Lėlių teatro spektaklis „Baldis ir Vivaldis“

Ar žinote, kur slepiasi įkvėpimas? Kaip jį prisišaukti ir kur pasodinti, kad imtų ir paverstų būrį pabirusių natų užburiančiu muzikiniu kūriniu? Pagrindinis spektaklio veikėjas Svirpliukas Baldis jaučiasi labai nelaimingas – sunku patikėti, bet jis nemoka griežti smuikeliu! Jam padėti gali tik labai gerbiamas kompozitorius, linksmuolis abatas Antonio Vivaldis. Kompozitorius sutinka visus metus mokyti Svirpliuką muzikos paslapčių ir pakviečia drauge leistis į garsų, vaizdų, emocijų ir gamtos stichijų kupiną muzikinę kelionę metų laikais. Spektaklio kūrėjai - Darius Krapikas ir Rasa Bartninkaitė kviečia į nuotaikingą, interaktyvų, muzikinį spektaklį „Baldis ir Vivaldis“, kuriame vienas iš pagrindinių vaidmenų suteikiamas genialiai A.Vivaldžio muzikai. Muziką spektakliui iš A. Vivaldžio „Keturi metų laikai“ koncertų parinko idėjos autorius, profesionalus smuikininkas ir aktorius – D. Krapikas. „Gyvai atliekamos klasikinės muzikos ir baroko epochos tapybos meistrų paveikslų fone besivystančios linksmos istorijos idėja pažadina atradimų poreikį, ,,užkrečia" kūrybos akimirkų džiaugsmu, lavina muzikinį skonį ir ugdo būsimąjį koncertų lankytoją“ (D. Krapikas ).


Ar kada bandėte pažaisti žaislais, kurie galėjo būti didžiausią džiaugsmą teikę žaislai mūsų senoliams?
Kiekvienam, ir dideliam ir mažam žaisti patinka. Pažadame prisidūkti iki soties ir dar žaislų bei žaidimų istorijos sužinoti.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Šilkinis ruduo". Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo metu suteikiama galimybę gilinti ir plėsti tapybos ant šilko žinias, bei patiems išbandyti naujas idėjas praktiškai. Taip pat skatinamas klasės bendradarbiavimas, nes bus tapomas vienas, didelis darbas puoštas rudeniais lapais. Užsiėmime liejami dažai bei vaško technika dekoruojamas šalis. Kūrybinis rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus, o ir klasė susivienijusi ir gerai praleidusi laiką.
Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kurorte, garsėjančiame gausiais miškų masyvais, samanotomis kalvomis ir mineralinių vandenų bei gydomojo purvo gėrybėmis, vyrauja tik šiam kraštui būdinga savita rekreacinė (daugiausia medinė) architektūra. Tokio tipo pastatai – vilos, gydyklos, kolonados, viešbučiai, sanatorijos ir kt. – Druskininkuose pradėjo formuotis aplink mineralinių šaltinių rezervus, dabartinėje senamiesčio teritorijoje, dar XVIII a. pab., kai specialiuoju dekretu kurortas buvo paskelbtas gydomąja vietove. Tačiau šiandieninė Druskininkų kurorto architektūrinė ir urbanistinė plėtra orientuojama į stambaus tūrio šiuolaikinės architektūros pastatus, nederančius su vis dar išlikusia istorine aplinka. O autentiški pastatai dėl lėšų stygiaus, žinių apie medinę architektūrą ir jos priežiūrą stokos ar ekonominių interesų ne visada tinkamai prižiūrimi, griaunami arba juos nustelbia nauji statiniai. Šio edukacinio užsiėmimo Druskininkų vilos metu moksleiviai susipažins su Druskininkų miesto medinių vilų architektūros paveldu. Žinioms įtvirtinti bus atliekamos užduotys išmaniajame monitoriuje, susijusios su architektūros paveldu, o kūrybinio užsiėmimo metu bus naudojami plančetiniai kompiuteriai.


Edukatorė pakviečia edukacinio užsiėmimo dalyvius ieškoti materialaus lobio naudojantis mūsų tautosakos lobiais. Etnografijos ekspozicijoje pravedama trumpa ekskursija, akcentuojant tuos eksponatus su kuriais bus susijusi praktinė dalis – mįslių atspėjimo užduotis. Pavyzdžiui, ar žinote, kas yra dalgio giminaitis, kaip šuva susirietęs? Po ekskursijos mokiniai suskirstomi komandomis, išsirenka kapitonus ir pasirašo sutartį, kad surastą lobį pasidalins. Komandos ekspozicijų salėje aptinka spalvotų pėdų takus, vedančius link lobio, paslėpto skrynioje. Kiekviename žingsnyje slypi klausimas, į kurį būtina atsakyti norint žengti kitą žingsnį. Laimi komanda padariusi mažiausiai klaidų, bet laikantis pasirašytos sutarties taisyklių, saldų lobį pasidalina visi!


Augalai žmogų supa nuo pat vaikystės. Bet ar visi pažįstami augalai augo mūsų šalyje visada? Kas pasėjo augalus ne gimtose jų vietose? Kaip jie keliauja? Kodėl ne visada priimami džiugiai naujoje vietoje? Visa tai atrasite mokymų metu. Edukacija skirta supažindinti su invaziniais augalais Lietuvoje, jų kelione į mūsų šalį, nauda ir keliamu pavojumi, apsisaugojimo priemonėmis. Mokiniai grupėse lygins gautus invazinių augalų herbariumus su rodomomis nuotraukomis, bandys juos priskirti prie tinkamų nuotraukų. Susipažins su sodo vėrimo tradicijomis, išmoks suverti netradicinį sodą iš džiovinto pelėvirkščio stiebų, kurį galės pasikabinti namuose, papuošti lauko erdves ar panaudoti kaip lesyklėlę žiemą. Dirbant menamos mįslės apie augalus. Tikimasi, kad edukacija lavins pastabumą supančiai aplinkai, kūrybiškai žvelgti į supančią aplinką, gal net taps laisvalaikio užsiėmimu.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Edukacinė programa „Tradiciniai lietuvių amatai šiandien“ (1 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradiciniais dailiaisiais amatais bei jų interpretacijomis šiuolaikiniame mene ir madoje. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti tradicinius amatus darbus, išryškinti jų vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Pristatyti amatininkus, tęsiančius vietinių senųjų amatų tradicijas, atgaivinančius užmirštas technikas bei technologijas, pritaikančius jas šiandienos  poreikiams. 3. Supažindinti  moksleivius su šiuolaikinių menininkų, besiremiančių liaudies meno tradicija, darbais. 4. Taikyti įgytus gebėjimus kasdieniame gyvenime, kūrybiniuose projektuose. 5. Skatinti mokinių verslumą. Moksleiviai supažindinami su senaisiais amatais: staliaus, kubiliaus, račiaus, klumpdirbio, rimoriaus, puodžiaus, audėjo, kalvio ir kt. Amatų pristatymas iliustruojamas sakmėmis, patarlėmis, mįslėmis. Demonstruojami muziejaus eksponatai: amatininkų dirbiniai, naudoti darbo įrankiai. Supažindinama su vietos amatininkų, menininkų darbais, kuriančių etniniais motyvais. Aptariama liaudies meno dirbinių raštų simbolika,  spalviniai deriniai, komponavimo principai. Remdamiesi tradicinės tekstilės pavyzdžiais, įsigilinę į simbolių prasmes, užsiėmimo dalyviai kuria šimtaraštės juostos eskizą, kurį galės kūrybiškai taikyti kūrybiniuose projektuose. Demonstruojamas mokomojo filmo fragmentas. Siekiamas poveikis: suvoks tradicinių amatų vertę šiuolaikinei kultūrai, susidomės muziejaus etnografine ekspozicija,  susipažins su įvairiomis senųjų amatų rūšimis, vietos amatininkų darbais, gebės sukurti tradiciniam menui būdingą kompoziciją.  Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Šiandien piešiniai arba tattoo ant kūno yra populiari saviraiškos forma, kuri atspindi žmogaus pasaulėžiūrą ir mąstymą. Nors seniau lietuviai nepuošė savęs tatuiruotėmis, tačiau šiandien ši, kitų tautų tradicija, įleidžia šaknis į mūsų jaunų žmonių gyvenimus ir dažnai, turėdami pasirinkimo galimybę, jie savo kūną išmargina bereikšmiais piešiniais. Programos idėja- skatinti jaunus žmones domėtis savo ir kitų tautų tradicijomis, būti sąmoninga ir kritiškai mąstančia asmenybe, o pasirinkta tatuiruotė būtų tik priemonė atskleisti savitą individualumą. Parengta edukacinė programa „Mano tattoo“ leis moksleiviams plačiau ir giliau pažvelgti į šį unikalų pasaulio tautų paveldą ir atrasti sau tinkamą ir priimtiną išraiškos motyvą. Efektyvūs ugdymo metodai, tokie kaip, diskusija, individualus darbas, jauniems žmonėms padės atrasti save, suprasti ženklų pasaulio magiją, leis realizuoti savo asmenines idėjas piešiant augaliniais dažais ant kūno. Edukacijas parengė ilgus metus mokykloje dirbanti dailės ir kompozicijos pagrindų profesijos mokytoja-metodininkė Daiva Stankevičienė. Programos pristatymas bus įvairiapusiškai įdomus, nes kelerius metus tatuiruočių menu susižavėjusi ir įvairiuose renginiuose jas piešianti, mokymus vedanti meninkė, nuolat ieško naujų ir įdomių būdų teorines žinias žaismingai pritaikyti praktikoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Baltos Kalėdos - tai Kalėdinė interaktyvi pasaka vaikams į kurią įtraukti senoviniai Kalėdų šventimo papročiai ir linksmybės. Vaikai turės galimybę sudalyvauti tikroje pasakoje ir būti jos herojais. Baltos kalėdos tai pasaka apie pasiklydusias Kalėdas, kurias bandė pavogti trys metų laikai pavasaris, vasara ir ruduo. Vaikai taps pasakoje Kalėdų gelbėtojais, kurie atlikę tam tikras Kalėdų tradicijomis paremtas užduotis išlaisvins poną gruodį ir Kalėdas, vaikai pasijus tikrais herojais, nes išlaisvinę Kalėdas mokyklos aktų salėje pučiant netikrą sniegą sniego aparatams ore pradės kristi baltos snaigės , sukurdamos Kalėdų atmosferą vaikams ir nuspalvindamos Kalėdas baltomis snaigėmis. Ir žinoma, kokios Kalėdos be tikro Kalėdų senelio, kuris atsidėkodamas vaikams už Kalėdų gražinimą įteiks po dovanėlę prisiminimui. Sukurkime baltą Kalėdų pasaka vaikams!


Lietuvių liaudies žaidimų ir ratelių pamokėlė „Jurgeli, meistreli“

Edukacinės programos metu 1 – 4 klasių moksleiviai išmoks įvairių lietuvių liaudies žaidimų ir ratelių, pagilins etnokultūrines žinias, lavins meninius, kūrybinius ir muzikinius gebėjimus. Lietuvių liaudies žaidimų ir ratelių mokymasis yra viena iš patraukliausių etninės kultūros pažinimo formų. Įsitraukę į smagius ir judrius žaidimus vaikai, patys to nepastebėdami, išmoksta daug naujų dalykų, lavina dėmesį, vaizduotę, mokosi bendrauti, laikytis taisyklių, ugdo valią. Žaidimus ir ratelius lydinčių nesudėtingų dainelių mokymasis lavina atmintį, muzikinius gebėjimus. Vaikai dainuodami daineles mokosi koordinuoti kvėpavimą, dainavimą ir judesį. Žaidimai ir rateliai pratina vaikus pajausti bendrą ritmą ir darnią veiklą pagal dainos melodiją. Išmoktus žaidimus ir ratelius vėliau mielai žaidžia laisvalaikiu.


Edukacinė programa. MANO MANDALA (išvažiuojamoji)

Edukacijos metu mokiniai susipažins su mandalomis, jų atsiradimo istorija ir reikšme.
Praktinėje dalyje mokiniai tapys savo mandalą ant jau paruošto mandalos gaminio iš gipso.
Po edukacijos mokiniai bus įgavęs naujų žinių, praktiškai pritaikęs savo kūrybiškumą ir meninius gebėjimus. Kiekvienas dalyvis iš edukacijos išsineša savo tapytą mandalą, kuri simbolizuos  mokiniui svarbius dalykus.

Edukacijos tikslas - per meninę raišką geriau pažinti save ir savo aplinką bei per pažinimą skatinti skleistis mokinių kūrybiškumui bei gerinti jų emocinę.

Edukacijos uždaviniai:
 1) Skatinti mokinių kultūrinį pažinimą.
2) Ugdyti mokinių saviraiškos gebėjimus.
3) Skatinti kūrybiškumą.

Edukacijos  poveikis - sustiprinti mokinių kultūros pažinimo ir patyrimo įpročius. Ugdomi meniniai gebėjimai ir kompetencijos.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Kad tave zuikis subadytų! (nuotolinis užsiėmimas)

Kalbėti apie keiksmažodžius nuo seno buvo ir tebėra tabu. Tyrimai rodo, kad kalboje vyrauja rusiški ir angliški keiksmažodžiai. Šio užsiėmimo tikslas – supažindinti su šmaikščiais lietuviškais keiksmažodžiais (Kad tau kelnėse ežys išdygtų! Kad tu sumolėtum! Lįsk tu vabalo blauzdon! Ot rūūūūkštele! Ot tu šuns pasturgali! ir kt.) ir kartu parodyti, kad senieji keiksmažodžiai – įdomi, išskirtinė savo kalbine raiška tautinės kultūros dalis.


