Viešoji įstaiga "Kultūrinių projektų centras"

Ši, mokykloje vykstanti, kino edukacijos programa- tai 1-12 kl. moksleiviams skirtos įkvepiančios, praturtinančios filmų peržiūros su aptarimais ir diskusijomsi po filmų, kurias veda žinomi kino režisieriai ir edukatoriai Andrius Bleževičius, Marat Sargsyan ir kiti. Turėdami daugiau nei 15 m. patirtį kino edukacijos srityje, mokykloms siūlome rinktis filmus iš kino edukacijai pritaikytos Lietuvos ir užsienio kūrėjų filmų programos, kuri yra nuolat atnaujinama, papildoma naujais filmais. Filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios ir įdomios temos apie draugystę, meilę, santykius, pritapimą ir išskirtinumą, šeimą, savo tapatybės paieškas ir pasirinkimus, ir t.t. Mokiniai susipažįsta su įvairiomis kultūrinėmis, istorinėmis, socialinėmis patirtimis, mokosi jas suprasti, analizuoti ir vertinti. Filmų programa yra suskirstyta pagal amžiaus grupes. Ją galima rasti internetinėje svetainėje www.cuma.lt, pasirinkus skiltį Kultūros pasas. Filmų aprašus lydi siūlomos temos diskusijoms po filmo. Išsirinkti aktualią temą atitinkantį filmą padės jo aprašymas, informacija apie filmo turinį, kokiai amžiaus grupei jis skirtas, trukmė ir pritaikymas mokomiesiems dalykams. Šios programos edukacinių užsiėmimų tikslas – pasitelkiant kiną kaip priemonę, ugdyti moksleivių kultūrinį sąmoningumą, vertybių sistemą, kritinį mąstymą, plėsti jų akiratį, skatinti kūrybiškumą, vystyti bendrąsias kompetencijas. Gilesniam filmo suvokimui, iš kart po peržiūrų mokiniai gali dalyvauti moderuojamose diskusijose ir aptarimuose, kuriuos veda pripažinti kino profesionalai. Jų metu mokiniai turi galimybę įsigilinti į matytą filmą, mokytis jį analizuoti, interpretuoti, gilintis į kino kalbos subtilybes. Ugdomi mokinių gebėjimai atskirti faktus ir nuomones, analizuoti bei interpretuoti problemas ir dviprasmybes, kritiškai kvestionuoti socialinius reiškinius ir jų prielaidas, vertinti kitokį požiūrį ir matymą.


