muzikanto, multiinstrumentalisto ir edukatoriaus Remio Rančio vedama muzikinė edukacija jaunimui apie ekologiją, sveiką gyvenimo būdą bei žmogaus ryšio su gamta svarbą. Nors edukacijos tematika dažnai kalba apie negatyvų žmogaus poveikį gamtai, tačiau pats koncertas yra smagus, šmaikštus ir motyvuojantis veikti. Jame atlikėjas muzikuos bei pasakos „su meile apie dalykus, dėl kurių žaliuojame ir su ironija - apie dalykus, dėl kurių vystame“. Kitaip tariant, jūsų laukia gero gyvenimo receptas, išrašomas skirtingais instrumentais – gitarlele, kalimba, perkusija, fleitomis ir melodionu.
Pagrindinis koncerto kūrinys “Žalia" kalba apie mus supančią gamtos harmoniją ir grožį. Kiti koncerte skambantys autoriniai R. Rančio kūriniai yra apie darnos siekį kasdieninėje veikloje ir aplinkoje, apie neatsakingą medžių kirtimą, apie sveiką mitybą, apie judėjimo stoką šiandienos pasaulyje.
Edukacinio koncerto muzikiniai numeriai išsiskiria netradicinių instrumentų bei ritmų panaudojimu. Tam tikros kūrinių ritminės idėjos yra "pasiskolintos" iš P. Amerikos bei Afrikos muzikos tradicijų. Visi kūriniai atliekami gyvai arba naudojant "looper'į" (momentinio įrašymo technologija). Koncertas interaktyvus – daugelyje kūrinių auditorija atliks svarbų muzikinį vaidmenį pritardama balsais, ritmingais plojimais.
Remis Rančys – Lietuvos ir tarptautinėje muzikos scenoje puikiai žinomas muzikantas,  multiinstrumentalistas, džiazo kūrėjas bei edukatorius. Jis taip pat užsiima edukacine veikla – per daugiau nei penkerius metus Lietuvoje bei užsienyje R. Rančys surengė apie 200 muzikos edukacinių užsiėmimų vaikams ir suaugusiesiems.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Magiškas šilko pasaulis". Jo metu supažindinama su šilku ir jo istorija, bei suteikiama galimybė patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje liejami dažai bei dekoruojamas šilkas, sukuriama nosinaitė. Kūrybiniai rezultatai visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Vasario 16-osios epocha: vaidmenų žaidimas

Tam, kad tokio dokumento kaip Nepriklausomybės aktas pasirašymas virstų į gerai veikiančią valstybę, reikalingas didžiosios daugumos visuomenės pritarimas ir palaikymas. Kokio dydžio tai darbas? Galbūt dalį žmonių reikia įkalbėti? O galbūt kažkas taip ir liks neįtikintas? Vaidmenų žaidimo metu galėsite įsijausti į XX a. pr. kasdienybę ir pasimatuoti valstietės Onos, vilniečio Donato ir valdininko Aleksandro batus. Visi jie turėjo savo nuomonę apie tai, kas vyksta valstybėje! Drauge su edukatoriumi virtualiai keliaudami po Signatarų namų ekspoziciją atrasite, kaip Nepriklausomybės paskelbimą galėjo vertinti jūsų vaidmens atstovas bei geriau pažinsite visuomenę ir žmones, gyvenusius Vasario 16-osios epochoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Jie gyveno šalia mūsų – žydiškasis Pasvalys

Ekskursijos metu apžiūrima buvusi sinagoga, kurioje išlikusi bima, arkiniai langai, durys, moterų maldos vieta, išorinės sienos. Keliaujant Pasvalio miesto gatvėmis, apžiūrimi žydams priklausę pastatai. Aplankoma Rūtų gatvė, kurioje gyveno žydų gelbėtojos Ona Levonienė su dukra Genute. Prisimenamas šių kuklių moterų žygdarbis, gelbstint Vabalninko vaistininką Govšovičių, nepamirštami ir kiti žydų gelbėtojai pasvaliečiai. Vėliau lankoma Palėvenės gatvė, kurioje veikė getas, talpinęs beveik 1500 žydų. Vaikai gali įsivaizduoti, koks tai buvo sunkus laikas, turi progą pamąstyti apie žmogaus vietą ir pasirinkimo galimybes grėsmės akivaizdoje – gelbėti ar išduoti. Sustojama prie pastato, kur veikė žydų pradžios mokykla. Ekskursija baigiama žydų kapinėse.


Origami lėlių spektaklis "Arklio Dominyko meilė" (1kl.- 2kl.)

Meilė ir draugystė svarbi tema vaikų pasaulyje. Ji padeda augti, pažinti pasaulį, atskleisti save, įsitraukti į įdomias veiklas .Tačiau ne visiems vaikams pavyksta greitai susirasti draugą, jie bendraudami tarpusavyje patiria sunkumų, nes nemoka įvardinti, išreikšti jausmus. Popierinių (origami) lėlių vaidinimas pagal Vytauto V. Landsbergio pasaką “ Arklio Dominyko meilė” šiuolaikiškai, subtiliai ir kūrybingai pateikia jaunajam žiūrovui meilės temą . Žiūrėdami vaidinimą dalyviai nejučia sutapatina save su veikėjais ir stebėdami jų išgyvenimus labiau pažįsta ir supranta save bei aplinką. Pasakos siužetas stebinantis, paradoksalus. Laukinis arklys Dominykas pamilsta gražią ir truputį aikštingą rugiagėlę. Artėjant žiemai, arklys nuskina rugiagėlę ir paslepia, nes šalna kėsinasi ją sušaldyti, o pats iškeliauja į Afriką. Jo kelionė įdomi ir sudėtinga. Dominykas susitinka baltąją mešką, krokodilą, kupranugarių ir kitokių veikėjų. Pagaliau Dominykas patenka į rugiagėlių pievą, iš kurios kilusi jo mylimoji. Artėjant pavasariui Dominykas grįžta į Lietuvą, nes vėl turi išdygti jo rugiagėlė. Sceninio veiksmo metu du aktoriai ( Kamilė Kondrotaitė ir Liudas Vyšniauskas) pasakodami šią istoriją naudoja įvairių dydžių, formų popierinius lankstinius. Scenografijoje matome įvairius pasaulio žemėlapių vaizdavimo būdus , kurie kelionės metu kinta, keičiasi. Visa tai apjungia subtilūs akvarelės piešiniai ( dailininkė Liuda Liaudanskaitė) ir fortepijono garsai (kompozitorė Aušra Vaštakaitė). Stebėdami lėlių ir objektų judėjimą žiūrovai nejučia įsitraukia į žaidimą, lavina savo fantaziją, kūrybingumą. Spektaklyje yra interaktyvių momementų, kurie įtraukia žiūrovą ir skatina kūrybingai mąstyti kartu ieškant sprendimų. Šis meilės ir kelionių vaidinimas moko meilės ir kūrybos. Spektaklis 2015 metais nominuotas klaipėdietiškam teatralų apdovanojimui "Padėkos kaukė" už geriausią metų spektaklį.


Miestas ir kultūra. Derybų menas ir bendradarbiavimas. Greitkelių tiesimas per mokyklų valgyklas ir policijos komisariatai ligoninėse. Kartais net ir geriausiems miestų merams pritrūksta idėjų, reikia pagalbos, o ilgos naktys kartu su savivaldybės komandomis neatneša norimų rezultatų. “Kūryba miesto problemose. Ar būtinai taip, o ne kitaip?” kviečia mokinius įsijausti į skirtingų miesto sektorių darbuotojus ir bendradarbiaujant sukurti balansą tarp transporto, edukacijos, pagalbos ir verslo sričių. Kiekviena 4-5 mokinių komanda derėsis tarpusavyje dėl žemės sklypų, kurie reikalingi objektų statyboms. Kūrybiškumas, jaunų žmonių idėjos ir jaunatviška energija yra pagrindiniai įrankiai kuriant geresnį mūsų miesto rytojų. Renginys skirtas Vilniaus 700 metų jubiliejaus minėjimui


Edukacija „Laikinosios sostinės fenomenas“

Nuotolinės edukacijos „Laikinosios sostinės fenomenas“ tikslas – ugdyti sąmoningą vaikų požiūrį į kultūros paveldą ir jo išsaugojimo svarbą. Uždaviniai: supažindinti mokinius su svarbiausiais Laikinosios sostinės vystymosi etapais, įdomiausiais istoriniais faktais, žymiausiais žmonėmis, didingiausiais pastatais.
Per du Laikinosios sostinės dešimtmečius Kaunas padarė milžinišką vystymosi šuolį – iš provincialaus carinės Rusijos gubernijos centro tapo modernia sostine. Ir nustebino visko mačiusią senąją Europą. Nei architektūra, nei madomis, nei gyvenimo stiliumi, nei ekonomika Kaunas nenusileido Londonui ar Berlynui ir buvo vadinamas Mažuoju Paryžiumi.
Nuotolinė edukacija „Laikinosios sostinės fenomenas“ mokinius supažindins su Laikinosios sostinės istorija. Kartu su edukatore nuosekliai klausydami istorijų, žiūrėdami vaizdo įrašų ir fotografijų, mokiniai keliaus po tarpukario Kauną, susipažins su svarbiais istoriniais pastatais (Prezidentūra, Lietuvos bankas, Karininkų ramovė, Ministrų kabinetas ir kt.), įdomiausiais faktais, žymiausiais žmonėmis. Edukatorė kvies vaikus įsitraukti ir dalyvauti: kritiškai mąstyti atsakant į istorinius klausimus, paieškoti pasislėpusių architektūros elementų. Po edukacijos taip pat laukia specialios tyrinėjimams skirtos iliustruotos užduotys, kurias atlikdami vaikai galės įtvirtinti ir papildyti bendrąsias ir specialiąsias bei edukacijos metu įgytas žinias.
Edukatorė su mokiniais bendrauja tiesiogiai per Zoom platformą iš anksto suderintu laiku. Metodai: gyvas pasakojimas, papildomas temine vizualine medžiaga (archyvinės nuotraukos ir vaizdo įrašai), garsiniais elementais (grojama tarpukario muzika), klausimų atsakymų žaidimu, žemėlapio pažinimu.


Senoviniai stalo žaidimai: išmok, pasigamink ir žaisk.

