Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Auksiniai stulpai raudoname lauke buvo Lietuvos didžiojo kunigaikščio Vytauto, Gedimino vaikaičio, herbas, vėliau šis ženklas tapo visos Gediminaičių dinastijos simboliu. XVI a. pradžioje Lietuvos metraštininkai herbo figūrą pavadino stulpais ir priskyrė legendiniam Gediminaičių dinastijos pradininkui Palemonui, atkeliavusiam į Lietuvą iš Italijos. Teodoras Narbutas XIX a. pirmojoje pusėje šį ženklą pavadino Gedimino stulpais, nes manė, kad jį pradėjo naudoti didysis kunigaikštis Gediminas. Manoma, kad Gediminaičių stulpai išsirutuliojo iš nuosavybę žymėjusių ženklų. Ir dabar jis yra vienas iš per šimtmečius išsaugotų Lietuvos valstybės ženklų. Užsiėmimo tikslas – supažindinti su heraldinio ženklo formavimosi raida ir specifika, praplėsti istorinio ir kultūrinio konteksto suvokimą istorinėje aplinkoje. Apie didinguosius Gediminaičius kalbėsimės lankydami išlikusius senųjų pilių mūrus, ieškodami Gediminaičių stulpų senuose kokliuose, monetose ir atkurtose rezidencijos menėse, minutės vaizdo įrašas padės įsiminti Vilniaus miesto įkūrėjo vardą ir įvykių laiką. Edukacijos dirbtuvėse, pasitelkę įgytas žinias ir fantaziją, dalyviai turės galimybę patys pasigaminti istorinę vėliavėlę, ženkliuką ar kitą simbolinį suvenyrą su Gediminaičių stulpais. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimo programą.


Edukacinė etnokultūrinė programa ,,O, tai arklys"  skirta 1-10 kl. mokiniams. Apsilankymas ,,Utenos žirgyne“ – tai unikali galimybė pabūti prie žirgų, pažinti jų rūšis, sužinoti  kodėl arklys, žirgas buvo laikomas pagrindiniu ūkio pagalbininku. Pamatysite kuo žirgai šeriami, kur miega, kaip paruošiami jodinėjimui, kinkymui.  Galėsite pamaitinti žirgus savo atsivežtais skanėstais. Aplankę žirgyno augintinius, smagiai įsitrauksite į tradicinio muzikavimo linksmybes: mokysitės padainuoti liaudies dainą, išmėginsite tradicinius muzikos instrumentus ( skudučius, kankles, kleketus ir kt. tarškalus) ir sukursite instrumentinį pritarimą liaudies dainai,  žaisite judriuosius liaudiškus žaidimus, ratelius ir šokius. O visų linksmybių pagrindinis veikėjas bus -  ŽIRGAS.
Edukacijos trukmė : 90 min. Kaina dalyviui: 5 Eur Jūsų laukiame: ,,Utenos žirgyne“ - Liepų g. 31, Joneliškių km., Utenos raj. sav. Kontaktai: +37065029522

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Individualus edukacinis užsiėmimas „3D projektas“

Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

Kviečiame Išbandyti 3D technologijų subtilybes Komiksų centre: nuo objekto modeliavimo, animacijos iki spausdinimo. Kvalifikuotas specialistas, pasitelkdamas tiek teoriją, tiek praktiką, supažindins su 3D galimybėmis ir padės sukurti individualų projektą, jį realizuoti. Kiekvieno dalyvio sukurtas modelis bus originalus, kūrybiškas ir unikalus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Senovinio amato karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija, žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis. Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.


Radviliškio rajono savivaldybės etninės kultūros ir amatų centras

Įžanginis pristatymas:
Supažindinimas su tradicinių šiaudinių dirbinių istorija ir reikšme kultūroje.
Diskusija apie nematerialųjį kultūros paveldą ir jo svarbą ateities kartoms.

Praktinis šiaudinių sodų- reketukų rišimas:
Mokiniai susipažįsta su tradicinėmis rišimo technikomis ir motyvais.
Jie praktikuojasi rišant įvairias šiaudines detales, kuriant kompozicijas.
Akcentuojami smulkiosios motorikos, koordinacijos ir tikslumo įgūdžiai.

Kūrybinės užduotys:
Mokiniai kuria originalius šiaudinius sodus- reketukus, panaudodami įgytas žinias..
Skatinama jų kūrybiškumas, kritinis mąstymas ir saviraiška.
Diskutuojama, kaip šiaudiniai dirbiniai atspindi kultūros paveldą.

Pristatymas ir refleksija:
Mokiniai pristato savo sukurtus šiaudinius sodus- reketukus ir paaiškina jas.
Aptariama, kaip šie darbai atspindi tradicinį šiaudinių dirbinių meną.
Mokiniai dalijasi įžvalgomis apie kultūros paveldo svarbą ir jo išsaugojimą.

Šios veiklos ne tik ugdo praktinius įgūdžius, bet ir gilina mokinių suvokimą apie nematerialųjį kultūros paveldą, jo raiškos formas ir svarbą. Tai padeda jiems tapti aktyviais šio paveldo išsaugotojais ir perėmėjais.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinė programa „Bitės liemuo, lino gelmuo“ (1 - 2 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti  moksleivių domėjimąsi bitininkystės tradicijomis, bendruomeniniais papročiais. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti bitininkystės tradicijas, pristatant šio amato puoselėtojus, tęsiančius vietinių amatų tradicijas, pritaikančius jas šiandienos  poreikiams. 2. Supažindinti mokinius su XIX a. pab. – XX a. pr. apšvietimo priemonėmis Lietuvoje. 3. Sudominti mokinius bičių gyvensena, šeimos struktūra, jos narių funkcijomis. 4. Skatinti tyrinėti ir vartoti bičių produktus. 5. Mokytis lieti žvakes senuoju mirkymo būdu arba  su forma (pasirinktinai). 6. Formuoti mokinių ekologinį  sąmoningumą.
Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės kultūros apšvietimo priemonėmis: demonstruojamas žibinčius, žibalinės lempos, žibintai, įvairių formų žvakidės ir žvakės. Demonstruojamas video siužetas/pasakojimas „Bitininko užrašai". Užsiėmimo dalyviai supažindinami su bičių šeimos struktūra. Aiškinamasi, kada bitė vadinama avilio, lauko bite, kada ji gali tapti sargybine ir žvalge. Tyrinėjami bičių produktai: žiedadulkės, bičių pikis, bičių duonelė, vaškas. Moksleiviai supažindinami su bičių namais ir darbais. Diskutuojama apie bičių svarbą žmonijai, apie žmogaus vykdomą veiklą ir jos padarinius vabzdžiams. Iš natūralaus vaško liejamos žvakės senuoju mirkymo būdu arba su forma. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas. Siekiamas poveikis: mokiniai susipažins su senaisiais lietuvių verslais, apšvietimo priemonėmis, bendruomeniniais bitininkystės papročiais, formuos ekologines nuostatas. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Interneto „brausintojai", „geimeriai" ir „gykai" - į pagalbą! Žaisdami kuriame žodyną!

Vis didesnė paauglių ir jaunimo gyvenimo dalis prabėga skaitmeninėje erdvėje, kuri diktuoja madas ir lemia pokyčius mūsų kalboje.

Sodraus, tikslaus ir talpaus lietuviško žodžio ieškosime ir kursime naujadarus, kai aplink – skoliniai ir neteiktinos svetimybės iš skaitmeninio pasaulio bei anglų kalbos, vyraujančios e. erdvėje, įtaka. Taigi, mūsų laukia smagus iššūkis, kai žaidžiant, diskutuojant grupėse tapsime gyvo, viešo, visiems prieinamo e. žodyno kūrėjais ir prisidėsime prie lietuvių kalbos gyvybingumo.

Juk galime ne tik „skrolinti", „laikinti“, „čiatinti", „geiminti", „selfintis“, būti „onlaine“, „susimytinti", galime ir ...

Prisijunkite į edukaciją!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Orientacinis žaidimas „Didelio prospekto mažos detalės“

Gedimino prospektas – reprezentacinė miesto gatvė XIX, XX ir XXI amžiaus Vilniuje. Čia vis kitokį įspaudą palikti norėjo kiekviena miestą kontroliavusi valdžia – caro, vokiečių, lenkų, komunistų, lietuvių... Ar pavyks pastebėti iškalbingas istorijos detales pastatų sienose, gatvių grindinyje, kiemuose ir skersgatviuose? Žaidimo metu, naudodamiesi suteiktomis priemonėmis (be išmaniųjų telefonų), moksleiviai ieškos punktų ir atlikinės įvairias užduotis, o taip pat pažins dalelę sostinės istorijos, architektūros, užčiuops skirtingų tautų paveldą. Maršrutas driekiasi tik Gedimino prospekte ir keliose gretimose gatvelėse. Žaidimo metu moksleiviai skirstomi į grupes ir savarankiškai keliauja po prospektą ieškodami žaidimo punktų. Jei nenorima vaikų paleisti vienų, būtini bent 3-4 lydintys asmenys (priklausomai nuo dalyvių skaičiaus).


Edukacinis užsiėmimas parengtas remiantis A. Miškinio novele "Sabesčius ir Lucius". Kerdžius Sabesčius, mokęs Juknėnų vaikus elgesio, bendravimo, išgyvenimo tiesų, variniu trimitu "paskelbdavo"  vaikams poilsį.
Prie baigiančio degti ugniakuro vieną mokinį aprengsime piemenuko rūbais, apausime naginėmis, įduosime jam maišelį, parodysime, kaip piemenukai slėpdavosi nuo darganos. Vėliau patyrinėsime maišelio turinį: akmenukai gyvuliams skaičiuoti, peiliukas, skudurėly druskos žiupsnelis, padžiūvusio sūrio galas, duonos riekė, švilpynė.
Papasakosiu, kas buvo A. Miškinio novelės kerdžius Sabesčius, ką jis veikė, ko mokė vaikus. O kai " užgrosiu poilsį", sumesime bulves į žarijas ir eisime žaisti judriųjų piemenukų žaidimų ( būtinai "Žaliaduonių gegužėje" aprašytų "Apynasrių vogimo" ir "Ėjimo per ugnį"). Kai sušilsime, pavargsime, grįšime prie laužavietės, trauksime bulves iš pelenų ir skanausime.
Nusiprausę rankas, mokysimės iš karklo vytelės (pavasarį) arba iš ruginio šiaudo (kitu metų laiku)  pasidaryti švilpynę arba rėknę.
Edukacija vyks jaukiai tam pritaikytame Miškinių sodybos sodelyje, jos metu mokiniai ne tik sužinos ir išmoks naujų dalykų, bet ir "išsilakstys", "išsirėkaus", pabus gryname ore.


Edukacinė programa „Medžio kultūra" (5 - 8 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Iš visų amatų šakų Lietuvos kaime svarbiausias buvo medžio apdirbimas. Medžio apdirbimo amatininkai sudarė pačią didžiausią kaimo amatų grupę. Jai priklausė dailidės, staliai, kubiliai, račiai, ratelninkai, klumpdirbiai, skiečiai. Demonstruojant mokomojo filmo ištraukas, šie amatai pristatomi virtualiai. Didesnis dėmesys skiriamas Jonavos krašto drožybos amato puoselėtojams, tęsiantiems vietinių senųjų amatų tradicijas, pritaikantiems jas šiandienos poreikiams. Demonstruojami Lietuvos kultūros tarybos finansuoto projekto „Medžio kultūra“ metu sukurtų video siužetų/ pasakojimų: „Atradimų laikas“, „Kryžių Lietuva“, „Net medis dirba pavasariais, kraudamas lapus ir žiedus", „Lietuviškai šeimai“, „Viešpatie, palaimink mūsų kasdienybę", „Dėl tavęs mano mylimas, krašte“, parengtų etnografinės ekspedicijos metu surinkta medžiaga, fragmentai. Išryškinama kryždirbystės bei liaudies skulptūros vertė. Užsiėmimo dalyviai virtualiai supažindinami su medžio drožėjų plenero organizavimo ypatumais, skulptūrų pastatymo darbais. Demonstruojami Krašto muziejuje  vykusio medžio drožėjų plenero „Samulevičių menininkams atminti“ video siužetai: pristatomos garsių Lietuvos skulptorių Kęstučio Krasausko, Adolfo Teresiaus bei Sauliaus Lampicko kūrybiniai darbai. Reflektuojama virtualios platformos susirašinėjimų skiltyje fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas. Siekiamas rezultatas: mokiniai virtualiai susipažins su medžio apdirbimo amatininkų, skulptorių darbais, idėjomis, siekiais, suvoks liaudies skulptūros bei kryždirbystės vertę, susipažins su medžio drožėjų plenero organizavimo ypatumais. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Mob.: +370 60120070


LEGO kūrybinė laboratorija: Kelionė aplink pasaulį! tai yra nuotaikinga, pilna įspūdžių kelionė po žymiausius Pasaulio ir
Lietuvos architektūrinio paveldo objektus - Trakų pilis, Gedimino bokštas, Egipto piramidės, Didžioji Kinijos siena, Eifelio
bokštas, Auksinių vartų tiltas ir kt. Iš viso 30 architektūrinio paveldo objektų. Kelionės metu vaikai susipažins ir praktiškai
išbandys architekto, dizainerio profesijas, sužinos apie paveldosaugininko profesiją. Naudojant LEGO ir LEGO DUPLO
statys žymiausius Lietuvos ir pasaulio architektūros objektus. Šis užsiėmimas plečia vaikų kultūrinį sąmoningumą kartu
lavina 21 amžiaus įgūdžius: bendradarbiavimas, komunikacija, kūrybingumas, kritinis mąstymas ir problemų sprendimas.


Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Ar atpažįstate pyktį? O džiaugsmą? Liūdesį? Dėkingumą? Pavydą? Įvairiausios emocijos mus supa nuolatos, tad svarbu mokėti jas įvardinti, suprasti, priimti bei tinkamai valdyti.  Dalyvių laukia nelengva, bet smagi užduotis – klausydamiesi ištraukų iš knygų, kurias skaito bendraamžiai, savarankiškai ir komandoje jie turės identifikuoti kokias emocijas išgyvena knygų veikėjai.

Ši edukacija – tai komandinis literatūrinis žaidimas. Mažiausias dalyvių skaičius 5.

Užsiėmimo trukmė: iki 90 min.