Pavydėti yra negražu. Negerai. Negalima. Kiek daug draudimų! O jeigu pasakysime, kad pavydas slepia paslaptį, kurią išsiaiškinę, palengvinsite savo gyvenimą?
Tiesa, apie tokį dalyką kaip pavydas kalbėti sunku. Psichologų teigimu tai vienas didžiausių socialinių tabu. Niekas nenori prisipažinti, kad pavydi. Tad pasitelksime pagalbon knygą apie mergaitę ir jos draugus šuniukus, kurie visi kažkam kažko pavydėjo. Galiausiai vienas šunelis dingo ir draugams teko susivienyti, kad jį rastų ir išgelbėtų. Rašytoja J. Zykutė parodys videosiužetų su knygos „Kaip karalaitė Karolina pavydėjo ir kas iš to išėjo“ herojais, o moksleiviai turės įjungę vaizduotę pafantazuoti, kas buvo toliau. Galbūt tas istorijas verta užrašyti ar nupiešti ir padaryti elektroninę vartomą knygą (kaip tai padaryti greitai ir nemokamai, paskaitysite edukacijai skirtoje metodinėje medžiagoje).
Pakalbėję apie knygos herojų pavydą, su moksleiviais dalinsimės, o ko pavydi jie ir išgirsime žadėtąją paslaptį apie tai, kad pavydas gali būti naudingas resursas.
Svarbu pabrėžti, kad autorė renkasi gyvą, nuoširdų bendravimo toną, provokuoja atvirumui, nes jei apie svarbius dalykus kalbėsime didaktiškai, pozityvių pokyčių neįvyks.
Daugiau informacijos apie knygą https://kaipkaralaitekarolina.lt/knyga-kaip-karalaite-karolina-pavydejo/
Čia rasite audioištraukų, spalvinimo lapų, interaktyvių žaidimų su knygos herojais, o suaugusieji galės paskaityti psichologinius straipsnius apie pavydą ir kaip su juo elgtis konstruktyviai, kad mūsų vaikai būtų sustiprinti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šifras „Laisvė“: užkoduok partizaninę žinutę! (išvažiuojamoji edukacija)

Slaptažodžiai, slapyvardžiai skamba kaip burtažodis ar greitakalbė, tačiau jie buvo neatsiejami partizaninio karo dėmenys. Pasak Jurgio Ožeraičio-Mažeikos, „Be slaptumo nėra galima jokia pogrindinė veikla ir užsibrėžto tikslo pasiekimas. Paslaptis, priesaika – svarbiausias pogrindžio pagrindas.“ Vyriausioji partizanų vadovybė, kurios priešakyje stovėjo gen. Jonas Žemaitis-Vytautas, buvo šifruojama raide L arba žodžiu Laisvė. Šio edukacinio užsiėmimo metu kviesime 9-12 kl. mokinius atverti duris į paslaptingą partizaninio karo pasaulį. Užsiėmimo metu bus ne tik atskleistos partizaninio karo sąsajos su Vasario 16–ąja, bet ir jų slaptos kovos bruožai. Edukacijos metu mokiniai imsis informacijos užšifravimo, remdamiesi instrukcija, išlikusia Žemaičių apygardos archyve.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė paskaita „Lietuvos etnografiniai regionai“

Etnografinis regionas – istoriškai susiformavusi teritorijos dalis, kurioje išlaikyta savita tarmė, tradicijos ir papročiai, integruotas baltų genčių palikimas. Šis palikimas iki mūsų laikų išliko kaip materialusis ir nematerialusis paveldas, pasireiškiantis ir labiausiai atpažįstamas pagal tokius savitumo raiškos požymius: tarmę, tautosaką, muzikinį folklorą, tautinį drabužį, architektūrą, papročius, tautodailę ir tradicinius dirbinius, kulinarinį paveldą.
Lietuvoje šiuo metu paprastai išskiriami penki etnografiniai regionai, pasižymintys istoriškai susiformavusiais kultūriniais ypatumais: Aukštaitija, Dzūkija, Mažoji Lietuva, Suvalkija ir Žemaitija.
Paskaitoje aptarsime kiekvieną regioną pagal jo tapatumo požymius: tarmę, muzikinį folklorą, tautinį drabužį, architektūrą, papročius, tautodailę ir tradicinius dirbinius, kulinarinį paveldą. Gilesniam įspūdžiui susidaryti regionų ribų ieškosime Lietuvos žemėlapyje, klausysime skirtingų tarmių ir dainų, o paskaitos pabaigoje žinias užtvirtinsime žaisdami Kahoot viktoriną.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Vaidybinis filmas "Laikinai" (Nuotolinė paslauga)

Kai laukimas priverčia suaugti…
Trumpametražis vaidybinis filmas „Laikinai“ gvildena išvykusių uždarbiauti emigrantų vaikų likimą ir juos užklumpančias problemas.
Dvi sesės Saulė (14 metų) ir Liucija (5 metai) gyvena vienos ir laukia tėvų, kurie laikinai išvyko į Londoną uždarbiauti. Deja, Londonas nešildo. Vyresnėlei Saulei atitenka didžiausia atsakomybė – pasirūpinti Liucija, prižiūrėti namus, o tuo pačiu metu dar spręsti visus paauglystėje iškylančius klausimus. Nuo didžiulės įtampos ir užimtumo Saulė nebegali pritapti prie savo bendraamžių draugų. Mergaitės stengiasi savarankiškai gyventi ir kovoti su realybe, tačiau būti suaugusiomis kartais tampa per sunku.
Trumpametražis filmas „Laikinai“ – tai aktualus nūdienos atspindys, nagrinėjantis emigracijos sukeltas problemas vaikų ir jaunimo tarpe.
Filmas pelnė šius apdovanojimus: 2013 metais  Publikos simpatijų apdovanojimas Tarptautiniame Creteil moterų filmų festivalyje (Prancūzija); 2012 metais Publikos simpatijų apdovanojimas Upsalos tarptautiniame trumpametražių filmų festivalyje (Švedija) ir Geriausias trumpametražis filmas Vaikų filmų festivalyje „Shlingel“ (Vokietija).
Filmo kūrybinė grupė:
Scenarijaus autorė Marija Kavtaradzė
Režisierė Jūratė Samulionytė
Operatorius Audrius Zelenius
Kostiumų dailininkė Jurgita Petrulytė
Filmo dailininkas Nerijus Narmontas
Garso režisierius  Martynas Tamulis
Grimo dailininkė  Emilija Šidlauskaitė
Prodiuserės  Jurga Gluskinienė, Giedrė Beinoriūtė

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Šifras „Laisvė“: užkoduok partizaninę žinutę! (nuotolinė)

Slaptažodžiai, slapyvardžiai skamba kaip burtažodis ar greitakalbė, tačiau jie buvo neatsiejami partizaninio karo dėmenys. Pasak Jurgio Ožeraičio-Mažeikos, „Be slaptumo nėra galima jokia pogrindinė veikla ir užsibrėžto tikslo pasiekimas. Paslaptis, priesaika – svarbiausias pogrindžio pagrindas.“ Vyriausioji partizanų vadovybė, kurios priešakyje stovėjo gen. Jonas Žemaitis-Vytautas, buvo šifruojama raide L arba žodžiu Laisvė.

Šio edukacinio užsiėmimo metu kviesime 9-12 kl. mokinius atverti duris į paslaptingą partizaninio karo pasaulį. Užsiėmimo metu bus ne tik atskleistos partizaninio karo sąsajos su Vasario 16–ąja, bet ir jų slaptos kovos bruožai. Edukacijos metu mokiniai imsis informacijos užšifravimo, remdamiesi instrukcija, išlikusia Žemaičių apygardos archyve.


Žmogus ir gamta – natūralūs ir mūsų sukelti pavojai (Nuotolinė paslauga)

Kviečiame į paskaitą, kurioje susipažinsime su unikalia mūsų planeta. Žemė yra unikali dėl joje egzistuojančio skysto vandens, gyvybės ir protingos civilizacijos. Kokie pavojai slypi gamtiniuose procesuose, kaip jie nulemia kultūrinę ir civilizacinę raidą bei kaip šie pokyčiai gali vykti ateityje? Kokį pavojų kelia žmogaus veikla, o gal kažkur mes ją pervertiname? Štai šiuos svarbius reiškinius aptarsime nuotolinėje paskaitoje. Siekiame, kad auganti karta nenutoltų nuo gamtos, suprastų ir išmoktų vertinti ją bei joje vykstančius reiškinius, domėtųsi savo aplinka, ištekliais, rūpintųsi jų išsaugojimu. Nuo to priklauso ir viso pasaulio kultūriniai pokyčiai.


Cirko edukacija – įvairaus amžiaus žmones praturtinanti veikla. Cirko edukaciją išvykoje sudaro dvi dalys. Pirmoji  edukacijos dalis – Kauno cirko meno akademijos auklėtinių pasirodymas - pagrindinių cirko žanrų pristatymas. Antroji – mokinių interaktyvi edukacija ant atvežtos cirko įrangos, prižiūrint edukatoriams, pasakojant, kaip koks triukas atliekamas ir leidžiant pabandyti patiems, savarankiškai kurti bei improvizuoti. Kaip smagi baigiamoji nata – balionų lankstymo pamokėlė. Balionus leidžiama pasiimti su savimi. Edukacijos metu diskutuojama ir, jei tik matome vaikų poreikį žinoti, juos dominanti tema nagrinėjama plačiau.


Paslaugos "Senieji matų vienetai" tikslas – istoriniu, etnografiniu, kalbiniu aspektu papildyti matematikos žinias, ugdyti mintino skaičiavimo gebėjimus, suteikti praktinių įgūdžių taikant senuosius matus šių dienų buityje.
Uždaviniai. Supažindinti su istorine matų raida, kaita, įvairove (antropologinių matų įvairovė, jų gyvavimas ir taikymas dabartyje). Supažindinti su etnografijos rinkinio eksponatais, kurie yra tam tikri matai. Įtraukti paslaugos dalyvius į praktines veiklas naudojantis demonstruojamais matais. Įtraukti dalyvius į kūrybingumą ugdančias užduotis naudojantis senųjų matų terminais.
 Pristatoma matų istorijos raida, kaita, įvairovė. Pateikiami antropologinių matų pavyzdžiai įtraukiant kiekvieną dalyvį parodyti colį nykščiu (2,5 cm), plaštaką, rieškučias, žiupsnį, žiupsnelį, uolektį. Kiekvienas dalyvis gali išsimatuoti savo sprindį (apskaičiuojamas grupės dalyvių sprindžių vidurkis). Autentišku eksponatu ilgiui matuoti –sieksniu– (2,13 m) matuojama atstumas tarp ištiestų į šalis rankų  pirštų. Pažintis su etnografijos rinkinio eksponatais gorčiais, kvorta, saiku, pūru, svarais  vyksta kiekvieną apžiūrint, tyrinėjant medžiagą, gaminimo būdą. Praktinės užduotys paremtos lyginamuoju skaičiavimu senuosius matus verčiant į metrinę sistemą (mylia yra 6,8 kilometro). Paskaičiuojamas atstumas myliomis nuo mokinio namų iki mokyklos, nuo gyvenamos vietos iki Vilniaus. Dalyviai įvertina metrinės sistemos įvedimo būtinumą  (1922 m.) ir taikymą mūsų poreikiams.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Edukacinis užsiėmimas „Žaislininkystė: judantieji žaislai“ (Nuotolinė paslauga)

Vyskupas M. Valančius (1801–1875) viename savo pamokslų taip vertino žaidimus ir pramogas: „...žaidimai ir pramogos, kaip tinkamos priemonės mūsų jėgoms sustiprinti ir prabėgančioms valandėlėms maloniai praleisti, nieko smerktino savyje neturi...“ Žaidimų metu puoselėjami vaiko pojūčiai, atveriami pasaulio pažinimo vartai. Žaidimai skatina vaiko intelektinį ir fizinį vystymąsi. Žaislai leidžia vaikui geriau pažinti save. Su amatininko, gaminusio žaislus, gyvenimo būdu vaikai supažindins klausydami pasakos „Dievdirbio širdis“. Šiek tiek susipažinus su žaislininkystės amatu, bus galima suprasti, kiek daug dėmesio XIX a. pabaigoje buvo skiriama vaiko kultūrai ir kūrybai. Kalbėsimės apie senųjų žaislų gaminimo įrankius, priemones, žaliavas. Vaikams bus rodomos įvairios natūralios priemonės, iš kurių buvo gaminami žaislai (karnos, oda, arklio uodegos plaukai, kaulas, medžio žievė, plunksnos, šlynas, skiedros), įrankiai ir skirtingos medienos rūšys, tinkančios žaislų gamybai. Aptarsime, kuo skiriasi judantieji žaislai nuo nejudančių, sužinosime, kokius dažniausiai gamindavo moterys, o kokius vyrai. Užsiėmimo metu bus pristatyta didelė autentiškų XIX a. pabaigos–XX a. pradžios žaislų kolekcija. Vaikai stebėdami judančių žaislų veikimą erdvėje, susipažins su šiais žaislais: sukučiu „Vilkeliu“, figūrėle „Balvonu“, žaislu „Kalviai“, „Pokštų dėžute“, „Beždžionėle“, „Kareivėliais, „Kareivėliais-raiteliais“, „Gimnastu“, „Lentų pjovėju (pilščiku)“, „Medžio pjovėju ir kirtėju“, „Paukščiu ant ratukų“, „Lipiku“, „Arkliu ant sūpynių“. Diskutuosime apie žaislų pavadinimus ir ryšį su jų funkcija. Aptarsime, kurie iš jų priklauso: švytuoklinių, inercinių, traukomųjų, sukamųjų, riedančiųjų ir žaislų ant sūpynių grupei. Užsiėmimo pabaigoje vaikai pieš savo mylimiausius žaislus ir dalinsis įspūdžiais apie juos.