Stalo žaidimai - puiki metodinė priemonė įvairiausioms mokinių kompetencijoms ugdyti: nuo bendrųjų(bendravimo, bendradarbiavimo, taisyklių laikymosi, mokėjimo laimėti ir pralaimėti), iki specialiųjų – skaičiavimo, loginio, strateginio mąstymo, skaitymo įgūdžių, kūrybiškumo lavinimo ir kt. Edukacijos metu mokiniai ne tik sužinos ir išmoks žaisti, bet ir patys pasigamins labiausiai patikusius stalo žaidimus, kuriuos galės sėkmingai žaisti ir ateityje. Šia programa siekiame: • Skatinti stalo žaidimų kultūrą mokyklose • Supažindinti mokinius su stalo ir kitais žaidimais, kurie buvo žaidžiami senovėje įvairiausiuose kontinentuose, ypatingą dėmesį skiriant viduramžių Europoje ir, žinoma, Lietuvoje gyvavusiems stalo žaidimams. • Netradiciniu būdu paskatinti vaikus domėtis istorija, kultūra, senovės tradicijomis, skatinti vaikų kūrybiškumą. • Suburti klasės kolektyvą tarpusavio bendravimą ir bendradarbiavimą skatinančiai veiklai.


Obelynės parko kankorėžiai ir kankorėžėliai

Obelynės parkas yra Kamšos botaninio – zoologinio draustinio teritorijoje, Akademijos miestelio pakraštyje, ribojasi su giliomis Varžupio ir Obelynės upelių griovomis. Tai gamtininko profesoriaus Tado Ivanausko įkurtas parkas jo sodyboje. Parkas paskelbtas respublikinės reikšmės istoriniu, kraštovaizdžio, architektūros paminklu.
Edukacijos metu, vaikščiojant po parką, pasakojama Obelynės dendrologinio parko atsiradimo istorija, rodomi čia augantys medžiai.
Edukacija suskirstyta į 13 stotelių, prie kurių sustojama, trumpai pristatomi medžiai, praktinei užduočiai atlikti renkami kankorėžiai, vaisiai, uogos ir kt. (priklausomai nuo lankymosi sezoniškumo). Stotelės:
1. Didžioji tuja
2. Kanadinė cūga
3. Juodoji pušis
4. Bankso pušis
5. Geltonoji pušis
6. Paprastoji eglė
7. Balkaninė pušis
8. Serbinė eglė
9. Didžioji pocūgė
10. Sibirinis maumedis
11. Kurilinis maumedis
12. Baltoji eglė
13. Žirniavaisis puskiparisis
Po išsamaus pasakojimo apie medžius, edukacijos dalyviai dirba individualiai arba grupėse, kuriami koliažai  ir vykdomas kankorėžių spalvinimo pleneras.
Aplankomas gyvenamasis namas-memorialinis muziejus.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Gaminsime kūčiukus – minkysime tešlą, kočiosime, pjaustysime ir kepsime. Šeimininkavimas virtuvėje suburs į didelės šeimos ratą. Kalbėsimės apie Kūčių tradicijas: kaip puošiame stalą, kiek ir kokių valgių dedame ant jo. Kiekviena šeimininkė kūčiukus kepa kitaip – didesnius, mažesnius, su aguonomis ar be jų. O ir vadina labai skirtingai: prėskučiai, šližikai, kleckučiai... Aptarsime kokios kūčių tradicijos svečiose šalyse, kuo lietuviški kūčiukai yra ypatingi? O gal jūsų šeima turi savitas kūčių tradicijas, kokios jos galėtų būti jūsų ateityje? Smagu kepti, smagu ir ragauti. Ragausime tradiciškai su aguonų pienu. Aguonpienis – vienas iš archajiškiausių Kūčių vakaro skonių. Kūčios – Šv. Kalėdų stebuklo išvakarės, susitaikymo ir aukos šventė. Vaikams dar ir paslapčių, burtavimų bei žaidimų metas. Pasimokysime burtų, pažaisime ir lauksime Kūčių ir Šv. Kalėdų džiaugsmo.


Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su lankų atsiradimo bei naudojimo istorija, skirtingomis lankų rūšimis ir formomis, senovės lietuvių medžioklės papročiais, šaudymo technika. Išklausę pristatymą bei saugaus elgesio instruktažą, dalyviai įgytas teorines žinias pritaikys praktiškai, kuomet patys šaudys į taikinį, bei rungsis dėl šauniausio lankininko vardo. Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai bus skatinami išmokti susikaupti, pažinti bei valdyti savo mintis ir emocijas, bus tobulinama koordinacija, ištvermė.


Pokario laisvės kovos ir genocidas Klaipėdos regione

Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su vizualine, tekstine medžiaga apie tremtį ir rezistenciją Klaipėdos regione.Apie tremtį šios potemės: trėmimo priežastys ir mastai, organizatoriai, 1941 m. trėmimai ir jų statistika bei ypatumai; pokario trėmimai, jų kryptys; gyvenimas tremtyje, netektys. Trumpai apie politinius kalionius. Apie rezistenciją šios potemės: trumpa priešistorė, partizaninės struktūros, ginkluotė, spauda, bunkeriai ir slėptuvės, ryšininkai, KGB struktūros. Diskusijos metu bus lyginamos praeities ir dabarties genocido, represijų, smurto apraiškos, mąstoma, kokios priemonės tada ir dabar galėtų mažinti smurtą.
Lauko ekspozicijoje- partizanų bunkerio (kopija) ir tremties vagono (originalas) lankymas.


Edukacija „Didysis karvedys Jonas Karolis Chodkevičius“ vyksta Kretingos muziejaus dvaro istorijos ir kultūros ekspozicijoje. Rodant Jono Karolio Chodkevičiaus šeimos portretus, giminės herbą, teritorijų schemas ir kitus eksponatus, pasakojama apie Jono Karolio Chodkevičiaus asmenybę, jo nuopelnus Lietuvai ir Kretingos miestui, statant naujus miestus, rūpinantis gyventojų gerove. Pristatomas garsaus XVII a. flamandų tapytojo, batalinių kompozicijų autoriaus Pieterio Snayerso paveikslas „Salaspilio mūšis“, kuriame pavaizduoti lietuvių apsupti ir bėgantys švedų kariai, krintantys arkliai. Aiškinamos karyboje naudotų terminų sąvokos, kariuomenių pulkų išsidėstymai ir jų susirėmimų schemos, supažindinama su mūšyje naudotais ginklais, karių apranga, atskleidžiamos karo genijaus J. K. Chodkevičiaus gudrybės, kurios lėmė didžiausią pergalę žmonijos istorijoje bei akcentuojamas pergalės prie Salaspilio įprasminimas – Karolštato (Kretingos) miesto įkūrimas. Užsiėmimo pabaigoje mokiniai atlieka užduotį – kartu dėlioja 3x1,8 m dėlionę „Šlovingoji pergalė“, kurioje atvaizduotas Salaspilio mūšis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinis užsiėmimas Veikti ŽALIAI - matyti MĖLYNAI

Ko sieksime?
Per interaktyvias - kūrybines užduotis sieksime ugdyti užsiėmimo dalyvių ekologinį raštingumą, įvertinti savo indėlį tvariems ateities sprendimams, kurti saugią ir draugišką aplinką. Edukacinis užsiėmimas orientuotas į pažinimo, komunikavimo ir skaitmeninės kompetencijų ugdymą.
Ką veiksime?
Edukacinio užsiėmimo „Veikti ŽALIAI – matyti MĖLYNAI“ pagrindas – protmūšis, kuriame pateikiami uždari, atviri klausimai bei užduotys, kurios skatina moksleivių kritinį, analitinį bei loginį mąstymą, lavina komandinio darbo bei komunikavimo įgūdžius grupėje ir viešai. Užsiėmimo dalyviai įtraukiami dalintis, drauge generuoti idėjas, ieškant tvarių sprendimų aplinkos išsaugojimui. Refleksijai naudojamas kūrybinio rašymo metodas, suteikiantis galimybę kūrybiškai veikti ir geriau įsisavinti edukacinio užsiėmimo metu gautas žinias ir patirtis
Kur susitiksime?
Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centre, (pastatas už delfinariumo)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinės animacijos dirbtuvės "Metų laikai”

VšĮ "Mstislavo Dobužinskio daugiakultūrinis centras"

Vaikai pasirenka vieną iš metų laikų. Kuria tam tikrus simbolius kurie atspindėtu viena iš metų laikų plastilino pagalba. Sukurtus simbolius- objektus deda ant matinio stiklo. Priešais matinį stiklą fotoaparato pagalba vaikai gales pajudinti plastilininį objektą ir fotografuoti kiekvieną judėsį. Po dirbtuvių visa medžiaga sumontuojama kompiuterinėje programoje ir po šio proceso vyksta darbo peržiūra, aptariama su vaikais ką naujo jie įgijo, kokios emocijos patyrė


Senovinio amato karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija,
žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai
kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros
programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta
edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų
pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas
sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir
populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis.
Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys
formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.


Pasaulis bendrauja su mumis simboliais. Ar norėtumėte juos iškoduoti ir perskaityti?
Jei įdomu, kviečiame Jus į intriguojančią pažinimo ir kūrybiškumo kelionę: unikalią kultūrinę - kūrybinę edukaciją „Simbolių Detektyvas“.
Ji skirta norintiems suprasti magišką simbolių kalbą, giliau pažinti save bei aplinkos įvairovę, santykį su ja.
Edukacija paremta  dailės terapijos principais, kuriuos suformavo K.G. Jung, D.W. Winnicott. Remiantis hipoteze, kad kiekvienas žmogus savo kūryboje gali “papasakoti” tik apie save, kūrybiniame procese jis visada ir susitinka tik su savimi, o kūrinyje išnyrantys simboliai — raktas į dar gilesnę savižiną, savasties supratimą. Beje, tai, ką mes pastebime aplink - taip pat tik žinutės apie mus pačius. Patyrinėkime jas!
Simbolių tema šioje edukacijoje plati ir supažindina su įvairių kultūrų profiliais, akcentuoja savos kultūros raiškos svarbą, kultūrinį tapatumą bei pilietinį sąmoningumą, leidžia žaismingai patyrinėti meno kūrinius, susipažinti su jų simbolių spektru, suprasti asmeninę simbolinę raišką.
Edukaciją sudaro 3 dalys: 1) Teorinė praktika, kurioje dalyviai  susipažins su simbolių įvairove, analizuos juos grupelėse, taip skatindami kritinį mąstymą ir kultūrinį sąmoningumą; 2) Kūrybinis procesas, kuomet dalyviai  pasirinktomis dailės priemonėmis kurs savo asmeninę, unikalumą liudijančią simbolinę kompoziciją — šioje  individualaus tapatumo raiškoje stiprės kūrybiškumas bei estetinis suvokimas; 3) Refleksija, skirta kūrybos proceso ir produkto analizei, kūrinio simbolių šifravimui, asmeninių resursų įsivertinimui, edukatorės grįžtamajam ryšiui — dalyvių savižinos ir savivertės, motyvacijos, kritinio mąstymo ir socialinių įgūdžių stiprinimui.
Šios edukacijos poveikis daugialypis, dovanojantis teigiamų emocijų, įkvepiantis sąmoningumui, kultūriniam smalsumui.
Edukaciją veda profesionali dailininkė, dailės terapeutė, jaunimo darbuotoja Vaida Virbalaitė.
Visos reikalingos kūrybinės priemonės dalyviams suteikiamos.