Erdvinis kinas – tai veidrodinės projekcinės sistemos pagalba 360° kampu perteikiamas vaizdas ant išgaubto ekrano. Tokia projekcija atveria galimybę pasinerti į fantastiškų vaizdinių visatą, pasijusti jos dalele bei suprasti, kad neįmanoma gali tapti įmanoma. Erdvinio kino filmai ne tik įtraukia žiūrovus į pasaulio įdomybes, bet ir turi labai daug naudingos mokomosios informacijos, kurią vaikai sugeba įsisavinti kur kas geriau nei skaitant vadovėlį ar žiūrint paprastą kino filmą per televizorių ar įprastame kino teatre. Erdvinis kinas skatina vaikus ne tik žiūrėti, bet ir apmąstyti pamatytus, suvoktus dalykus, kurie skatina jų pasaulio, kultūros suvokimą, ugdo kūrybiškumą bei praplečia akiratį daugelyje sričių. Erdvinis kinas tai priemonė vaizdžiai perteikti informaciją susijusią su mokomaisiais dalykais: astronomija, gamtos pažinimas, fizika, biologija ir kt. Erdvino kino seansas - kaip netradicinė pamoka, kurios metu galima suteikti daugybę galimybių sudominti ir patraukti mokinių dėmesį, skatinti teigiamas emocijas, norą kurti, tyrinėti aplinką, suprasti daikto, aplinkos požymius bei mokyti bendrauti ir bendradarbiauti. Žiūrovams suteikiama galimybė ne tik žiūrėti, bet ir pasijusti neįtikėtinų bei neapčiuopiamų įvykių dalyviais. Mūsų rekomenduojami edukaciniai filmai: „Dangaus platybės“, „Galaktozė“, „Planetos. Kelionė saulės sistema“, „Kelionė į milijardą saulių“, „Gyvybės energija“, „Matymas“, „Saulė-mūsų gyvybės žvaigždė“, „IBEX – ieškant saulės sistemos pakraščio“, „Majų astronomija“, „Aurora – šiaurės pašvaistė“. Detalius kino aprašymus galima rasti mūsų internetinėje svetainėje http://kinaskitaip.lt/ Filmų sąrašas nuolat atnaujinamas.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Laivadirbio Jono Gižo dirbtuvėse tapsime pameistriais. Mūsų darbo diena atrodys taip: • Susipažinsime su Kuršių marių plokščiadugnėmis valtimis, pažinsime jų tipus; • Mokysimės pjauti dvitraukiu pjūklu bei obliuoti lentas obliu; • Iš faneros ruošinių kiekvienas statysime savo burinę valtį, kuri plauks vandenyje; • Jei vėjas bus palankus surengsime burvalčių regatą (šiltuoju sezonu). Savo pastatytą burvaltę vešitės namo.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Smėlis yra naudingoji iškasena naudojama įvairiose srityse. Smėlis naudojamas  stiklo, keramikos, porceliano, metalo  gamyboje bei statybose.  Šioms sritims labiausiai tinka kvarcinis smėlis, kuris turi daugiau nei 90 procentų kvarco mineralų.  Kvarcinis smėlis turi daugybę panaudojimo būdų ir mene. Nuo seniausių laikų smėlis naudojamas smėlio tapybai, smėlio skulptūroms, mozaikai, smėlio laikrodžiams, dekoratyviniuose dirbiniuose, keramikos ir stiklo gamyboje. Edukacijos metų ištyrinėsime iš smėlio pagamintus meno kūrinius, apžiūrėsime smėlio mėginius, ištirsime smėlio savybes ir pasigaminsime stiklo sagę.
Išklausę teorinę dalį mokiniai susiskirstys į komandas. Į komandas susiskirstys žaisdami žaidimą "Kur naudojamas smėlis?". Žaidimo tikslas įtvirtinti teorinėje dalyje išgirstą informaciją. Komandos dirbs klasėje įkurtoje laboratorijoje. Kiekvienai komandai bus paruoštos laboratorinės priemonės (smėlio mėginiai, kolbos, mėgintuvėliai). Tiriamojoje dalyje ištirs smėlio savybes, nustatys jų rūšį, išmoks atpažinti kvarcinį smėlį. Atliks eksperimentą su impregnuotu smėliu. Eksperimentų metu vaikai bus mokomi kelti hipotezes, nusakyti rezultatus, kelti išvadas.
Kūrybinės veiklos dalyje mokiniai dirbs individualiai. Kiekvienas pasigamins stiklo sagę. Vaikai skatinami mąstyti, kodėl mokėmės apie smėlį, o gaminame stiklinę sagę. Kuo stiklas susijęs su smėliu? Edukacijos metu nuolat ieškome sąsajų tarp aplinkoje esančių daiktų ir smėlio.
Metodai: eksperimentas, kortelių žaidimas, diskusija, sagės gamyba, piešimas.
Priemonės: kvarcinis smėlis, impregnuotas kvarcinis smėlis, vanduo, kolba, šaukštelis, stikliniai kristalai (kabišonai), klijai, spalvinimo priemonės, popierius, sagės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinio užsiėmimo tikslas – aktyvia ir kūrybiška forma supažindinti su šiuolaikiniu menu. Juo siekiama praturtinti meninę patirtį, žadinti jautrumą aplinkos estetikai ir meno reiškiniams, pagarbą šiuolaikiniam menui, padėti perimti kultūrines vertybes, ugdyti kūrybinį mąstymą, savarankiškumą, sužadinti norą domėtis ir aktyviai dalyvauti, sudaryti galimybes patirti pažinimo džiaugsmą ir plėtoti intelektualinius gebėjimus, skatinti komandinio darbo, bendradarbiavimo ir komunikavimo įgūdžius.Užsiėmimo pradžioje edukatorius mokinius supažindina su muziejumi, pritaikyta grupei, taip pat dialogo forma papasakoja apie šiuolaikinį meną, muziejaus įkūrimo istoriją, ekspozicijos išskirtinumą, dydį, kultūrų išraiškų įvairovę, galimybę plačiai susipažinti su skirtingų tautų ir šalių menininkų darbais (net 35 pasaulio šalių pripažintų menininkų kūrinių, tarp kurių minimalizmo, konceptualizmo, žemės meno ir kt. meno krypčių geriausių kūrėjų, tokių kaip Solo LeWitto, Denniso Oppenheimo, Magdalenos Abakanowicz, Beverly Peper, Makoto It, Aleš Vesely ir kt. pavyzdžiai), atrasti ir palyginti. Vėliau pateikiamos aiškios užsiėmimo instrukcijos – taisyklės. Susiskirstę į komandas mokiniai gauna užduotis – užuominas, muziejaus ekspozicijos žemėlapius su išsamiu kūrinių pavadinimų ir autorių sąrašu. Žemėlapio pagalba muziejaus teritorijoje jie ieško tam tikrų meno kūrinių, mokosi orientuotis gamtinėje muziejaus aplinkoje. Pateikiamose užuominose kalbama apie meno kūrinių idėjas, formas, simbolizmą, todėl mokiniai mokosi ir sužino apie šiuolaikiniu menu perteikiamas idėjas, jų įvairovę. Teisingai atlikę visas užduotis iš eilės, iššifravę užuominas, suradę visas dėlionės detales, mokiniai gauna apdovanojimą – simbolinį „lobį“, prisiminimą apie atrastus šiuolaikinio meno pavyzdžius. Priklausomai nuo amžiaus ir kitų veiksnių, grupėms individualiai parenkamos užduotys. Aktyvus užsiėmimas vyksta lauke, gamtinėje muziejaus aplinkoje.


„Susipažink su mano pasauliu – kinas neregio akimis“

Lietuvos aklųjų biblioteka (LAB) - valstybinės reikšmės biblioteka skirta tenkinti asmenų, negalinčių dėl regos ar kitos negalios skaityti spausdintinių tekstų informacinius ir kultūrinius poreikius. LAB, vystydama įvairias veiklas, siekia padidinti aklųjų ir silpnaregių asmenų socialinę, informacinę ir kultūrinę įtrauktį, šviesti ir supažindinti visuomenę su nereginčių asmenų aplinka ir galimybėmis. Kino filmai – viena iš populiariausių kultūrinio gyvenimo išraiškų. Kviečiame sudalyvauti LAB kultūros edukacijoje “Susipažink su mano pasauliu – Kinas neregio akimis”, kurios dalyviai turės galimybę pamatyti kino filmų ištraukas neregio akimis, bus supažindinami su garsinio vaizdavimo ypatybėmis ir patys, pasitelkdami turimas menines / kultūrines kompetencijas, mokysis perteikti parinktą kino filmo sceną nematančiam žmogui. Veiklų metu bus akcentuojama meno prieinamumo svarba regos ar kitą negalią, sutrikimą turintiems asmenims, todėl dalyviai bus skatinami kurti atsakingai, aiškiai perteikti norimą žinutę, emociją bei vaizdą taip, kad būtų suprantama nematančiam žmogui. Taip pat bus skatinama kalbėti apie garsinio vaizdavimo kino filmus, išsakyti mintis ir pojūčius žiūrint ar įgarsinant tokio pobūdžio filmus supažindinti dalyvius su audiovizualinio vaizdavimo pagrindais. Kultūros edukacijos “Susipažink su mano pasauliu –Kinas neregio akimis” dalyviai dalyvių saviraiška, empatija bei neįprasta kultūrinė patirtis.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje”