ANIMACIJOS PRAŽIAMOKSLIS (Nuotolinė paslauga)

Ar piešti judantys paveikslėliai atsirado seniai? Ir iš viso ar piešti judantys paveikslėliai iš tiesu juda? Susitikimo metu susipažinsime su animacinių filmukų pirmaisiais protoipais. Pažiūrėsime patį seniausią animacinį filmą. Aptarsime, kokios yra animacijos technologijos. Pažiūrėsime, kaip gailma susikonstruoti šviečiantį stalelį- pagrindinį animatoriaus įrankį. Pažiūrėsime įvairiausių pavyzdžių, kaip galima sukurti animacinį filuka iš Lego žmogeliukų, veltinio ar net sniego. Ir galiausiai sužinoję pačius pagrindinius animacijos kūrimo principus, pačių paparasčiausių priemonių pagalba, pabandysime nupiešti kelis pirmuosius savo animacinius filmukus Verčiamos knygos technkia (Flip book). Reikalingos priemonės: popierius, seni prirašyti sąsiuviniai, mėgstamos piešimo priemonės- pieštukai, kreidelės, flomasteriai ir pan.


Interaktyvus spektaklis jaunimui „Pasaulio bamba“.

Spektaklis paaugliams „Pasaulio bamba“ įkvėptas Williamo Goldingo romano „Musių valdovas“ ir sukurtas pagal šiandienos jaunimo aktualijas. Režisierė Agnė Sunklodaitė analizuoja paauglių pasaulį, jų baimes ir žiaurumo prigimtį. Kaip mumyse išsikeroja žemiausi instinktai ir nustelbia tai, kas žmogų daro žmogumi? Iš kur atsiranda žiaurumas? Kaip vaiko sąmonėje kyla jėgos lyderizmas ir noras nurungti kitą? Kas yra žmogiškumas? Kas gimdo baimę ir neapykantą? Kur link veda neribota valdžia ir jos troškimas? Kūrėjų nuomone, šiandien šie klausimai vėl ypatingai aktualūs. Gyvename pasaulyje, kur garsiai eskaluojama tolerancija, atjauta, bet realiai nuolat susiduriame su žiaurumu, nepakantumu ir patyčiomis. Spektaklyje žiūrovai galės ne tik stebėti spektaklio vyksmą, bet ir reikšti mintis, drauge su kitais ieškoti atsakymų į aktualius klausimus, priimti sprendimus.
Premjera – 2021 m. gegužės 29 d.
Trukmė: 1 val. 30 min.
Amžius: 13-16 m.


Edukacinė programa „Duonos kepimas“ vedama Žaliūkių malūnininko troboje, lankytojus viliojančioje tradiciniu XX a. pr. kaimo interjeru ir etnografine ekspozicija. Praktinio pažintinio užsiėmimo metu lankytojai ne tik stebi duonos kepimo procesą, bet ir aktyviai jame dalyvauja. Lankytojai sužino, kokia duona kepama Lietuvoje, kokia kitose pasaulio vietose, apie tradicinės ruginės duonos paplitimą ir išskirtinumą, duonos kelią nuo sėjos iki stalo, sužino valstiečių buityje gyvavusias duonos kepimo tradicijas, papročius ir ritualus. Išsiaiškinama, kokių žinių ir patirties turi dalyviai. Pasakojama apie tai, kaip duona įmaišoma, rauginama, minkoma. Supažindinama su pagrindiniais naudojamais įrankiais. Rodoma, kaip ližės galva išklojama lapais (klevo, ąžuolo, kopūstų, ajerų), kaip formuojamas duonos kepalas ant ližės, kaip valstiečių troboje išvaloma krosnis, išbraukiamos žarijos (kviečiami pabandyti ir dalyviai). Programos dalyviai kviečiami daryti savo kepalėlius. Pirmiausiai edukatorė parodo, kaip formuojamas mažas duonos kepalėlis, pasakoja apie ženklus ir simbolius, atėjusius iš pagonybės laikų. Dalyviai daro kepalėlius, jie puošiami tradiciniais saulės, kryžiaus, rombo, apskritimo, eglutės ženklais, kurie padaromi įspaudžiant duobutes ar brūkšnelius. Tuomet, kai visi kepalėliai jau padaryti, pašaunamas su liže didysis duonos kepalas, pažymėtas kryžiaus ženklu, paskui talpinami maži kepalėliai. Kol duona kepa, galima atsikvėpti – kviečiame vaišintis, ragauti šioje krosnyje keptos ruginės duonutės, užteptos sviestu, pabarstytos linų sėmenimis ir kanapėmis. Tuo metu skatinamas dialogas, patirties įsivertinimas, diskutuojama. Prisimenama lietuvių patarlės, priežodžiai, menamos mįslės apie duoną, rugius, krosnį. Pasakojama apie su duona susijusius papročius, jų reikšmę. Edukacinės programos dalyviai taip pat gali išmėginti, kaip veikia akmeninės rankinės girnos. Iškepus duonai, kiekvienas kepalėlis dedamas į popierinį maišelį ir atiduodamas jį padariusiam lankytojui.


Kviečiame 1-4 kl. mokinius į žaismingą pažintinę-patyriminę kelionę po Vydūno mokytojo ir filosofo vaikystės ir filosofijos pasaulį. Suprantamomis priemonėmis muziejuje sužinosite apie filosofijos žodžio reikšmę ir ką tokia veikla užsiimantys žmonės veikia gyvenime.  Pasitelkiant muziejaus ekspoziciją, garso ir vaizdo medžiagą, trumpai supažindinsime su Vydūno vaikystės prisiminimais bei jo gyvenimo būdu, kuris įtakojo mažąjį Viliuką tapti neeiline asmenybe. Vienas uždavinių- parodyti, kaip atrodė tipiškos mokyklos Mažojoje Lietuvoje. Vaikai patirs keistų emocijų įėję į mokyklos kaminą, sužinos, ar mokytojai ir mokiniai daugiau nei prieš 100 metų į mokyklą patekdavo pro tas pačias duris? Kviečiame pažaisti žaidimą, iš kokių jausmų, patyrimų ar kvapų susideda mūsų namai ir tarp jų- aš pats. Vydūnas mokė pažinti pasaulį per pagrindines jusles (pojūčius). Jos lavinamos klausant, regint, liečiant, uodžiant ir sukelia įvairias emocijas bei patirtis. Tai padeda žmogui pažinti save, susivokti, kas aš esu ir kaip mane veikia supantis pasaulis. Ekspozicijoje dalyviai gali pamatyti Vydūno arfą ir paskambinti Mažosios Lietuvos kanklėmis, tokiomis pat, kurias turėjo Vydūnas vaikystėje. Pasėdėti senuose mokykliniuose suoluose, išsiaiškinti Vydūno frazę "Vidinis tilsmas". Anot Vydūno, ,,save žmogus išgirsti gali tik visiškoje tyloje ir susikaupime". Tuo tikslu muziejaus ekspozicijoje sukurtas šviesos ir garso instaliacijos "Vidinio tilsmo" kambarys, į kurį dalyviai eina po vieną klausyti ir pamatyti mus supančių ,,energetinių sielos, proto ir jausmų ratų". Tai susikaupimo ir trumpos meditacijos pratimas. Kitame kambaryje dalyviai kviečiami pajusti, kokios emocijos ir pojūčiai sukyla užrištomis ar užmerktomis akimis liečiant kietus, minkštus, aštrius, švelnius daiktus, įvairius paviršius, kurių nematai. Kaip veikia ir kokias asociacijas sukelia paslėptas kvapas? Norite išgirst, paliest ir pajust? Kviečiame į edukaciją ,,Žaismingai apie filosofiją ir jusles"!


PLANETOS GELBĖTOJAI: šiukšlių rūšiavimo misija! (IŠVYKSTAMOJI)

Alytaus Jurgio Kunčino viešoji biblioteka

Pateikiama informacija apie skirtingas atliekų rūšis (plastikas, stiklas, popierius, organinės atliekos, pavojingos atliekos).
Išdėstomos pagrindinės rūšiavimo taisyklės, kaip teisingai atskirti ir kur dėti skirtingas atliekas.
Paaiškinama, kaip atliekos yra perdirbamos ir kokią naudą tai teikia aplinkai.
Su vaikais aptariama jų patirtis rūšiuojant atliekas namuose, mokykloje ar bendruomenėje. Klausiama, su kokiomis problemomis jie susiduria ir kaip jas galima būtų išspręsti.
Vaikai suskirstomi į grupes. Kiekviena grupė gaus skirtingų atliekų rinkinį ir konteinerius su skirtingomis rūšiavimo etiketėmis. Jie turės teisingai išrūšiuoti atliekas.
Trumpai apibendrinama visa edukacija, pabrėžiami svarbiausi dalykai.


Muilą naudojame kasdien, tačiau nesusimąstome, kaip jis atsirado? Kaip prausėsi karaliai ir jų damos viduramžiais, kada atsirado toks muilas, kokį naudojame dabar? Viską apie muilą, jo istoriją ir gamybos ypatumus sužinosite muilo gamybos užsiėmime! Užsiėmimo metu dalyviai ne tik kūrybiškai išmoks maišyti ir derinti spalvas, bet ir kaip tikri muilo gamybos ekspertai kurs savo receptą, formas ir muilo ornamentus. Visa kūrybinė erdvė kvepės įvairiais skoniais, kadangi savo muiliuką gardinsime eteriniais kvapniaisiais aliejais. Dalyviai pasigamins švelnius, mėgstamų spalvų, bei įdomios formos muiliukus, kuriuos galės išbandyti namuose ir išmuilinti visą šeimą!


Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

„Lietuvių mitų burtų“ edukacija skirta susipažinti su pagrindinėmis mitų dievybėmis, užsiėmimo metu mokiniams bus vaizduojami mitologiniai personažai, apibūdinami jų charakteriai, stichijos, kurias jie globoja, mokiniams bus skaitomas mitas, kuris bus aptartas. Kad geriau įsisavintų žinias, edukacijos dalyviai dalyvaus interaktyvioje „Kahoot“ viktorinoje „Susipažinkime su lietuvių mitais“, jei nebus galimybės naudotis išmaniaisiais įrenginiais, viktorina bus pateikta pasitelkus „Power point“ Edukacija suskirstyta į dvi dalis: teorinė, kurios metu vaikai susipažins su mitų veikėjais, bei jiems bus skaitomas mitas ir praktinė, kurios metu mokiniai dalyvaus viktorinoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Viešoji įstaiga Kupiškio rajono turizmo ir verslo informacijos centras

,,Baronkos'' kepimas vienuolyno svirne.
Ši edukacinė programa - tai kultūrinė kelionė nuo ,,baronkos'' istorijos atsiradimo, vienuolyno istorijos ir čia gamintų patiekalų iki pačių pasigamintos ir pagardais paskanintos ,,baronkos''. Kol kepa "baronka" vaikai žaidžia senovinius žaidimus ir prisimena kupiškėnišką tarmę. Iškeptą "baronką" vaikai gali ragauti su žolelių arbata arba parsivežti savo iškeptą "baronką" į namus.
Veiklos metu patiriamos teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją, suteikiant naujų žinių ir įgyjant naujų patirčių. Dalyvavimas veikloje leidžia patirti kūrybinį eksperimentą. Veiklos metu patiriamos teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis
kompetenciją, suteikiant naujų žinių ir įgyjant naujų patirčių. Per kultūrinės edukacijos veiklas ugdoma savivertė ir motyvacija,
pasitikėjimas savimi ir pasitenkinimas savo darbu. Kultūrinės veiklos metu ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti
individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti.


Marijampolės Petro Kriaučiūno viešoji biblioteka

„Knygos keliu“ – tai Marijampolės Petro Kriaučiūno viešosios bibliotekos Vaikų ir jaunimo edukacijos centre vykstanti  edukacija, kurios metu išsiaiškinama kaip senovėje buvo siunčiamos žinutės, kas skatino atsirasti raštą, skirtingų formatų knygas ir bibliotekas, moksleiviai patys kuria savo knygos puslapius.
Edukaciją sudaro dvi dalys – pažintinė ir kūrybinė.
Pirmoje dalyje ilgametę edukacinę patirtį turintys edukatoriai siekia ne tiesiogiai pasakyti reikšmingą informaciją, o atsižvelgdami į moksleivių amžių, leidžia patiems ieškoti ir patirti atradimo džiaugsmą, tokiu būdu žadindami smalsumą, norą žinoti ir ieškoti atsakymų.
Antroje dalyje moksleiviai patiria ką reiškia būti knygų kūrėjais, apžvelgia įvairius knygų formatus (popierinius, garsinius, skaitmeninius ir kt.),  kuria knygų puslapius, kuriuos išmargina istorijomis, spalvingomis iliustracijomis.
Vaikų ir jaunimo edukacijos centre esančioje garso įrašų studijoje yra galimybė pažinti diktoriaus darbą ir įrašyti knygos ištrauką, o fotostudijoje sukurti knygos reklaminę nuotrauką.


Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Tikslas:
Siekti, kad vaikai suprastu kuo mums svarbus ir ypatingas kultūros paveldas, Nemuno slėnis prieš ir po kaimų iškėlimo, senosios Nemuno slėnio gyventojų tradicijos, Kauno marių gyvoji gamta aplink kultūros paveldą, kuri yra neatsiejama gamtos dalis.