Muzikinis spektaklis "Deivių archeologija" ir kūrybinės muzikinės dirbtuvės

Muzikiniame spektaklyje "Devių archeologija" kūrėjai skleidžia taikios visuomenės viziją. Senosios Europos tyrinėtoja- Marija Gimbutienė, antropologė, neolito europinės civilizacijos tyrėja teigusi, kad moterų pasaulėjauta paremtos civilizacijos pagrindą sudarė meninė kūryba ir nematerialios vertybės. Pasak mokslininkės, Senosios Europos pirmtakai garbino moteriškos giminės dievybes – žemės, gamtos, namų židinio, lemties, mirties ir pomirtinio pasaulio deives, kurios globojo ir puoselėjo taikų žmonių sugyvenimą, tarpusavio santykių darną, pagarbų požiūrį į gamtą ir žmogaus gyvybę. Gimbutienės teorija apie Senosios Europos taikios matriarchatinės visuomenės žlugimą ir karingosios patriarchalinės kultūros įsigalėjimą, kai Europą iš dabartinės Rusijos pietinių stepių užplūdo karingųjų indoeuropiečių gentys, šiandienos pasaulį sukrėtusių įvykių fone įgyja naujo aktualumo.„Deivių archeologija“, sukurta pasitelkiant Gimbutienės mokslines įžvalgas, jos aprašytų dievybių simboliką ir charakteristikas, polifonine sutartinių bei įvairių gamtos garsų kalba pasakoja apie esminius žmogaus ir gamtos gyvenimo etapus. Senovės baltų mitinės dievybės Žemyna, Laima, Austėja, Giltinė, Vėlių motė spektaklyje atgyja žuvies, paukštės, gyvatės, bitės ir panašių toteminių figūrų pavidalais, o veiksmo fabulą įrėmina mitai apie Elnią Devyniaragį ir Pasaulio medį. Ypatingą spektaklio atmosferą kuria scenografija, primenanti archeologinių kasinėjimų vietą. Po spektaklio surengiamos kūrybinės sutartinių giedojimo dirbtuvės.


SOSTINIŲ SVARBA KULTŪRINIAM GYVENIMUI: praktinė edukacija su LEGO

SOSTINIŲ SVARBA KULTŪRINIAM GYVENIMUI: PRAKTINĖ EDUKACIJA SU LEGO. Nuo senų laikų pasaulyje pradėjo kurtis bendruomenės, miesteliai, miestai, šalys. Šalyse esantys miestai išsiskirdavo savo nauda visuomenei (vieni būdavo pramoniniai, prekybiniai, kultūriniai) tokius miestus turime ir dabar. Tačiau dar nuo senų laikų atsirado terminas kaip “sostinė” - kuris vartojamas įvairiomis prasmėmis. Lietuvoje irgi turime puikių pavyzdžių:Telšiai - Žemaitijos sostinė, Varėna - Lietuvos grybų sostinė ir t.t. Bet ką žodis “sostinė” reiškė tada ir dabar? Kuo šalims yra svarbi jų sostinė? Šiuos klausimus kelsime kartu su mokiniais ir diskutuosime. Kalbėsime apie žodžio “sostinė” reikšmę bei svarbą. Kalbėsime apie Lietuvos istorijoje buvusias sostines, taip pat paliesime keletą kitų šalių (Prancūzija, Jungtinė Karalystė ir pan.). Tai edukacija , kurios metu vaikai susipažins su savo šalies ir kitų šalių sostinėmis bei diskutuos sostinių svarbą šalims. Edukacijos metu vaikai konstruos su LEGO modelį. Edukacija skatina pažinti ne tik savo šalies kultūra, bet susipažinti ir su kitomis skirtingomis šalimis ir jų kultūros paveldu. Taip pat tema plečia mokinių kultūros supratimą, jų išskirtinumą bei siekia, kad mokiniai pažinę kitokias kultūras, jas priimtų teigiamai ir jaustų norą išsaugoti savas tradicijas. Edukacijos metu mokiniai naudodami savo kūrybingumą susipažins su skirtingų tautų kultūros paveldu juos konstruodami.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


GYVŪNAS IR ROBOTAS MANYJE: Kaip menas padeda bendrauti ir kūrybiškai spręsti konfliktus

Prasidedant paauglystei atsiranda iššūkis geriau suprasti save, naujai atrasti savo tapatumą ir vietą pasaulyje. Gebėjimas reikšti save, bendrauti bei mokytis spręsti konfliktus yra vienas svarbesnių užduočių. Šis edukacinis užsiėmimas kviečia patyrinėti atsiradusius skirtingus roboto ir gyvūno vaidmenis savyje bei kituose ir dažnai iš to kylančius konfliktus, nes santykiai su aplinkiniais (draugais, mokytojais, tėvais ir pan.) neretai kelia iššūkių ir sunkumų. Užsiėmimo metu mokiniai MO muziejaus parodoje, remiantis edukatoriaus – psichologo parinktais meno kūriniais, tyrinėja bendravimo, santykių bei konfliktų temas. Mokosi suprasti savo ketinimus bei emocines būsenas, jas išreikšti, įsijausti į kito žmogaus poziciją. Susipažinę su efektyvaus bendravimo principu taikymu kasdienėse situacijose, mokosi pastebėti kylančią konfliktinę situaciją ir ją spręsti. Meno kūriniuose atpažinti ir suprasti jausmus (viltis, pyktis, pavydas, liūdesys, nuoskauda, meilė ir pan), bei gvildena įvairių santykių, konfliktų bei socialinių ryšių temas. Rekomenduojame klasės valandėlių metu.


Edukacinis užsiėmimas  „Sukursime vaikystės  žaislą“

Edukacijos metu mokiniai susipažins su lėlių istorija, klasifikacija ir paskirtimi, ugdys kūrybinius gebėjimus, estetinį ir meninį pojūtį. Kiekvienas dalyvis susipažins su skudurinių lėlių rišimo procesu ir savarankiškai gebės surišti lėlę, kurią galės pasiimti namo.


Ar kada išdrįstum apkeliauti pasaulį su oro balionu, o gal perplaukti vandenyną su medine valtele? Mes siūlome apkeliauti pėsčiomis ir tik per 90 minučių! Tai įmanoma tik miniatiūrų ir botanikos parke "Babilono sodai". Teorijos metu supažindinsime jaunuolius su istoriniais įvykiais, pakeitusiais mūsų protėvių suvokimą apie žemės plokštumą, apie gamtos jėgas ir beribę pačio žmogaus valią, kurios dėka mes žinome, kad vandenynas ne toks ir baisus, kad žemė apvali, kad visi žmonės, kurie pakeitė pasaulio istoriją yra visada atmintyje.
Po šios edukacijos  mokiniai pažvelgti į mus supantį pasaulį kitomis akimis – tai lyg geografijos, istorijos ir biologijos pamokos kitaip.


Edukacinė ekskursija „Joniškio krašto kryždirbių ir dievdirbių kūrybos paveldas“

Muziejuje yra saugomas Joniškio krašto dievdirbių ir kryždirbių kūrybos paveldas – ypatingos meninės ir istorinės vertės XIX a.–XX a. pirmosios pusės sakralinės skulptūros ir kryždirbystės paminklų ikonografija. Muziejaus sakralinės ekspozicijos pasididžiavimas – XIX a. Kryžiaus kelio stočių skulptūrinės kompozicijos, kurios yra vienintelis išlikęs talentingo dievdirbio Augustino Ulčino išdrožtas unikalių skulptūrų ciklas. Edukacinės ekskursijos dalyviams bus pateikiama nemažai žinių apie žymiausius Joniškio krašto kryždirbius ir dievdirbius: Marcijoną Šinicką, Antaną Lengvenį, Joną Remeiką, Ignacą Jurevičių, Marcijoną Šutkų ir kitus. Taip pat bus pristatoma kryždirbystės paminklų kūrimo ir statymo tradicijų apžvalga bei demonstruojamas kryždirbių ir dievdirbių kūrinius fiksavusių tyrinėtojų ikonografinis palikimas.


Orientacinė ekskursija  DRUSKININKAI - DEGUONIES BOMBA

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Lankomus objektus turėsite rasti patys, pagal mūsų virtualaus gido Braino siunčiamas užuominas ir užduotis. Gidas visos kelionės metu Jums neleis pasiklysti, o susidūrus su rimtu iššūkiu - visada bus pasiruošęs padėti.
Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis.
Net 4 km. maršruto po Druskininkus metu pabuvosite ten, kur retas keliautojas užsuka, išgirsite pačių įdomiausių istorijų apie sūriųjų šaltinių kurortą. Vaikščiodami žaliausio Lietuvos kurorto keliais patirsite tikrą deguonies bombos sprogimą.