Užsiėmimas skirtas: 7-10 kl. mokiniams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacija „Kaip buvo pramogaujama" galimybė prisiminti senolių mėgtus žaidimus ir pramogas. Kleboniškių kaimo buities muziejuje, kuris pripažintas vietove, geriausiai atspindinčia savitus Aukštaitijos regiono kraštovaizdžio bruožus, moksleivių laukia smagi, teatralizuota edukacinė programa. Muziejaus pievelėje (o šaltuoju metų laiku - autentiškoje kaimo gryčioje) bus galima išbandyti ne tik vikrumą ir miklumą, taiklumą žaidžiant senovinius (XVI a. - XX a. I p.) grupinius, individualius, gaudynių, stalo žaidimus, bet ir šokant nuotaikingus ratelius. Dalyviai patirs žaismingo bendravimo įspūdžių ir sužinos daug įdomių istorijų kada, kodėl ir kaip atsirado žaidimai bei rateliai, kaip pramogaudavo to meto vaikai ir jaunimas.


Ši edukacinė programa skirta mokiniams, siekiant ugdyti jų praktinių gebėjimų, kritinio mąstymo, kūrybiškumo ir ekologinės sąmonės kompetencijas per inkilų gamybos ir kėlimo veiklas.

Programos metu mokiniai:

Teorinė dalis:
Susipažįsta su inkilų vaidmeniu ir svarba gamtosaugoje.
Mokosi apie įvairių paukščių rūšių buveinių poreikius ir inkilų pritaikymą.
Supažindinami su tradicinėmis inkilų konstrukcijomis ir medžiagomis.
Analizuoja pagrindinius inkilų projektavimo ir gamybos principus.

Praktinė dalis:
Patys gamina ir surenka inkilus pagal paruoštus šablonus.
Eksperimentuoja su alternatyviais konstrukciniais sprendimais.
Kuria ir dekoruoja savo unikalius inkilų projektus.
Išmoksta tinkamų inkilų kėlimo ir tvirtinimo metodų.

Grupinės užduotys:
Dirba komandose, spręsdamos praktines problemas, susijusias su inkilų gamyba.
Pristatinėja savo sukurtus inkilų projektus ir argumentuoja jų privalumus.
Ugdo komandinio darbo, kritinio mąstymo ir kūrybiškumo kompetencijas.

Edukacinės ekskursijos:
Organizuojamos ekskursijos, kad mokiniai galėtų stebėti inkilų kėlimą ir paukščių rūšių įvairovę.
Mokiniai gilina žinias apie inkilų svarbą, paukščių apsaugą ir tvarumo principus.
Ši programa suteikia mokiniams unikalią galimybę praktiškai kurti ir įgyvendinti savo idėjas, prisidedant prie gamtos apsaugos ir tvaraus vystymosi.

Ugdomos bendrosios kompetencijos – pažinimo ir asmeninė.  Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.


KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas (išvažiuojamoji / 9-12 kl.)

"KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas" - edukacinio užsiėmimo tikslas: naujai susiformavusiai mokslevių grupei (klasei) susipažinti artimiau, užmegsti glaudesnius ryšius arba jau esamai ir seniai pažistamai grupei pažvelgti kitu kampu į iškylančias tarpusavio problemas bendravime, pamatyti save ir kitus netikėtose situacijose. Naudojant smagias psichologines užduotis bei dramos terapijos metodus gvildenami tokie uždaviniai: 1) pažinti ir išbandyti kultūrinės raiškos galimybes savo kolektyve; 2) ugdyti gebėjimą dirbti su kitais žmonėmis, siekiant bendrų socialinių tikslų; 3) emocinių įgūdžių lavinimas, mokantis skirtingų emocijų raiškos būdų, siekiant bendravimo ir bendradarbiavimo tikslų bei mokinantis sukurti ir palaikyti harmoningus santykius su grupės nariais; 4) efektyvesnis tarpusavio komunikavimas ir geresnis vienas kito pažinimas. Siekiamas poveikis: per tam skirtus žaidimus, diskusijas ir kūrybinę veiklą - atliepti bendrumo, kompetencijos, savivertės ir drąsos ugdymo poreikius, reikalingus tiek sename, tiek naujame kolektyve. Šią edukaciją kas met pakartotinai užsisako apie 40% mokyklų, kurios jau turėjo šį užsiėmimą ir nori jo kitoms savo klasėms. Ji aktuali tampa ypač rudenį, kai susiformuoja nauji kolektyvai, bet sėkmingai pritaikoma ir jau seniau susibūrusiuose kolektyvuose sprendžiant konfliktines situacijas, ieškant kūrybingų sprendimų. Užsiėmimas vyksta naudojant Individualiosios psichologijos (remiantis tarpdisciplininio meno principu) ir Dramos terapijos žaidybinius ir vaidybinius elementus, kartais pasitelkiant dailės, muzikos bei šokio-judesio praktikas. Parenkant užduotis atitinkamai pagal moksleivių amžių ir grupės dydį.  Reikalinga aplinka: salė arba klasė, bet su erdve, kurioje galima laisvai ir nevaržomai judėti (jei paslauga užsakyta moksleiviams su negalia, mokykla turi užtikrinti tinkamą ir tam pritaikytą aplinką, o mes atitinkamai adaptuosime užsiėmimą).


Muzikinė edukacinė programa „Su muzika atgal į gamtą?“

Gamta ir muzika. Ar manote, kad tai tolimos planetos? Jei taip galvojate, Kauno pučiamųjų instrumentų orkestras "Ąžuolynas" su vyr. dirigentu pabandys jums įrodyti kitaip. Vabzdžiai, gamtos stichijos, gardus ir sveikas maistas, saulės patekėjimas,  debesų pulkai ar net kavos atradimai, kuriems savo muzikos natas skyrė J.S.Bachas - tai tik kelios temos, kurios jungia muziką ir gamtamokslinius objektus. Kas pakerėjo ir keri mūsų kompozitorius, kokie atradimai rūpi mokslininkams. Apie šiuos ir  kitus klausimus klausysime žodžiais ir garsais.


Riteriai LDK: Viduramžiai ir Riterių  kovos

Edukacinė programa supažindins moksleivius su XIV – XV amžių karyba, leis gyvai pažvelgti į riterių kasdienybę ir jų karo meną. Programa pagilins moksleivių žinias apie Vytauto Didžiojo laikais susiformavusį LDK riterijos luomą, kuris savo visuomenine padėtimi ir funkcijomis niekuo nesiskyrė nuo Vakarų Europos riterijos. Programoje dalyvaujantys riteriai - kryžiuotis ir LDK bajoras - įkurs tikrą mažą viduramžišką karo stovyklą: pastatys ekspozicijos stendus su viduramžiškais ginklais ir šarvuote, iškels heraldines riterių vėliavas. Visi ekspozicijoje naudojami ginklai, skydai, šarvai ir vėliavos – vaizduojamojo laikotarpio autentiškos rekonstrukcijos, tiksliai atkuriančios XIV-XV amžiaus originalus. Teatralizuotos edukacinės programos metu riteriai papasakos apie riterių kasdienybę, pareigas ir teises, supažindins moksleivius su viduramžiškų ginklų valdymo ir kautynių technika, išsamiai papasakos apie kiekvieno ginklo panaudojimo ypatumus. Programos metu moksleiviai ne tik klausysis riterių pasakojimo, tačiau ir patys aktyviai dalyvaus edukacinėje programoje – matuosis šalmus ir šarvuotę, ims į rankas įvairius ginklus ir skydus, galės pajausti ginklų svorį. Moksleiviai taip pat bus įtraukti į riteriškus žaidimus, leidžiančius lengviau suprasti XIV-XV amžiaus kario kasdienybę. Edukacinė programa sudaryta taip, kad moksleiviai įdomiai ir gyvai būtų supažindinti su viduramžiais gyvavusiu riterijos luomu, jų kasdienybe, karo menu ir kartu per savo asmeninį patyrimą moksleiviai galėtų susiformuoti autentiškesnį istorinį vaizdinį apie viduramžių laikotarpį. Edukacinės programos turinys ir metodai, remiantis Bendrosiomis programomis yra pritaikyti 1 – 4 kl. , 5 – 8 kl. ir 9 – 12 kl. mokiniams. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Šiuolaikinio meno centro kūrybinės dirbtuvės „Kaip gimsta šiuolaikinio meno paroda?” supažindins jo dalyvius su parodų kuratorės(-io) darbo procesu ir jo rezultatais. Jų metu yra mokomasi atrasti ir praktiškai išbandyti, kaip kuriamos sąsajos tarp atskirų kūrinių parodoje, kaip juos veikia konkreti erdvė ir kitos aplinkybės. Tyrinėdami skirtingų daiktų kilmę, paskirtį ir vertę, užsiėmimo dalyviai mokysis atrasti ir konstruoti sąsajas tarp jų ir kurti įvairialypius pasakojimus.


Gipso pažinimas – realjefas. Gipsas yra natūrali medžiaga, saugi ir kilni. Jo panaudojimo galimybių yra labai daug. Viena iš sričių kuria plačiai aptarsime– dailė, skulptūra. Edukacijos metu susipažinsime su Lietuvoje randamomis iškasenomis. Apžiūrėsime iškasenų pavyzdžius. Aptariama jų panaudojimo galimybė Lietuvoje. Reljefai dažnai naudoti daugumos senovės kultūrų mene. Aptarsime žinomiausius realjefo skulptūros laikotarpius dailėje taip pat susipažinsime su Lietuvoje esančiais realjefo skulptūros payzdžiais. Užsiėmimo metu sužinosite kaip kuriami realjiefo paveikslai iš gipso ir juos gali kurti kiekvienas. Gipsinio reljefo kūrimas - gyvas, džiaugsmingas ir gydantis procesas, meno pažinimo terapiją, kurios metu išsijungia loginis mąstymas, suaktyvinama intuicija bei kūrybinis įkvėpimas. Užsiėmimo metu panirsime į savo vidų ir patys dėliodami realjefą, bandydami išgauti norimą vaizdą sukursite gipso paveikslą. Gipso liejimas savo rankomis ne tik atskleis jūsų kūrybinius sugebėjimus, bet (paveikslus) vaikai parsineš namo ir dar ilgai prisimins, kaip gera jas buvo kurti. Po užsiėmimo šis paveikslas, medalis priklausys Jums. Ir kiekvienas dalyvis dar ilgai prisimins šią edukaciją.


ATRASK!!!.. IŠREIKŠK!!!... SUKURK!!!... ATRASK savyje odos gaminių dizainerio talentą! IŠREIKŠK save ir SUKURK odinę apyrankę!

Ar norite pabūti kūrėju ir pasigaminti savo išskirtinę odinę apyrankę taip atskleidžiant savo "vidinį aš"? O gal norite pabandyti iškalti savo inicialus odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė bei spaudė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet kviečiame į Druskininkus, į amatų centro „Menų kalvė“ odininkės dirbtuves. Čia ne tik kursite, įsivaizduosite, susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir iš arčiau pažvelgsite į dizainerių gaminamus gaminius, galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos apyranke! Laukiame Jūsų ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!
Su šypsena, Viltė :)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Programa ,,Mažieji pirtininkai“ skirta 3- 4 klasių mokiniams ir kviečia susipažinti su senoviniais sveikatos tausojimo papročiais, pasimatuojant pirtininko, o kartu ir šiek tiek  žolininko amatus. Veiksmas vyksta modernioje seklyčioje ir pirtyje atskirai berniukams ir mergaitėms. Modernioje seklyčioje dalyvės suka ryto ratą, pasakodamos, ką žino apie pirtį, aiškinasi, ką senovės lietuviai veikdavo toje juodoje erdvėje prie akmenų krūvos ir kaip pirtis, pati būdama juoda, galėjo visus prausti baltai ir kodėl kartu pirtyje buvę laikomi giminėmis, o draugą, buvo sakoma, pažinsi ne tik nelaimėje, bet ir pirtyje. Taip pat žaidžiama viktorina ,,Taip. Ne“ bandant atspėti, koks daiktas, susijęs su pirtimi, slepiasi po kubilu, mokomasi atpažinti vaistažoles, ruošiamos sveikatai tinkamiausios arbatos, inscenizuojamos sakmės apie pirtį, kuriamos patarlių apie pirtį dėlionės, naujos patarlės ir priežodžiai. Berniukai pirtyje, vadovaujami profesionalaus pirtininko, mokosi atpažinti augalus, rišti vantas, pažinti vaistažolių savybes, išbando senuosius prausimosi būdus praktiškai, mokosi vanoti ne tik save, bet ir draugą. Kai po pirties grįžta vyrukai, jaunieji pirtininkai, pirtin eina mergaitės ir pradeda dar vienus praktinius pirtininkystės mokymus, kur ypatinga vieta skiriama augalams ir aromaterapijai. Šiuolaikinis akcentas – šokolado kaukės. Berniukai tuo metu įtvirtina žinias apie pirtį rato diskusija ir atsako į tokius klausimus, ar šiluma tikrai kaulų nelaužo, kokių augalų negalima įsileisti į pirtį, išvardija septynias didžiąsiais pirties nuodėmes, sudaro tradicinės pirties scenarijų.
Iš pirties grįžus mergaitėms, visi švarūs ir baltais, savo atsineštais marškiniais apsivilkę,sėda prie stalo, ant kurio tik po pirties tinkami ragauti valgiai. Renginys apibendrinamas žaidimu ,,Kahoot“, kurio metu išrenkamas Metų pirtininkas (-ė) ir Metų žolininkas (-ė).


Edukacinis užsiėmimas „Telefonijos istorija: nuo būgno iki debesies“ (Nuotolinė paslauga)

Šiais laikais negalime įsivaizduoti gyvenimo be telefono. Jis yra universali bendravimo, informacijos gavimo, perdavimo, taip pat komunikacijos priemonė. Telefonijos raidos istorija nėra ilga, tačiau pasižymi ypatingu progresyvumu. Neįsivaizduojame laikų, kai nebuvo mobiliųjų telefonų. Edukacijos metu pakviesime mokinius virtualiai aplankyti Telefonijos muziejų: pasižvalgyti po jo erdves, įvertinti sukauptą gausią telefonų kolekciją - nuo senovinių iki šiuolaikiškų.
Apžiūrėdami telefonus, mokiniai galės pastebėti pramoninio dizaino pokyčius, įskaitant telefonų konstrukcines medžiagas, formas, istorinių stilių motyvus, šiuolaikines dizaino tendencijas ir plačiau sužinoti apie telefonų technines galimybes. Užsiėmimo metu atliksime įvairias užduotis. Dalis jų bus iliustruota nuotraukomis, animacijomis ir filmų ištraukomis. Kursime įsivaizduojamą ateities telefoną. Akcentuosime jo dizainą, funkcionalumą bei technines galimybes. Mokysimės iš popieriaus išlankstyti telefono laikiklį.