Vilnius – tai daugybės kultūrų
atspindžių miestas, jo sąsajos su kitomis tautomis ir kultūromis leidžia ieškoti europinio tapatumo, formuoja ne tik Vilniaus
išskirtinumą, bet ir tautų bendrumą. Tai labai svarbu pajusti šiuolaikiniam jaunimui. Programos tikslas supažindinti mokinius
su Vilniaus, kaip daugiakultūrio miesto pačiais įdomiausiais ir mažiau žinomais faktais, istorijomis ir daugiataučio paveldo
vietomis. Juk dar 1323 m. sausio 25 d. Didysis kunigaikštis Gediminas pakvietė į Vilnių atvykti kitataučius, tad jau beveik
prieš 700 metų miestas tapo atviras ir draugiškas įvairių tautų žmonėms. Rusai, lenkai, žydai, prancūzai, vokiečiai ir kitos
tautos laiko tėkmėje paliko savo kultūros pėdsakus Vilniuje. Programos metu, kaip tikri pėdsekiai, praeidami pro skritingą kultūrą ir asmenybes menančias vietas, susipažinsite su asmenybių veiklos, kūrybos ir gyvenimo
istorijomis... Prisiliesite prie kultūrinio paveldo, sujungsite istorijos faktus ir kultūros ženklus į vieną visumą, tyrinėsite
gyvenamąją aplinką, pažinsite kitų tautų menininkų kūrybą susijusia su Vilniumi. Pagilinsite ir praplėsite kultūrinį akiratį.
Gautas žinias pritaikysite ugdymosi procese. Programos metu bus naudojama vaizdinė medžiaga, nuotraukos, cituojamos
atsiminimų apie Vilnių ištraukos. Programa informatyvi ir nuotaikinga, užduotys kūrybingos ir inovatyvios.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Senovinio amato karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija,
žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai
kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros
programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta
edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų
pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas
sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir
populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis.
Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys
formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Filmo kūrimo dirbtuvės „Dėmesio, filmuojam!“ (7–8 klasėms)

Kadangi, gyvename vaizdo kultūros laikais, todėl pasirinkta meno sritis - kinas - puikiai tinkanti priemonė kritiškai ir kartu savarankiškai vertinti aplinką, kasdienybę ir aktualijas Lietuvoje ir pasaulyje. Dirbtuvėms vadovauja ilgametę edukacinių kino dirbtuvių patirtį turintis režisierius Antanas Gluskinas. Visa edukacijos veikla bus suskirstyta į tris dalis, kurių kiekviena atitiks filmo kūrimo etapą -pasiruošimą, filmavimą ir postprodukciją. Pirmajame filmo kūrimo etape - pasiruošime - dirbtuvių vadovas trumpos teorinės paskaitos metu pristatys pagrindinius scenarijaus rašymo taisykles bei kūrybnės grupės profesijų (režisierius, operatorius, garso režisierius, montažo, aktorius) funkcijas. Po paskaitos, moksleiviai pasiskirstys grupėmis (8-10 žmonės), kurios per nustatytą laiką kurs savo scenarijus pasirinkta tema ir pasirinkto žanro bei pasirinks kino profesijas, kurias norės išbandyti edukacijos metu. Pabaigę scenarijus, moksleiviai persikels į antrąjį filmo kūrimo etapą -filmavimą. Šio etapo pradžioje, vadovas trumpai papasakos apie vaizdo ir garso svarbą filme -supažindins su pagrindiniais kino gramatikos pagrindais: kameros pozicija ar filmavimo kampais, kadro dydžiais, garso takelio svarba, filmavimo aikštelėje esama tvarka.. Išklausę trumpą teorinį įvadą, moksleiviai savo išmaniaisiais įrenginiais (telefonai, planšetės) filmuos sukurtą scenarijų. Dirbtuvių vadovas po truputi pabūdamas su kiekviena grupe, padės filmavime savo pastebėjimais. Po filmavimo, bus trečiasis filmo kūrimo etapas -postprodukcija. Šio etapo pradžioje vadovas supažindins su montažo programomis bei pagrindais. Po to moksleiviai, padedami vadovo arba patys savo turimais įrenginiais, montuos savo filmą, ieškos jam tinkamos muzikos ar garsų, tinkamos spalvinės gamos. Kai montažas bus baigtas, edukacijos dalyviai peržiūrės sukurtus filmus bei juos aptars tarpusavyje - kas pavyko, o kas nelabai. Moksleiviai savo filmus kurs mokyklos teritorijoje - viduje ir/ ar lauke.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Nidos kultūros ir turizmo informacijos centras "Agila"