Ar pasiruošę šiam iššūkiui? Tuomet susitikime Druskininkuose!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas yra tikras žmogus, tačiau fiziškai su jumis nedalyvauja: jis realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Šimtmetį skaičiuojančios Lietuvos operos gimimas nebuvo lengvas. Mokiniai kviečiami apsilankyti lietuviško Džiuzepės Verdžio ,,Traviatos“ pastatymo pagrindinio Violetos vaidmens atlikėjos Adelės Galaunienės muzikiniame salone ir susipažinti su tuometės Operos vaidyklos kūrimo, pirmojo ,,Traviatos“ spektaklio pastatymo iššūkiais. Kas yra opera, kas ir kaip parinko kūrinį pirmajai premjerai, kodėl pirmajai operai dirigavo pianistas, aktoriai vaidino vilkėdami skolintus vakarinius drabužius, o scenografijai buvo naudojami iš namų A. Galaunienės atsinešti patalai? Atsakymus į šiuos ir daugybę kitų su tarpukariu Valstybės operoje statytais spektakliais susijusių klausimų rasite lankydamiesi Adelės ir Pauliaus Galaunių namuose-muziejuje. Čia edukacijos dalyviai turės galimybę patys sudalyvauti kuriant spektaklio mizansceną. Pasidalinę grupėmis, mokiniai turės galimybę išmėginti savo jėgas scenografijos, kostiumų kūrime, pabūti aktoriais ir dėmesingais žiūrovais.


Susipažinimas su kultūros ir technikos paveldu Liubavo dvaro malūne

Su muziejaus darbuotojo gido-edukatoriaus pagalba ekskursijos dalyviai susipažįsta su Liubavo dvaro malūnu - muziejumi. Susipažindami su Liubavo dvaro aplinka ir ekspozicija, jie daug sužino apie savo šalies istoriją, architektūrą, senąsias technologijas, atsinaujinančius energijos šaltinius. Liubavo dvaro malūne nusikeliame į laikmetį prieš šimtą metų, senovinį akmeninį malūno pastatą, kuriame esančios įvairios technologijos veikia net ir dabar. Didelę ir stebinančią malūno funkcijų įvairovę atskleidžia susipažinimas su senosiomis vandens malūno technologijomis. Naudojantis muziejaus terminalu, galima interaktyviai pažinti šimtametes technologijas. Užsiėmimo metu plečiamos žinios apie savo šalį, jos istoriją, daug sužinoma apie senąsias technologijas ir atsinaujinančių energijos šaltinių panaudojimą, apie nuo seno ypatingą svarbą turėjusius gamybinius procesus. Vieno seniausių Lietuvoje Liubavo dvaro, kurio pavadinimas siejamas su žodžiu „meilė“, istorija suteiks žinių ir apie čia gyvenusius valstybei svarbius asmenis.


Gyvename įvairialypiame pasaulyje, kuriame skirtinga gyvenamoji aplinka, kalba, papročiai ir net klimatas formuoja unikalų pasaulio suvokimą, kuris atsispindi ir kūryboje. Edukacinės programos metu vaikai geriau susipažins su visais pasaulio žemynais, jų išskirtinumais ir analizuos, kaip supanti aplinka daro įtaką kūrybai, ką simbolizuoja tradiciniai dirbiniai, kodėl jie yra tokie svarbūs pasaulio bei kultūros pažinimui. Pažinę kultūrų skirtumus, vaikai nauju žvilgsniu pažvelgs į juos supantį pasaulį, geriau supras, kokios simbolinės reikšmės pavaizduotos meno kūriniuose ir kritiškai įvertins aplinkos poveikį kūrybai. Programos metu atliks praktinę užduotį – į pagalbą pasitelkiant interaktyvius sprendimus.


Kviečiame pažinti kerintį parfumerijos meną ir išmokti sukurti asmeninių kvepalų formulę. Užsiėmimo metu degustuosime daugybę skirtingų eterinių aliejų - nuo prabangių gėlių aromatų iki citrusų ir prieskoninių kvapų. Pradedantys kvepalų kūrėjai turės galimybę išbandyti save kvapų pasaulyje ir sukurti savo unikalius kvepalus, kurie bus nuostabi dovana sau ar draugui. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis pagamins natūralius aliejinius kvepalus iš natūralių esencijų, kuriuos supilsime į dailų buteliuką.


Vinetu kaimas, gyvosios Amerikos indėnų istorijos muziejus, vykdo atvykstamasias edukacines, patyriminės programas po visą Lietuvą ir gali aplankyti Jūsų įstaigą su išskirtine, edukacine kultūrine programa „Būgnų ir dainų ratas“. Nuo seno senovės žmonės žinojo apie būgnų skleidžiamo garso ir jo vibracijos magiškas galias, kurios pakelia nuotaiką, stiprina kūną, protą ir dvasią. Ne veltui žmogui duotas ir balsas. Net be žodžių, vien garsu galima išreikšti savo emocijas, pajusti save. Dainuodami ir muzikuodami galime įgyti daugiau sveikatos, harmoningam ir laimingam gyvenimui. Dainos ir muzika suartina kultūras ir žmones, leidžia juos geriau pažinti. Jai sklindant įsivyrauja taika, meilė ir darna, tiek žmogaus viduje tiek ir išorėje. Edukacijos ,,Būgnų ir dainų ratas” dalyviai gaus po indėnišką instrumentą: būgną ar barškutį, su kuriais lavinsime tam tikrus muzikos ritmo ir dainavimo gebėjimus, kurie pravers ne tik muzikuojant, bet ir kasdieniame gyvenime. Pasileisime į harmonijos, grožio ir bendrumo paieškas, o radę tai, pasimėgausime paieškų vaisiais. Atsipalaidavę ir pažadinę savo kūrybinę energiją kursime ritmus, kurie dar niekada neskambėjo po šia Saule. Grojimas būgnais ir dainavimas - tai tam tikra meditacijos forma, terapija, kurią naudoja daugelis tautų ir genčių,nes ji prasklaido pilkus debesis, suteikia energijos, padeda paleisti baimę, blogas mintis ar emocijas ir atveria kelią į pasitikėjimą, džiaugsmą ir laimę. Tai būdas pažinti save ir atverti savo prigimtines savybes, gebėjimus, kurie duoti siektiisėkmingo, laimingo ir darnaus gyvenimo.


Užfiksuota šviesa – chemija ir fotografija

Fotografija neskaičiuoja dar nė 200 metų, o technologiškai ši viena iš naujausių vaizduojamojo meno šakų pakito nenusakomai: nuo pirmųjų fotografijų iki šiuolaikinės skaitmeninės technologijos. Pakito ne tik fotoprocesų technologijos, bet ir fotografijos samprata, pritaikymas, filosofija. Apie tai kalbėsime edukacinio užsiėmimo teorinėje dalyje. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai, naudodami senosios fotografijos metodą – cianotipiją, gamins atviruką. Cianotipija tai – vienas iš pirmųjų fotografinio vaizdo gavimo būdų, atrastas 1842 m. Jo rezultatas – šviesiai arba tamsiai mėlynas atspaudas. Su vyresnių klasių moksleiviais (10 - 12 klasių) išsiaiškinsime ir vaizdo atsiradimo bei fiksavimo cheminį mechanizmą. Susipažinę su technologija moksleiviai žingsnis po žingsnio kurs savo kūrinį. Jie pradės nuo to, kad teptuku užteps ultravioletiniam spektrui jautrų mišinį. Tuomet ruošinį išdžiovins ir jam išdžiūvus, iš pasirinktų elementų – džiovintų augalų, daiktų  arba karpomų siluetų iš popieriaus – išdėlios piešinį. Šis etapas reikalauja daugiausiai kruopštumo, kompozicijos suvokimo ir kūrybiškumo. Džiovintų augalų dėliojimas lavina kadravimo pojūtį, vaikai mokosi suvokti augalų siluetus, komponuoti dėmes, linijas ir taškus. Sudėliotą kompoziciją jie užfiksuoja po ultravioletine lempa. Užsiėmimas padės moksleiviams suprasti mokslo ir meno sąsajas. Tarpdisciplininės edukacijos padės moksleiviams atsikratyti klaidingo požiūrio, kad gamtos ir tikslieji mokslai su menais neturi nieko bendro, o eksperimentavimas būdingas visoms mokslo, meno ir gyvenimo sritims. Ši edukacija atskleis mokslo ir meno sintezės galimybes. Cianotipijos procese jungiasi fotografijos ir tapybos procesai. Pažymėtinos ir vaikų fantazijos galimybės – jie gali laisvai dėlioti viską: pradedant augalais ir baigiant aplink mus esančiais daiktai.


Maisto kultūros edukacija ,,Blynadienis Suvalkijoje"

Paslaugos tikslas: supažindinti moksleivius su Suvalkijos krašto istorinės kulinarijos ištakomis ir išmokyti kepti bei pagardinti suvalkietiškus blynus.
Paslaugos uždaviniai: 1.apžvelgti Suvalkijos krašto istorines kulinarijos tradicijas.
2. Suprasti kuo ir kodėl skyrėsi Suvalkijos krašto ir kitų Lietuvos regionų maitinimosi įpročiai.
3. Pasigaminti Suvalkietiškus blynus su įvairiais padažais ir juos degustuoti.
Pačioje Suvalkijos krašto širdyje prie Marijampolės  yra Liudvinavo miestelis, jau atšventęs savo trijų šimtų metų jubiliejų, buvęs Mažąja Kultūros sostine. Čia gyvena ir dirba darbštūs suvalkiečiai, kurie kviečia visus, norinčius paragauti blynų.  Netikėkite patarlėmis, kad suvalkiečiai skūpūs ir šulinius rakina. Mes paneigsime šiuos prietarus. Edukatorės, grynos suvalkietės, supažindins su šio krašto istorija, kultūra , maisto istorija ir vaišinimosi papročiais. Gaminsime Suvalkietiškus blynus su trijų rūšių pagardais, juos valgysime.  Pasakosime sodybos istoriją, pravesime senovinių suvalkietiškų žodžių ir posakių viktoriną. Nugalėtojus apdovanosime.