Uždaviniai:
1. Supažindinti mokinius su senaisiais Nemuno slėnio kaimais ir jų legendomis.
2. Supažindinti vaikus su kultūros ir gamtos paveldo objektais Kauno marių regioniniame parke, Pakalniškių pažintiniame take.
3. Supažindinti su Nemuno slėnio vaikų, piemenėlių žaidimais, gyventojų legendomis, pasakojimais, iškeltų žmonių istorija.
4. Siekti, kad vaikai suvoktu Nemuno slėnio kaimų iškėlimo istoriją, kuo kultūros paveldas mums svarbus ir įdomus (Pakalniškių piliakalnis, Kauno tvirtovės statinys Vaišvydavos blindažas).
5. Supažindinti vaikus, kaip atsirado Kauno marių regioninis parkas, kas jame saugoma, kas yra saugomos teritorijos.

Veikla prasideda Kauno marių regioninio parko lankytojų centre, kuriame susipažįstame su Nemuno slėnio kaimų iškėlimo istorija, legendomis, pasakojimais. Terminalų pagalba tyrinėjame senųjų kaimų buitį, senolių pasakojimus, susipažįstame, kaip atsirado Kauno marios, kas nutiko su iškeltomis sodybomis, legendų apipintomis rėvomis. Tyrinėjame Kauno marių regioninį parką, kultūros paveldą Kauno marių pakrantėse, kaip jame glaudžiasi reti gyvūnai ir augalai. Vykstame į Pakalniškių pažintinį taką žaisti žaidimo Nemuno slėnio lobis, jo metu susipažinsime su Pakalniškių piliakalniu, Pažaislio architektūriniu ansambliu, Vaišvydavos blindažu, gamtos vertybėmis. Žaidimo metu surasime laumių karalienės "Žaisos" lobį. Žaisdami vaikai išmoks piemenėlių žaidimų, pasidaryti švilpynę ir nupinti kilimėlį iš vandens ar pievos augalų.
Edukacijos metu siekiama, kad vaikai suprastų kuo svarbi Nemuno slėnio istorija, kad kultūros paveldas neatsiejamas nuo gamtos. Veiklą įgyvendina Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcijos Kauno marių regioninio parko grupės specialistai.


Edukacinė mitologinė programa „Kas tas kaukutis?“

Rokiškio rajono savivaldybės Juozo Keliuočio viešoji biblioteka

1. Teorinė dalis (trukmė 30 min.): a. Edukacinis pasakojimas tema „Kaukas - lietuvių vaikų mitologijos personažas“ – pažintis su būtybe, sutinkama tautosakoje, pasakose, rašytojų kūryboje nuo seniausių laikų iki mūsų dienų. b. Su tema susijusių knygų pristatymas, vieną jų (arba kūrinio ištrauką) perskaityti garsiai vaikų auditorijai. c. Diskusija su vaikais apie jų žinomas liaudies pasakų mitologines būtybes – Baubus, Kaukus, Aitvarus, raganas, laumes ir kitus. 2. Praktinė dalis diferencijuojama pagal sudėtingumo lygį, atsižvelgiant į edukacinės programos dalyvių amžių, turimą patirtį, gebėjimus. 1-3 klasių mokiniams skirtas kūrybinis užsiėmimas „Kaukutis“ (trukmė 20-30 min). Jo metu vaikai gamina darbelį iš priemonių, su kuriomis jiems patogiausia dirbti. Tai popierius, įvairios piešimo priemonės, natūralaus pluošto medžiagos (vilnoniai siūlai, audinio skiautės, džiuto virvelė), sagos, karoliukai, klijai. 4-6 klasių mokiniams skirtas kūrybinis užsiėmimas „Kuriu savo Kauką“ (trukmė – 30 - 45 min.), kurio metu dalyvis aprašo ar nupiešia savo įsivaizduojamą veikėją ir gaminasi jį iš natūralių medžiagų: vilnos, siūlų, džiuto, modelino. Darbelis gaminamas koliažo technika. 3. Programos apibendrinimas. Pokalbio metu vaikai komentuoja savo kūrybą, dalinasi įspūdžiais, kūrybinėmis idėjomis. Trukmė - 15 min.


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Edukacinio užsiėmimo metu dalyvius supažindinti ir išmokyti gamtoje atpažinti gyvūnus iš paliktų jų veiklos požymių, net nepamačius pačių gyvūnų. Tikra tiesa, kad būnant gamtoje ne visada pasiseka pamatyti šaką tarškinantį didįjį margąjį genį, rudenį išgirsti riaumojantį taurųjį elnią ar ankstyvą pavasarį aptikti olą rausiančią rudąją lapę. Tačiau, kad žvėrys gyvena vienoje ar kitoje vietoje, išduoda palikti įvairūs jų veiklos pėdsakai. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai mokomi atpažinti savo krašte aptinkamus gyvūnus, įvardinti jų požymius, paaiškinama apie jų prisitaikymą gyvenamoje aplinkoje, maitinimosi ypatumus. Įsitikinti, ar tapo tikrais pėdsekiais, dalyviai gali pasitikrinti spręsdami interaktyvų klausimyną.
Edukaciniame užsiėmime naudojamos natūralios, iš gamtos parneštos priemonės, kurias dalyviai gali apžiūrėti, liesti rankelėmis (priemonės termiškai apdirbtos ir paruoštos estetiškai).


STEAMBER – jungtis tarp jūros dugno, žmogaus širdies ir kosmoso platybių

STEAMBER = STEAM + AMBER. Panevėžio STEAM centre vykdomos gamtos mokslus, technologijas, inžineriją, matematiką ir kūrybiškumą (STEAM – angl. Science, Technology, Engineering, Art (creative activities), Mathematics) integruojančios veiklos. „AMBER“ – išvertus iš anglų ir kitų kalbų – gintaras. Sakoma, kad meilė Baltijos jūros gintarui daugeliui lietuvių yra įgimta – jų gyslomis teka gintaras. Edukaciją sudarys dvi dalys: teorinė ir praktinė-kūrybinė. Teorinės dalies metu moksleiviai susipažins su Baltijos jūros gintaro kilme, nepaprastu žmogaus ir gintaro ryšiu, senovėje gamintų gintarinių amuletų, papuošalų pavyzdžiais ir simbolių ant jų reikšme. Moksleiviai turės galimybę suvokti, kaip remiantis legendomis, gintarinių dirbinių simbolika ir gamtos reiškiniais „gintarine“ jungtimi galima susieti jūros dugną, žmogaus širdį ir kosmoso platybes. Praktinės-kūrybinės dalies metu naudodamiesi savo pojūčiais (uoslės, lytėjimo, regos) ir modernia STEAM centro laboratorijų įranga moksleiviai tyrinės įvairius gintaro pavyzdžius, inkliuzus ir suvoks, kodėl būtent gintaras buvo taip mėgstamas amuletų ir papuošalų gamyboje, kuo gintaras skiriasi nuo tvirto akmens, kurį žmonės naudojo išgyventi būtiniems įrankiams, įnagiams gaminti. Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas moksleivis susikurs savo amuletą „Kuršiuką“ – žmogaus formos figūrėlę, primenančią rastą žymiajame Juodkrantės lobyje. Moksleivių suvokimas, kad jau pirmykštis žmogus kūrė, vertino meną, sudievino gamtos elementus, leis jiems įsisąmoninti, jog žmonijai vystytis reikalingas ne tik pagrindinių žmogaus fiziologinių poreikių tenkinimas, bet ir galimybė bręsti jų kultūriniam sąmoningumui.


Edukacinė ekskursija "Vilnius 700: nuo Gedimino laiškų iki šių dienų"

Amžinai jaunas Vilnius per septynis rašytinės istorijos šimtmečius nuėjo išties ilgą ir įspūdingą kelią, kurio atspindžių galime rasti įvairiose senamiesčio vietose: aikštėse, kiemuose, gatvėse ir gatvelėse. Nuo 1323-ųjų sausio 25-osios, kuomet didysis kunigaikštis Gediminas rašė laiškus į Europos miestus, Vilnius pasikeitė neįtikėtinai daug: išaugo, išgražėjo ir išgarsėjo. Kita vertus, nuo pat Gedimino laikų iki dabar Vilniaus dvasia išliko nėmaž nepakitusi: miestas yra toks pat atviras, draugiškas ir kupinas galimybių, koks buvo ir prieš septynis šimtmečius.
Edukacinės ekskursijos "Vilnius 700 - nuo Gedimino laiškų iki šių dienų" tikslas - įdomiai, interaktyviai ir šiuolaikiškai pristatyti Vilniaus miesto įkūrimo ir raidos istoriją bei paskatinti mokinių domėjimąsi Vilniaus ir Lietuvos istorija bei kultūros paveldu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Raudondvario grafų Tiškevičių rojaus sodas

Atvykusiems į Raudondvario dvarą, trumpai pristatysime dvaro istoriją, papasakosime apie grafus Tiškevičius. Grafų Tiškevičių ekspozicijoje, kurioje yra jų kelionių po pasaulį nuotraukos, pasakojama apie XIX a. pab. - XX a. pr. Raudondvario dvare buvusią įspūdingą citrusinių augalų kolekciją, neįtikėtinai gražų, turtingą gyvūnais ir augalais, Rojaus sodą. Šis sodas buvo itin brangus Tiškevičiams, tad raktus nuo šios patalpos turėjo tik jie patys ir sodininkas. Dalyviams papasakojama apie Rojaus sodą, baseinėliuose gyvenusius mažus aligatorius (krokodilus), parodomos šių gyvūnų nuotraukos ir nufilmuoti vaizdai iš vietovių, kuriose jie gyvena gamtoje. Vėliau, čia pat, muziejaus ekspozicijoje, lipdomi iš smėlio aligatoriai. Tarp pirščiukų byrančio drėgno smėlio pojūtis, pakeri vaikus ir sukuria kūrybingą atmosferą.


KINO TEATRAS JŪSŲ MOKYKLOJE. Atvyksime į jūsų mokyklą bet kurioje Lietuvoje vietoje ir sukursime mobilų kino teatrą. Programa skirta 1-12 klasių mokiniams, kurios tikslas – plėsti dalyvių kultūrinį akiratį, ugdyti kritinį mąstymą ir kūrybingumą, stiprinti kultūrinį identitetą ir sąmoningumą, naudojant kiną kaip priemonę. Taip pat mobilus kinas sudarys galimybes mėgautis kokybiška filmų peržiūra vietovėse, kurios yra nutolusios nuo stacionarių kino teatrų. Filmai pritaikyti pagal moksleivių ugdymo programą, kurioje literatūriškai per kiną bus pristatomi istoriniai įvykiai, tremties motyvai, partizanų veikla. Dalyviams pasiūlysime rinktis iš edukacijai pritaikytos filmų programos, kurią sudaro naujausi Lietuvos ir užsienio kūrėjų filmai. Programoje pateiktuose filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios temos apie draugystę, pritapimą, išskirtinumą, pažinimą, istoriją ir biografijas. Filmų dėka mokiniai supažindinami su įvairiomis kultūrinėmis, istorinėmis, gamtos pažinimo, socialinėmis ir kitomis tematikomis. Po filmo peržiūros moksleiviai raginami pasidalinti savo įžvalgomis su mokytojais. Filmo peržiūra suteikiama kartu su pagalbiniu dokumentu – paruoštu preliminariu temų sąrašu, kuriuo mokinių klasė galės pasinaudoti diskusijoms po seanso, taip pat pasidalinti asmeninėmis įžvalgomis. Kinematografinė kelionė skatina toleranciją, susidomėjimą savo tautos praeitimi. Filmai tampa edukacijos įrankiu ir skatina puoselėti bendražmogiškas vertybes, pagarbą kitoms kultūroms ir jų praeičiai, didina patriotiškumą. Istoriniai filmai skatina vertinti tiek dvasinį, tiek materialųjį kultūrinį, istorinį palikimą ir siekti jį išsaugoti bei perduoti ateities kartoms. Susidomėjus šia paslauga tereikia susisiekti su mumis ir susiderinti patogų mobilaus kino atvykimą!


Ekskursija „UNESCO saugomo Vilniaus senamiesčio panoramos“

Tikslas:
Moksleivių kultūrinis paveldosauginis ugdymas edukacinės ekskursijos pagalba, siekiant paskatinti kuo didesnį jaunimo būrį aktyviau domėtis istoriniu - kultūriniu paveldu Vilniaus senamiestyje bei susipažinti su UNESCO saugomo Vilniaus panoramomis ir Užupio Respublika.

Uždaviniai:
- sužinoti daugiau apie Vilniaus patekimą į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą;
- susipažinti su senuoju Vilniaus Užupio priemiesčiu bei dabartine Užupio nepriklausoma respublika;
- grožėtis skirtingomis Vilniaus senamiesčio panoramomis;
- ugdyti vaikų pastabumą, norą tyrinėti ir orientuotis senamiestyje;
- žadinti vaikų domėjimąsi savo miesto istorija bei kultūra;
- įtraukti vaikus į gyvą miesto istorijos tyrinėjimą;

Tai sportiška, dinamiška ir aktyvi ekskursija, kurioje ne tik grožėsimės skirtingomis Vilniaus panoramomis, bet ir kopsime į senamiesčio kalvas. Pakeliui ekskursija supažindins su senuoju Vilniaus Užupio priemiesčiu, jo geneze bei dabartine menininkų išpuošta Nepriklausoma Užupio respublika. Legendų bei vaizdų pagalba bandysime modeliuoti senojo Vilniaus priemiesčio gyvenimą, jo išskirtinumus. Domėsimės kalvoms duotais vardais, nuo kalvų skaičiuosime skirtingų maldos namų bokštus, ieškosime pasislėpusių vandens šaltinių bei aplankysime ilgiausią senamiesčio statinį. Ekskursija yra pritaikyta skirtingo amžiaus vaikams.