Šioje edukacinėje programoje taikome ebru tapybos techniką, kurioje slypi didelė simbolika tiek geografine, tiek idėjine prasme. Tarp dviejų vandens telkinių - Kuršių marių ir Baltijos jūros - įsikūręs Neringos kurortas. Per visą istoriją ši vieta traukė menininkus ir kūrėjus, ieškančius prieglobsčio savo kūrybinėms emocijoms. Pati Kuršių nerija - tarsi meno šedevras: aukštai iškilusios kopos, vešlūs miškai ir ramūs vandenys audžia ramybės drobę. Simboliškai ji kviečia jaunąją kartą atvykti ir kurti, išreikšti savo emocijas ir gražias vaikiškas fantazijas, tikintis, kad jie gali tapti netolimos ateities menininkais, kultūros ambasadoriais, išradėjais ir šviesiais protais.
užsiėmimų metu naudosime įvairias medžiagas, įskaitant vandenį, natūralius pigmentų dispersantus, natūralius dažus, aliejų, specialų popierių, teptukus ir unikalias šukas ar lazdeles. Visos medžiagos yra netoksiškos ir nekelia pavojaus dalyvių sveikatai. Mūsų užsiėmimų išskirtinumas slypi galimybėje tapyti ant vandens paviršiaus. Ši procedūra atliekama inde, pripildytame sutirštinto vandens (naudojant vandens tirštiklį). Naudojant teptukus ir natūralius dažus, taškeliais ant vandens paviršiaus sukuriamas norimos spalvos fonas būsimam meno kūriniui. Vėliau šis fonas specialiomis šukomis ir lazdelėmis formuojamas, kad būtų galima išgauti įvairius raštus ir piešinius. Tada baigtas meno kūrinys perkeliamas ant specialaus popieriaus ir paliekamas išdžiūti. Kiekvienas užsiėmimas trunka iki 90 minučių, o tapybos sesijų rezultatai nenustoja džiuginti jaunųjų kūrėjų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Spektaklis "Liūtas ir paukštis" (išvažiuojamasis)

Vengrų režisierės Katos Csató „Liūtas ir paukštis“ sukurtas pagal to paties pavadinimo kanadiečių autorės ir iliustratorės Mariannos Dubuc paveikslėlių knygą.  Šis spektaklis – tai subtili ir įkvepianti pasaka apie draugystę ir jos prasmę. Vieną dieną Liūtas savo rudenėjančiame sode randa sužeistą Paukštį. Šis Liūtas – skiriasi nuo kitų liūtų: jis labai jautrus ir rūpestingas, tad priima Paukštį gyventi į savo jaukius namus. Taip prasideda netikėta, bet tikra ir gili draugystė tarp dviejų labai skirtingų gyvūnų. Dienos bėga, ateina ir praeina Kalėdos, Paukštis pasveiksta ir nori iškeliauti, tad draugams neišvengiamai tenka išsiskirti… Tačiau tikra draugystė niekur nedingsta – šiltas jausmas visada keliauja kartu, o brangus draugas gyvena ypatingoje vietoje – širdyje.  Iki tol, kol draugai vėl susitinka…
Istorija pasakojama nenaudojant teksto, tačiau spektaklio dalininkės Julijos Skuratovos sukurtas pasaulis toks subtilus - rudenį pastelinis šiltai rusvų spalvų, žiemą  su nertomis staltiesėlėmis-snaigėmis… Ir  Ritos Mačiliūnaitės muzika, visą spektaklį vedanti, lyg laikydama už rankos… Ir taip viskas suprantama, kad žodžių ir nereikia.
Šis spektaklis gavo ir du apdovanojimus: 2024 m. Auksinį  scenos  kryžių pelnė dailininkė Julija Skuratova už spektaklio vizualinį sprendimą geriausio objektų ir lėlių teatro spektaklio kategorijoje, bei Fortūnos statulėle buvo apdovanota visa spektaklio kūrybinė komanda.


Lietuvos istorija Vilniaus katedroje: karaliai, didikai, menininkai (Nuotolinė paslauga)

Vilniaus Šv. vyskupo Stanislovo ir šv. Vladislovo arkikatedra bazilika – viena seniausių ir svarbiausių katalikų šventovių Lietuvoje. Nuo pat Lietuvos krikšto 1387 m. iki XX a. vidurio be pertraukos tikintiesiems tarnavusios ir jiems 1988 m. grąžintos katedros istorinę ir dvasinę svarbą liudija joje išlikusios didikų funduotos koplyčios, įvairių laikotarpių dailės, skulptūros, auksakalystės šedevrai, kelios dešimtys memorialinių lentų ir antkapinių paminklų. Edukacijos metu diskutuosime, kodėl šios vietos istorija išlieka aktuali ir įdomi šiuolaikiniame pasaulyje.