Pynimas turi ypatingą savybę – kad ir kaip stengtųsi pynėjas, visiškai vienodo gaminio nupinti neįmanoma. Dalyviai pirmą kartą susitiks su nauja medžiaga, žilvičio vytele ir pluoštu.  Kiekvienas dalyvis turės galimybę pridėti fantazijos ir darbo, užsispyrimo ir kantrybės, patirti kūrybos džiaugsmą ir  savo rankomis pasigaminti padėkliuką. Mokiniai įgytas žinias pasitikrins žaisdami Kahoot žaidimą „Pynimas iš vytelių“.  Užsiėmimo pabaigoje vyks refleksija.


Spektaklis vaikams „Žiogo ir skaičiuotojo nuotykiai“

Žiogo ir Skaičiuotojo nuotykiai - tai nuotaikingas ir žaismingas VKT spektaklis, sukurtas pagal šmaikščią to paties pavadinimo rašytojos Loretos Kavolės ir garsaus dailininko Kęstučio Kasparavičiaus pasaką. Spektaklyje pamatysite Žiogą, svajojantį nukeliauti į Afriką, jo bičiulį Skaičiuotoją, mokantį sumažinti daiktus, antį Balbiną, nuolat mezgančią kojines ir kepančią ant liežuvio galo tirpstančius sausainiukus, susipažinsite su paukščių klausytoja, šuniu Telesforu bei pamatysite nuostabų arklio Silverijaus ir karvės Žiedės burbuliukų koncertą. Išgirsite ir gražių dainelių, juokingų istorijų ir patarlių, perfrazuotų posakių, kurie žaismingai ir linksmai primena apie gražias gyvenimo vertybes. Spektaklio receptas: milžiniško šulinio dydžio išradinga, staigmenomis įdaryta scenografija, keistų garsų sauja, geras žiupsnis skaičių, šiek tiek geografijos žinių su humoro pagardais ir daug daug meilės (negailint). Skanaus! Nors, kaip sako senoji ančių patarlė: geriau vieną kartą pamatyti, negu nepamatyti...


VšĮ Teisinių ir socialinių paslaugų centras

Edukacinėse dirbtuvėse „Bendravimo kultūra: nuo retorikos iki meno“ skatins moksleivių kūrybiškumą nuomonės reiškimo kultūroje, ugdys darbo komandoje gebėjimus, tobulins praktinius įgūdžius, mokys juos kūrybiško mąstymo. Projektu skatinama emocinė ir kultūrinė moksleivių raiška, vaizdžiai ir įtaigiai pateikiant taikaus ginčų sprendimo būdo – mediacijos principus, jos taikymą įvairiose gyvenimiškose situacijose, emocijų atpažinimą, valdymą ir tinkamą jų išreiškimą. Vyks žaidybinė – kūrybinė veikla iškilusių ginčų taikaus sprendimo įgūdžių pritaikymui. Praktinių užsiėmimų/simuliacijų metu, padėsime vaikams suvokti sugyvenimo bendruomenėje pagrindus, pritaikyti juos įvairiose gyvenimiškose situacijose, išryškinsime taikaus konfliktų sprendimo būdo – mediacijos, svarbą tiek santykiuose su kitais mokiniais, tiek santykiuose su suaugusiais (tėvais, mokytojais ir pan.). Praktiškai aptarsime ir analizuosime mokomuosius filmukus, taikių ginčų simuliacijas, pasitelkiant vaidybinius žaidimus mokysime kūrybiškai ieškoti įvairių konfliktų sprendimų būdų. Refleksija: vaidmenų žaidimai, emocijų atpažinimo ir įvardijimo praktinė veikla, situacijų simuliacijos (imituojama tam tikra situacija, ieškant abiems pusėms tinkamiausio sprendimo).

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacinio užsiėmimo metu, pasigaminę angelą iš linų pluošto, moksleiviai jį suvoks ne tik kaip dekoratyvinį elementą, bet kaip etninių tradicijų įprasminimą pritaikant jas šiandienoje. Užsiėmimo uždaviniai: 1. Supažindinti su tradiciniais lino auginimo, paruošimo ir apdirbimo procesais Lietuvoje nuo seniausių laikų iki šiandienos pasitelkiant video medžiagą (video filmų ištraukos „Lino kelias“, „Linelio istorija“). 2. Realiai pademonstruoti tarpinius lino gamybos proceso produktų pavyzdžius (lino pluoštas, pakulos, spaliai ir kt.). 3. Pristatyti plačias lino produktų panaudojimo buityje galimybes (pateiktys, vizualinė medžiaga). 4. Supažindinti su Angelo muziejaus eksponatais – angelais, pagamintais iš natūralių medžiagų (eksponatų pavyzdžiai). 5. Surengiant viktoriną, analizuoti platų lino produktų panaudojimo galimybių spektrą nuo kasdieninio vartojimo produktų iki sukurtų meno kūrinių. 6. Pasitelkiant pateiktus lino produktus, susikurti unikalų meno kūrinį - angelą iš lietuviško lino pluošto. 7. Atliekant refleksiją, apžvelgti moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu.


Medinis knygos skirtukas su baltų simboliais

Edukacinio užsiėmimo metu: 1. Supažindinti moksleivius su knygų skaitymo kultūra ir taisyklėmis. 2. Pristatyti knygos skirtuko atsiradimo istoriją ir jo vystymosi raidą nuo Senovės Egipto civilizacijos iki šių dienų pasitelkiant vizualinę medžiagą (pateiktys). 3. Supažindinti su knygos skirtukų pavyzdžiais inicijuojant diskusiją, kurios metu moksleiviai interpretuos, lygins pateiktus skirtingų istorinių laikotarpių, medžiagų, formų, atlikimo technikų skirtukus („minčių lietaus“ metodas). 4. Pasitelkiant video medžiagą (filmo ištrauką „Baltų raštai ir jų reikšmės“), išanalizuoti baltiškų simbolių reikšmes. 5. Pateikti dalomąją medžiagą su baltiškų simbolių pavyzdžiais ir jų komponavimo schemomis, kuri padės kiekvienam programos dalyviui atsirinkti ir savaip interpretuoti patikusius simbolius. 6. Išlaisvinti kūrybiškumą per praktiką - iš baltiškų simbolių sukurtus individualius raštus pasitelkiant dailės priemones piešti ant medinio knygos skirtuko ruošinio. 7. Atliekant refleksiją, apžvelgti moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu. Knygos skirtukas, pagamintas iš tvarios medžiagos – medienos ir pačių moksleivių dekoruotas bei parsineštas į namus, galės būti naudojamas kaip pagalbinė knygų skaitymo priemonė daugelį metų.


Mokiniai susipažįsta su senoviniais margučių marginimo būdais. Margučių raštų atsiradimu, jų simbolika, reikšme ir spalvomis. Sužino apie paprotį marginti margučius, kada jis pirmąkart užfiksuotas, kada pradėta dekoruoti margučius ir kokią maginę reikšmę turėjo jų simboliai. Sužino, kodėl reikia dovanoti ir mušinėti margučius. Supažindinama su senųjų margučių raštų vardais (pvz., žiedeliai, žalčiukai, saulutės, „paukščio pėdutės"), aptariama, iš ko susideda raštas, ką jis simbolizuoja. Mokiniams išdalinami lapai su senųjų raštų pavyzdžiais ir jie gauna užduotį – sukurti naują raštą. Savo sukurtą raštą mokiniai perkelia ant virto kiaušinio margindami jį vašku. Praktinės užduoties metu vašku numargintus margučius mokiniai išsineša su savimi.


Užmiršta XV a. Vilniaus gyventojų kasdienybė.
Buvo laikas, kai lietuvių kariai ir didikai girdė savo arklius Juodojoje jūroje. Lietuvos didysis kunigaikštis Vytautas Didysis XV a. pavertė LDK viena didžiausių valstybių pasaulyje.
Tačiau ne tik garsios pergalės mūšiuose padėjo išlaikyti tokias milžiniškas teritorijas. LDK sėkmingos plėtros priežastis buvo tolerancija kitų tautų religijoms ir vietos papročiams.
-	Kaip tai pakeitė sostinę Vilnių? Ką šiuo laikotarpiu veikė miestiečiai?
-	Kuo buvo kūrenama pirmoji Lietuvoje veikusi mokykla?
-	Kokias monetas kaldino Aleksandro laikų kalykla?
-	„Pasimatuokite“ viduramžių darbus bei profesijas – kuo norėtumėte būti XV a.?
-	Kai kurių tų laikų profesijų šiandien nebeliko, pastatai pakeitė savininkus ar išnyko iš žemėlapio, tačiau išsaugotos įdomios istorijos ir autentiškos vietos liko.
XV a. Vilniuje gyvenimas virė kaip ir šiandien: iš užsienio keliavo prekės, vyko statybos, miestas klestėjo ir augo. Tad patyrinėkime senąjį Vilnių ir pagalvokime, ar mums būtų patikę gyventi čia prieš 600 metų?

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Šilkinė pieva". Jo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis dekoruoti šilką, sukuriamas paveikslėlis. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris puoš Jūsų interjerą ir džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


„Šiuolaikinis internetinis folkloras: memai“ (Nuotolinė paslauga)

Joniškio rajono savivaldybės Jono Avyžiaus viešoji biblioteka

Dabartiniu metu socialiniuose tinkluose skelbiami „memai“ yra didelė kasdienybės kultūros dalis. „Memai“ – tai vienas iš šiuolaikinio folkloro žanrų. Edukacijos pradžioje mokiniai bus supažindinami su šiuolaikinio ir tradicinio folkloro žanrais, jų funkcijomis ir kaita. Vėliau, naudodami internete esančias nemokamas „memų“ kūrimo programas, mokiniai kuria savo „memą“, atspindintį šiuolaikinio gyvenimo aktualijas. Šia edukacija siekiama inovatyviai pateikti folkloro (tradicinio ir šiuolaikinio) kaitą istorijoje ir kultūroje.


Edukaciniai kino seansai 5-8 kl. mokiniams

Kauno kino centras „Romuva" yra vienintelis nekomercinio kino teatras Kauno regione, kurio repertuarą sudaro kruopščiai atrinkti autoriniai kūriniai. Kauno kino centras „Romuva" yra vienintelis nekomercinio kino teatras Kauno regione, kurio repertuarą sudaro kruopščiai atrinkti autoriniai kūriniai. Kultūros paso edukacinėje programoje, skirtoje 5-18 klasių mokiniams, yra paruošta kino filmų programa, iš kurios pedagogai gali išsirinkti labiausiai klasės poreikius atitinkančius filmus pagal temas, žanrus, problematikas. Visi šie filmai skiriasi savo tempu, kino kalba ir herojais, tačiau visi kalba apie asmeninę lyderystę, augimą ir žmogaus brandą. Filmų herojai - 10-16 metų jaunuoliai, kurie atsidūrę netikėtose situacijose, bręsta, keičiasi ir auga. Prieš kino seansą organizuojamas kiekvienam filmui specialiai parengtas pristatymas, supažindinantis mokinius su filmo kontekstu, atsiremiant į konkrečią amžiaus grupę ir filmų žiūrėjimo patirtį.


Edukacinė programa „Tradiciniai lietuvių liaudies muzikos instrumentai: pažink, pasigamink, muzikuok“  6-12 kl.

Programoje  kviečiama susipažinti su lietuvių liaudies tradiciniais  muzikos instrumentais, jų istorine raida, regioniniais ypatumais, išgirsti netikėtus buities daiktais (botagu, pjūklu, buteliu ir kt.) išgaunamus garsus. Programoje pristatomi tradiciniai lietuvių liaudies muzikos instrumentai: įvairių tipų kanklės, ragai, kerdžiaus trimitai,  birbynės, sekminių ragelis, ožragis,  dūdmaišis, dambrelis, molinukai, basedlė, pūslinė, cimbolai, būgnas,  rankų darbo (senovinis) smuikas, įvairių tipų armonikos, bandonija, skudučiai, lumzdelis, džingulis, žvanguliai, skrabalai, tabalai, tarškynė, terkšlė-karutis  ir kt,  Visus išvardintus instrumentus vaikai galės išbandyti patys. Programos metu vaikai  bus aktyvūs muzikavimo proceso dalyviai. Terkšlėmis ir kleketais piemenys varinėjo gyvulius, vaikė paukščius iš javų ir sodų, žaidė, tačiau tai gali būti ir puikūs instrumentai muzikuojant, kuriais galima išgauti įvairias ritmines figūras. Su terkšlėmis-karučiais bus suteikta galimybė pademonstruoti ir savo greitumą. Vaikai susipažins su piemens lazda (skambančiais kamanų žiedais), ne tik mediniais, bet ir autentiškais metaliniais skrabalais, kuriuos piemenys rišo karvėms po kaklu ir iš barškėjimo nustatydavo, kur ganosi gyvuliai. Edukacijos pabaigoje vaikai turės galimybę pasigaminti po skudutį ir nendrinę birbynę, sukurti muzikinę kompoziciją.


Būna Lietuvoje vietų, kad tiesiog nesitiki, jog esi savo gimtojoje šalyje. Susitikime pasivaikščiojimui prie unikalaus Vilsos upelio. Tai vienintelis upelis Lietuvoje, kuriame susiformavo natūralūs kriokliai. Pakalbėsime apie praeityje ir šiuo metu vykstančius gamtinius procesus, nulėmusius aplinkos - upių, ežerų, kalvų ir daubų, šaltinių, kopų, riedulių ir kitų reikšmingų gamtinių objektų - atsiradimo istoriją. Susipažinsime su Lietuvos paviršių suformavusiais ledynais bei laikotarpiais, kai jie nutirpdavo - tarpledynmečiais. Štai būtent tokią kelionę ir siūlome. Senosios, tarpledynmetinės nuosėdos atodangoje, kuriose aptinkamos tuo metu gyvenusių organizmų liekanos (kiekvienam bus smagu jas aptikti), nuostabus upelis, kriokliai, raguvos ir griovos leis pasijusti lyg vaikščiotume Karpatuose. Po šios išvykos kiekvienas pasijus atradėju, ne vienam kils noras sužinoti, tyrinėti, keliauti. Suprasime, kad kiekviena vieta Žemėje yra svarbi ir ją būtina išsaugoti.


Pažintis su Rytų Azijos kaligrafijos menu (9-12 kl.)