Rezultatai:
Edukacinės ekskursijos turinys skatina didžiuotis Vilniaus istorinio centro patekimu į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą, supažindina su Vilniaus senamiesčio kalvų ir Užupio istorija. Ugdomi mokinio gebėjimai dirbti tiek komandoje, tiek individualiai; per edukaciją ugdomas kultūrinis tapatumas, vidinis mokinio pasaulis, įgyjamos naujos žinios bei patirtys. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Vilniaus senamiesčio materialines ir nematerialias paveldo vertybes, skatinamas mokinių domėjimasis miesto istorija, kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Išnykusių civilizacijų keliais: actekų ir majų kultūra, robinzoniškas gyvenimas Karibų jūros saloje ir lobiai šulinio dugne (nuotolinė paslauga)

Edukacijos „Išnykusių civilizacijų keliais: actekų ir majų kultūra, robinzoniškas gyvenimas Karibų jūros saloje ir lobiai šulinio dugne“ metu žiūrėsime autorinį kelionių filmą, kuris nukels į ikikolumbinės Amerikos laikus, kai auksu švytėjo actekų ir majų piramidės, šventyklos soste riaumojo jaguaras, žyniai atliko aukojimus, o priešų galvos puošė miestų sienas. Pažvelgsime į majų šulinių – senotų dugne slypinčias paslaptis, kokias istorijas jie pasakoja apie šiurpius aukojimus, kokie buvo rasti lobiai? Kaip šoka actekai ir skamba jų energinga būgnų muzika – užburiantys ritualai šiuolaikinėje Meksikoje. Pasijusk Robinzonu: kaip išgyvena Guna genties žmonės 365 smėlio salose be elektros, telefono, gėlo vandens: nuo miniatiūrinių, kuriose tik viena bambukinė trobelė ir kokoso palmė iki didesnių, kuriose telpa kelių šeimų kaimelis, o vaikai į mokyklą plukdomi valtimis.


Spektaklis "Mažasis karalius Gruodis arba paslaptingas Renė Magrito pasaulis" ( 3kl.- 4kl.)

Spektaklis  pagal vokiečių rašytojo Akselio Hakės  humoro, išminties ir švelnios melancholijos prisodrintą pasaką  „Mažasis karalius Gruodis“.
      Vaikystė kartais būna gyvenimo pabaigoje. Jei netikite galite paklausti paties mažojo karaliaus Gruodžio II. Beje, jis nedidesnis už smilių ir toks tuklus...jo galima klausinėti apie viską, o ir jis pats mėgsta uždavinėti keisčiausius klausimus: Kodėl namas kampuotas ? Kodėl lyja? Kodėl karvė duoda pieną? Kodėl pieną? Kodėl pienas yra pienas?.. Su juo galima žiūrėti į žvaigždes ir kalbėti apie nemirtingumą arba duoti debesims vardus. Galima žiūrėti dėžutes, kuriose karalius laiko savo sapnus. Arba išeiti į miestą ir pamatyti tai, ko iki šiol niekada nematei...
    Vieną dieną iš siauro plyšio knygų lentynoje biurininkui pasirodęs karalius Gruodis atveria duris į paslaptingą vaizduotės ir fantazijos pasaulį, kurį praturtina Rene Magrito darbai ir jo pasaulėžiūra. Renė Magritas bene žymiausias XXa. belgų dailininkas siurrealistas , išgarsėjo nuotaikingais ir mąstymą provokuojančiais kūriniais. Svarbiausias jo tikslas buvo sukurti iššūkį žiūrovo išankstiniam realybės suvokimui ir paskatinti į aplinką žvelgti jautriau. Šio menininko akimis niekas niekada nėra visai taip kaip atrodo, žemiškoje kasdienybėje , kur įprasti dalykai yra nepaparasti.

Režisierė-  Kamilė Kondrotaitė.
Scenografė-  Liuda Liaudanskaitė.
Dailininkės-  Liuda Liaudanskaitė, Daiva Dašenkovienė.
Kompozitorius-  Mantas  Joneikis.
Aktoriai- Liudas Vyšniauskas , Kamilė Kondrotaitė.


Grojantys robotai. Muzikos, robotų ir žmogaus draugystė.

Tai edukacija, kurioje integruojama muzika ir technologijos. Technologijos tobulėja ir užima vis didesnę dalį mūsų kasdienybės, tad nenuostabu, kad tai keičia ir kultūrą. Atsiradus naujai muzikiniai kultūrai, kuomet muziką atlieką ir instrumentais groja robotai, o ant scenos nestovi nei vienas žmogus, verčia pamastyti, kokia bus ateities muzika? Susipažinsime su grojančias robotais ir kartu su jais atkeliaujančia nauja muzikine kultūra. Dėl savo techninių galimybių jie atlieka kūrinius taip, kaip joks žmogus negalėtų atlikti! Edukacijoje aptarsime grojančių robotų savybes, technines galimybes, privalumus ir trūkumus. O išklausę edukaciją mokiniai patys išbandys jėgas programuodami muziką!


Knygelė ,,Transformeris" TAVO bibliotekoje!

,,Knygelė ,,Transformeris" TAVO bibliotekoje" - tai kūrybinė edukacija vaikams, kurios metu kiekvienas galės bent trumpam pabūti tikru knygos autoriumi!
Edukacijos metu vaikai susipažins su pagrindinėmis knygos sudedamosiomis dalimis bei susikurs savo knygelę - transformerį.
Edukacijos metu lavės vaikų kūrybinis, kritinis, analitinis mąstymas, suvokimas apie tai kaip tekstas siejasi su kontekstu. Tai - patyriminė, praktinė edukacija, kurios metu vaikai skatinami ,,išlipti" iš įprastų mąstymo rėmų.
Edukaciją vykdome įvairiuose Alytaus Jurgio Kunčino viešosios bibliotekos padaliniuose.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


„Medinukų pasaka“ medžio drožybos edukacija 5-8 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Lietuvoje medžio drožinėjimas turi gilias tradicijas ir yra laikomas nacionaliniu šalies paveldu. Mūsų šalyje šis amatas laikomas liaudies kultūros ir meno sudėtine dalimi. Lietuvių liaudies medžio dirbiniai drožti rankomis buvo plačiai naudojami kasdienėje veikloje kaip ūkio ar buities reikmenys.  Šiandien medžio apdirbamas vis labiau modernėja ir retas, kuris išmano medienos savybes, apdirbimą, panaudojimą. Taip pat, nedaug medinių dirbinių rasime kiekvieno iš mūsų namuose, kurie būtų naudojami ūkio reikmėms.
Edukacinė programa „Medinukų pasaka“ tai mistinė kelionė į tradicinių amatų kultūrą ir natūralią gamtą, kuri skirta 5-8 kl. mokiniams norintiems pažinti senąjį drožybos amatą. Šia edukacija siekiama skatinti mokinių domėjimąsi lietuvių senuoju amatu – medžio drožyba, siekiant jį išsaugoti bei perduoti patirtį ir žinias jaunajai kartai. Dalyvaudami užsiėmime dalyviai susipažins su lietuviškomis medžio drožybos tradicijomis, jų formavimosi aplinkybėmis, mediena, įrankiais. Edukacija vyks tautodailininko dirbtuvėje, kur bus galima  apžiūrėti meistro išdrožtus gaminius, surinktus ir eksponuojamus senuosius medinius buities įrankius, žaislus. Tautodailininkas gyvai demonstruos medžio drožybos procesą, dekoravimą. Tokiu būdu dalyviai iš arčiau susipažins su šio amato subtilybėmis.
Praktinio užsiėmimo metu, dalyviai patys išmėgins drožybos įrankius - droš šaukštą ar kitą nesudėtingą dirbinį.
Šis medžio drožybos užsiėmimas - puiki galimybė prisiliesti prie senosios lietuvių kultūros ir pačios gamtos teikiamų gėrybių, kuri praturtins dalyvių kultūrines žinias, ir sužadins smalsumą leistis į naujus, natūralius potyrius. Kiekvienas atvykęs išsineš naujai atrastus kultūrinius lobius savo širdyse ir rankose!


Orientacinis pasivaikščiojimas PALANGA - JODO BOMBA

Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas PALANGA. JODO BOMBA - interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą kurorto istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite ~4-5 kilometrų maršrutą ir pažinsite mįslingąją Palangą. Pasiruoškite, Jūsų laukia rimti išbandymai!

Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacinė programa "Atlaidų tradicija: kermošinių saldainių gamyba"

Užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su garsiausiais XX a. pirmosios pusės atlaidais, ta proga rengiamomis mugėmis bei pramogomis. Akcentuojamos bendruomeninės tradicijos, giminių ir artimųjų lankymo paprotys. Pasakojimai iliustruojami Balio Buračo ir Romualdo Požerskio atlaidų nuotraukomis, filmuota atlaidų medžiaga. Pristatoma kermošinių saldainių gamybos istorija. Sertifikuota senojo saldumynų gamybos amato puoselėtoja Laima Lašinienė demonstruoja baltos masės karamelės paruošimo procesą: išvirta ir atvėsinta karamelės masė tampoma tol, kol iš gelsvos tampa balta. Tada masė kočiojama ir formuojamos „apyrankės“, „laikrodžiai“, „karoliai“, „širdelės“ ir kt. fomų saldainiai. Mokiniai mokomi suformuoti ilguosius saldainius, vadinamus „lazdomis“, juos įvynioti į baltą, spalvotą popierių, įsukti į celofaną ir papuošti. Užsiėmimo dalyviai dalyvauja loterijoje, šoka tradicinius šokius „Malūnėlis“, „Ciceliukė“, „Grečenikė“.


Trakų Pusiasalio pilies, XIV a pilies bokšte įrengtose keramikos dirbtuvėse užsiėmimo dalyviai pamatys XIV- XVII a Trakų miesto istorinės keramikos kopijas: keptuvę, koklius, švilpuką, puodynę, puodelį, sužinos keramikos istoriją ir jos įvairovę. Dalyviai kurs, lipdys iš molio, dekoruos, bus pamokinti dekoruoti dirbinį dažant spalvotais angobais.. Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas dalyvis bus išbandęs molio plastiką ir sukūręs darbelį.


Kūrybinė edukacija „Rašiklio 3D galimybės meninėje saviraiškoje“

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Užsiėmimą sudarys dvi dalys: literatūrinė viktorina ir kūrybinė dalis su 3D rašikliu. Pirmoje dalyje vaikai žaidybine forma sužais interaktyvią viktoriną, susipažins su pasakos žanru ir jos rūšimis, sužinos apie lietuvių liaudies pasakas ir jų personažus. Panaudojant šiuolaikines informacines technologijas vaikai lengviau įsisąmonins pateiktą informaciją, įgis kultūrinių ir tautinių žinių, tai skatins domėjimąsi vaikų grožine literatūra bei knygų skaitymu. Antroje dalyje pagal pateiktą šabloną dalyviai kurs savo pasakų personažus naudodamiesi naujos technologijos priemone – 3D spausdinimo rašikliu. Vaikai iš prigimties būdami labai kūrybingi ir išradingi nori tyrinėti aplink esantį pasaulį, sukurti daiktus, žaisti su spalvomis, atverti vaizduotę. Vieni tai išreiškia piešdami, o kitų mėgstamas kūrybos būdas yra konstravimas. 3D spausdinimo rašiklio technologija atveria galimybę piešti ir kurti vienu metu. 3D rašiklyje vietoj rašalo yra naudojamas plastikinis siūlas PLA ar ABS. Abu jie yra visiškai saugūs vaikams, netoksiški, neskleidžia nuodingų dūmų. 3D rašiklio naudojimas kuriant reikalauja ne tik fizinio, bet ir psichinio pritaikymo. Kuriant vaikas turi galvoti apie tai, kaip susiję įvairūs elementai trimatėje figūroje, ugdomi susikaupimo įgūdžiai, stiprinami ir lavinami motoriniai gebėjimai, erdvinis mąstymas bei rankų ir akių koordinavimas. Paslaugos metu vaikai išmoks naudotis 3D spausdinimo rašikliu, ugdys kūrybiškumą, kritinį mąstymą, bendradarbiavimą. Sukurtą darbelį bus galima parsinešti namo prisiminimui.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Edukacinės programos tikslas – per konkrečius pavyzdžius remiantis muziejaus paroda "Neabejinga visuomenė: aktualios Lietuvos tarpukario pamokos" istorijoje ir dabartyje parodyti neabejingos ir pilietiškos visuomenės galimybes dalyvauti valstybės gerovės kūrime. Edukacijos dalyviai supažindinami su pamatinėmis pilietinės
visuomenės vertybėmis bei svarbiausiomis tarpukario Lietuvos patriotinėmis, aplinkosauginėmis, švietimo ir labdaros akcijomis, kuriose matomi neabejingos visuomenės susiorganizavimo pavydžiai. Išryškinami šiandieninės ir tarpukarinės
visuomenės požiūrių skirtumai į neatlygintiną veiklą, savanorišką darbą organizacijose bei draugijose. Edukacijos dalyviai taip pat praktiškai įsitikina, kad daugybės gyvenimiškų situacijų baigtis ar problemų sprendimas priklauso nuo kiekvieno iš mūsų. Pirmosios pagalbos suteikimas, aplinkos tausojimas, netgi šiukšlių rūšiavimas – edukacinės programos metu išmokstami maži dalykai, kurie daro didelę įtaką mūsų visuomenės savijautai ir gerbūviui!

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Archeologiniai požemių tyrinėjimai (1-4kl.)