Edukacinis užsiėmimas „Piemenėlių buitis ir žaidimai“

Kelmės dvaro svirne ir dvaro parke vykstančiame edukaciniame užsiėmime mokiniai bus supažindinti su piemenavimo papročiais Kelmės krašte. Užsiėmimas sudarytas iš trijų dalių. Pirmiausia autentiškoje Kelmės dvaro svirno aplinkoje tautiniais rūbais apsirengusi šeimininkė papasakos apie piemenėlių buitį, darbus ir laisvalaikį. Mįslėmis ir posakiais paįvairintas pasakojimas supažindins su svirne įkurta etnografine ekspozicija. Vaikai galės patys išbandyti eksponatus: pasverti druską senovinių svarstyklių bezmėno pagalba, pavaikščioti apsiavus klumpėmis, pasimatuoti iš rugių šiaudų padarytą piemenėlio palapinę nuo lietaus. Po to Kelmės dvaro parke visi žais piemenėlių žaidimus: mokysis vaikščioti su kojūkais, bandys rankų miklumą ant stiebų mėtydami iš žilvičio susuktus lankus, užrištomis akimis numušinės nuo baslio skrybėlę. Iki soties prisižaidę moksleiviai grįš į svirną, kamaroje sėsis prie stalo, kur kiekvienam paruoštas žemaitiškas pasninko patiekalas ir piemenėlių mėgtas valgis - virta nelupta bulvė su sėmeniniu. Supažindinti su pasninko tradicijomis ir piemenėlių mitybos įpročiais, vaikais ragaus pačių nusiluptą ir į sėmeninį pamerktą bulvę, kaip anais laikais tai darė piemenėliai.


Kviečiame kartu persikelti į Pietų ir Šiaurės Ameriką, Azija, Afriką ir net Australiją, panagrinėti Europos regionus. Lesinsime spalvotąsias papūgas iš Australijos, įlįsime į  šikšnosparnių urvą, pamatysime, kaip pešasi iš Madagaskaro kilę neklaužados lemūrai, o Pietų Amerikoje gyvena daug gražių ir įdomių beždžionių, Afrikoje – surikatos, Šiaurės Amerikos stepėse mąsliai jus stebi ir urvus rausia juodauodegiai preriniai šuniukai. Kaip norisi visus pamatyti gyvai, bet reiktų taip toli ir ilgai keliauti jų ieškant! Išeitis – apsilankyti zoologijos sode Zoopark Vilniuje ir iš arti pamatyti daug įvairių gyvūnų, pabūvoti net šešiuose žemynuose ir susipažinti su tolimų kraštų kultūra!


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Šio edukacinio užsiėmimo metu galėsite pasiklausyti pasakojimo apie rugių sėjos, javų kirtimo, rišimo ir kūlimo, grūdų valymo ir malimo bei duonos kepimo procesus, išvysite visus senuosius Klaipėdos krašto darbo įrankius, naudotus duonos ruošimui. Pamokėlės metu susipažinsite ir su duonos gamybos ypatumais senovėje. Patys mėginsite grūsti grūdus, smulkinti juos piesta, susipažinsite su atskiromis javų rūšimis bei atliksite įdomias užduotis.


Literatūrinė edukacija: sensorinis skaitymas ir laimės paieškos

Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Kviečiame pamatyti, išgirsti, paliesti, užuosti ir paragauti Davide Cali knygą „Laimės prekeivis“! Literatūrinės edukacijos tikslas – patraukliai, pojūčius stimuliuojančiomis priemonėmis formuoti teigiamą dalyvių požiūrį į skaitymą, žadinti jų smalsumą, knygos kaip priemonės – geriau pažinti save ir suprasti aplinkinį pasaulį – priėmimą.
Jaukiai įsikūrę Vaikų bibliotekos kambarėlyje, sensorinio skaitymo metu „patirsime“ knygos istoriją. Pažinsime knygos veikėjus – įvairių rūšių paukščius, aptarsime jų panašumus ir skirtumus. Kritiškai mąstysime, kodėl priimami vienokie ar kitokie veikėjų spendimai, kaip elgtumėmės mes. Ieškosime kūrybiškų sprendimų, kaip gali pasisukti knygos siužetas. Ugdysime kultūrinį sąmoningumą keldami klausimus: kiek kainuoja laimė, ar galima ją nusipirkti, o gal tik sukurti? Reflektuosime patyrimus, jausmus ir išlaisvinsime vaizduotę kurdami savo „Laimės stiklainėlį“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Spektaklio peržiūra ir aptarimas su kūrėjais | „me two / Savoj krūvoj”

VšĮ Urbanistinio Šokio Teatras "Low Air"

Edukacinio užsiėmimo metu pristatomos apdovanojimus pelniusio spektaklio (ne)paaugliams „me two / Savoj krūvoj” ištraukos, susipažįstama su spektaklio kūrėjais ir atlikėjais, su kuriais analizuojamas spektaklis ir jame nagrinėjamos temos, skirtingais aspektais ir intensyvumu aktualios kiekvienam jaunuoliui.

Pagrindinis tikslas – ugdyti kūrybiškai ir socialiai aktyvią, estetinei ir kultūrinei patirčiai atvirą asmenybę ugdant edukacijos dalyvių meninį skonį ir įvairiapusį požiūrį į judesio meną bei jo panaudojimo galimybes.

Suteikiant teorinių žinių apie kultūros ir meno procesus, kultūros produktų (su)kūrimą ir plėtojimą, pristatant darbo pavyzdį (spektaklį) ir supažindinant su skirtingų meno sričių apjungimo, bendradarbiavimo galimybių pavyzdžiais, su spektaklio / šokio kūrimo ypatumais – ugdyti dalyvių kultūrines / menines žinias ir kūrybinį potencialą.

Apie spektaklį:
Šokio spektaklis, pelnęs kritikų ir publikos pripažinimą drąsiomis, nuoširdžiomis, paliečiančiomis istorijomis, išskirtine muzika ir scenografija.
Spektaklio „me two / Savoj krūvoj” dramaturgija paremta grupės jaunų šokėjų asmeninėmis patirtimis, susijusiomis su galios santykiais, LGBTQ+ tapatybės formavimusi, seksualiniu priekabiavimu ir galios piktnaudžiavimu jaunuolių atžvilgiu. Tai skatina priklausyti „savai krūvai“ ir dalintis. Žiūrovai kviečiami pažvelgti į paauglystę iš stebėtojo, tėvų, mokytojo, sprendimų priėmėjo žiūros taško ir apmąstyti galios ribas tarpasmeniniuose ir kartų santykiuose.
Daugiau informacijos: https://lowair.lt/teatras/savoj-kruvoj/

Apie Vilniaus miesto šokio teatrą Low Air:
Tai naujovių ieškantis jaunosios kartos šokio teatras, jungiantis urbanistinio ir šiuolaikinio šokio elementus. Low Air taip pat yra ir šokio mokykla, kurioje kasmet šokio iš profesionalių šokio
pedagogų mokosi įvairaus amžiaus (vaikai, paaugliai, suaugę, senjorai) ir įvairios šokio patirties turintys šokio entuziastai.
Daugiau informacijos: https://lowair.lt/


Programos „Grafikos meno paslaptys Janinos Monkutės-Marks muziejuje" dalyviai supažindinami su išeivės, Janinos Monkutės-Marks asmenybe, jos kūrybos keliu ir jos vardo muziejaus atsiradimo istorija. Aptariama Janinos Monkutės-Marks labai mėgta grafikos meno technika - iškiliaspaudė ir apžiūrima originalių menininkės sukurtų linoleumo ir medžio raižinių atspaudų kolekcija. Aptariama grafikos technika– iškiliaspaudė ir jos subtilybės. Praktinio užsiėmimo metu moksleiviai skatinami sukurti individualius grafikos raižinius - iškiliaspaudes ir įgyvendinti 1-2 atspaudus ant popieriaus lapo naudojant šaukštą. Visus susikurtus atspaudus moksleiviai pasiima prisiminimui. Programa vykdoma Janinos Monkutės-Marks muziejaus-galerijos ekspozicijų salėse, muziejaus įkūrėjos kūrinių apsuptyje, kurie nuteikia programos dalyvius pozityviai ir padeda atsiskleisti jų kūrybiškumui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Dramos ir objektų spektaklis vaikams „O Viešpatie, Vilnius!” (nuotolinė paslauga)

Rūsys – šauni vieta, bandantiems slapstytis nuo gyvenimo. Jame, Mažojoje „Lėlės“ teatro scenoje, ir susitinka pora kiek „kuokštelėjusių“ pelėnų bei virtualaus pasaulio valdovas – skaudžiai su mama susipykęs berniukas. Tai istorija apie tiesos paieškas ir būtinybę kalbėtis, apie tai, kad problemos tampa išsprendžiamos jas išsakius ir nuo jų nebėgant. O šalia vienatvės, šeimos, draugystės bei tarpusavio supratimo laukia dar viena pasakojimo linija – puikiausio pasaulyje miesto, Vilniaus! Pelėnų, pratūnojusių savąjį gyvenimą rūsyje, dėka susipažinsime su šio krašto legendomis ir pasakojimais bei susiremsime su tokiomis paslaptingomis Vilniaus būtybėmis kaip kad magų magas Tvardauskas ir Vilniaus Baziliskas...


Spektaklis „Tūla, arba esame okupuota šalis“

Spektaklis „Tūla arba esame okupuota šalis“ Alytaus miesto teatre sukurtas 2012 m. Režisierė ir inscenizacijos autorė Loreta Liausaitė į sceną perkėlė vieną gražiausių lietuvių meilės ir geriausiu vadinamą rašytojo Jurgio Kunčino romaną „Tūla“ Šiame kūrinyje atskleidžiama fatališkos meilės tema, chaotiška, nuopuolių pilna autoriaus gyvenimo linija. Tai tikra istorija apie meilę , turinčią begalę spalvų ir apibūdinimų – valkatiška ir dieviška, purvina ir tyra, girta ir sąmoninga, nuščiuvusi ir klykianti, pūvanti ir išsiskleidusi. Kūrinio kalba labai vaizdinga, tuo pačiu realistiška, tad ir vaizdai teatro scenoje atspindi realybę, kuri supo autorių. Ir jeigu šiandienos jaunas žiūrovas jų nėra matęs realybėje, tai gali piešti vaizduotėje arba nuspręsti savo akimis bent dalį tos istorijos pamatyti netolimoje ateityje. Spektaklyje įkomponuotos vaizdo projekcijos praplečia scenos priemonių arsenalą, o autorinė Eugenijaus Kanevičiaus muzika papildo kūrinį, kurdama ano laikmečio nuotaiką. Įtaigus spektaklis „Tūla arba esame okupuota šalis“ įtraukia žiūrovą, atveria jo emocijas, sukuria erdvę vaizduotei ir būsimoms diskusijoms bei aptarimui. Tai galimybė kelti kultūrinį išprusimą bei gebėjimą analizuoti kūrinį, pasitelkus skirtingas meno rūšis ir priemones. Jurgio Kunčino romanas yra įtrauktas į moksleivių literatūros programas, dažnai autoriaus kūryba būna analizuojama baigiamųjų egzaminų temose, todėl šis spektaklis gali būti puiki mokomoji priemonė. Spektaklis ugdo kultūrinį jauno žmogaus sąmoningumą, įvairių kūrybinių idėjų, patirties ir emocijų raiškos svarbą ir skatina tobulinti visą gyvenimą trunkančią mokymosi kompetenciją. Taip ugdomas žiūrovo poreikis lankytis teatre, kuris būtų svarbus visą gyvenimą.