Edukacinė programa „Mokymosi kaita“ skirta 5-10 klasių moksleiviams ir supažindina su Lietuvos mokyklos istorija nuo XIV a. pab. iki XX a. pab. Ekskursijos metu moksleiviai aplanko tris ekspozicijas, kuriose pristatomos skirtingos mokymo programos, naudojamos rašymo priemonės, taikyti mokymo metodai ir bausmės. Programa skatina kritinį mąstymą, kūrybiškumą ir kultūrinę sąmoningumą per interaktyvius elementus ir istorinių situacijų peržaidimus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Norint pažinti gamtą, pamatyti jos grožį, pajusti jos didybę nebūtina keliauti į tolimas egzotines šalis, nes įdomių ir paslaptingų vietų bei jose gyvenančių gyvūnų visada yra šalia mūsų.
Edukacijoje gamtininkas ir fotografas Vitalijus dalinsis savo ilgamete darbo patirtimi apie paukščius. Su mokiniais pasinersime į gamtos garsų pasaulį, pasiklausysime paukščių balsų, bandysime atspėti jų giesmių prasmes, atliksime praktines užduotis.
Edukacijoje bus tyrinėjama mus supančios gamtos bioįvairovė, rodomos autoriaus unikalios Lietuvos paukščių nuotraukos. Mokiniai bus skatinami tyrinėti, domėtis paukščiais bandant atpažinti kai kurias jų rūšis. Mikroskopu tyrinės plunksnas ir ugdys suvokimą apie sparnuočių prisitaikymą skraidyti.
Norėdami išmokti paukščius stebėti laukinėje gamtoje ir fotografuoti, turės atlikti praktinę užduotį, kurios metu mokiniai išskleis foto palapinę, apsirengs maskuotės rūbais ir išbandys tariamo fotoaparato objektyvo stebėjimo lauką.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Tikslas - skatinti moksleivių kritinį mąstymą, ugdyti supratimą apie kultūros paveldo svarbą ir skatinti įsipareigojimą jį išsaugoti ir perduoti ateities kartoms.
• Pristatyti Archyvą-(us) ir jo-(ų) veiklą, pabrėžiant archyvo-(ų), kaip kultūros įstaigos-(ų), paskirtį ir vaidmenį mūsų kultūros ir istorijos paveldo išsaugojime bei jo-(ų) saugomų kultūros vertybių –  dokumentų svarbą mūsų kultūriniam ir tautiniam tapatumui bei atminčiai.
• Skatinti moksleivių susidomėjimą Lietuvos ir pasaulio istorija, taip pat ugdyti supratimą apie kultūrinės atminties svarbą.
• Plėsti žinias apie istorinių šaltinių analizės metodus, suteikiant moksleiviams įgūdžių, reikalingų savarankiškam istorinių tyrimų atlikimui.
• Ugdyti pilietiškumą ir atsakomybės jausmą, skatinant moksleivius vertinti istorijos poveikį šiuolaikinei visuomenei ir vaidmenį jos kūrime.
Edukacinė programa sukuria unikalią patirtį, leidžiančią moksleiviams ne tik išsamiai pažinti archyvus ir juose saugomus istorijos šaltinius, bet ir patiems tapti istorijos tyrinėtojais ir archyvarais. Edukacija pristato Archyvą – kultūros ir atminties įstaigą, atliekančią dokumentinio paveldo saugojimo ir sklaidos misiją, ir supažindina su Archyvo veiklomis bei įdomiausiais saugomais dokumentais. Vyresniųjų klasių mokiniai kviečiami pabūti istorikais: nagrinėti originalius pirminius istorijos šaltinius –saugomus dokumentus ir atlikti praktines šaltinio analizės užduotis. Mokiniai atliks kūrybinius projektus, bus skatinami  tyrinėtą archyvinę medžiagą perteikti kūrybiškai, kuriant savo istorinį pasakojimą. Per edukaciją moksleiviai pabus Archyvo darbuotojais: sužinoję, kaip atliekama dokumentų paieška, jų išdavimas iš saugyklų ir grąžinimas į saugyklas, patys leisis į dokumentų paieškas saugyklose, ieškos bylų, jas suradę susipažins su jų turiniu, tyrinės bylų dokumentus.
Edukacinės programos vykdytojas – Lietuvos ypatingasis archyvas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ekskursija Anzelmo Matučio memorialiniame muziejuje

Pradinėje mokykloje išmokęs skaityti ir rašyti, su knyga Anzelmas Matutis nesiskyrė visą savo gyvenimą. Rašyti pradėjo paauglystėje ir greitai suprato, kad geriausiai sekasi kurti... vaikams. A. Matutis parašė daugiau nei 30 knygų. Dauguma jų – ypač pamėgtos ir tapusios vaikų poezijos klasika: „Girios televizorius“, „Milžinų šaukštas“, „Genių kalvė“, „Drevinukas“ ir kitos. Poetas parengė literatūros bei istorijos skaitinių knygų ikimokyklinio ir mokyklinio amžiaus vaikams, vertė užsienio poetų eiles, parašė apybraižų, poemų, libretą Jurgio Gaižausko operai „Buratinas“. Anzelmas Matutis buvo gamtos vaikas. Tad ir muziejaus lankytojus pasitinka paties poeto kieme sodintos obelys, alyvos ir prie įėjimo auganti tuja. Nori sužinoti, kokią meškerę Anzelmui Matučiui įtaisė vienas jūreivis? O gal norėtumei pamatyti kėdutę iš briedžio ragų ar stalinę lempą, kurios gaubtas – tikra jūros kriauklė? Kviečiame vidun paklausyti įdomių istorijų apie dar daug čia esančių išskirtinių eksponatų. Ekspozicija atskleidžia įdomiausias ir ryškiausias žinomo vaikų poeto gyvenimo akimirkas. Poetas visą savo gyvenimą skyrė turtinti vaikų pasaulį. Vaikų, kuriuos kaip reta kas puikiai pažinojo ir jautė. Čia kartais užsuka ir Drevinukas, užsuk ir tu.


Ar žinote, jog mūsų knygnešystę UNESCO įvertino kaip unikalų ir neturintį atitikmenų fenomeną? Ši pogrindinė veikla kartu su slaptosiomis (arba daraktorių) mokyklomis XIX a. ne tik padėjo išsaugoti lietuvių kalbą, bet ir pakėlė visuomenės išsilavinimo lygį. Tačiau slaptųjų mokyklų ir knygnešių kasdienybė nebuvo rožėmis klota. Ateikite į muziejų ir patirkite, ką reiškia rašyti žąsies plunksna ar braižyti raides grifelinėje lentelėje. Čia Jūs sužinosite ir tai, kokios grėsmės kildavo tokių mokyklų mokiniams ir jų mokytojams.
Edukacinis užsiėmimas geriausiai tinka 3-5 kl. moksleiviams.


Pasakojimas pagal Ievos Babilaitės tyliąją (bežodę) knygą „(Ne)vienas“

Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Edukacijos dalyviai  kviečiami kartu su edukatoriumi skaityti Ievos Babilaitės tyliąją (bežodę) knygą „(Ne)vienas“ ir atrasti jos teikiamas kūrybinės saviraiškos galimybes.  Šiuo edukaciniu užsiėmimu siekiama  supažindinti priešmokyklinio amžiaus vaikus su bežodžių (tyliųjų) knygų rūšimi ir  jų skaitymo ypatumais bei taip pat dalyvius paskatinti tapti aktyviais pasakojimo  kūrėjais. Edukatoriaus moderuojamas pasakojimo kūrimas skaitant bežodę knygą grindžiamas klausimų-atsakymų principu bei edukacinio rinkinio priemonių panaudojimu. Edukacijos metu kuriant bendrą pasakojimą bus ugdomi dalyvių socialiniai įgūdžiai, vaizduotė, skatinama dalyvių saviraiška, aktyvus minčių dėstymas.  Dalyvaudami šiame edukaciniame užsiėmime dalyviai  taip pat supras, kad kaskart skaitant tą pačią tyliąją (bežodę) knygą, galima ją skaityti vis kitaip, įtraukti skirtingus veikėjų vardus, integruoti skirtingus pasakojimo elementus ir pan.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Valgomas paveikslas tautiniais motyvais "Aukštaitija"