Ką gali papasakoti plytos, puodų duženos ar net kaulai? Tuo domisi įvairių sričių mokslininkai - istorikai, antropologai, archeologai. Edukacijos metu į katedros požemius pabandysime pažvelgti jų akimis. Jūsų laukia turininga ekskursija, o po jos – praktinė dalis, kurioje patys galėsite tapti archeologais. Specialiais įrankiais kasinėsime paruoštus „kultūrinius sluoksnius“, kuriuose laukia ne vienas įdomus radinys. Drauge aiškinsimės, ką surasti daiktai gali pasakyti apie katedrą, jos požemius ir Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje gyvenusius žmones.


Spektaklis "Princesė ir kiauliaganys" H. K. Anderseno pasakos motyvais

Kas nežino garsaus danų rašytojo, XIX amžiaus sūnaus, pasaulinę šlovę ir populiarumą pelniusio pasakininko Hanso Kristiano Anderseno?! Tai pasakų karalius, turėjęs nepaprastą vaizduotės dovaną, be galo jautrią širdį, skaudžią nekilmingojo ir daug iškentėjusio vienišiaus patirtį... Šį autorių atrandame vaikystėje ir įsimename visam gyvenimui, nes susitikimas su Andersenu – tai tikros, didelės literatūros pradžia. Andersenas – klasikinės literatūrinės pasakos tėvas, nes pirmasis Europoje atsiplėšė nuo tautosakos perpasakojimo, drąsiai supynė folkloro tradicijas su originalia išmone, gyvenamojo meto tikrovės atspindžiais, naujaisiais technikos atradimais, daug ką asimiliuodamas ir rašydamas labai sinkretiško žanro kūrinius. Šios pasakos siužetas paprastas, aiškus, bet koks žavus fantazijos ir realybės junginys, koks įtaigus tikrumo, gėrio, teisybės, humoro jausmas, kokia universali prasmė! H. K. Andersenas padėjo pagrindą šiuolaikinei pasakai. Dėl to jis ir įžymus novatorius, ir nemirtingas. Šio spektaklio tikslai – priminti šiuolaikiniams vaikams labai modernų literatūros klasiką ir formuoti vertybių skalę. Įteigti vaikams, kad svarbūs yra tikri jausmai – meilė, pasiaukojimas, o ne tuštybė ir pasipūtimas. Kad vartotojiškas požiūris nuveda į dvasinį skurdumą, o įnoringas užgaidumas dažnai baigiasi liūdnai. Pasirinkta commedia dell'arte forma leidžia žiūrovui pajusti šios pasakos ironišką, kartais net groteskišką žvilgsnį į „kiaulišką“ karalystę, išvedant lengvą paralelę su blizgančio, bet tuščio šiuolaikinio gyvenimo personažais. Po spektaklio mokinių klausiame: „Kas smagiau – žaisti su draugais kieme ar žaisti išmaniuoju telefonu?“ Dažniausiai atsakymas būna „Su draugaiiiis!" Tai ir yra pasiektas spektaklio rezultatas.


Lėlių teatro spektaklis „Tikroji Pelenės istorija“

Spektaklio „Tikroji Pelenės istorija“ fabula paremta XVII a. prancūzų pasakininko, poeto ir kritiko Šarlio Pero ir XIX a. vokiečių pasakų kūrėjų Brolių Grimų kūrinių motyvais apie kuklią, nepelnytai skriaudžiamą ir vaikomą, tačiau tyros širdies mergaitę. Pastatymo kūrėjai pateikia šiuolaikiniam žiūrovui artimesnę pastatymo versiją ir nukelia žiūrovą į praėjusio amžiaus pradžią, į prabangų didmiesčio viešbutį, kur prieš Kalėdinę puotą pluša Mergaitė kambarinės uniforma. Pavargusi nuo nesibaigiančių darbų ji užsnūsta ir sapne patenka į pasaką - šiuolaikinei publikai artimesnę Pelenės istorijos interpretaciją, nepamirštant akcentuoti kūrinyje užkoduoto moralo ir slypinčios išminties. Pastatymas, sumanytas kaip stebuklinga fejerija, žiūrovus turėtų nustebinti puošniu vizualumu, spalvingumu ir dinamiškumu. Scenoje Pelenės istoriją interpretuoti šiuolaikiškai padeda ir išskirtinės vaizdo projekcijos, stilizuotos lėlės bei sumoderninta praeito amžiaus antro dešimtmečio muzika. Spektaklis skirtas moksleiviams nuo 7 m.


Interaktyvus spektaklis vaikams „Vilkas ir ožiukai“

„Vilkas ir ožiukai“ – linksmas ir nuotaikingas interaktyvus spektaklis jauniesiems žiūrovams. Scenarijaus autorė, režisierė, kostiumų dailininkė Šviesa Šulc. Muziką kūrė ir gyvai atlieka kompozitorius Tomas Juzeliūnas. Spektaklis sukurtas žinoma pasakos “ Vilkas ir septyni ožiukai“ motyvais. Spektaklio pradžioje mažiesiems žiūrovams suteikiama išskirtinė galimybė – patiems tapti aktoriais ir kurti ožiukų personažus. Scenoje tik trys ožiukus vaidinantys aktoriai, kiti keturi ožiukai – vaikai. Spektaklio siužetas: Išdykę ožiukai pradeda savo dieną. Jie mankštinasi kartu su vaikais, pusryčiauja, išdykauja, kol mama ožka supranta, kad turi palikti ožiukus vienus namie ir keliauti į miestelį apsipirkti. Prieš tai ji papasakoja ožiukams apie vilką, siautėjantį kaime, nusako, kaip jis atrodo. Kartu su jaunaisiais žiūrovais, ožiukai mokosi eilėraštuko, kurio žodžius išgirdę, galės įsileisti mamą ožką į namus. Kas nutinka mažiesiems ožiukams, kai jie lieka vieni? Kokių gudrybių imsis vilkas, kad galėtų patekti į ožiukų namus? Ar kalvis lokys ir kepėjas padės vilkui apgauti ožiukus? Kaip kiškis Piškis padės mamai ožkai atgauti vaikus? Kuo ši istorija pasibaigs vilkui? Pasakos visada baigiasi laimingai - piktasis vilkas bus nugalėtas. Jaunųjų žiūrovų dėmesį prikaustys įspūdingi pasakos herojų kostiumai, kartu su ožiukais, vaikai atliks įvairias užduotėles, mokysis eilėraštukų. Spektaklyje skambės gyva muzika. Viena gražiausių senosios animacijos pasakų, spektaklyje pavirsta šiuolaikine, nuotaikinga ir pamokančia istorija apie tai, kad negalima į namus įsileisti svetimų.


Ekskursija „Tarpukario Kauno studentų keliais“

Pagrindinis edukacinės ekskursijos „Kauno tarpukario studentų keliais“ tikslas – supažindinant moksleivius su Lietuvos Respublikos aukštojo mokslo atsiradimu ir raida tarpukario laikotarpiu, ugdyti jų istorinį bei kultūrinį sąmoningumą.
Edukacinės ekskursijos uždaviniai: sudominti mokinius Lietuvos tarpukario švietimo aspektais; pateikti įdomių faktų apie garsias Kauno universitetų dėstytojų ir absolventų asmenybes ir jų nuopelnus; perteikti tarpukario studentų kasdieninio gyvenimo ypatumus, papasakoti apie jų pramogas, kultūros renginius. Pasitelkiant mokinių pastabumą, įtraukti juos į miesto ir istorijos tyrinėjimą bei ieškoti teisingų atsakymų į pateikiamus klausimus.
Sudominti moksleivius bus siekiama šiais metodais: gyvas nuoseklus pasakojimas istorinėje aplinkoje (Kauno Naujamiestyje), papildomas temine vizualine medžiaga (pastatai, autentiškos istorinės vietos, archyvinės nuotraukos), garsiniais elementais (klausomasi tarpukariu grota muzika), kūrybinėmis užduotimis, klausimų atsakymų žaidimu, žemėlapio pažinimu. Siekiama, jog po ekskursijos mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie tarpukario aukštąjį švietimą, gebėtų vertinti estetinį vaizdą, atpažinti įvairius istorijos ir kultūros elementus, suvoktų išlikusias vertybes, būtų motyvuoti toliau tyrinėti ne tik Kauno, bet ir savo gyvenamosios vietovės aplinką.


Edukacinė programa „Piemenuko atributai (3 - 4 kl.)

Skatinti moksleivių domėjimąsi XIX a. pabaigos - XX a. pradžios piemenavimo tradicijomis.
1. Aktualizuoti piemens vaidmenį šiuolaikinėje kultūroje, akcentuojant jo socialinius, komunikacinius, meninius gebėjimus.
2. Tyrinėti vertingiausius etnografinius eksponatus - piemens reikmenis, akcentuojant menines jų savybes, ankstesnių kartų grožio supratimą.
3. Mokyti tarškynės dekoravimo naudojant spalvinio kontrasto principą, taikant tradicinio meno komponavimo principus.
4. Skatinti vaiko socializaciją bendruomenėje žaidžiant.
5. Ugdyti tvaraus vartojimo įpročius.
Mokinių dėmesys sužadinamas video spektaklio fragmentu. Aptariama nelengva piemens dalia, piemenavimo amžius, samdos laikas, pagrindiniai ir papildomi piemenų darbai. Ganymas pristatomas kaip pirmoji būsimųjų  medžio drožinėtojų - dievdirbių ir audėjų mokykla. Didesnis dėmesys skiriamas piemens reikmenims. Surengiama fotosesija; žaidžiami piemenų žaidimai. Klausomasi ir mokomasi Aukštaitijos piemenų raliavimo dainų. Išryškinama signalinio muzikos instrumento - tarškynės svarba piemeniui. Demonstruojami muziejiniai eksponatai - įvairių tipų tarškynės: volelinė, plaktukinė, lentelinė. Iš atskirų detalių surenkama, sutvirtinama ir dekoruojama tarškynė. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.
Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins ir vertins tradicinės bendruomenės vertybes: ankstesniųjų kartų patirtį, darbštumą, atsakomybę,  analizuos ir interpretuos liaudies dailės pavyzdžius, realizuos savitas kūrybines idėjas, dekoruodami tarškynę, pritaikys įgytus gebėjimus naujuose kūrybiniuose projektuose. Veiklos įgyvendintojas: Jonavos kultūros centro Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 1-4 kl.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje moterys grožį puoselėdavo K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Edukacinis užsiėmimas tinkamas specialiųjų ugdymo poreikių turinčioms mokinių grupėms: 1. galime priimti judėjimo negalią turinčius asmenis, nes turime keltuvą (priimame mažesnę nei nurodyta grupę) 2. užsiėmimas gali būti pritaikytas vaikams su proto negalia, raidos sutrikimais, vedant supaprastintą užsiėmimo variantą. Apie specialius grupės poreikius prašome informuoti užsakymo formoje iš anksto. Svarbu: užsiėmime naudojami eteriniai aliejai, kurie gali turėti įtakos vaikų, turinčių alergiją, sveikatai.


Kai ponų nėra namie (Nuotolinė paslauga)

Paskaitos metu susipažinsite su naujai įrengta K. Petrausko buto ekspozicija – Petrauskų namu: statybomis, gyventojais. Taip pat apžvelgsime K. Petrausko bei M. Petrausko gyvenimą bei kūrybą, išgirsite linksmas, pikantiškas istorijas iš šių žymių žmonių gyvenimo. Paskaitos pabaigoje išgirsite Kipro Petrausko įdainavimų bei E. Žalinkevičaitės-Petrauskienės eilėraščių. Pasinaudoję nemokama papildytos realybės programėle "Petrauskas the RemARkable" (Ją rekomenduojame prieš užsiėmimą parsisiųsti iš https://play.google.com/store/apps/details?id=com.PaveldoKomunikacija.PetrauskasTheRemARkable; reikalinga Android sistema), išgirsite bei pamatysite daugiau, nei gali papasakoti ekspozicija. Po paskaitos pakviesime sudalyvauti Kahoot viktorinoje, kurioje pasitikrinsite įgytas žinias (https://kahoot.it/ - kaip prisijungti, paaiškinsime užsiėmimo metu). Paskaitoje pristatomos temos papildo muzikos dalyko bendrąją programą plačiau atskleisdama XX a. pradžios kultūros lauko veikėjų biografijas ir kūrybą, supažindina su asmenybėmis, kurioms muzikos programoje skiriamas palyginti mažas dėmesys; gilina Lietuvos muzikinės kultūros tradicijos išmanymą. Paskaita vedama per Zoom programinę įrangą - dalyviams reikalingas asmeninis kompiuteris, planšetė arba mobilus telefonas su interneto prieiga. Dalyvių įrenginiai turi būti su veikiančiais garsiakalbiais arba ausinėmis. Virtualios paskaitos vedimo planas gali būti pakoreguotas, atsižvelgiant į dalyvių skaičių, amžių, poreikius - apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo formoje.