Kviečiame į visais metų laikais vykstantį virtualų literatūrinį maratoną „Nuo Meškiuko Rudnosiuko iki Kakės Makės“. Tarp
šių, ypatingą populiarumą pasiekusių dviejų personažų stūkso aukštas ir nuostabus knygų kalnas, sukurtas rašančių ir
piešiančių vaikams. Į jį pradedama kopti vos pažinus raides, o kad būtų lengviau, siūlomės tapti vedliu. Nuotolinės pamokos
tikslas - pasivaikščioti po Vaikų literatūros muziejaus erdves, iššniukštinėti visas jo kerteles, atrasti ir pažinti Pasakų namo
gyventojus. Kadangi pamoka skirta 1 - 4 klasių mokiniams, kūrinius parinkome derindamiesi prie vaikų skaitymo patirties ir
mokyklinių programų. Pirmokus supažindinsime su Vytės Nemunėlio legendine eiliuota pasakaite „Meškiukas Rudnosiukas“, papasakosime jos sukūrimo istoriją, aptarsime iliustracijų tautinius motyvus, supažindinsime su eksponuojamais poeto
asmeniniais daiktais. Su antrokais plačiau panagrinėsime papildomam skaitymui rekomenduojamą rašytojo V. Petkevičius pasaką „Gilės nuotykiai Ydų šalyje“. Šios pasakos sukūrimo istorija atskleis kūrybingą rašytojo bendravimą su savo vaikais. Aiškinsime, kas gi tos ydos, skaitydami pasakos ištraukas bandysime formuluoti ydų pavadinimus. Su trečiokais vartydami M. Vainilaičio mitologinę pasaką „Bruknelė" leisimės ieškoti nykštuko Dzingučio, prapuolusio Laumės Žydrūnės dvare, parodysime, kaip amžiną veikėjų kovą dėl meilės galima demonstruoti šešėlių teatre. Su ketvirtokais, demonstruodami personažų kostiumus, vaidmenimis skaitysime žaislų susipažinimo sceną iš V. Žilinskaitės pasakos - apysakos "Kelionė į Tandadriką". Analizuosime veikėjų charakterius, draugystės temą.


Kultūros pažinimas per gamtą: Vaistai gamtoje

Edukacinį užsiėmimą ves žinomas gamtininkas Andrejus Gaidamavičius, kuris moksleivius su vaistiniais augalais supažindina jau daug metų. Šį kartą pažintis su vaistiniais augalais bus pateikiama netradiciškai – per kultūrą: daug lengviau įsiminti naujus augalų vardus, jei žinai tų augalų istorijas. Be to, mokiniai bus supažindinti su senoviniais vaistinių augalų vardais, kuriuos prisimena tik mūsų seneliai. Vaikai mokysis atpažinti augalus naudojant du būdus – tradicinį (knygas, augalų apibūdinimo raktus) ir specialias identifikavimo programėles išmaniuosiuose įrenginiuose. Taip pat vakai susipažins su pagrindinių vaistinių augalų savybėmis, mokysis atsakingo vaistinių augalų naudojimo. Užsiėmimas vyks artimiausioje mokyklai gamtinėje aplinkoje (pievoje, miške, prie vandens telkinio ar pelkėje), kur nesunku nueiti pėsčiomis, naudojantis miesto viešuoju arba mokyklos transportu. Pastaba: paslauga teikiama šiltuoju metų laiku, Vilniaus ir Utenos apskrityse. Norint paslaugą gauti kitose apskrityse.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Vertybių „lipdymas“ bei kūrybinga savojo AŠ paieška

Pasitelkiant novatoriškas komunikavimo bei ugdymo priemones, vaikai savojo AŠ ieškos puoselėdami kultūrą (didindami kultūrinį sąmoningumą ir tapatumą bei plečiant požiūrį į sociokultūrinius reiškinius), meninius gebėjimus (bus išmėginamos tarpdisciplininės meninės formos atrandant savo mėgstamiausią, taip padedant ugdytiniui atskleisti savo vidinį pasaulį bei sąvąjį AŠ) bei mokydamiesi socialinės gerovės pagrindų (vertybių, bendravimo ir bendradarbiavimo, savarankiškumo, savivokos, tinkamo jausmų išreiškimo, tolerancijos ir pan).
Siekis - ugdyti: komunikavimo, pažinimo, socialinės, emocinės bei sveikos gyvensenos kompetencijas.


Užsiėmimo metu pristatoma Mažosios Lietuvos gyventojų lietuvininkų buitis bei šio krašto gyventojų tautinis kostiumas su išskirtinėmis jo detalėmis delmonu ir šimtaraštėmis juostelėmis. Akcentuojami šio krašto kostiumo ypatumai, spalvų deriniai, saviti raštai, skirtumai nuo kitų Lietuvos regionų drabužių. Užsiėmimas vyksta etnografinėje ekspozicijoje, todėl yra puikios galimybės pristatyti autentiškus Klaipėdos krašte naudotus buities daiktus, supažindinti su kiekvieno jų paskirtimi, istorija. Dalyviai supažindinami su klaipėdietiško kostiumo atsiradimo pradžia ir jo raidos etapais nuo XIX a. vidurio iki XIX a. antros pusės, užakcentuojant protestantizmo įtaką kostiumo transformacijai. Praktinio užsiėmimo metu atliekamos kūrybinės užduotys: dekoruojami delmonų pavyzdžiai.


Išvažiuojamoji programa „Grafikos meno paslaptys Janinos Monkutės-Marks muziejuje“

Išvažiuojamosios programos „Grafikos meno paslaptys Janinos Monkutės-Marks muziejuje" dalyviai supažindinami su išeivės Janinos Monkutės-Marks asmenybe, jos kūrybos keliu ir jos vardo muziejaus atsiradimo istorija. Aptariama Janinos Monkutės-Marks labai mėgta grafikos meno technika - iškiliaspaudė ir tyrinėjama originalių menininkės sukurtų linoleumo ir medžio raižinių atspaudų kolekcija. Aptariama grafikos technika– iškiliaspaudė ir jos subtilybės. Praktinio užsiėmimo metu moksleiviai skatinami sukurti individualius grafikos raižinius - iškiliaspaudes ir įgyvendinti 1-2 atspaudus ant popieriaus lapo naudojant šaukštą. Visus susikurtus atspaudus moksleiviai pasiima prisiminimui. Programa vykdoma programos gavėjo mokykloje, pažįstamoje erdvėje, kuri nuteikia programos dalyvius pozityviai ir padeda atsiskleisti jų kūrybiškumui.


Bendramoksliai. Pokalbių svetainė (Nuotolinė paslauga)

Menininkės Brigitos Kasperaitės integruota pamoka „Pokalbių svetainė“ skirta kritiška įvertinti socialines medijas bei savęs kaip medijų dalyvio suvokimą bei pažinimą. Pasitelkiant LARP (liet. gyvo veiksmo vaidmenų žaidimas) formatą, pokalbių kambarį ir socialinių medijų platformų
(Instagram, Snapchat ir t.t.) veido filtrus bus reflektuojama apie identiteto kūrimą, perkūrimą ir savi-reprezentaciją. Užsiėmimas kurtas remiantis naujausiu Brigitos kūriniu „big loving eyes“ (liet. „didelės mylinčios akys“), kuriame kalbama apie dideles akis, kurios myli „turinį“.
Brigita Kasperaitė (g. Kaune) – studijavo Vilniaus dailės akademijoje kur įgijo medijų meno bakalauro ir magistro laipsnius, Stokholmo karališkajame dailės institute, Neapolio meno akademijoje ir Leipcigo aukštojoje grafikos ir meno mokykloje. Šiuo metu ji gyvena Leipcige. Menininkės praktika koncentruojasi ir permąsto mūsų kasdienes vizualines kultūras.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Edukacijos metu dalyviai sužinos, kas yra iliuzijos, kaip jos susidaro, kas yra miražas, pareidolija ar dirbtinės perspektyvos. Dalyviai susipažins su judančiais paveikslėliais, gėrėsis 3D anaglifais ir interaktyvių eksponatų pagalba atras stulbinančių optinių apgaulių.


Naujai, žaismingai ir nenuobodžiai pažvelk į literatūrą! Ateik į biblioteką, kurios erdvės tampa pabėgimo kambariais! Žymaus dramaturgo Viljamo Šekspyro tragedija paremti galvosūkiai, mįslės ir kodai pakvies rimtai pasvarstyti, kiek žinome apie šį autorių ir jo kūrybą, o kiek – ne. Edukacija, skirta 8–12 klasės mokiniams padės atskleisti žanrų įvairovę, o skirtingo sudėtingumo kambariai, komandinis darbas garantuos įvairiausias emocijas. Laukia įdomi diskusija apie dabartinio, sąmoningo žmogaus vertybes: lyderystę, pasirinkimo laisvę sudėtingą žmogaus situaciją dramatiškoje epochoje. Pašekspyrinkime drauge: trūksi ar ištrūksi?


Trakų Pusiasalio pilyje, edukacinio užsiėmimo metu jo dalyviai sužinos apie Lietuvos Didįjį kunigaikštį Kęstutį, paties kunigaikščio statytoje pilyje, dalindamiesi savo žinomais faktais paneigs arba patvirtins su šiuos valdovu siejamas legendas ir mitus, išsiaiškins didžiojo kunigaikščio asmenybės bruožus, suvoks jo kaip valdovo indėlį ir reikšmę Lietuvos istorijai. Užsiėmimo metu bus įtrauktos dar dvi svarbios Lietuvai asmenybės: Vytautas didysis ir jo motina Birutė. Dalyviai pasigamins su kunigaikščiu Kęstučiu susijusį suvenyrą – jo antspaudą.