Ar gali būti istorija graži, kvepianti, skani ir šiuolaikiška? Taip, jei tai - valgomas paveikslas tautiniais motyvais "Aukštaitija". Atėję į edukaciją, jūs: 1. Pirmiausia sudalyvausite mini protmūšyje, kuriame sužinosite/prisiminsite, kas yra Aukštaitija ir kaip ją atskirti nuo kitų Lietuvos regionų. 2. Tada su nuotraukų ir jose esančios istorijos pagalba persikelsime į menininko dirbtuves, kur sužinosite, kaip gimė valgomo paveikslo idėja ir pats paveikslas. Čia peržiūrėsim ir eskizus, kūrybinio etapo nuotraukas, išgirsite priežastis, kodėl buvo būtent taip sukurtas darbas. 3. Ir, kai jau būsite viską pasikartoję ir išgirdę, mano padedami, susikonstruosite pirmąjį savo valgomą paveikslą tautiniais motyvais „Aukštaitija“. Žinoma, padarytą paveikslą įdėsime į apsauginį maišelį nuo purvo, ir supakuosim į specialiai jam padarytą aplanką, kurį gražiai perrišim.. 4. O pabaigoje jūsų lauks maloni staigmenėlė. Po edukacijos, jūs namo parsinešite savo padarytus paveikslus, mokėsite atpažinti aukštaičius tarp kitų regionų, žinosite kiek gali trukti kūrybiniai procesai ir turėsite žinių, kaip namuose patiems pasidaryti tokį (ir kitokį) paveikslą. ***Pilnas paveikslo - atviruko "Aukštaitija" ir jo pakuotės dizaino išpildymas, 2021 metų gruodį, tarptautiniame konkurse "Latgalos ir Utenos pasienio regionų vietinis produktas", iškovojo geriausio vietinio produkto dizaino vardą.


Edukacinis užsiėmimas „MISIJA: snaudžiančių monstrų medžioklė“

Edukacinio užsiėmimo „MISIJA: snaudžiančių monstrų medžioklė“ tikslas – per jūrinės kultūros paveldo objektą – priešmininį laivą M52 ,,Sūduvis“ siekiama laivą atskleisti ne tik kaip karinį jūrinį paveldą, atskleidžiant pagrindinę laivo misiją – kovoti su I ir II Pasaulinių karų pėdsakais Baltijos jūroje. Analizuojant ir interpretuojant Lietuvos, Europos ir pasaulio jūrinį paveldą, istorinį kontekstą, kuriame atsiskleidžia mitologines būtybes ir mūsų asmeninės patirtys bei pasirinkimai. Edukacinio užsiėmimo ,,Misija: Snaudžiančių monstrų medžioklė” - tai kelionė, kurioje pažinsime graikų mitines būtybes ir išlaisvinę vaizduotę kursime savo jūrų monstrą. Ieškodami atsakymo, kokia snaudžiančių monstrų medžioklė vyksta Baltijos jūroje, ugdysime aplinkos apsaugos jausmą.


Edukacinės programos metu pamirštama, kas yra kilogramai, metrai, litrai, į programos dalyvių gyvenimą, kad ir trumpam, grįžta pėdos, sieksniai, pūdai ir kiti matavimo vienetai, kurie Lietuvoje buvo naudojami iki XX a. vidurio. Tai aktyvi, linksma ir veiksmo kupina edukacinė programa, kurios metu dalyviai svers, matuos, skaičiuos ir net patys taps matavimo prietaisais.


Edukacinis užsiėmimas Lietuvos nacionalinėje filharmonijoje

Koncertinė įstaiga Lietuvos nacionalinė filharmonija

Per edukacinį užsiėmimą, ilgametė Filharmonijos koncertų vedėja Janina Pranaitytė papasakos apie pastato praeitį ir nūdieną, architektūrą ir jos virsmus bėgant amžiams, čia vykusius žymių pasaulio muzikų pasirodymus ir Lietuvos nacionalinės kultūros raidai reikšmingus įvykius, o baigiantis ekskursijai pakvies į šiandien čia rengiamų muzikos programų atviras repeticijas. Pasitikusi prie centrinio įėjimo į Filharmonijos salę, mūsų gidė jus vedžios stebinamai turiningais šeštą šimtmetį skaičiuojančio pastato istorijos keliais – nuo šioje vietoje išlikusių XVI amžiaus Rusų pirklių namų liekanų iki Filharmonijos koncertų lankytojams ligi šiol atvirų Miesto salės erdvių, kurias XIX a. pabaigoje – XX a. pradžioje suprojektavo rusų architektas Konstantinas Korojedovas. Kaskart vis kitokio maršruto pabaigoje galėsite žvilgtelėti ir į Filharmonijos muzikinę „virtuvę“, kur nuolat gludinamos bei tobulinamos gimsta nepakartojamos muzikos kūrinių interpretacijos.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Moksleiviai, pasiskirstę grupėmis, tyrinės vieną iš trijų Baltojo dvarelio ekspozicijų salių.  Gavus spalvotas korteles tyrimas atliekamas nagrinėjant salėse esančią tekstinę medžiagą, audiovizualines priemones  ir interaktyvius monitorius,  erdves, muziejinę ekspoziciją. Kūrybinis darbas grupėse susipažįstant su istorinio laikotarpio aktualijomis, jas analizuojant grupėse ir dalinantis su bendramoksliais. Pabaigoje – rezultatų aptarimas ir pristatymas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Mokiniai bus supažindinami su slaptosios ir tarpukario mokyklos mokymo priemonėmis: grifelinėmis lentelėmis, vadovėliais, skirtais tarpukario progimnazijos ir gimnazijos mokiniams, mokykliniais suolais ir pan. Programos metu naudojama istorinius įvykius perteikiančias priemones: interaktyvūs žaidimai, animaciniai filmai, interaktyvūs pokalbiai.