Kaligrafija, išvertus iš senovės graikų kalbos, reiškia „graži rašyba“. Bet ar tikrai pakanka gražiai rašyti, kad būtum kaligrafas? O kaip gi gražiai rašyti Japonijoje, Korėjoje ar Kinijoje, kur mums įprasta abėcėlė net nenaudojama?
Per šią pažintinę-patyriminę edukaciją 9-12 klasių moksleiviai ne tik sužinos, kaip atrodo viena seniausių Rytų Azijos meno formų – rytietiška kaligrafija, bet ir patys kurs savo pirmuosius rytietiškos kaligrafijos meno kūrinius.
Edukacijos pirmojoje dalyje, naudojant vizualinę medžiagą ir kitus pojūčius skatinančius objektus, mokiniai susipažins su Rytų Azijos kaligrafijos meno ištakomis, skirtingais stiliais istorijos tėkmėje bei šiuolaikiniais menininkų-kaligrafų darbais. Moksleiviai taip pat sužinos ir apžiūrės, kas gi tie vadinamieji „keturi kaligrafijos lobiai“, be kurių negali kurti nė vienas Rytų Azijos kaligrafas.
Edukacijos antrojoje dalyje, per praktinį-patyriminį užsiėmimą, mokiniai patys išbandys rytietiškos kaligrafijos meną: naudodami tušą, tušo akmenį, ryžių popierių ir teptuką, gimnazistai kurs savo pirmuosius rytietiškos kaligrafijos meno kūrinius.
Pasitelkiant atitinkamai amžiaus grupei pritaikytas inovatyvias ir potyriais grįstas priemones, edukacija paįvairins mokinių kultūrines patirtis ir tarpdalykines žinias, prisidės prie kultūrinės raiškos, kūrybingumo bei vaizduotės lavinimo.


Supažindinti moksleivius su svajonės samprata ir sudaryti sėkmingų žingsnių svajonės link įgyvendinimo kelią. Ugdyti kūrybinę vaizduotę ir meninę saviraišką- pasitelkiant menininkų kurtus skulptūros ir tapybos darbų pavyzdžius susikurti savo svajonių angelą.
UŽDAVINIAI
1. Supažindinti moksleivius su svajonės samprata pasitelkiant literatūros kūrinių ištraukas (J. Biliūnas „Laimės žiburys“, S. Paltanavičius „Maži ežiuko sapnai“).
2. Sėkmingų žingsnių svajonės link įgyvendinimo kelio sudarymas (linksma savianalizės užduotėlė).
3. Supažindinti su menininkų kurtais tapybos, skulptūros darbais, esančiais muziejaus ekspozicijoje.
4. Inicijuoti diskusiją, kurios metu moksleiviai interpretuos, lygins pateiktus skirtingų istorinių laikotarpių, įvairių išraiškų angelų pavyzdžius.
5. Pasitelkus dailę, kaip kūrybinės raiškos priemonę, perteikti savo svajones, lūkesčius piešinio pavidalu ant pateikto medinio angelo ruošinio.
6. Atliekant refleksiją, apžvelgti moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu.


Miestinėtojų pamoka apie Vilnių ir susitikimas su gide ir knygų autore Rūta Norkūne

Miestinėtojų pamoka apie Vilnių su gide ir knygų autore Rūta Norkūne

Literatūrinis susitikimas su gide ir knygos vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ autore Rūta Norkūne. Susipažinsime su knygos personažais ir išsiaiškinsime kas yra miestinėjimai. Svarstysime, be ko Vilnius nebūtų Vilnius? Kas yra sostinės simboliai? Kokius sostinės istorijos faktus apie žmones ir vietas pasakoja legendos? Atsakymų ieškosime žaisdami ir daikteliaudami.

Susitikimo metu mokiniai susipažįsta su svarbiausiais Vilniaus senamiesčio kultūros paveldo objektais, simboliais ir legendomis. Žaidybinės ir patyriminės veiklos įtraukia kiekvieną mokinį ir padeda atrasti miesto pažinimo ir skaitymo džiaugsmą.

Edukacinį užsiėmimą veda gidė ir edukatorė Rūta Norkūnė, Interaktyvių edukacinių ekskursijų vaikams ir suaugusiems iniciatyvos „Idėjų karalystė“ įkūrėja, pažintinių knygų vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ (2021 m. pažintinės metų knygos vaikams nominantė) ir „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autorė.

Jei nerandate tinkamo laiko, norėtumėte keisti maršrutą ar turite papildomų klausimų, susisiekite el. paštu idejukaralyste@gmail.com arba nurodytu telefonu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija kviečia susipažinti su daugiau nei tris dešimtmečius žaliuojančiu unikaliu kultūros paveldo objektu – Lietuvos tautinio atgimimo ąžuolynu, bei girių karaliumi – ąžuolu. Užsiėmimo dalyviams inovatyvioje ekspozicijoje – žaidimų kambaryje – pateikiama įvairi informacija apie ąžuolus, jų rūšis, paplitimą, panaudojimo galimybes bei teikiamą naudą. Edukacijos metu formuosime suvokimą, jog istorija, biologija ir geografija gali puikiai viena kitą papildyti, ugdysime tvarumo idėjas bei meilę ir pagarbą gyvybei, gebėsime susikurti  platesnį mus supančio pasaulio vaizdinį.


Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai iš atskirų Vinco Kudirkos biografijos detalių kurs tautinio atgimimo šauklio gyvenimo mozaiką - sužinos, kokia buvo būsimo varpininko vaikystė, kaip jam sekėsi mokytis gimnazijoje, išgirs apie mestą kunigystės kelią, sunkumus, patirtus universitete ir galiausiai savyje atrastą lietuvio dvasią. Dalyviai susipažins ir su plačiu V. Kudirkos kūrybiniu palikimu - pasiklausys jo kurtų muzikos kūrinių, eilėraščių, satyrų ir publicistikos ištraukų. Kitoje užsiėmimo dalyje mokiniai tęs kelionę po kūrybos pasaulį - stebės ir aptars Vinco Kudirkos muziejuje esančią Audriaus Tamošaičio mozaiką, kurtą V. Kudirkos eilėraščio ,,Varpas“ motyvais ir patys ant keramikinių plytelių kurs savitas mozaikas iš stiklo akmenėlių.


Žvakių liejimas senoviniu būdu 3-6 klasių mokiniams (Paslaugos gavėjo įstaigoje)

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Žvakių liejimas senoviniu būdu iš natūralaus bičių vaško-vienas seniausių amatų. Visuomet žvakė buvo prasminga žmogaus gyvenime. Ji lydėdavo žmogų nuo gimimo visuose gyvenimo etapuose. Edukacijos metu sužinosite apie natūralaus bičių vaško išgavimą ir paruošimą liejimui, senovinius vaško žvakių gamybos būdus. Raminančioje ir maloniai vašku kvepiančioje aplinkoje pademonstruosime žvakių liejimą. Nesunkiai išmoksite ir kiekvienas nusiliesite po žvakę. Pamatysite, patyrinėsite, pauostysite ar net paragausite įvairių bičių produktų: medaus, žiedadulkių, duonelės.


Meninė-terapinė edukacija "Tapyba ant vandens"

Ar kada nors girdėjote kur atsirado tapyba ant vandens ir kokie buvo pirmieji piešiniai? Ar daug laiko ir pastangų reikalauja nupiešti tokius piešinius? Bei kaip jie gali būti perkeliami ant popieriaus? Visa tai ir dar daugiau sužinosite sudalyvavę edukacijoje. Tapyba ant vandens - tai meninė-terapinė edukacija, kurioje patirsite visus nepakartojamus pojūčius piešiant ant vandens, atsipalaiduosite ir pasinersite į gražiausias spalvas. Tapyba ant vandens yra unikali tuo, kad nerasime nei vieno vienodo piešinio. Kiekvienas piešinys yra vienintelis ir nepakartojams, o piešti gali nuo pačio mažiausio iki vyriausio, nes tai nereikalauja jokių meninių sugebėjimų ar žinių. Edukacijos metu lavinsime pasitikėjimą savimi, dėmesio sutelkimą, kūrybiškumą, bendravimo ir derybų įgūdžius, toleranciją vienas kitam ir dar daugelį kitų įgūdžių... Taip pat edukacijos metu skatinsime kultūrinį ir istorinį šalies sostinės pažinimą bei piešiniuose bandysime perteikti svarbią minimą sukaktį "Vilniui 700".


Viešojo kalbėjimo menas. Kaip įgyti drąsos kalbėti?

Visais laikais stulbinami bendri žmonijos pasiekimai prasidėdavo nuo ištartų žodžių. Idėjų pilname pasaulyje, konkurencinį pranašumą turi tie, kurie geba sklandžiai viešai kalbėti, laimėdami klausytojų širdis ir keisdami mąstymą. Ko galime pasimokyti iš žymiausių pasaulio oratorių? Iš kur atsiranda viešojo kalbėjimo drąsa? Ką daryti, jog baimė viešai pasisakyti netaptų gyvenimo stabdžiu? Susitikimo metu mokiniai įsivertins savo viešojo kalbėjimo nerimo lygį bei individualius viešojo kalbėjimo gebėjimus. Sužinos viešojo kalbėjimo elementus. Susipažins su žymiausiomis viešomis kalbomis ir oratoriais. Sužinos ir gebės taikyti technikas padedančias įveikti viešojo kalbėjimo baimes.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kviečiame nusikelti į mitologinius baltų laikus, kur gausu skirtingas reikšmes turinčių
ženklų, simbolių, kur buvo aukštinama gamta ir jos teikiamos dovanos! Edukacijos
tikslas – supažindinti mokinius su baltų ženklais ir simboliais, bei panaudoti šias žinias
kūrybiniame procese. Edukacijos metu bus kalbama apie Lietuvos valstybės ištakas ir
baltų paveldą – paslaptinguosius simbolius, protėvių perduotus mums. Diskutuodami ir
žaizdami drauge mokysimės atpažinti šiuos ženklus, įminti ir išmokti jų reikšmes.
Praktinėje dalyje sukursime baltų ženklais užšifruotą linkėjimą draugui spalvingame
atviruke pasirinktomis technikomis.


Kauno fotografijos galerijos kūrybinė laboratorija

Lietuvos fotomenininkų sąjungos Kauno skyrius

Plati ir įvairiapusiška Kauno fotografijos galerijos parodų programa suteikia galimybę susipažinti tiek su Lietuvos, tiek su užsienio autorių kūryba. Apsilankymas galerijoje prisidės prie fotografijos, kaip svarbaus Lietuvos ir pasaulio kultūros dėmens suvokimo įtvirtinimo. Apsilankę galerijoje, dalyviai išmoks atskirti galeriją nuo muziejaus, bus supažindinti su galerijoje veikiančia ekspozicija ir sudalyvaus įdomiose, pagal parodą pritaikytose kūrybinėse dirbtuvėse. Pasitelkus ekspoziciją, kviesime pradinukus dialogui su menininku – mokysimės, kaip žiūrėti į fotografiją ir ją analizuoti. Sieksime akcentuoti ne tik formaliąsias nuotraukos savybes, kaip apšvietimą, kompoziciją ar istoriją, bet ir emocinį fotografijos pradą – pasirinkę emociškai skirtingas nuotraukas, dalyvius skatinsime pastebėti tas emocijas, jas įvardyti ir, nuo jų atsiremiant, reflektuoti savąsias. Pradinių klasių moksleiviui nėra lengva ir paprasta atpažinti, suprasti savo bei kitų žmonių emocijas, todėl fotografija gali būti panaudojama kaip priemonė jų suvokimui. Užsiėmimas konstruojamas taip, kad pati fotografija tampa laidininke tarp dalyvių ir fotomenininkų kuriamų emocijų pasaulių. Tokiu būdu skatinamas prigimtinis kūrybiškumas, suteikiama erdvė moksleivių individualiai interpretacijai ir savirefleksijai. Po ekskursijos parodoje ir diskusijos, pradinukų lauks individuali kūrybinė užduotis.


Orientacinis žaidimas „Detektyvas Paežerių dvare“

Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Orientacinis žaidimas vyks Paežerių dvaro rūmų parke. Dalyvių komandos, pagal duotas užduotis turi surasti objektus ar vietas. Šio užsiėmimo tikslas - aktyviai, per pažintį su dvarų kultūros paveldu, ugdyti mokinių sąmoningumą, bei skatinti savarankiškai tyrinėti Paežerių dvaro ansamblio aplinką. Žaidimo uždaviniai: ugdyti vaikų pastabumą, gebėti atpažinti istorijos ir dvarų kultūros detales, aktyviai, savarankiškai tyrinėti. Dalyviai teisingus atsakymus galės surasti žemėlapyje, informaciniuose stenduose ar internete. Prie teisingo atsakymo vietos turi nueiti visa komanda ir įsiamžinti išmaniuoju telefonu. Naudojami metodai: navigavimas, vietų atpažinimas, teksto ar vaizdų paieška informaciniuose stenduose, mįslių įminimas. Siekiama, šio žaidimo ir savarankiško tyrinėjimo dėka, mokiniai geriau įsisavins Paežerių dvaro ansamblio ir Sūduvos krašto dvarų kultūros svarbą. Žaidimą laimi, daugiausiai teisingų atsakymų surinkusi komanda, atlikusi per trumpiausią laiką. Šis užsiėmimas yra skirtas įvairioms klasėms. Klausimų sudėtingumas ir vertinamas skirtingas atsižvelgiant į mokinių amžių.


Edukacinė programa ,,Pelėda – išminties ir pastovumo simbolis“

Rokiškio rajono savivaldybės Juozo Keliuočio viešoji biblioteka

Teorinė dalis. Apžiūrima pelėdų ekspozicija. Bibliotekininkei pristatinėjant eksponatus „atgyja“ personažas – pelėdikė Bronikė. Išraiškingai, naudojant kuo daugiau dialogo, bibliotekininkė ir personažas pasakoja, rodo, sukauptus eksponatus, akcentuoja dirbinių įvairovę, gaminimo medžiagų subtilybės, peržiūrimi metraščiai. Supažindina su literatūriniais kūriniais apie šį mistinį paukštį. Kelis iš jų paskaito. Atskleidžia sąsajas, nulėmusias pasirinkimą bibliotekoje kolekcionuoti šiuos dirbinius. Tam, kad išvengti statiško vienakrypčio ekspozicijos pristatymo, palaikomas dialogas su lankytojais, užduodami jiems klausimai, diskutuojama. Audiovizualinė dalis. Skaidrių pagalba pristatomos Lietuvoje gyvenančių pelėdų rūšys, ypatumai, klausomasi paukščių balsų, išmokstama atskirti pelėdos balsą. Pasitelkus lietuvių tautosaką, atskleidžiamos slėpiningos galios, mitai, legendos apie šį, manoma, paslaptingą antgamtinių galių turintį paukštį. Rodoma vaizdo medžiaga iš bibliotekos archyvų apie 5 metus bibliotekoje globotą, nuo pražūties išgelbėtą pelėdą Uksę, papasakojant atsiradimo bei globojimo istoriją. Komandinis žaidimas “Lobio ieškojimas“ orientuotas 3 – 8 kl. moksleiviams. Grupė suskirstoma į 4 komandas. Vienai komandai duodama užduotis - surasti bibliotekos fonduose, tautosakos skyriuje, knygų kuriose yra mįslių, patarlių apie pelėdą. Antroji komanda pagal raktinius žodžius ieško skrynios su mįslėmis, trečioji komanda – paslėptos dainų skrynelės. Ketvirtieji šios komandos nariai internete ieško medžiagos, pagal pateiktus raktinius žodžius. Sėkmingai atlikę užduotis komandos supažindina vienos kitas su užduočių rezultatais: mena mįsles, skaito patarles, pristato rastą informaciją internete, visi drauge dainuoja dainą apie pelėdą. 1-2 klasių mokiniams skirta praktinė kūrybinė veikla mažiems pirštukams - origamis. Pristatoma Origami atsiradimo istorija ir iš popieriaus lankstoma pelėda.