Spektaklis "Šiurpūs įvykiai Pabališkių karčiamoje"

Nuotaikingas pasakomąja tautosaka paremtas spektaklis suaugusiems su velnių ir laumių prieskoniu. Kiekvieną žiemą Pabališkių karčiamą velniai apninka. Štai ir šį kartą kur buvęs kur nebuvęs velnias Sidabranosis taikosi karčiamininko dukrą pavogti ir į plynes išsitempti. Deja, jis nenumatė, kad įvykiai gali pakrypti visai kita linkme... o jei dar pilnatis.... Senolių išmintimi, patirtimis, posakiais, patarimais ir pasakomis turtingas spektaklio scenarijus subtiliai primena apie žemiškas žmonių nuodėmes ir jų pasekmes. Spektaklis įtraukia ir nepaleidžia nuo pirmųjų minučių. Nori žvilgtelt į pragarą, nors ir pro rakto skylutę? Žvilgtelsi. Nori stebuklų? Bus. Nori pasilinksminti 18 a. Lietuvos karčiamoje? Žinoma, prašom! Nori gauti žinutę iš praeities – gausi! Spektaklis sukurtas pagal Regimanto Kaškausko pjesę „Šiurpūs įvykiai Pabališkių karčiamoje“. Režisierė – Nida Vita Žilinskienė Spektaklio dailininkė – Rasa Puišienė Muzika – Petras Jucevičius


Edukacija „Dekoracijų gamyba pagal dzūkų kalendorines šventes“ skirta stiprinti ir ugdyti meilę dzūkų krašto kalendorinėms šventėms, papročiams, vertybėms, tradicinų ir kūrybinių veiklų išsaugojimui.  Edukacijos metu dalyviai susipažįsta su visomis kalendorinėmis šventėmis, ypatingai su tuo metu artimiausia kalendorine švente, tradiciškai gaminama dekoracija, jos gaminimo eiga, bando patys pasigaminti dekoraciją, sprendžia, kokias medžiagas, priemones, tekstūras, dydžius, formas ir spalvas panaudoti dekoracijos gamyboje. Gamybos eigoje dalinasi vieni su kitais kūrybinėmis idėjomis, kaip pasigaminti estetiškai atrodančią kalendorinių švenčių dekoraciją. Edukacinis užsiėmimas skatina geriau pažinti dzūkų kraštui būdingas kalendorines šventes, plečia supratimą apie švenčių prasmę, reikšmingumą, skatina tradicijų išsaugojimą ir perdavimą ateities kartoms.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Žmogus ir gamta – natūralūs ir mūsų sukelti pavojai

Kviečiame į paskaitą, kurioje susipažinsime su unikalia mūsų planeta. Žemė yra unikali dėl joje egzistuojančio skysto vandens, gyvybės ir protingos civilizacijos. Kokie pavojai slypi gamtiniuose procesuose, kaip jie nulemia kultūrinę ir civilizacinę raidą bei kaip šie pokyčiai gali vykti ateityje? Kokį pavojų kelia žmogaus veikla, o gal kažkur mes ją pervertiname? Štai šiuos svarbius reiškinius aptarsime nuotolinėje paskaitoje. Siekiame, kad auganti karta nenutoltų nuo gamtos, suprastų ir išmoktų vertinti ją bei joje vykstančius reiškinius, domėtųsi savo aplinka, ištekliais, rūpintųsi jų išsaugojimu. Nuo to priklauso ir viso pasaulio kultūriniai pokyčiai.


Spektaklis „Čipolinas“ (Nuotolinė paslauga)

Šįkart mažųjų žiūrovų laukia nuotykių kupina išsilaisvinimo, kovos už teisybę istorija, nesutilpusi į vieną teatro sceną ir nusidriekusi per skirtingas teatro erdves. Kartu su svogūnėliu Čipolinu ir kitomis daržovėmis vaikai ieškos kelio į laisvą, nesuvaržytą gyvenimą, atvirai ir kritiškai žvelgs į mūsų pačių istoriją ir ateities perspektyvas. Kaip teigia režisierius Šarūnas Datenis: „Šiuo spektakliu norime paskatinti vaikus mąstyti savo galva ir šiek tiek maištauti. Suvokti, kad gyvename demokratiškoje valstybėje ir neprivalome aklai vykdyti to, kas mums pasakyta. Turime teisę kelti klausimus, dalintis savo idėjomis ir prieštarauti valdžios sprendimams.“


Tikslas – pasiremiant rašytojų kūryba apie bendravimą suteikti mokiniams žinių apie etiketą, formuoti elgesio kultūrą įvairiose aplinkose.
 Kodėl turime būti mandagūs, gerbti šalia esantį (mokytoją, klasioką), tuos kuriuos sutinkame (pvz. kiemsargis, gyvūnas,
augalas)? Labai dažnai vaikai pamiršta mandagaus ir kultūringo elgesio taisykles. O gal nežino? Prisiminsime, kas tai yra etiketas, elgesys, elgsena, taisyklė. Susipažinsime, kaip rengdavosi ir elgdavosi žmonės priklausomai nuo laikmečio ir
valstybės. O kas aktualu šiais laikais? Kaip reikia elgtis bibliotekoje, spektaklyje? O ką veikti pertraukų metu? Per amžius
pasakose, sakmėse, patarlėse kiek daug sukaupta išminties. Pasisėmę iš protėvių išminties, kursime pasaką apie šaunųjį
Dinozaurą, kuris papuola į neįtikėtinas situacijas, tačiau istorija baigiasi laimingai. Prisiminsime, kad būtina gerbti
aplinkinius, kad ir kaip jis keistai apsirengęs ir elgiasi nekasdieniškai. Aptarsime įprastas ir ne kasdienes situacijas.
Prisiminsime, kodėl svarbu būti mandagiems visur. Susikursime savo klasės pasisveikinimą ir atsisveikinimą. Sukursime
“Svajonių taisykles” - taisykles, kurių visada norisi laikytis. Jei aktualu, papildysime klasės ir mokyklos taisykles. Sudarysime
veiklų pertraukų metu sąrašą ir draugausime. Juk Tu esi pats mandagiausias pilietis!


Vitražai – šviesa ir spalvos (Išvažiuojamoji)

Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai išgirs trumpą ir intriguojančią vitražo raidos istoriją, kuri prasidėjo senovės Romoje. Susipažins su vitražo gamybos technologija. Viduramžiais statytos gotikinės katedros papuoštos vitražiniais langais. Užsiėmimo metu prisiminsime šiuose senuosiuose vitražuose vaizduojamas biblijines scenas. Juk neatsitiktinai viduramžių bažnyčių vitražai buvo vadinami neturtingųjų biblija. Kai saulėtą dieną bažnyčia skęsta raudonuose, mėlynuose, žaliuose saulės spinduliuose, atrodo tarsi panyri į vaivorykštę. Moksleiviai sužinos spalvų simboliką religiniame mene, religinių atributų ir kitų simbolių reikšmę. Mokysis juos atpažinti ir suprasti. Su moksleiviais aptarsime istrones vitražo atsiradimo ir išpopuliarėjimo sąlygas, religijos svarbą viduramžių mene, tuomet naudotas menines išraiškos priemones bei jų estetinę ir švietėjišką reikšmę. Edukacinės programos teorinė dalis ir pasakojamos istorijos odifikuojamos priklausomai nuo moksleivių amžiaus. Kūrybinių dirbtuvių metu visi moksleiviai nupieš po vieną skirtingą vitražinio lango projektą, kuriuos veliau sujungsime į vieną didelį vitražinį langą.


Edukacinė ekskursija „Paslaptingoji Vilniaus istorija“

Vilnius - paslaptingas, magijos kupinas miestas, kuris įtraukia, užburia ir stebina savo netikėtais atradimais. Šios edukacijos metu pasitelkiamas natūralus bei vakarinis miesto apšvietimas: ekskursija prasideda valandą prieš saulės laidą ir baigiama sužibus pirmosioms miesto šviesoms. Skirtingo apšvietimo dėka miestas atsiskleis naujomis spalvomis ir vizualinės medžiagos, legendų, mitų, užduočių pagalba naujai pažvelgsime į senojo miesto istoriją ir pastatus. Gyvos istorijos, mitai bei legendos, užrašytos miesto savivaldos magistrato, dvarų ar vienuolynų metraščiuose, nukels daug šimtmečių atgal, kur galėsite išgirsti įstabių karališkojo dvaro dramų, vienuolių intrigų, paprastų miestiečių nutikimų, kurių neišgirsite per jokias istorijos pamokas.  Legendos yra miesto vaizdinė iliustracija, kurioje užfiksuota daug svarbios vietinės informacijos, perduodamos iš kartos į kartą. Ši ekskursija leis pasinerti į mistiškojo Vilniaus gyvenimą. Pažinkite kitokį Vilnių, pilną vakaro šešėlių, gražiai apšviestų bažnyčių, tamsių gatvelių, kurios slepia daug paslapčių ir negirdėtų istorijų. Siekiama, jog po edukacijos moksleiviai būtų giliau susipažinę su vilnietišku istoriniu-kultūriniu paveldu, perduodamu iš kartos į kartą, būtų motyvuoti ir toliau tyrinėtų Vilniaus bei savo gimtų miestų kultūrino paveldo detales.


Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su su žvakių liejimo amatu, jo raida ir reikšme žmogaus kasdieniniam gyvenimui. 1. Pasitelkiant multimedijos priemones pristatoma vaško istorija, paskirtis, sudėtis ir panaudojimo būdai; 2. Aptarsime žvakių gamybos istoriją, medžiagas ir reikšmę, funkcijos kaitą bėgant amžiams; 3. Dalyviai susipažins su žvakių liejimo būdais ir reikalingomis priemonėmis; 4. Liesime žvakes dviem būdais: senuoju būdu mirkant dagtį į vašką ir naujuoju būdu - pasiruošiant silikonines formas, į jas pripilant vaško ir išimant jau sustingusias žvakes. 5. Aptarsime edukacinio užsiėmimo patirtis: ką sužinojome? kas patiko? kuris būdas žvakių liejimui pasirodė lengvesnis, greitesnis? Kiekvienas dalyvis namo parsiveš po dvi natūralaus vaško žvakes pagamintas senuoju ir šiuolaikiniu žvakių liejimo būdu.