Kviečiame į 45 min. trukmės interaktyvų iliuzijų šou su Jurijumi Majausku. Naujojo teatro kamerinėje salėje bus sukurta mistiška nuotaika, į kurią atvykę moksleiviai pasiners į magišką iliuzijų pasaulį. Pasirodymo metu bus naudojama išskirtinė scenografija unikaliems triukams atlikti, skambės atmosferą kurianti muzika, kruopščiai apgalvoti vizualinio meno sprendimai, apšvietimas, specialieji efektai. Šis iliuzijų šou apjungia klasikinį iliuzijų žanrą, šiuolaikines technologijas bei komediją. Visas šou perteikiamas per vaidybą bei aktyvią komunikaciją su moksleiviais. Pažadame Įtaigų ir įtraukiantį iliuzijų šou, kurio metu neįmanoma tampa įmanoma. Pasirodymo metu atliekamos stulbinančios iliuzijos lavins moksleivių vaizduotę ir kūrybiškumą, bei smalsumą keliant klausimus ir ieškant atsakymų. Pasirodymo pabaigoje moksleiviai turės išskirtinę galimybę dalyvauti praktinėse kūrybinėse dirbtuvėse, kurių metu bus atskleisti iliuzijų meno dėsniai ir kelių triukų paslaptys.


Išmanioji kūryba – tai interaktyvi edukacija, kurios metu, naudojant inovatyvius metodus, išlaisvinamas mokinių kūrybiškumas. Mokiniai sužino interaktyvaus žaidimo "Kas. kur, kada" metu filmo kūrimo pagrindinius principus, kadrų reikšmę. Mokiniai dirba grupėmis, mokosi komunikavimo, kartu su edukologu nagrinės filmo kūrimui skirtas socialines ir prevencines temas, sudarytas atsižvelgiant į Jungtinių Tautų iškeltą tikslą. Dalyviai generuos idėjas, kaip pateiktą temą galima atskleisti naudojant filmavimo kamera. Kiekviena dalyvių grupė užfiksuos pateiktos temos sukeltas mintis planšetinio kompiuterio kamera ir kurs 1–3 min. filmą. Socialinių temų nagrinėjimas ugdo mokinių asmenines ir socialines kompetencijas, sąmoningumą, gebėjimą priimti sprendimus ir kontroliuoti savo elgesį. Laisvas idėjų įgyvendinimas ugdo kūrybiškumą bei gebėjimą organizuoti mintis. Po kūrybinio proceso bus vykdoma sukurtų filmų analizė – mokiniai skatinami reikšti mintis, pastabas bei idėjas, mokomi aukštos komunikavimo kultūros. Temos pateikiamos atsižvelgiant į skirtingą dalyvių amžių. 5–8 klasių mokiniams siūlomos temos: prieš rūkymą, alkoholio vartojimą, greitą maistą, patyčias, emocijų nevaldymą, smurtą, apie pilietiškumą, kultūrinį identitetą, netikrą informaciją, aplinkos taršą. 9–12 klasių mokiniai skatinami laisvai rinktis jiems labiau priimtiną temą iš pateikto sąrašo. Kuriamų filmų temos: sveika ir sąmoninga gyvensena be psichoaktyviųjų medžiagų vartojimo, nepasidavimas neigiamai bendraamžių įtakai, pagarba sau ir kitam (prieš patyčias), smurto artimoje aplinkoje prevencija, vaikų išnaudojimas ir neteisėta prekyba, kova dėl teisingumo ir korupcijos, žodžio laisvė ir jo svarba, netikrų naujienų fenomenas, socialinė, lyčių nelygybė, kultūriniai skirtumai bei kultūrinis identitetas, energijos tausojimas, klimato kaita. Temų sąrašas bus pildomas. Po edukacinės programos filmai pagal poreikį persiunčiami kūrėjams. Juos galima naudoti mokyklose vykstančiuose renginiuose.


Būti komanda -  tai ŠEDEVRAS 7 - 10 kl. (išvykstamoji)

Dar neišbandei darbo komandoje edukacijos!?
Būti komanda- tai šedevras, kurį kuriame su kitais per kūrybines kančias, nuopuolius ir pakilimus.
Linksmi, provokuojantys, interaktyvus ir įdomus žaidimai leis patirtį sėkmę dirbant komandoje.  Nedrąsūs ir tylūs čia ras erdvę būti išgirstiems ir pamatytiems, o aktyviems ir nenustygstantiems pasiūlysime jų vertą iššūkį. Diskutuosime kaip prasidėjo ir kuo baigėsi industrializacija, kokie kultūros veiksniai apibrėžia mūsų mokymosi ir darbo modelį bei kokių kompetencijų prireiks ateityje ir kuo čia dėta kultūra.
Jūsų lauks individualios ir grupinės užduotys, kurių metu reikės pasitelkti kūrybiškumą, įsijausti į skirtingas roles, spręsti kūrybinius galvosūkius. Atrasim būdus kaip diskutuoti nenuobodžiai.
Lektoriai užtikrins dalyvių saugumą, mokymosi poreikių atitikimą bei parūpins dalomąją medžiagą su pratimais, kuriuos galėsite išbandyti savo klasėje.