Pažintis su pasaulio archajiniais muzikos instrumentais ir jų garsais (nuotoliniu būdu)

Šiuo neramiu, daug nežinomybės, nerimo keliančiu laikotarpiu labai svarbu išlaikyti vidinę ramybę ir susikaupimą. Neretais atvejais, ilgas buvimas namuose kelia slogią ir niūrią nuotaiką, nenorą veikti, pasyvumą , tad tokiomis akimirkomis itin svarbu padėti protui ir mintims nurimti ir bent akimirkai pamiršti rūpesčius ir pasinerti į naujus potyrius. Ši nuotolinė edukacija "Muzikos garsų kelionė" būtent tai - kas gali padėti moksleiviams! Senovės žmonės jautė, jog garsai ir muzika magiškai sujungia aukštybių ir požemių galias, suvienija protą ir kūną bei sutelkia dėmesį į esamos būklės priežastį. Garso banga padėdavo sukaupti valią ir greičiau susigrąžinti fizines , psichologines, dvasines jėgas , nuraminti protą ir atgauti dvasinę pusiausvyrą. Pagrindinis šio užsiėmimo tikslas - padėti mokiniams visapusiškai atsipalaiduoti, nuraminti protą ir mintis, padėti eiti doros keliu bei suvokti save, savo pojūčius ir laimės priežastis, kurios kartais slypi paprasčiausiuose dalykuose ar net mumyse. Edukacijos metu mokiniai sužinos apie įvairių tautų kultūros paveldą, o užsiėmimo metu galės paleisti susikaupusią įtampą, neigiamas emocijas, išgyvenimus, nuovargį ir pripildyti savo vidinį pasaulį šviesa, gėriu, teigiamomis emocijomis, motyvacija. Klausant muzikos garsų mokiniai pasiners į užburiančius ir nepamirštamus pojūčius, kurie sužadins jų vaizduotę. Muzikos garsų laukas kuriamas, naudojant senovinius muzikos instrumentus, surinktus iš keturių žemynų: Amerikos indėnų šamanišką būgną, indėnų fleitą, švilpynę, barškučius, Tibeto dainuojančius dubenis, australišką didžeridu, Rytų šalių varpus bei kitus muzikos instrumentus, kurie turi unikalias vibracijas. Muzikos instrumentus papildo gerklinis, dar vadinamas obertoniniu arba sielos, dainavimas.


Kukutis- tituluotas šnekutis. (Paslaugos gavėjo įstaigoje. (2-6 kl.))

Edukacijos metu “Kukutis- tituluotas šnekutis” moksleiviams pasakojami įdomūs faktai susiję su kukučio vaizdavimu lietuvių mitologijoje, liaudies dainose, pasakose ir simbolizavime.   Supažindinami su kukučio gyvenimo būdu, paukščio ypatingomis savybėmis. Aptariama kukučio išvaizda. Klausomasi balso įrašo, bandoma jį pamėgdžioti, palyginti su kitais gamtos garsais, kieno balsą primena. Demonstruojama vaizdo medžiaga apie kukučius   pažinti šį paukštį. Mokiniai bus supažindinti su gamtosauginėmis vertybės ir  jų svarba.
 Praktinėje dalyje moksleiviai derina  žinias su kūryba. Visiems dalyviams išdalinama po medinę kukučio formelę, kurią  akriliniais dažais, teptukų pagalba,  nusispalvina medinius magnetukus- kukučius, siekdami kuo tiksliau atkurti paukščių margumą.


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „Nuo EGO prie EKO. Gyvensiu TVARIAU, kad ruoniukui būtų SAUGIAU“

Išvažiuojamais edukacinis užsiėmimas „Nuo EGO prie EKO. Gyvensiu TVARIAU, kad ruoniukui būtų SAUGIAU“ orientuotas į ekologinio raštingumo gebėjimų ugdymą. Aktualizuojamos Baltijos jūros taršos problemos ir taršos pasekmės Baltijos jūros ekosistemai, ypač ruoniams. Užsiėmimo veiklomis edukacijos dalyviai skatinami ugdyti aplinkosauginę kultūrą, kūrybiškumą, tvarių sprendimų grupėje ir individualiai kūrimą, socialiai atsakingo žmogaus elgseną, kuris kultivuoja aplinką tausojančius kasdieniu įpročius. Aktyvios veiklos pagal Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centre įrengtos ekspozicijos „Keičiuosi aš – keičiasi jūra“ demo versiją ir kūrybinės užduotys su prie jūros rastomis atliekomis leis dalyviams išbandyti save tvaraus, socialinio dizaino kūrimo srityje, o jų sukurti darbai inspiruos save ir aplinkinius keisti požiūrį nuo EGO prie EKO. Edukaciniu užsiėmimu siekiama sustiprinti suvokimą apie mažėjančią Baltijos jūros biologinę įvairovę, jos nykimo priežastis, pasekmes bei galimą prevenciją, prasidedančią kiekvieno mūsų namuose.


Edukacinė ekskursija „Senojo lietuvių tikėjimo ženklai Vilniuje“

Edukacinės ekskursijos metu Vilniaus senamiestyje ieškosime lietuvių senojo tikėjimo ženklų, kuriuos paliko čia gyvenę lietuviai arba jie buvo perkelti į Lietuvos sostinę jau vėlesniais laikais. Aiškinsimės, kaip Žemutinės pilies teritorijoje atsirado dubenuotieji akmenys ar akmeninė boba, ką liudija Ragučio akmuo ir kodėl Pereskevos cerkvė buvo pastatyta būtent toje vietoje. Iš naujo kalbėsime apie karalių Mindaugą, kuris pirmasis priėmė krikščionybę, sužinosime, kur žyniai skelbdavo savo naujienas, ieškosime tikrojo Šventaragio slėnio bei Taurakalnio, minimų senose legendose. Lankysime Medeinos skulptūrą, prisiminsime lietuviškų dievybių pavadinimus, domėsimės ant bažnyčių sienų likusiais senaisiais ženklais. Ekskursijos pabaigoje aplankysime seniausią Vilniaus ąžuolą ir ją užbaigsime Šv, Brunono Bonifaco istorija. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti senamiesčio paveldo vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis miestų istorija, kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Kalbėtojo Įgūdžiai: Tobulas Prisistatymas Per Minutę

Programa skirta vyresnio amžiaus mokiniams. Šios programos tikslas - supažindinti juos su savęs pristatymu ieškant darbo, susipažįstant su naujais žmonėmis ar tiesiog ieškant naujų įdomių veiklų. Programos tikslas ne tik sudominti paauglius, tačiau ir išmokyti verslo kalbos, papasakoti ir praktiškai parodyti kaip įvairių profesijų atstovai save pristato savo profesijų atstovams ir kitiems. Vyresnio mokyklinio amžiaus vaikai yra arčiausiai suaugusiųjų gyvenimo ir juos yra labai svarbu paruošti šio meno ir tuo pačiu suteikti daugiau pasitikėjimo savimi.


Miriorama – vaizduotės išlaisvinimas knygoje

Lazdijų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Miriorama -tai specialioje dėžėje rankenėle sukama panorama, tarsi senoviško televizoriaus prototipas.  Užsisakantieji  programą gali pasirinkti veiklos temą: ,,Mylimiausias herojus“, ,,Kalėdų belaukiant“, ,,Nuostabiausia knyga“, ,,Atostogų knyga“ ir kt. Vaikus pasitiks personalizuoti knygų herojai. Programos esmė yra kitoks knygos skaitymas, t. y. perskaitę knygą, dalyviai ją aptaria kartu su personažais, ant popieriaus ritinio piešia perskaitytos knygos susiliejančius vaizdus, veikėjus. Sukurta ritininė vaikų knyga pavirsta užburiančiu judančių vaizdų filmu – miriorama. Knygų skaitymas virsta kūrybinėmis dirbtuvėmis, kuriose vyksta įvairiapusė edukacija: ugdomi bendravimo, skaitymo įgūdžiai, turtinamas žodynas, intelektas, vaizduotė, mąstymas, minčių reiškimas, iliustravimas naudojant įvairią techniką, įtaigus kūrinio pristatymas auditorijai. Kūrybinė programos pusė svarbi tuo, kad dalyviai pajaučia, jog gali kurti, kyla jų savivertė.  Tikrai verta dalyvauti, nes tai žingsnis patirties, naujų įspūdžių, žinių link. Yra žinoma, kad skaitymas ir mirioramos sukūrimas ir pateikimas  padeda auginant sveiką, visapusišką, šiuolaikišką ir dvasiškai turtingą žmogų, suteikia geras emocijas. Tuo tikslu Lazdijų viešosios  bibliotekos darbuotojai kuria  ir teikia šią paslaugą, kurios tikslas: sudaryti sąlygas ugdyti  priešmokyklinio ir 1–4 klasių vaikų kūrybinį potencialą, skatinti skaitymą, aktyviai ir prasmingai dalyvauti bibliotekos kultūrinėje ir kūrybinėje veikloje. Bibliotekininkai įtrauks vaikus į įvairias meninės raiškos formas: šokį, dainą, pantomimą ir kt. Vaikai bus ne pasyvūs žiūrovai, o patys turės galimybę aktyviai dalyvauti veikloje, galės netiesiogiai  atsirasti kitame pasaulyje su muzikos garsų ir vaizdų pagalba. Edukacijos rezultatas - autentiška, pačių vaizduotės ir rankų pagalba sukurta miriorama, kurią gaus kaip sukurtą kūrinį atminimui ir galės prisiminti, aptarti, diskutuoti, parodyti kitiems ir ateities kartoms.


"Pone, gal Jums dar gabalėlį cukraus?" - mandagus ir paslaugus klausimas, kuris rokoko laikotarpiu skambėtų kilmingai damai, kuri gali sau leisti gardinti arbatą cukrumi, ragauti cukruotus vaisius, būti rafinuota ir visai atsisakyti prasčiokiško medaus. Šiuolaikinėse kūrybinėse dirbtuvėlėse cukraus ne tik ragauti nesiūlysime, bet ir bandysime pakeisti požiūrį į jį. Cukrus - puiki kūrybinė medžiaga, iš kurios galima lieti detales ir jomis puošti interjerą. Kūrybiškai praleisime laiką, susikursime savo rokoko portretą. Palyginsime skirtingų laikotarpių gyvenimo būdo ypatumus ir iš naujo įvertinsime žodį "gražus".
Edukacijos tikslas - pristatyti kūrybines cukraus galimybes rokoko stiliaus ir šiandienos laikotarpių kontekste.


Senoviniai stalo žaidimai: išmok, pasigamink ir žaisk.

Stalo žaidimai - puiki metodinė priemonė įvairiausioms mokinių kompetencijoms ugdyti: nuo bendrųjų(bendravimo, bendradarbiavimo, taisyklių laikymosi, mokėjimo laimėti ir pralaimėti), iki specialiųjų – skaičiavimo, loginio, strateginio mąstymo, skaitymo įgūdžių, kūrybiškumo lavinimo ir kt. Edukacijos metu mokiniai susipažins su įvairių šalių ir kultūrų stalo žaidimais( nuo Egipto civilisacijos iki XV - XVI a. datuojamų žaidimų, rastų Lietuvoje),  išmoks juos žaisti bei turės galimybę vėliau pasigaminti labiausiai patikusius stalo žaidimus, kuriuos galės sėkmingai žaisti ir ateityje( esame paruošę stalo žaidimų brėžinius ir taisykles). Šia programa siekiame: • Skatinti stalo žaidimų kultūrą mokyklose • Supažindinti mokinius su stalo ir kitais žaidimais, kurie buvo žaidžiami senovėje įvairiausiuose kontinentuose, ypatingą dėmesį skiriant viduramžių Europoje ir, žinoma, Lietuvoje gyvavusiems stalo žaidimams. • Netradiciniu būdu paskatinti vaikus domėtis istorija, kultūra, senovės tradicijomis, skatinti vaikų kūrybiškumą. • Suburti klasės kolektyvą tarpusavio bendravimą ir bendradarbiavimą skatinančiai veiklai.


Paslaugos tikslas – supažindinti mokinius su lietuvių Velykų šventimo tradicijomis ir viena iš tradicinių margučių marginimo technikų – marginimu vašku, o praktinės užduoties metu vašku nusimarginti po velykinį margutį. Uždaviniai:  1. Pristatyti įdomesnius Velykų šventės papročius. 2. Supažindinti su tradicinėmis margučių marginimo technikomis (uždavinys taikomas 5-12 klasėms). 3. Naudojant tradicinių raštų pavyzdžius, susikurti savo raštą ir vašku nusimarginti po vieną margutį; 4. Aptarti margučio simbolinę prasmę, iki mūsų dienų išlikusius ir jau pamiršus papročius, Velykų būrimus, folklorą (uždavinys taikomas 5-12 klasėms).
Naudojamos priemonės: rankų darbo mediniai stoveliai vaškui lydyti ir arbatinei žvakei įstatyti, bičių vaškas, rankų darbo mediniai vašeliai su metalinėmis galvutėmis vaško raštams išgauti, maistiniai dažai kiaušinių dekoravimui, spausdinti lapai su raštų pavyzdžiais. Visas priemones (dažus, vašką, dažymo adatėles) edukatorė atsiveža su savimi. Vaikai tik turi turėti po vieną virtą kiaušinį.
Praktinės ir kūrybinės užduotys pritaikytos atsižvelgiant į mokinių amžių ir gebėjimus. Priešmokyklinės grupės ir 1-4 kl. mokiniai sužino įdomesnius Velykų  šventės papročius ir mokosi marginti vašku. Su 5-12 kl. mokiniais papildomai  yra analizuojama margučių ir jų raštų simbolika,  aptariami seniau egzistavę tikėjimai, draudimai ir burtai.
 Edukacijos metu įgytos žinios apie Velykų šventimo tradicijas skatina giliau pažinti lietuvių tautinę savimonę,  praplečia supratimą apie prigimtinės kultūros svarbą kitų kultūrų pažinimo kontekste, formuoja teigiamą požiūrį į tradicijų, folkloro, meninio-kultūrinio paveldo išsaugojimą ir perdavimą ateinančioms kartoms.
Edukaciją veda etninės kultūros mokslų daktarė, edukatorė ir edukacijų kūrėja Ingrida Stundžė.