ETNO kilimo raštuose - gamta, tautosaka, aprėdai

Biržų rajono savivaldybės Jurgio Bielinio viešoji biblioteka

Programos tikslas – stiprinti kultūrinę savimonę, supažindinant dalyvius su regiono etnine kultūra, skatinti pasididžiavimą savo paveldu ir tapatybe. Uždaviniai: 1. Supažindinti su karstinio regiono gamtiniais ypatumais ir šio krašto tautosaka; 2. Per tautosakos kūrinius suteikti žinių apie lietuvių liaudies tradicijas, papročius, žmogaus ryšį su gyvąja gamta; 3. Pristatyti Aukštaitijos krašto tautinį kostiumą; 4. Edukacijoje naudoti įvairią interaktyvią veiklą, skatinančią dalyvių įsitraukimą, bendradarbiavimą ir kūrybiškumą.
Norint suprasti lietuvių tautosaką, prieš akis reikia turėti senojo kaimo žmogaus gyvenimą: jį supančią gamtą, jo darbus, papročius, mąstyseną, aprėdus. Tautosaka – neatsiejama mūsų kultūros, tautinio tapatumo dalis ir jos atspindys. Per tautosakos kūrinius užsiėmimo dalyviai susipažins su karstinio regiono gamtiniais ypatumais ir šio krašto etnokultūra. Pateiksime įdomios informacijos apie įspūdingą gamtos darinį – karstinę įgriuvą, papasakosime legendą apie Karvės olos atsiradimą. Tautosakos pagalba mindami mįsles, išklausydami pamėgdžiojimus, būrimus, žaisdami patarlių dėlionę, klausydami lietuvių liaudies pasakos „Sigutė“ dalyviai pagilins žinias apie lietuvių liaudies tradicijas, papročius, žmogaus ryšį su gyvąja gamta. Kalbėdami apie Aukštaitijos regiono tautinio kostiumo pagrindinius bruožus, išskirtines detales, užkoduotus raštus juostų ornamentikoje, susipažins su Aukštaitijos regiono moterų ir vyrų aprėdų savitumu. Praktinio užsiėmimo metu atlikdami kūrybinę užduotį  dalyviai naujai interpretuos tradicinius raštus ir pritaikys dekoruodami drobinį maišelį.


Edukacijos metu susipažinsime su archajišku odininkystės amatu. Išgirsime odos istoriją ir įsitikinsime jos reikšmingumu žmogaus gyvavimui, nuo seniausių laikų iki šiandienos. Smalsiai tyrinėdami aplinką ieškosime pavyzdžių ir daiktų pagamintų iš odos.
Praktinėje edukacijos dalyje išbandysime darbo su oda subtilybes, išvysime įvairius ir nematytus įrankius skirtus apdirbti, pjauti, kalti odos ruošinius. Savo rankomis išmoksime  pasigaminti praktišką aksesuarą - raktų pakabuką.
Natūrali oda unikali medžiaga, o iš jos pagaminti daiktai yra tvirti ir ilgaamžiai. Dirbdami su oda vaikai lavins kruopštumą, atidumą detalėms, loginį mąstymą, kūrybiškumą. Savo rankomis pasigamindami daiktus vaikai ugdysis supratimą apie rankų darbo gaminių vertę, gamtos tausojimą, tvarumą.


Tikslas – skatinti moksleivių kūrybiškumą, pajaučiant muzikos ir meno harmoniją. Uždaviniai: skambant gyvai muzikai mokyti moksleivius kurti estetiškus smėlio piešinius, atitinkančius mokinių amžių ir poreikius, visa tai stebint ekrane, atlikti pozityvius ir įkvepiančius kūrybai muzikos kūrinius. Piešimas smėliu, klausantis gyvos muzikos, ugdys moksleivių kūrybinius meninius gebėjimus, lavins vaizduotę, fantaziją. Moksleiviai bus mokomi piešti smėliu, klausantis gyvos muzikos, o ne su ausinukais ausyse. Pieš pirštais, šiaudais, teptukais ir tuo, ką padiktuos fantazija. Piešiant smėliu ir klausantis muzikos (norintiems bus suteikta galimybė muzikuoti patiems) išryškės individualios moksleivių kūrybos galios, mėgavimasis kūrybos procesu, atsiras džiaugsmas kūrybos laisve. Užsiėmimas lavins kūrybinį dėmesį, vaizduotę, pojūčius, fantaziją, emocinę atmintį, pastabumą, išmonę, drąsą, bendravimą ir bendradarbiavimą.


Edukacija susideda iš dviejų dalių: Teorinė dalis. - edukacinėje klasėje eksponuojama Kintų Vydūno kultūros centro paroda „Kuršmarių Vėtrungė –Vėlukas“. Parodoje galime matyti originalaus dydžio vėtrunges (10 vnt.). Šioje aplinkoje, kur dar stovi originalaus ūgio nuotrauka (2,05 m.) žvejybos inspektoriaus E. V. Berbomo, vaizdingai pasakojama apie vėtrungių atsiradimo istoriją. 1844 m. birželio 26 d. buvo paskelbtas valdžios įsakymas „Dėl prideramos tvarkos žvejybos versle“. Šią datą galima laikyti Kuršių marių burvalčių vėtrungių gimimo diena. Kiekvienam Kuršmarių kranto kaimui nurodytas žvejybos plotas. Žvejys ant savo laivo stiebo privalėjo iškelti 2 pėdų ilgio ir 1 pėdos pločio minimalaus dydžio ženklą. - Ženklų spalvos ir jų deriniai buvo nustatyti konkrečiai kiekvienai gyvenvietei, o ženklo gale turėjo būti pritvirtinta raudonos ir baltos spalvos audeklinė uodegėlė. Aiškinama ir vėtrungių geografija. Juodą ir baltą spalvas gavo vakarinis marių krantas - Kuršių nerija. Geltoną ir mėlyną – pietinis krantas (dabartinė Kaliningrado sritis), o raudoną ir baltą – rytinis žemyno krantas (dabartinis Šilutės rajonas). Praktinė dalis. - Pažinę ženklų spalvas pasirenka (iš anksto aptariame su mokytoja) norimą vėtrungės šabloną iš 3-jų variantų: 1. Nuspalvink vėtrungės šabloną. 2. Užbaik vėtrungės šabloną ir jį nuspalvink. 3. Sukurk ir nuspalvink savo vėtrungę. - Pasirinktą šabloną spalvina flamasteriais ar mediniais spalvotais pieštukais. Nuspalvinę vėtrungę mokiniai užrašo savo vardą ir datą. Įšsineša įlaminuotą piešinį, arba knygos skirtuką prisiminimui, kaip dalelę pamario krašto istorijos.


Edukacijos metu kviečiame pasimėgauti ir išbandyti vieną seniausių neaustinių medžiagų gamybos procesą. Čia susipažinsime, kaip avelės garbanos tampa šildančiu ar puošiančiu žmogaus kūną pluoštu. Užsėmimo metu išmėginsite tradicinį, šlapiąjį vilnos vėlimą karštu vandeniu ir muilu. Senovėje avių vilna rengė ir šildė žmogų. Ką ir kaip iš jos galima pasidaryti, sužinosite užsiėmimo metu. Pažadame, kad namo grįšite nusivėlę veltinį obuoliuką.


Rekomenduojamas 1-12 kl. mokiniams, tačiau adaptuojamas visoms mokyklinio amžiaus grupėms ir suaugusiems. Dalyviai susipažįsta su Kupiškio krašto malūnų istorija. Savarankiškai, naudodamiesi interaktyviu miesto žemėlapiu, pagal pateiktas nuorodas ir užuominas mieste aplanko esančius ir išlikusius malūnų paveldo objektus. Kupiškio etnografijos muziejaus ekspozicinėje salėje suranda malūnų temai tinkančius eksponatus, išsiaiškina jų paskirtį, panaudojimą ir nustato laikotarpį. Surenka Kupiškio krašto malūnų autentiškomis fotografijomis sukurtas dėliones.


Vienintelis tarpukario kino teatras Kauno kino centras „Romuva“ po ilgai trukusios renovacijos ketina plačiai atverti duris į „Animacijos laboratoriją“ ir pasinerti į stebuklingą iliuzijų pasaulį. Lankytojai bus supažindinami su kino istorija ir V. Starevičiumi, kuris paliko ryškų įspaudą joje. V. Starevičius, augęs ir kūręs Kaune, buvo pasaulinis kino srities pionierius, stojęs į gretas kartu su Voltu Disnėjumi, spaudoje vadinamas „Kino magu“, „Stebukladariu iš Kauno“, „Vabzdžių dresuotoju“ ir t.t. „Animacijos laboratorija“ – tai vieta skirta atskleisti animacijos paslaptis ir patiems dalyviams sukurti animacijas su specialiai sukurtomis animacinėmis lėlėmis – vabalais. Dirbtuvės susideda iš trijų pagrindinių dalių: 1. Pažintis su optinių žaislų ir prietaisų veikimu ir animacijos priešistore. 2. Dalyviai susipažįsta su animacijos istorija bei V. Starevičiaus kūryba. 3. Dalyviai paskirtomi į grupes ir kuria animacinius filmukus panaudojant specialias animacijos lėlės personažus vabalus. Animacijos lėlės – tai adaptuoti ir sušiuolaikinti V. Starevičiaus taip mėgstami vabalai iš pirmųjų jo filmų. Lietuvos animatoriai profesionalai, 2021 m. Nacionaliniuose Lietuvos kino apdovanojimuose įvertinti už geriausią animacinį filmą „Matilda ir atsarginė galva“, sukurė specialų elniaragio ir boružėlės dizainą ir scenografiją šioms dirbtuvėms.


Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Tuskulėnuose išgelbėtos gyvybės 1942–1944 m. (skirta 9–12 kl., trukmė 1 val.) Holokaustas – viena iš didžiausių XX amžiaus tragedijų. Edukacinio užsiėmimo metu sužinosite, kas vadovavo ir kas vykdė žydų genocidą Lietuvoje, kada pradėjo kurtis getai ir kokios buvo gyvenimo sąlygos juose, kas ir kokiais būdais gelbėjo žydus. Nemažai dėmesio skiriama Antonovičių šeimai, gyvenusiai Tuskulėnų dvare ir gelbėjusiai žydus. Užsiėmimo pabaigoje atliekamos įvairios užduotys.


Kurkime nuostabias žvakes drauge ! Programos metu susipažinsime su keramikos dekoravimo ir žvakių liejimo būdais, tradicijomis, keramikos amatu, keramikinio gaminio atsiradimo procesu ir iš kokių žaliavų yra gaminamos žvakės. Mokiniai patys išdekoruoja parodyta technika keramikinį žvakės indelį, nuauksuoja ar bronzuoja norimomis spalvomis ir paruošia keramikinius indelius vaško pylimui. Kitu etapu kartu paruošiame vašką ir užbaigiame žvakes supilstydami paruoštą kvapnų vašką į keramikinius indelius.
Nuostabiausia, kad išdegus vaškui lieka idealiai tinkantis arbatinei žvakutei žvakidė ar  indelis smulkiems daiktams laikyti.
Atsižvelgiant į mokinių amžių bei įgūdžius, turimas žinias ir galimybes priimti ir suvokti informaciją, programa yra pritaikoma skirtingų gebėjimų vaikams (mokiniams), parenkami temų bei lipdomų objektų sudėtingumo lygiai.
Išdekoruotus kūrinius po užsiėmimo mokiniai pasiima su savimi. Paslauga teikiama švietimo įstaigoje. Užsiėmimai vyksta atskirai kiekvienai klasei esant po 15-30 vaikų grupėje.


Edukacija skirta atkreipti dėmesį į perteklinį vartojimą ir išmokyti būdų, kaip galima prikelti savo turimą drabužį antram gyvenimui. Užsiėmimo metu bus naudojami savi arba iš atiduotuvės kabyklos surinkti drabužiai, mokomasi drapiruoti, dekoruoti, piešti, karpyti ir kitaip atnaujinti drabužį. Dalyviai bus supažindinami su mados pasauliu, greitu jo tempu ir kaip kiekvienas gali prisidėti prie pokyčių, ilgesnio vartojimo ir ekologijos. Tai aktyvus užsiėmimas, kurio metu vaikai ieškos sau reikalingų elementų, juos kurs, bus skatinami ieškoti savo individualaus stiliaus, kūrybiškai spręsti užduotį ir tuo pačiu diskutuoti, su kokiomis problemomis jie susiduria, kaip mato madą ir ką ji jiems reiškia, kokia galėtų būti ateities mada. Po užsiėmimo kiekvienas turės savo atnaujintą drabužį, bus susipažinęs su drabužio atnaujinimo technikomis ir galės jas pritaikyti kituose kūrybiniuose procesuose.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacinis užsiėmimas "Vandens gyvenimo linija"

Edukacinio užsiėmimo objektas: ruonis, jo gyvenimas, jo santykis su motina ir jį supančia aplinka. Vieno ruoniuko istorija pateikiama kaip priemonė užsiėmimo dalyviams analizuoti Pasitikėjimo, Meilės, Ištikimybės, Atsakomybės, Laisvės temas. Visas edukacinis užsiėmimas „Vandens gyvenimo linija“ sukonstruotas kaip meninė instaliacija. Garsinio ir tekstinio pasakojimo centre Baltijos jūros ruoniai – didžiausi mūsų regione gyvenantys jūrų gyvūnai, kurie kuria mūsų regiono unikalumą ir savitą ekosistemą. Dalyviai kviečiami į bendrą dialogo erdvę, kuri atskleidžia šių gyvūnų kasdienybę, patirtis ir savijautą. Į meninį dialogą, kuris skatina išgirsti tiek mums, tiek ruoniams aktualias ekologijos, taršos ir išlikimo temas, kviečia permąstyti asmeninį santykį su mus supančia aplinka.


Kviečiame patyrinėti M.K.Čiurlionio kosmosą – jo fantazijos sukurtas ir paveiksluose įamžintas žvaigždes, planetas, kitus dangaus kūnus. Susipažinę su M. K. Čiurlionio visatos paslaptimis, kursite savo įsivaizduojamą kosmoso paveikslą naudojant pastelės techniką, kuria pats dailininkas sukūrė daugybę savo šedevrų“.


Trijų dalių edukacija ,,Emocijų kėdutė" yra skirta 5 - 6 kl. mokiniams. Edukacija orientuota į mokinių emocinio intelekto bei kritinio, analitinio ir kūrybiško mąstymo ugdymą.