Edukacinė programa „Užgavėnės: tradicija ir dabartis" (9 - 10 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Skatinti moksleivių domėjimąsi Užgavėnių šventės tradicijomis ir jų kaita.
1. Analizuoti Užgavėnių tradicijas Vakarų Europoje ir Lietuvoje. 2. Pajusti šventinio karnavalo nuotaiką. 3. Akcentuoti žmogaus veiksmų svarbą, budinant ir žadinant žemę, skatinant augimo galias. 4. Siekti persikūnyti į persirengėlių būrio personažus, aptarus jų elgseną ir paskirtį Užgavėnių šventėje. 5. Mokytis papje maše technikos. 6.	Mokytis interpretuoti tradicinio meno kūrinius.  7. Ugdyti ekologinį sąmoningumą, kūrybinėje veikloje naudojant antrines žaliavas.
Pristatomos elitinės Užgavėnių tradicijos Vakarų Europoje ir Lietuvoje. Didesnis dėmesys skiriamas kaimo Užgavėnių apeigoms: pasivažinėjimo, laistymosi, supimosi, būrimų prasmėms. Akcentuojamas apeiginis pasidalijimas maistu, simbolinė vaišių gausa, gamtos permainas lemiantys žmogaus veiksmai. Pristatomi persirengėlių būrio personažai: gyvūnų pavidalo, žmogaus pavidalo, antgamtinių padarų pavidalo kaukės: mokiniai persikūnija į pasirinktą personažą, panaudodami kailinius, veltinius, nagines, klumpes, virves, šieną, pakulas,  kaukes ir kt.  Didesnis dėmesys skiriamas „žydui“ – svarbiausiam persirengėlių būrio personažui, akcentuojant žydų tautos sumanumą, vienybę. Kuriamos persirengėlių būrio oracijos. Šokami Užgavėnių šokiai: „Žyds", „Granskveras". Kaukės kuriamos papje maše technika ant medinių pagrindų. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.
Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas Lietuvoje ir Vakarų Europoje, analizuos svarbiausias šventės apeigas, kurs personažus, oracijas, realizuos savitas kūrybines idėjas. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis  kurs Užgavėnių kaukę papje maše technika,
Veiklos įgyvendintojas: Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. Šiaulių pedagoginis institutas, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. Vytauto Didžiojo Universitetas, etnologijos ir folkloristikos magistras.


Edukacijos tikslas yra supažindinti mokinius su Tauragės krašto archeologija. Moderniai įrengtame muziejaus archeologijos bokšte edukacijos dalyviai susipažins su baltų gentimis, Tauragės regione gyvenusių skalvių ir žemaičių archeologiniais radiniais. Žiūrės animacinį filmuką apie skalvius, archeologo darbą, stebės tik tamsoje šviečiančius baltų simbolius bokšto skliaute bei sužinos jų reikšmę. Išvys archeologinių kasinėjimų metu atrastus darbo ir buities įrankius, ginklus, papuošalus, išgirs ir pamatys jų raidą bėgant šimtmečiais. Piliakalnių įrengimas demonstruojamas naudojant papildytos realybės interaktyvią smėlio dėžę. Vaikai patys išbandys piliakalnių statybą kinetiniu smėliu, kas gynybinius apkasus, kanalus ir įtvirtinimus. Edukacijos metu bus atskleista, ką veikia tas paslaptingas žmogus įmantriu profesijos pavadinimu – archeologu. Edukacijos dalyviai turės galimybę, ne tik sužinoti sąvokos reikšmę, bet ir patys vienai dienai tapti tikrais archeologais! Praktinėje užsiėmimo dalyje mokiniai mokysis, kaip taisyklingai išmatuoti būsimų archeologinių tyrimų perkasą, kokius įrankius naudoti ir stebės kaip vyksta kasinėjimų eiga pagal visas archeologijos mokslo taisykles. Ir, žinoma, patys smėlyje ieškos radinių! Nukeliaukime kartu laiko ratu į kupiną paslapčių ir įdomybių Tauragės krašto priešistorę bei patirkime neišdildomų įspūdžių ieškant skalvių lobio, kurį surasti nebus taip lengva – kaip ir realiame archeologo gyvenime.


Joniškio rajono savivaldybės Jono Avyžiaus viešoji biblioteka

Ar gerai pažįstate Lietuvos rašytojus? O gal puikiai išmanote Lietuvos geografiją? Mes kviečiame pagilinti žinias ir atsakyti į šiuos klausimus dalyvaujant nuotolinėje pamokoje „Išmanioji rašytojų medžioklė“.
Turėsite galimybę susipažinti su įstabiais Lietuvos literatūros kūrėjais, jų biografija ir kūryba. O naudojantis žemėlapiais ( „Google Maps“), atrasite gal dar nežinomas Lietuvos gamtos ir kultūrines vietas.
Edukacijos pabaigoje visi kartu pabandysime atsakyti į klausimą: „Kas paslėpta žemėlapyje?“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Tylėja“– Alytaus miesto teatro, aktyviai ieškančio dialogo su jaunu žmogumi, (triptikas paaugliams: pirma dalis – „SEEN“ apie kūno kultą (2018m. įvertintas auksiniu scenos kryžiumi); antroji - „KI(T)OKIA apie ankstyvą nėštumą; trečioji - „9.18“ apie smurtą artimoje aplinkoje) – ketvirtasis „meninės terapijos“ spektaklis, šįkart apie dauno sindromu ir autizmu sergančių vaikų paauglių meilę ir socialinę atskirtį. „Tylėja“ - storytelling‘as, kuriamas pagal tikras istorijas, kurias sutiko papasakoti sergančius vaikus auginantieji, su jais augantieji bei dirbantieji. Labai svarbu paminėti, kad nors tema ir sunkiasvorė, tačiau joje daug meilės ir šviesos, ko neretai (paradoksalu) pristinga tiems, kurie sergančiuosius atstumia. Spektaklis „Tylėja“ gilinsis, kaip mūsų visuomenei sekasi priimti neurologinius raidos ir genetinius sutrikimus turinčius vaikus ir nenustumti jų į paraštes.