Edukacijos pradžioje mokiniams yra pristatoma kas tie oliziukai iš ko jie gaminami ir kaip auginami. Mokiniai peržiūri vaizdinę medžiagą. Susipažinę su trumpa teorine medžiaga mokiniai individualiai iš pjuvenų, kojinių, sėklų ir įvairių papuošimų patys gamina  augaliukus - oliziukus. Vėliau pristatinėja klasės draugams sukurtus darbelius.


Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Rambyno kalnas nuo seno garsėja legendomis. Ant šio švento kalno senovėje vaidilos ir vaidilutės aukojo aukas dievui Perkūnui ir kūreno šventąją ugnį. Kalno papėdėje, Bitėnų kaime, gyvenęs Mažosios Lietuvos patriarchas Martynas Jankus tarpukariu su gausiais lankytojų būriais traukdavo į Rambyną, kur pasakodavo legendas ir padavimus apie šias lietuviams šventas vietas. Nuostabus senolių tikėjimas dar ir šiandien tebėra gyvas legendose ir padavimuose. Dar ir šiandien ant Rambyno traukia žmonės pajausti ypatingą šios vietos aurą. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai apžiūrės Rambyno kalno aukurą ir apžvelgs apylinkes, susijusias su legendomis. Mokiniai bus suskirstomi į grupes. Kiekviena grupė, gavusi legendos fragmentą, turės jį kūrybiškai interpretuoti. Visi užsiėmimo dalyviai bus aktyviai įtraukti į vaidybinį/žaidybinį procesą, pasirinks reikiamą rekvizitą vaidmeniui perteikti. Refleksijos metu pasidalins savo kritinėmis įžvalgomis apie šių dienų ir legendų sąsajas. Edukacinio užsiėmimo turinys ir forma pritaikoma pagal amžiaus grupę: 1-4 klasių mokiniai apžiūrės Rambyno kalno aukurą ir apylinkes, minimas legendose, kūrybiškai interpretuos legendos „Rambynas ir laumės“ fragmentus, kurs gyvą paveikslą ,,Rambyno aukų akmuo“. 5-8 klasių mokiniai apžiūrės Rambyno kalno aukurą ir apylinkes, minimas legendose, inscenizuos legendą „Kaip įsikūrė Rambyno šventovė“, dalyvaus diskusijoje apie legendų ir šių dienų sąsajas.


Žaidžiame teatrą – skaitymo skatinimo programa (Išvažiuojamoji)

Edukacinis užsiėmimas „Žaidžiame teatrą“ – tai teatralizuota skaitymo skatinimo pamoka jaunesniųjų klasių moksleiviams. Į ugdymo įstaigą atvykstame su visais edukaciniam užsiėmimui skirtais rekvizitais: pasakų knygelėmis, pasakų personažų kostiumais, specialiomis grimavimo priemonėmis bei dekoracijomis. Užsiėmimo pradžioje supažindiname pradinukus su teatralizuotu skaitymu, paaiškiname apie pasakų personažus ir jų atliekamus vaidmenis. Po to mažieji aktoriai padeda vienas kitam apsirengti pasakų herojų kostiumais. Vaikus pagrimuojame (išpiešiam nosytes, ūsiukus ar antakius), išdaliname specialiai užsiėmimui paruoštas knygeles, kuriose kiekvieno pasakos personažo tekstas yra pažymėtas tam tikra spalva, kurią vaikas atsimena. Vaikai pradeda žaisti teatrą, kuriame yra ir aktorių, ir žiūrovų, – jie vaidina savo rolę – skaito tam tikra spalva pažymėtą savo personažo tekstą. Edukatorius tampa užsiėmimo režisieriumi, jis ne tik laikosi scenarijaus – pasakos įvykių sekos, bet ir koordinuoja užsiėmimo eigą, specialiai sukuria vaidybines situacijas, todėl į užsiėmimą gali įsitraukti ir silpniau skaitantys vaikai. Šiame užsiėmime teatralizuotas skaitymas tampa įdomiu žaidimu – tikru kūrybiniu procesu ne tik ugdančiu vaikų fantaziją, bet ir skatinančiu jų pastabumą bei dėmesio koncentravimą. Emociškai sveika žaidybinė aplinka sąlygoja laisvą, savanorišką, džiaugsmą teikiančią veiklą, kurios metu vaikas ne tik atlieka jam skirtą užduotį, bet kartu ir išgyvena įvairius jausmus, vystosi kaip kolektyvo narys, socializuojasi, atsipalaiduoja – taip mažėja jo bendravimo baimė, įgyja tolerancijos, pasisemia gerosios mokymosi patirties.


„Kino istorija“ - tai interaktyvi ekskursija po kino centrą “Garsas”, kurios metu mokiniai turės galimybę pamatyti kino užkulisius, juostinį ir skaitmeninį kino aparatus, sužinoti, kaip jie veikia, kaip užkoduotas kino juostoje vaizdas pasiekia žiūrovą bei kaip užtikrinamas kokybiškas garsas. Moksleiviai bus inovatyviai supažindinami seniausio kino teatro „Garsas“ istorija, apžvelgiant įvykusius pokyčius žiūrovų kultūroje bei kino rodymo technikoje. Pristatoma, kaip keitėsi filmų rodymas nuo degios kino juostos iki šiuolaikinės skaitmenos bei kaip iš begarsio kino atsirado erdvinio garso kino salės. Taip pat papasakojama apie kino juostas, kur jose užkoduotas garso takelis, kiek kadrų sudaro vieną sekundę bei dovanojama viena sekundė iš kino filmo. Šios edukacijos metu mokiniai galės tiesiogiai prisiliesti prie kino istorijos ir geriau suprasti šiuolaikinį kiną bei tapti sąmoningesniais kultūros procesų dalyviais. Siekiant sužadinti mokinių smalsumą ir budrumą, edukacijos metu užduodami su pristatyta informacija susiję klausimai ir skatinami kūrybiški atsakymai. Ekskursijų programa sudaryta atsižvelgiant į skirtingą moksleivių amžių. Visų klasių mokiniai kviečiami aktyviai dalyvauti kino istorijos ekskursijoje: klausti bei atsakyti, į užduodamus klausimus, reikšti savo mintis, samprotauti ir dalintis žiniomis, taip ugdant kritinį mąstymą.


Pasakojimas „Dvylika brolių juodvarniais lakstančių“

Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Edukacijos metu pasakojama istorija nuo pat pirmos minutės įtraukia į siužeto vingius. Vaikai ne tik įdėmiai klauso pasakos, bet ir patys aktyviai joje dalyvauja, padėdami pagrindiniams herojams nugalėti kliūtis. Trumpa meditacija pradedamas užsiėmimas išsirutulioja iki judrių ugdomųjų žaidimų, kurių pagalba, tradiciškai, gėris siekia įveikti blogį. Šioje edukacijoje ugdomos bendrosios ir socialinės kompetencijos, mokomasi atpažinti ir įvardyti emocijas, o pasakojimo metu naudojamos priemonės papildo edukacijos turinį ir padeda geriau įsijausti.


Programos tikslas: ugdyti pažinimo ir menines kompetencijas susipažįstant su meniniais ods dirbiniais. Uždavinys: pristatyti odininko amatą, puoselėti liaudies tradicijas dirbant su oda. Metodai: aktyvus dalyvavimas grupėje ir individualiai (stebėjimas, diskusija, atsakymas į klausymus) demonstravimas, praktinis darbas ( pasigamins odos dirbinį - raktų pakabuką ir apyrankę), refleksija.


Programos dalyviai muziejaus ekspozicijos salėje susitinka su aukštaite Onute, kuri visus ir pakviečia susipažinti ne tik su jos aukštaitišku kostiumu, bet ir su žemaitiškais, dzūkiškais, suvalkietiškais, Pamario krašto rūbais. Rodomas filmas, po kurio peržiūros dalyviai žaidimo pagalba patys bando atskirti skirtingų regionų kostiumus. Komandos gauna užduotį iš interaktyvių kubų surinkti jiems paskirto regiono kostiumus. Aukštaitė Onutė visus išmoko užsirišti aukštaitišką nuometą. Kadangi tautinis kostiumas yra šventinis rūbas, dalyviai pakviečiami paragauti šventinių aukštaitiškų čirvinių blynų.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinis užsiėmimas – tai netradicinė integruota literatūros, istorijos ir pilietiškumo pagrindų pamoka vyresniųjų klasių mokiniams. Dirbdami autentiškoje aplinkoje – A. Vienuolio name-muziejuje, programos dalyviai susipažins su rašytojo A. Vienuolio įnašu į Lietuvos kultūros ir literatūros istoriją bei su tragiška rašytojo ir apskritai kūrėjo situacija Lietuvoje sovietinės okupacijos metais, ypač XX a. 5-6 dešimtm., gilinsis į naująją, tų laikų, kūrinio autorystės sampratą. Mokiniai pamatys, kaip realiai keitėsi žymaus rašytojo šeimos gyvenimo sąlygos, Lietuvai netekus Nepriklausomybės. Programos dalyviai turės unikalią galimybę pamatyti žymiausio ir labiausiai cenzūros sužaloto sovietinio laikotarpio A. Vienuolio kūrinio ,,Puodžiūnkiemis“, „socialistinio realizmo“ romano, rankraščius ir, dirbdami su jais, susipažinti su rašymo istorija: kiekybine ir kokybine teksto transformacija, įvairių cenzorių-redaktorių indėliu į kūrybinį procesą. Nagrinėdami įvairias teksto redakcijas bei remdamiesi paraliteratūriniais tekstais (rašytojo amžininkų atsiminimais, laiškais, ikikarine ir pokarine rašytojo korespondencija), dalyviai analizuos ir vertins rašytojo, atsidūrusio cenzorių rankose, jausmus, bandymą apginti savo, kaip žmogaus ir kūrėjo, pozicijas. Siekdami suvokti nagrinėjamos temos aktualumą šiandien ir kiekvienam, programos dalyviai vertins galimybės laisvai gyventi ir kurti svarbą, ieškos paralelių su savo aplinka ir patirtimi.


Kūrybinės gaminio-žaidimo dirbtuvės, tai - įdomi patirtis, kūrybiškas atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Kryžiukai-nuliukai" metu pristatomas žaidimas, jo taisyklės ir suteikiama galimybė patiems išbandyti praktiškai, t. y. kiekvienam susikurti savo žaidimą. Pamokoje piešiama, liejami dažai, dekoruojamas medžiaginis maišelis, piešiame žaidimo "lenta", sukuriamos medinės savito dizaino "figūrėlės". Gal Jūsų kryžiukai-nuliukai taps augalu ar gyvūnu? Ženklu? O gal dar kuo? Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą kelioninį žaidimą, kuris džiugins ne vienerius metus, bus lengvai transportuojamas, detalės nepasimes ir primins gerą laiką su klasiokais. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Neturint jokių dizaino ar tapybos pagrindų, galima sukurti labai gražų žaidimą.


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Edukacinė programa „Fotografija: pasaulis degtukų dėžutėje“ supažindina su įvairiais fizikos ir chemijos mokslo reiškiniais ir jų taikymu praktikoje: kine, dailėje, fotografijoje. Edukacinis užsiėmimas atskleidžia jo dalyvių kūrybingumą, sužadina vaizduotę ir leidžia per eksperimentinę patirtį žavėtis ir stebėtis mus supančią kultūrinę aplinką. Programoje pristatoma fotografijos proceso teorija, tai leidžia labiau įsigilinti į fotografijos kultūrą, suprasti, kaip toli pažengė šiuolaikinės technologijos leidžiančios fotografiją atlikti akimirksniu. Taip pat, praktinė dalis ugdo kūrybiškumą, kantrumą, papildo fizikos ir chemijos mokslų taikymą, jį priartina prie kasdienybės praktikų. Programa užtikrina kultūros patirčių įvairovę - skatina ir ugdo lankymosi muziejuje įpročius, leidžia į kultūrinius reiškinius, tokius kaip fotografija pažvelgti per mokslo prizmę, taip pat suteikia galimybę kritiškai vertinti fotografijos meną, ir galimybę patiems sukurti savą analoginės fotografijos kūrinį.


Šios edukacijos metu vaikai turės galimybę susipažinti su japoniška knygos kultūra. O įgytas teorines žinias pritaikys praktiškai, patys pasigamindami rankų darbo knygelę.
Trumpas ir informatyvus pasakojimas apie senąją japonišką knygrišybą bus iliustruojamas japoniško popieriaus, rašymo priemonių ir rankomis įrištų knygučių pavyzdžiais. Vaikai galės šiuos pavyzdžius drąsiai liesti bei tyrinėti.
O savo knygeles pasigamins naudodami labai nesudėtingą, šiuolaikinį japonišką knygrišybos būdą.


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

"Peliukas Antanas" - lėlių teatro edukacinė programa  skirta plėsti vaikų saviraišką, kūrybiškumą, stiprinti tarpusavio bendravimo ir bendradarbiavimo įgūdžius.
Programą sudarys trys dalys:
1.  Supažindinimas su lėlių teatro istorija, priemonėmis ir  lėlė. Vaikai pažins lėlę ne kaip žaislą, o kaip gyvą būtybę, su kuria galima bendrauti ir pasidalinti rūpesčiais.
2. Spektaklio rodymas, įtraukiant vaikus į kūrybinį procesą, kuriant istorijos pabaigą.
3. Edukacija baigiama refleksija, kuri padės vaikams susieti ankstesnes žinias su naujomis, taip pat bus kalbama apie tai ką vaikai jautė, ką jie naujo atrado, ko išmoko. Tokiu būdu vaikai bus skatinami daugiau mąstyti ir domėtis, pergalvoti įgytas žinias.


Vilniaus katedros požemiai ir varpinė (9-12 kl.)