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Imigracija. Tau tai pažįstama?“

Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas JŪROS PLASTIKA. Imigracija. Tau tai pažįstama?“ orientuotas į ekologinio raštingumo gebėjimų ugdymą, aktualizuojant Lietuvos teritoriniuose vandenyse sutinkamų invazinių gyvūnų atsiradimo priežastis ir pasekmes Baltijos jūros ekosistemai. Edukacinis užsiėmimas yra sukurtas menininko R. Petroff meninės instaliacijos „Jūros plastika“ pagrindu. Menininkas čia distopiškai kuria ateities viziją, parodo, kaip galėtų keistis gamta. O gal jau pasikeitė? Imigracijos tema čia užkoduota su autoriui būdinga maniera – per ironijos, abejonių prizmę ir priverčiant žiūrovą kvestionuoti matomus vaizdus. Dalyviai analizuodami meninę instaliaciją per gautą patirtį imigracijos temą aptaria 2 aspektais: įvertina Lietuvos teritoriniuose vandenyse sutinkamų gyvūnų žalą vietinėms rūšims bei asociatyviai aptaria imigracijos temą šalies politiniame, ekonominiame, istoriniame, kultūriniame kontekste. Tokios eko meninės interpretacijos, patyriminės veiklos leidžia paveikiau kalbėti apie imigraciją plačiąja prasme bei įsitraukti į sprendimų paiešką. Kūrybiškumą, komandinį darbą bei bendradarbiavimą, skatinančios užduotys padeda ugdyti aplinkosauginės kultūros ir darnaus visuomenės vystymosi įgūdžius. Edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Imigracija. Tau tai pažįstama?“ yra išvažiuojamosios patyriminės ugdymo dienos programos „JŪROS PLASTIKA“ dalis.


Nepriklausomybės priklausomybės (nuotolinė edukacija)

Interaktyvios edukacijos „Nepriklausomybės priklausomybės“ tikslas – ugdyti moksleivių sąmoningumą, padėti suprasti realią priklausomybių žalą ir formuoti blaivaus gyvenimo nuostatas. Edukacijos metu mokiniai išgirs naujausią medicininę informaciją apie priklausomybes, jų žalą fizinei ir emocinei sveikatai. Diskusijų ir praktinių užduočių metu moksleiviai sužinos, su kokiomis problemomis susiduria priklausomi asmenys, bandys atpažinti įvairias situacijas iš kasdienybės ir rasti joms tinkamus sprendimus. Edukacijos pavadinimas kilęs iš noro apžvelgti toksinių medžiagų paplitimo kultūrą paskutiniais Lietuvos nepriklausomybės dešimtmečiais. Edukacija pradedama, sukuriant pasitikėjimu grįstą atmosferą, kurioje moksleiviai gali laisvai dalintis savo įžvalgomis, taip skatinant jų asmeninę motyvaciją ir gebėjimą sąmoningai pasirinkti blaivų gyvenimo būdą. Moksleiviai yra kviečiami atlikti kūrybines užduotis leidžiančias atskleisti realią priklausomybių žalą. Aiškinamasi, kad priklausomybė gali būti ne tik nuo toksinių medžiagų (alkoholio, narkotikų, kitų psichotropinių medžiagų), bet ir nuo veiksmų (lošimų, kompiuterinių žaidimų ir kt.) ar santykių. Aptariami mitai apie priklausomus žmones. Edukacijos metu moksleiviai supažindinami su faktoriais, didinančiais riziką tapti priklausomu (šeimos istorija, genetika, santykiai su tėvais, psichinės sveikatos problemos, draugų ratas ir kt.). Edukacijos metu simuliuojamos situacijos, kuriose moksleiviai patys pabando būti „siūlančiojo“ ir „atsisakančiojo“ vaidmenyse, išbandomi įvairūs būdai atsisakyti, pasakyti – NE kvaišalų vartojimui. Aptariama, kaip efektyviai atsisakyti siūlymo vartoti bei apginti savo poziciją, kaip argumentuoti ir nepažeisti savo orumo.


Sovietmečio Lietuvos teatras: cenzūra ir kūrėjo laisvė

Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Nuo pat savo atsiradimo prieš 2500 metų, teatras ir cenzūra yra neišskiriama pora. Antikos laikais, senovės graikų dramaturgas Phrynichas pristatė savo pjesę „Mileto užgrobimas“ – ši laikoma pirmuoju, tyrėjams žinomu spektakliu, pradėjusiu vakarų teatro istoriją. Vaidinama buvo apie persų sunaikintą Graikijos miestą. Spektaklis klaikiai suerzino žiūrovus, o autoriui valdžia paskyrė tūkstančio drahmų baudą ir uždraudė spektaklį. Štai jums ir pirmasis cenzūros aktas. Cenzūruotas teatras ir viduramžiais, jo cenzūra ilgus šimtmečius užsiėmė ir Anglijos karaliai bei karalienės, Prancūzijos karališkasis dvaras, kai kuriose šalyse cenzūra aktyvi ir dabar Lietuvos teatras ypatingai cenzorių varstomas ir tikrinamas buvo penkis dešimtmečius, 1944 – 1990 metais. Visi teatrai buvo suskaičiuoti, suregistruoti, kiekviename knibždėjo šnipų ir partijos skundikų, tekstai buvo iš anksto patikrinti ir išvalyti nuo pavojingų minčių, o repertuare beveik 50 procentų turinio turėjo atitekti raudonąją žvaigždę šlovinančioms pjesėms. Cenzūros aparatas buvo valdomas trijų sektorių – SSKP, KGB ir glavlito – vyriausiosios valdybos literatūros ir meno reikalams. Nepaklūstantys buvo skaudžiai baudžiami. Tačiau menas - iš prigimties neprisitaikėliškas – nuolat ieško būdų kalbėti žmonėms tiesą, ir šito cenzoriai atimti nesugebėjo. Brukama propaganda ir mokymas „teisingai“ mąstyti, pagimdė ligi tol Lietuvos teatre nematytą reiškinį – Ezopo kalbą.7 – 9 dešimtmečiai – ištisas jos klestėjimo laikas, kuomet sukurti legendomis tapę spektakliai, drąsiai kritikavę okupantus ir palaikę laisvės viltį šimtams žiūrovų, plūdusių pažiūrėti gandais ir mitais apaugusių vaidinimų. Paradoksalu, tačiau būtent dėl cenzūros suvaržymų, Lietuvos teatras sproginėjo kūrybiniais sprendimais ir išgyveno tikrą pakilimą – tapo žinomas ir pripažintas nuo Čikagos iki Maskvos, kūrėjų pavardės nuolat šmėžavo spaudoje, jų kalbos ir meniniai darbai tapo tikru galvos skausmu sovietinei valdžiai.


Gipso pažinimas – realjefas. Gipsas yra natūrali medžiaga, saugi ir kilni. Jo panaudojimo galimybių yra labai daug. Viena iš sričių kuria plačiai aptarsime– dailė, skulptūra. Edukacijos metu susipažinsime su Lietuvoje randamomis iškasenomis. Apžiūrėsime iškasenų pavyzdžius. Aptariama jų panaudojimo galimybė Lietuvoje. Reljefai dažnai naudoti daugumos senovės kultūrų mene. Aptarsime žinomiausius realjefo skulptūros laikotarpius dailėje taip pat susipažinsime su Lietuvoje esančiais realjefo skulptūros payzdžiais. Užsiėmimo metu sužinosite kaip kuriami realjiefo paveikslai iš gipso ir juos gali kurti kiekvienas. Gipsinio reljefo kūrimas - gyvas, džiaugsmingas ir gydantis procesas, meno pažinimo terapiją, kurios metu išsijungia loginis mąstymas, suaktyvinama intuicija bei kūrybinis įkvėpimas. Užsiėmimo metu panirsime į savo vidų ir patys dėliodami realjefą, bandydami išgauti norimą vaizdą sukursite gipso paveikslą. Gipso liejimas savo rankomis ne tik atskleis jūsų kūrybinius sugebėjimus, bet (paveikslus) vaikai parsineš namo ir dar ilgai prisimins, kaip gera jas buvo kurti. Po užsiėmimo šis paveikslas, priklausys Jums. Ir kiekvienas dalyvis dar ilgai prisimins šią edukaciją.


Teatras – jėga kuri atpalaiduoja, išvalo sielą ir prikelia naujiems gyvenimo iššūkiams. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su vaidybos ir improvizacijos pagrindais, spontaniškumo, scenos judesio principais. Atsipalaiduos ir pasiners į naujų galimybių pasaulį. Jaunimas ugdys ir lavins gebėjimus, kurie padeda atsikratyti nerimo, baimės klysti, drąsiau save išreikšti, pasitelkti intuiciją, spontaniškai demonstruoti kūrybines galias, įveikti ribojančius įsitikinimus, pasitikėti savimi, būti čia ir dabar, aktyviai klausytis, girdėti, matyti, pajausti, priimti šalia esantį, neblokuoti kito idėjų, būti atviram, nuoširdžiam, „be kaukės“, mokėti keisti statusą, reikšti emocijas. Ugdomos esminės žmogiškosios kompetencijos - empatija, tolerancija, pagarba, mokėjimas suprasti ir priimti kitų autentiškumą. Lavinami viešo kalbėjimo, istorijų pasakojimo, vaidmenų ir atsakomybės pasiskirstymo, veikimo komandoje įgūdžiai. Mokiniai taip pat ugdys bendravimo ir bendradarbiavimo kompetenciją, kuri prisidės prie saugesnės mokymo(si) aplinkos kūrimo, mokymo(si) proceso bei santykių tarp mokyklos bendruomenės narių gerinimo.


Vizualios interpretacijos trimatėje erdvėje

Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Jungiant skaitmenines technologijas ir tekstinius, vaizdinius kūrinius mokiniai aktyviai dalyvaus tarpdisciplininėje pamokoje – susiskirstę komandomis ir naudodamiesi suskaitmenintu Lietuvos nacionalinės bibliotekos archyvo, europeana.eu ir kitu autorių teisėmis neapribotu turiniu, fizinio arba skaitmeninio koliažo principu kurs laikmetį atspindinčias mizanscenas (trimačius atvaizdus). Kūrybinio proceso metu bus lavinamas jų sąmoningumas ir kritinis mąstymas, mokiniai geriau supras istorinį situacijos kontekstą – mintis ir idėjas - gebės geriau susieti tarpusavyje įvairius laikmečio ekonominius, istorinius, politinius ir kultūrinius faktus į bendrą visumą.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Skaitmeninė kompetencija