Vilniaus katedra nuo pat XIV a. laikoma viena svarbiausių Lietuvos šventovių, čia laidoti Lietuvos valstybei ir Bažnyčiai nusipelnę asmenys. Edukacijos metu aptariama katedros ir jos varpinės kaita, supažindinama su laidojimo tradicijomis ir archeologiniais radiniais. Mokiniai skambins varpinės ekspozicijoje esasančiais varpais, patys drąsiausi galės apžiūrėti miestą iš 45 metrų aukščio ir pamatyti senojo laikrodžio varpus. Su pastatų istorija susiję Lietuvos istorijos įvykiai pateikiami Europos istorijos kontekste, siekiant geriau parodyti valstybės kultūrinę ir politinę raidą, paprastų žmonių ir didikų gyvenimo pokyčius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai supažindinami su smėliu kaip meninės kūrybos medžiaga. Mokiniai sužino apie skirtingas smėlio rūšis, kuriose srityse jis naudojamas, peržiūri skaidres su įvairiais smėlio meno kūriniais. Užsiėmimo dalyviai turi galimybę gyvai patirti smėlio poveikį liesdami, piešdami, dėliodami akmenukų, kriauklelių dėliones; lipdydami skulptūras iš kinetinio smėlio ir supildami spalvotą smėlį į buteliuką. Po edukacinio užsiėmimo mokiniai išsineš savo kurtą suvenyrą ir dalinsis patirtomis teigiamomis emocijomis.


Edukacinis užsiėmimas "2050 Baltija. Distopija ar realybė?" (nuotolinė paslauga)

Edukacinis užsiėmimas „2050 Baltija. Distopija ar realybė?“ Kokį įsivaizduoji pasaulį, vandenyną ir gyvūnus 2050-aisiais? Gamtai iškilo grėsmė. Kas kaltas? Gamtos ateitis – Tavo rankose? Į šiuos klausimus atsakymų ieškosime apsilankę 2050 Baltijoje. Čia susipažinsime su iš ateities atsikėlusiais distopiniais jūrų gyvūnais Menke Celofanus, Ruoniu Padangarus, Jūrų kiaule Naftoena Pramonida, Ežiažuve Mikroplastus Krapštukedija ir kitais, turėsime galimybę su jais pasikalbėti, išklausyti jų žinutes. Ir tada priimsime sprendimą – ar šie distopiniai susitikimai turi vilčių tapti realybe? Ar mes tikrai to norime? Šiuo edukaciniu užsiėmimu siekiame padėti ugdyti mokinių aplinkosauginį sąmoningumą ir tvarų vartojimą. Edukacijos metu bus nagrinėjama, kaip žmonės yra susiję su žemės tarša, kokie taršos būdai, bus ieškoma tvarių sprendimų keisti kasdienius įpročius. Tai padės atlikti įtraukios distopinių gyvūnų istorijos, realūs faktai, kūrybiškumą skatinančios interaktyvios grupinės užduotys ir kitos veiklos.


Edukacija „Literatūra ir etnokultūra“ 12 klasei

Prakalbus apie tautinę kultūrą, tradicijas, mokiniai abejingai purto galvas? Literatūros pamokos kelia nuobodulį?
O kas, jei abu šiuos dalykus sujungtume į vieną?

Edukacijos „Literatūra ir etnokultūra“ metu leisimės į lietuvių literatūros pasaulį: ne tik analizuosime jo bendrą nuotaiką, pagrindines perduodamas vertybes, idėjas, bet ir etninės kultūros ženklus jame. Kas buvo svarbu praeities autoriams? Kaip atrodė jų aprašoma kasdienybė? Kokius literatūrinius įvaizdžius leido perteikti jų aprašyti etninės kultūros simboliai, tradicijos, kasdieniai veiksmai?
Apie tai ir bus šis susitikimas. Ne tik kalbomis, bet ir veiksmais – patirtiniais pratimais, komandinėmis užduotimis, aktyviomis diskusijomis – stengsimės pasibelsti į lietuvių literatūroje perteikiamų minčių esmę bei pažvelgti į jų kontekstą nauju, neįprastu žvilgsniu.

Edukacijos metu nagrinėjami pasirinkti ir iš anksto suderinti lietuvių literatūros kūriniai: V. Mačernio eilėraščiai iš rinkinių „Metai“ ir „Vizijos“, B. Sruogos „Dievų miškas“, A. Škėmos „Balta drobulė“, M. Katiliškio „Miškais ateina ruduo“, I. Mero „Lygiosios trunka akimirką“ ir kitų autorių įvairių žanrų literatūros kūriniai.
Užsiėmimus veda genealogijos, giminės ir krašto istorijos, tradicinės kultūros tyrinėtoja, neformalaus švietimo specialistė Evelina Viktorija Žemeikytė. Daugiau informacijos rasite www.stipriosšaknys.lt. Prieš rezervuodami laiką būtinai susisiekite telefonu +37068604519.


Senoji Lietuva. Nuotykiai prasideda (Nuotolinė paslauga)

Kada mes patiriame nuotykius? Kodėl mes keliaujame? Kokiais tikslais žmonės keliaudavo senovėje? Virtualios veiklos "Senoji Lietuva. Nuotykiai prasideda" metu pamatysime, kokius meno kūrinius, keliaudami ir patirdami nuotykius, senovės žmonės atsivežė į Lietuvą ir paliko mums. Klausydami paslaptingų istorijų geriau pažinsime savo kraštą ir kultūros istoriją.


Analizuojame įvairiomis karpinių technikomis sukurtus kūrinius. Aptariame dažniausius tradicinių karpinių motyvus. Išskiriame taikomojo ir vaizduojamojo pobūdžio karpinius. Plačiai apžvelgiame karpinių pritaikymo galimybes. Aptariame Gyvybės medžio ir tradicinės augalinės simetriškos kompozicijos pavyzdžius. Praktinės dalies metu praktiškai bandome sukurti simetrišką augalinę kompoziciją: išsipiešiame, iškerpame ir priklijuojame. Visi šie karpinio kūrimo etapai detaliai paaiškinami, praktiškai pademonstruojami. Užsiėmimo pabaigoje galime aptarti savo sukurtus originalius karpinius. Juos mokiniai išsineša į namus arba klasėje eksponuoja savo karpinių parodėlę.


🚀 Pasinerkite į nuotykį, kuriame nesėkmės virsta sėkmėmis!
Ar kada nors jautėte baimę susimauti? Ar norėtumėte sužinoti, kaip paversti kiekvieną klaidą galimybe augti? Edukacija „Nuleisk rankinį: nebijok susimauti“ yra skirta būtent Jums - siekiantiems išsiskirti ir atskleisti savo potencialą, išmokti drąsiai priimti nesėkmes ir paversti jas savo stiprybe!
✨ Kodėl verta dalyvauti?
•	Atrasite kultūras: Sužinosite, kaip skirtingose pasaulio kampeliuose žiūrima į nesėkmes. Palyginimo būdu išmoksite gerbti kitų požiūrį ir ugdyti empatiją.
•	Refleksijos galia: Sužinosite, kaip nesėkmės gali tapti Jūsų asmeninio tobulėjimo šaltiniu. Diskusijos ir praktiniai užsiėmimai padės suprasti, kad kiekvienas žingsnis atgal gali būti šuolis į priekį.
•	Kūrybiškumo lavinimas: Pradėsite žiūrėti į klaidas kaip į naujas galimybes! Kūrybinės užduotys suteiks Jums erdvę išbandyti improvizaciją, vaidmenų žaidimus ir pamatyti, kaip kūrybiškumas gali transformuoti Jūsų patirtis.
•	Emocinis atsparumas: Išmoksite valdyti savo jausmus ir susidraugauti su savo baime "susimauti". Ši edukacija suteiks Jums įrankių, kaip tapti emociniu superherojumi!
•	Socialiniai įgūdžiai: Bendradarbiavimas komandoje skatins ne tik komunikaciją, bet ir tarpusavio ryšius, kuriant palaikančią mokymosi bendruomenę.
🔍 Trukmė: 90 minutės nuotykių ir atradimų!
🔍 Kaip vyksta? Edukacijos metu mokiniai dalyvaus diskusijose, grupinėse užduotyse, improvizuos, įsitrauks į vaidmenų žaidimus.  Mokysimės suvokti klaidas ne kaip nesėkmes, o kaip būdus tobulėti. Edukacija vyksta draugiškoje, kūrybiškumą skatinančioje atmosferoje, kurioje kiekvienas gali išreikšti savo mintis be baimės būti nesuprastas.
Nepraleiskite progos! Išmokite paversti nesėkmes sėkmėmis ir atraskite savo tikrąjį potencialą!
📅 Registruokitės dabar ir pasiruoškite transformacijai!
Edukaciją veda „Mokymų kodas“ vadovė, profesionali koučingo specialistė, mokymų trenerė ir lektorė Diana Žiurlytė.


Ateities Rambynas: edukacija su šviesos ir smėlio šviečiančiais stalais

Pagėgių savivaldybės Vydūno viešoji biblioteka

Vaikai bus trumpai supažindinti su istoriniu bei kultūriniu objektu – Rambyno kalnu, o kiek vėliau, pasitelkdami šviesos ir smėlio stalus, patys kurs ateities Rambyno legendą. Jauki aplinka, kurioje vaikai bus užsiėmimų metu, leis jiems įgyvendinti savo idėjas ir sumanymus, o ugdymo priemonės lavins kūrybinį mąstymą, ugdys vaikų kūrybiškumą. Prie šių stalų bus kuriami tokie kūrybiniai produktai, kuriuos galima sukurti ir naudojant paprastą paviršių, tačiau vaikams čia bus daug smagiau ir naudingiau, nes šios edukacijos metu spalvos atrodo gerokai sodresnės ir patiriama daugiau pojūčių bei  netikėtumų.


Valstybinio Kernavės kultūrinio rezervato direkcija

Kernavėje, įsikūrusioje Neries upės slėnyje, 35 km atstumu nuo Vilniaus, jau 10 000 metų gyvena žmonės. Tai ne tik pirmoji Lietuvos sostinė, vienas pirmųjų Lietuvos miestų, tai - vienas svarbiausių besikuriančios Lietuvos valstybės ekonominių, politinių ir gynybinių centrų. Kviečiame atvykti į senąją Lietuvos sotinę – pažinti, pamatyti, paliesti ir atskleisti archeologų aptiktas istorines paslaptis. Susipažinti su šios išskirtinės vietovės istorija – nuo akmens amžiaus iki viduriniųjų amžių. Edukacinės ekskursijos metu mokiniai ne tik pamatys Kernavės archeologinės vietovės muziejuje saugomus radinius, bet ir turės nepaprastą galimybę prisiliesti prie radinių, datuojamų nuo ankstyvojo akmens amžiaus iki vėlyvųjų viduramžių kopijų. Muziejuje pateikiama 3D Kernavės miesto vystymosi medžiaga, filmuoti senųjų artefaktų gamybos vaizdai, archeologinių tyrimų vizualizacijos padės dar geriau ir paprasčiau susipažinti su šios nepaprastos vietovės istorija.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ekskursija po Kauno UNESCO Žaliakalnį (miesto-sodas)

2023 metų rugsėjo 18 d. Kauno modernizmo vertybė „Modernistinis Kaunas: Optimizmo architektūra, 1919–1939“ įrašyta į Pasaulio paveldo sąrašą. Vertybės teritorija apima Kauno Naujamiesčio ir Žaliakalnio teritorijas. Šioje ekskursijoje moksleivius kviečiame pasivaikščioti po istorinį Žaliakalnį, dabar žavintį žaluma ir mūriniais bei mediniais tarpukariniais pastatais. Žaliakalnio plėtra vyko įsisavinant carinės tvirtovės palikimą. Visa tai harmoningai įsiliejo į Kauno kraštovaizdį. Tarpukariu Žaliakalnis tapo antru sparčiausiai augančiu miesto rajonu po Naujamiesčio. Urbanistai ir architektai būtent čia sumaniai pritaikė modernias miesto planavimo ir vystymo idėjas. Ekskursijos metu moksleiviai sužinos kaip Kauno inžinierius Antanas Jokimas kartu su žinomu urbanistu Marium Frandsenu parengė naujojo rajono planą, kurį subraižė pagal Europoje itin populiarią miesto-sodo koncepciją. Susipažins su tuometiniame mieste susiklosčiusiomis gyvensenos tradicijomis. Supras daugialypę modernizmo prigimtį ir naujai kylančios modernios valstybės optimistinį mentalitetą. Ambicingos sostinės statybos glaudžiai persipynė su gamta ir lietuviškomis tradicijomis.
Ekskursijos metu moksleiviai aplankys Miesto-sodo teritoriją (Minties ir Gelių ratai), kurioje išsidėstę skirtingų istorinių stilių pastatai su eksterjerus puošiančiais tautiniais elementais bei žalumos oazėmis. Čia moksleiviai pamatys ir mažiau pasiturintiems gyventojams skirtus bendrabučius ir politikų, advokatų bei artistų miesto vilas, dviejų ar trijų aukštų daugiabučius namus. Kartu su moksleiviais aplankysime vieną didžiausių Ąžuolų girių Europoje – Ąžuolyno parką bei tarpukariu suformuotą ir iki šiol išlikusį sveikatingumo kompleksą – fizinės kultūros rūmus (Lietuvos sporto universitetas) bei čia pat iškilusį nacionalinį stadioną. Nueisime ir iki Krašto apsaugos ministerijos Ginklavimo valdybos Tyrimų laboratorijos (dabar KTU chemijos fakultetas), veikusios 1937-1940 m.


Įsivaizduokite, kas nutiktų, jei muziejus gyvuotų ne kaip pastatas, kupinas įspūdingų istorijų, patirčių, puikių meno kūrinių ir retų eksponatų, bet būtų žmogus, ar super herojus? Kaip jis atrodytų? Kaip gyventų? Ką mėgtų veikti ir kokią savo gyvenimo istoriją papasakotų kitiems?
Esate kviečiami į edukaciją, kuri leidžia tą paslaptingą, niekam niekada nematytą herojų savo vaizduotėje suprojektuoti, o, panaudojus dailės priemones, sukurti jo vizualų portretą. Galiausiai - pristatyti: parodyti kitiems ir apie jį papasakoti.

Edukacijos tikslas - ištyrinėjus muziejaus pastatą ir ekspozicines erdves, sukurti Samuelio Bako muziejaus-herojaus portretą.
Uždaviniai, kuriuos įgyvendinsite:
1.	Atskleisite herojaus vardo prasmę per Samuelio Bako kūrybą;
2.	Apibūdinsite herojaus aplinką per muziejaus erdvės tyrinėjimą: pastato architektūrinius sprendimus ir eksponuojamus objektus;
3.	Per patirtį ekspozicijoje “Išsigelbėjęs Lietuvos žydų vaikas pasakoja apie ŠOA” nusakysite savo kuriamo herojaus charakterį, būdo bruožus.
4.	Naudodami mišrias dailės technikas, sukursite vizualų muziejaus-herojaus portretą.

Per edukaciją dalyviai pažins S. Bako kūrybą, pastebės joje dailininko vaikystės traumines patirtis, patys atras savo asmeninį santykį su kūrinių simbolinėmis prasmėmis. Mokiniai lavins savo pastabumą, vaizduotę, empatiją, tyrinėdami muziejaus erdves, objektus, informacinę medžiagą, eksponuojamus meno kūrinius.


Koncertinė įstaiga Šiaulių valstybinis kamerinis choras "Polifonija"

Muzikinė pasaka „Kaip ežiukas chorą būrė“ – istorija apie vienišą ežiuką, išėjusį į mišką ieškoti linksmumo. Pagrindinis herojus sutinka daug dainuojančių draugų. Supratęs, kas tai yra choras ir kaip smagu visiems kartu dainuoti, ežiukas pats užsinori tokį suburti. Jis sukvietė draugėn miško žvėris ir po visą pavasarį trukusių repeticijų uždainavo... Edukacijos metu linksmas daineles atliekantys miško žvėreliai kviečia vaikučius keliauti per visus keturis metų laikus. Žaisminga forma pateiktame spektaklyje-koncerte vaikai sužino, kas yra choras, solistas, dirigentas, choras „Polifonija“, pamato, kaip iš tiesų vyksta užkulisinis choro darbas. Renginį veda Šiaulių dramos teatro aktorius Vladas Baranauskas. Dainelių atlikėjas – Šiaulių valstybinis kamerinis choras ,,Polifonija". Tikslas – supažindinti ikimokyklinio ir pradinio amžiaus vaikus su tokiomis sąvokomis kaip solistas, choras, dirigentas, repeticijos, choras „Polifonija“. Uždaviniai: pasitelkiant teatralizuotą muzikinę pasaką pažindinti ir ugdyti vaikų žinias apie chorinės muzikos sąvokas, per žaidimų formą įtraukti vaikus į edukacijos veiklą.


Ar pasiruošę atskleisti savo asmeninį potencialą? Pamatysit, kad galime daug daugiau nei galvojame. Sužinosite kaip pagerinti atmintį, kaip greitai ir smagiai išmokti dalykus kurie nuobodūs, bet "reikia". Visą tai darysime žaismingai naudodami įvairias atminties bei vaidybos technikas. Jim'as Kwik'as iš labai sunkiai besimokančio moksleivio tapo pasaulinio lygio atminties ekspertu, apmokė daugybę įžymybių, įvairių įmonių ir vadovų kaip efektyviai naudoti savo smegenis. Šias technikas sužinosite ir jūs!!!


Užsiėmimų tikslas – atskleisti ir ugdyti vaikų kūrybinį ir meninį potencialą. Motyvuoti prasmingai ir aktyviai dalyvauti cirko meno tradicijų plėtroje. Šiandieniniame kultūriniame gyvenime vis labiau populiarėjant cirko menui, tradicinis cirkas peržengia maniežo ribas. Jis tampa šiuolaikiniu menu, kuris jungia ne tik cirko formas, bet ir muziką, šokį, teatrą, režisūrą. Šakių mieste įkurta cirko mokykla turi inventorių ir tam pritaikytą bazę su profesionaliais pedagogais, vaikai galės pajausti cirko meno dvasią, pamatyti cirko „virtuvę", jo užkulisius. Užsiėmimų metu skatinsime vaikų grupių bendravimą ir bendradarbiavimą su profesionaliais cirko artistais, režisieriais, choreografais, per veiklas supažindinsime su cirko menu ir istorija, per kūrybines ir praktines paieškas skatinsime vaikų ir jaunimo pažinimo ir lavinimosi poreikius kultūros bei meno srityse. 1–4 klasių mokiniai galės susipažinti su V. Venslovaičio cirko paroda „Viskas dėl šou“, apžiūrėti mini klounų parodėlę. Vaikai galės stebėti geriausius savo bendraamžių pasirodymus, kurie truks apie 15–20 min. Trumpai vaikai bus supažindinti su Lietuvos cirko istorija. Po pasirodymų galės susipažinti su cirko užkulisiais ir artistų rekvizitu – edukacija „Daiktai cirke atgyja“. 1–2 klasių mokiniams cirko meno užsiėmimus vesime žaidimo forma, įtraukiant „Parašiutą“ ir kitą cirko inventorių. Taip pat 1–2 klasių vaikai turės galimybę susipažinti su grimo paslaptimis – vyks pamokėlės. 3–4 klasių mokiniams treneriai parodys ir suteiks galimybę patiems pasigaminti žongliravimo rekvizitą. Prižiūrimi profesionalaus cirko artisto ir akrobatikos trenerio 3–4 klasių mokiniai turės galimybę saugiai išbandyti pametamą takelį ir batutą. Po įvykusio užsiėmimo bus susėdama ratu ir vyks refleksija, kurios metu kiekvienas galės išsakyti, ką jautė, kas patiko, nepatiko. Vaikai dirbdami kartu su profesionalais patirs socialiai ugdantį kultūrinių užsiėmimų poveikį, atskleidžiantį jų asmenybę, sugebėjimus ir pasitikėjimą savimi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Užsiėmimo metu dalyviai galės sukurti atvirlaiškį arba knygų skirtuką naudodami jau paruoštus lino raižinio antspaudukus. Spausdinimo metu tyrinėsime kaip dar galėtumėmė atspausti tokius antspaudukus, eksperimentuosime ir išradinėsime spaudos būdus. Aptarsime, kur dar galėtumėme naudoti antspaudukus. Naudosime specialius vandens dažus vandens
pagrindu.
Veikla yra labai dinamiška ir gali būti pritaikyta konkrečiai temai.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

„Media voverės“ [Medyje voverės] – kūrybinė diskusija, lydima praktinių užduočių, kurių metu edukacijos dalyviai analizuoja pateiktą ir kuria savo medijų turinį, reflektuoja pačių bei kitų darbą.
Tikslas: formuoti jaunimo gebėjimą kritiškai mąstyti, analizuoti, interpretuoti informaciją, gaunamą iš įvairių medijų šaltinių. Tai mokymasis kelti atvirus klausimus, vertinti pauzės ir skuboto ((ne)patiktuko, komentaro) galią. Dar pažintis su propaganda, jos rūšimis ir įtaka kiekvienam.
Kad išvengtum manipuliavimo, kurtum ir gyventum unikalų gyvenimą, turi mokytis medijų informacinio raštingumo savo „smegenų medyje“ jau dabar apgyvendindamas daug žinantį, vikrų, greitą, bet neskubotą voveriuką, kurs nuo šakų mokės peršokti ir prisikasti iki šaknų. Dėl savęs, artimųjų, tautos ir tų, dėl kurių verta.  Ypač šiandieniniame neramumų ir karinių  konfliktų pasaulyje vertybės pasirinkimas – gyvybiškai svarbus (perkeltine ir tiesiogine šio žodžio reikšme).
Jūsų lauks diskusija „Iš kur šaknys?“, užduotys: „Nuodingi grybai“, pranešimas iš „Propagandos maišo, refleksija INFO miške. O voverės medyje te (at)bus su Jumis.


Kupiškio rajono savivaldybės kultūros centras

Paslauga "Teatro istorijos gyvai" susideda iš trijų temų: antikinio graikų teatro pažinimo, viduramžių teatro pažinimo, pantomimos teatro pažinimo. Paslaugos gavėjai gali pasirinkti pageidaujamą temą, gali rinktis visą ciklą. Antikinio graikų teatro temoje dalyviai supažindinami su pagrindiniais antikinio teatro specifikos elementais bei teatro svarba viešajame antikinės Graikijos visuomenės gyvenime (animacinis, dokumentinis filmukas), detaliau supažindinami su kaukių svarba antikiniame graikų teatre (filmukas), toliau vyksta kūrybinis procesas: dalyviai kuria emociją atspindinčią kaukę, vėliau dibdami grupėse kuria trumpus dialogus ir juos suvaidina improvisuotoje antikinio amfiteatro scenoje. programos pabaigoje vykdoma refelksija, kur pa(si)tikrinama, kokia informacija ir patirtis buvo ryškiausi, svarbiausi. Viduramžių teatro temoje dalyviai supažindinami su viduramžių teatro esminiais bruožais, pagrindiniais teatro žanrais: misterija, moralite, mirakliu, supažindinami su bažnyčios įtaka viduramžių teatrui. Kūrybiniame etape dalyviai, dirbdami grupėmis, kuria misterijos "platformas", jas dekoruoja pagal gautas istorijos ištraukas, vėliau, naudodami kostiumo detales, istorijas suvaidina. Programos metu dalyviai betarpiškai dalyvaudami kūrybos procese, supranta, kaip veikė misterijos formos teatras viduramžiais. Pantomimos teatro temoje dalyviai, susipažinę su teatrinio grimavimosi pradžiamoksliu, patys kuria sau "kaukolės" ir "seno žmogaus" grimą, tokiu būdu detaliau susipažįsta su veido struktūra, šešėliavimo, kontūrinio grimo principais, na, "seno žmogaus" grime turi galimybę pažvelgti į save senatvėje ir atpažinti į kurį savo giminės žmogų pasenę bus labiausiai panašūs. Tai suteikia daug netikėtų ir ryškių emocijų.


Literatūros ir teatro edukacija „Rašytojo J. Biliūno gyvenimo ir kūrybos refleksijos“ (Nuotolinė paslauga)

Tai nuotolinė kultūrinio ugdymo pamoka, kurios metu jos autorė ir vedančioji, aktorė, režisierė ir rašytoja Birutė Mar pristato J.Biliūno gyvenimą ir kūrybą, remdamasi savo autentiškomis patirtimis kuriant spektaklį „Jis ir ji“ (J.Biliūno ir jo žmonos J.Janulaitytės Biliūnienės laiškų ir kūrybos motyvais). Akcentuojamas J.Biliūno gyvenimo patirčių, jaunatviškų išgyvenimų artimumas jaunajai moksleivių auditorijai, XXa. pradžios Lietuvos istorijos aktualijų atspindžiai rašytojo kūryboje (lietuviškos spaudos draudimo laikmetis, intelektualų pastangos išsaugoti lietuvių kalbą, tuometinės lietuviškos kultūros ir buities realijos). Pasakojimas iliustruojamas filmuotais spektaklio „Jis ir ji“ fragmentais (pjesės autorė, režisierė – Birutė Mar, dailininkė Indrė Pačėsaitė, vaidina aktoriai A.Kazanavičius (J.Biliūnas), B.Mar (Julija), dalyvauja smuikininkas Sigitas Rubis). Spektaklio forma – atvirlaiškų dialogas, kuriame papasakojama J.Biliūno ir būsimos jo žmonos J.Janulaitytės pažinties ir meilės istorija, J.Biliūno biografija, pasitelkiant jo kūrybos intarpus. Spektaklyje akcentuojamos ir šiandien aktualios J.Biliūno vertybinės nuostatos – jautrumas ir atjauta „mažajam“ žmogui, meilė artimui, pasiaukojimas tėvynei Lietuvai. Spektaklis sulaukęs didelio Lietuvos žiūrovų dėmesio – keletą metų sėkmingai rodytas Vilniaus Jaunimo teatre (vėliau atnaujintas Solo teatre) ir ypač pamėgtas jaunimo auditorijos. Antrojoje pamokos dalyje vyks režisierės ir aktorės interaktyvus pokalbis su moksleiviais, leidžiantis neformaliai pažvelgti į J.Biliūno gyvenimą, diskutuoti apie menininko kūrybos prasmę ir pasiaukojimą, Lietuvos istorijos ryšį su šiandiena. Taip pat bus pristatomas epistoliarinis „atvirlaiškio“ žanras kaip žmonių bendravimo forma ir dialogas XX a. Daugiau informacijos apie pamokos „Rašytojo J.Biliūno gyvenimo ir kūrybos refleksijos“ autorės Birutės Mar kūrybą – www.birutemar.lt


Edukacijos  metu kūrybiškai, remiantis ikonografine, videomedžiaga ir istoriniais šaltiniais, bus pristatomi aprangos kodo reikalavimai Laikinojoje sostinėje, atskleidžiant juos lėmusias to meto kultūrines įtakas. Programos uždaviniai: 1) identifikuoti vyro ir moters aprangos kodų laikinosios sostinės gyvenime įvairovę bei jų kompletaciją; 2) išsiaiškinti finansines Laikinosios sostinės gyventojo galimybes ir poreikius, įsigyjant aprangą; 3) išanalizuoti užsienio ir Lietuvos kultūrinių elementų apraiškas kostiumo istorijoje  4)skatinti edukacijos dalyvių kritinį mąstymą dirbant grupėse ir ieškant sprendimo į pateiktas užduotis protų mūšio formatu 5) reflektuoti ir pakomentuoti užsiėmimo metu įgytas žinias ir patirtis. Edukacijoje pasitelkiamos priemonės: magnetinės vyro ir moters figūrėlės ir skirtingi jiems tinkami rūbai, tapukario litų kopijos, kurias dalyviai galės užsidirbti, teisingai atlikę užduotis, tarpukario kvietimai į įvairius renginius, kurie dalyviams leis įsitraukti į veiklas ir pajusti autentiškos aplinkos elementus.
Kurdami skirtingus aprangos kodus dalyviai  kūrybiškai interpretuos savo žinias apie kostiumo istoriją, o dirbdami grupėse lavins kritininį mąstymą ir socialinius įgūdžius.
Programos edukatorė turinti ilgametę patirtį muziejuje vedant edukacines programas ir ekskursijas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Išvažiuojamoji edukacija Ruonis iš Ateities. Ar išdrįstum su juo susitikti?

Išvažiuojamais edukacinis užsiėmimas „Ruonis iš Ateities. Ar išdrįstum su juo susitikti?“ Ar kada susimąstėte, kaip atrodys gyvūnai, vandenynai po 30 metų? Ar žinote, kas sukelia pokyčius, ypač nepageidaujamus? Ar pagalvojate, kad mūsų kasdieniai pasirinkimai yra svarbūs gamtos pasaulio išlikimui? Visų šių klausimų klausia edukacijos pagrindinis veikėjas – Ruonis Padangarus, atvykęs iš ateities įspėti žmonijos apie gresiantį gyvūnų išnykimą. Su juo edukacijos dalyviai galės susitikti specialiai šiai edukacijai sukurtoje laiko kapsulėje „2050 Baltija“. Ruonio Padangarus istorija, kūrybiškumą skatinančios interaktyvios užduotys ir vaizdingi įtraukūs pasakojimai padės įsisavinti problemos rimtumą bei ieškoti išeičių, kaip išsaugoti aplinką. Ar Ruonio Padangarus atvykimo misija – sužadinti žmonių sąmoningumą ir rūpestingumą gamta – bus pasiekta, parodys edukacijos dalyvių refleksijos.