Užsiėmimo metu, pasitelkus žaidimo formą, biblioterapijos, diskusijos ir reflektyviojo klausymo metodus, bus skatinama ieškoti kūrybiškų sprendimų įvairioms gyvenimo situacijoms, lavinami empatijos ir savirefleksijos įgūdžiai, mokoma atpažinti ir įvardinti savo emocijas bei atskirti skirtuma tarp logika ir emocijomis paremtų sprendimų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacijos dalyviai bus supažindinti su meteoritų atsiradimu Žemėje, jų klasifikacija. Kartu su edukatoriumi galės ne tik teoriškai, bet ir praktiškai susipažinti su meteoritais (apžiūrėti įvairių rūšių meteoritus), sužinos, kokių meteoritų į Žemę nukrenta daugiausiai. Dalyviams bus pateikti įdomiausi faktai apie nukritusius meteoritus Žemėje, nuo didžiausio – Afrikoje, iki rečiausių, randamų mūsų planetoje. Lietuvoje nukritusių meteoritų apžvalga.
Vizualiai pamačius meteoritus, dalyviai bandys atskirti jų tipus.
Edukacijos metu bus aptarti mikrometeoritai, kurių kiekvienas iš mūsų galime rasti aplink.


Kas mes? Nuo akmens amžiaus iki Kuršių genties

Edukacinį užsiėmimą sudaro dvi dalys: teorinė - senosios krašto istorijos pristatymas archeologinėje Žemaičių dailės muziejaus parodoje, ir praktinis - amuleto gamyba. Kuršiai (latv. kurši, lot. currene), vakarų baltų tauta, nuo VII a.-VIII a. iki XVII a. I pusės gyvenusi rytinėje Baltijos jūros pakrantėje. Susiformavusi kuršių gentis „Vikinginio periodo“ (VIII – XI a.) laikotarpiu klestėjo su prekyba, ryšiais, amatais. Edukacijos metu dalyviai susipažįsta su IX a. moters kostiumu, kurį sudaro rankų darbo rūbai, papuošalai, darbo įrankiai ir t.t. Su kostiumu susiejami ir amatininkai – juvelyrai, audėjai, siuvėjai, keramikai, peiliadirbiai, kalviai, ginklakaliai ir t.t. Prisilietę, pabandę, užsidėję archeologinių radinių kopijas edukacijos dalyviai įtvirtina išgirstas žinias, susipažįsta su skirtingais amatais, gamybos ypatumais ir subtilybėmis. Edukacinio užsiėmimo metu kalbama apie kuršių genties gyvenseną, prisiliečiama prie tikėjimo, pasaulėžiūros ir panašių temų, tad praktinėje dalyje kiekvienas pasigamina „sėkmę nešantį amuletą“.


Kino edukacijos erdvė „Edukinas“ (Nuotolinė paslauga)

Virtualios kino edukacijos erdvės „Edukinas“, skirtos 5-12 klasių mokiniams, tikslas – plėsti dalyvių kultūrinį akiratį bei patirčių įvairovę, ugdyti kritinį mąstymą ir kūrybingumą, stiprinti kultūrinį identitetą ir sąmoningumą, naudojant kiną kaip priemonę. „Edukinas“, veikiantis kartu su legalia internetine filmų peržiūros platforma „ŽMONĖS Cinema“, programos dalyviams siūlo rinktis iš edukacijai pritaikytos filmų programos, kurią sudaro daugiau nei 40 nuolat atnaujinamų Lietuvos ir užsienio kūrėjų filmų. Programoje pateiktuose filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios temos apie draugystę, pritapimą, išskirtinumą, pažinimą ir t.t. Filmų dėka mokiniai supažindinami su įvairiomis kultūrinėmis, istorinėmis, gamtos pažinimo, socialinėmis ir kitomis tematikomis. Išsirinkti aktualią temą atitinkantį filmą padės programos suskirstymas pagal klases; taip pat aprašymas, kuriame pateikta informacija apie filmo turinį, kokiai amžiaus grupei jis yra skirtas, jo trukmė ir pritaikymas konkrečiai dėstomai disciplinai. Specialistas pataria, kokiomis temomis mokytojai galėtų diskutuoti su mokiniais po filmo peržiūros. Tokiu būdu yra suteikiama legali galimybė susipažinti su edukaciniu turiniu nuotoliniu būdu. Daugiau informacijos apie edukacinių filmų programą rasite čia: https://www.edukinas.lt/, filmų peržiūros vykdomos kino platformoje ŽMONĖS Cinema: https://zmonescinema.lt/.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Kviečiame susipažinti su ypatinga Lietuvos teritorija – Didžiosiomis Nemuno kilpomis. Išskirtinis Nemuno vidurupio slėnio kraštovaizdis lėmė upės pakrančių gyventojų ilgą, sudėtingą ir įdomią istoriją. Nemunas ir jį supantys miškai maitino, rengė, o paslaptingos ir klaidžios upės kilpos teikė prieglobstį ir saugojo vietos gyventojus. Šiame krašte gimę ar gyvenę žymūs žmonės ypatingai vertino ir savo darbais, kūriniais garsino Nemuno kraštą atskleisdami šių vietovių grožį ir trauką. išlikusios šio kraštovaizdžio vertybės traukia tiek tyrėjų, tiek mūsų šalį norinčių pažinti keliautojų dėmesį. Nedidelėje vos 250 km2 ploto teritorijoje surasta beveik trys dešimtys piliakalnių, sengirės tebeslepia pilkapynus, gyventojų atmintis tebesaugo senųjų amatų ir verslų vaizdus. Senuose brandžiuose miškuose gausu retų gyvūnų ir augalų, žaliuoja vienas už kitą aukštesni medžiai. Šių vietų unikalumą padės atskleisti lankytojų centro ekspozicija, kuri skirta įvairaus amžiaus moksleiviams bei suaugusiems. Joje rasite tūrinius maketus ir dėliones, interaktyvias schemas, nuotraukas ir piešinius, reljefinį ir kitus žemėlapius, surinktą gamtinę, archeologinę, vaizdo bei garso medžiagą. Tyrinėsite, mokysitės, sužinosite daug įdomių faktų ir atsakymų į klausimus: Kodėl šiose vietose Nemunas taip kilpinėja? Koks yra aukščiausias Lietuvos medis ir kur jis auga? Koks akmuo išrinktas nacionaliniu? Ką vadiname sieliais?.. Edukatoriai – regioninio parko darbuotojai jums paruošę užduočių, žaidimų. Po teorinės dalies moksleivių lauks skirtingos užduotys: 1-3 klasės „plukdys sielius”, 4-7 klasės – „vingiuos“ 2 kilometrų akmeninėmis „Nemuno kilpomis“, 8-12 klases pakviesime į orientacinį žaidimą-ekskursiją.


TVARESNIS PASAULIS: edukacinis renginys per konstravimą su LEGO

Bricks4Kidz® edukacinis renginys supažindins vaikus su tvarumu ir kultūriniu paveldu per konstravimą su LEGO.

Kas yra tvarumas? Kodėl svarbu mąstyti ir elgtis tvariai? Kaip tai veikia mus supantį pasaulį? Kokią reikšmę turi senųjų pastatų saugojimas, restauravimas tvarumui ir kultūros paveldui? Edukacinio renginio metu vaikai sužinos įdomių dalykų apie tvarumą, senųjų pastatų prikėlimą naujam gyvenimui, pasiners į smagų konstravimo procesą, kurio metu sukonstruos įvairius pastatus. Stiprinsime tvarią mąstyseną, sąmoningumą, bendradarbiavimo, komunikavimo įgūdžius, lavinsime gebėjimą priimti sprendimus, skatinsime kūrybiškumą per patyriminę veiklą.


Edukacinė programa "Karinė operacija "Žinių bomba"

Ši nuotaikinga edukacinė programa siūlo pasinerti į intriguojantį žaidimą bei pajusti tikrą ieškotojo ir tyrinėtojo dvasią. Muziejaus ekspozicijų erdvėse ieškosite kodinėmis spynomis užrakintų „žinių bombų“ ir per kuo trumpesnį laiką turėsite „nukenksminti“ Muziejui grėsmę keliančius užtaisus, vykdydami įvairias užduotis. Tai linksma ir aktyvi veikla: reikės šifruoti, skaičiuoti, bėgioti, ieškoti, spręsti rebusus, surinkti dėliones, apžiūrėti istorinius ginklus, bendrauti naudojant radijo stoteles ir atsakyti į įdomius klausimus. Ne tik smagiai praleisite laiką, bet ir sužinosite svarbiausias istorines datas bei faktus, išmoksite atpažinti bei vertinti istorijos šaltinius, rasti kūrybiškus sprendimus, mokysitės dirbti komandoje.


Edukacija "Kerintis H. K. Anderseno pasaulis" (išvažiuojamoji)

Ar žinote, kas tituluojamas pasakų karaliumi? Tai – Hansas Kristianas Andersenas. Pasakų herojai, atkeliavę pas vaikus – Bjaurusis Ančiukas, Undinėlė su Ragana, Kaminkretys su Piemenaite, varlės su Coliuke ir kiti – skatins prisiminti pasakų istorijas ir jų mokomąsias prasmes. Ilgamečiai šio teatro aktoriai D. Krapikas ir L. Strazdauskienė padės suprasti, kokie
autoriaus gyvenimo įvykiai paskatino tokiai kūrybai. Patyrusių lėlininkų rankose, apgaubta menų sintezės, pasakos virs edukacijos pripildyta interaktyvia veikla.


Filmo kūrimo dirbtuvės „Dėmesio, filmuojam!“ (5–6 klasėms)

Kadangi, gyvename vaizdo kultūros laikais, todėl pasirinkta meno sritis - kinas - puikiai tinkanti priemonė kritiškai ir kartu savarankiškai vertinti aplinką, kasdienybę ir aktualijas Lietuvoje ir pasaulyje.  Dirbtuvėms vadovauja ilgametę edukacinių kino dirbtuvių patirtį turintis režisierius Antanas Gluskinas. Visa edukacijos veikla bus suskirstyta į tris dalis, kurių kiekviena atitiks filmo kūrimo etapą - pasiruošimą, filmavimą ir postprodukciją. Pirmajame filmo kūrimo etape - pasiruošime - dirbtuvių vadovas trumpos teorinės paskaitos metu pristatys pagrindinius scenarijaus rašymo taisykles bei kūrybnės grupės profesijų (režisierius, operatorius, garso režisierius, montažo, aktorius) funkcijas. Po paskaitos, moksleiviai pasiskirstys grupėmis (8-10 žmonės), kurios per nustatytą laiką kurs savo scenarijus pasirinkta tema ir pasirinkto žanro bei pasirinks kino profesijas, kurias norės išbandyti edukacijos metu. Pabaigę scenarijus, moksleiviai persikels į antrąjį filmo kūrimo etapą - filmavimą. Šio etapo pradžioje, vadovas trumpai papasakos apie vaizdo ir garso svarbą filme -supažindins su pagrindiniais kino gramatikos pagrindais: kameros pozicija ar filmavimo kampais, kadro dydžiais, garso takelio svarba, filmavimo aikštelėje esama tvarka..  Išklausę trumpą teorinį įvadą, moksleiviai savo išmaniaisiais įrenginiais (telefonai, planšetės) filmuos sukurtą scenarijų. Dirbtuvių vadovas po truputi pabūdamas su kiekviena grupe, padės filmavime savo pastebėjimais. Po filmavimo, bus trečiasis filmo kūrimo etapas - postprodukcija. Šio etapo pradžioje vadovas supažindins su montažo programomis bei pagrindais. Po to moksleiviai, padedami vadovo arba patys savo turimais įrenginiais, montuos savo filmą, ieškos jam tinkamos muzikos ar garsų, tinkamos spalvinės gamos. Kai montažas bus baigtas, edukacijos dalyviai peržiūrės sukurtus filmus bei juos aptars tarpusavyje - kas pavyko, o kas nelabai.  Moksleiviai savo filmus kurs mokyklos teritorijoje - viduje ir/ ar lauke.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Bibliotekoje į laisvę ištrūko magiški užmaršties kerai, užbūrę visus miesto gyventojus, jie ėmė skrajoti padebesiais.
Vienintelis būdas juos išgelbėti – Kvapų bibliotekoje atrasti ir  pagaminti kvapą, kuris padės jiems sugrįžti į tikrovę. Tam, kad galėtumėt šią užduotį įvykdyti, prireiks visos komandos pastangų ir geros uoslės! Jūsų užduotis –  sekti paskui teisingą aromatą, atrasti receptą ir jį, kaip tikriems paslaptingiems vaistininkams, pagaminti. Tačiau viskas ne taip paprasta, kaip gali pasirodyti, nes jūsų magišką kelionę lydės šifrai, kodai ir nežinomi kvapai.

Ši edukacija – tai komandinis literatūrinis žaidimas. Vienoje komandoje dalyvauja bent 3 vaikai.

Užsiėmimo trukmė: 60 min.

Užsiėmimas skirtas: 6-8 kl. mokiniams.


Grafo B. H.  Tiškevičiaus fotografijos pamokos

Grafas Benediktas Henrikas Tiškevičius yra be jokios abejonės geriausiai žinomas Raudondvario dvaro valdytojas, savo vardą išgarsinęs per fotografiją ir tolimas keliones. Kelionių metu išlipęs į krantą B. H. Tiškevičius niekada nesiskirdavo su fotoaparatu. Fotografija buvo grafo aistra. Nors Tiškevičiaus gyvenimas yra ne kartą aprašytas spaudoje ar moksliniuose straipsniuose, daug jo ilgo gyvenimo detalių šiandieną yra dar mažai žinomos. Svarbiausiu faktu, liudijančiu jo ekspedicijas ar kasdienybę, vis dar lieka pačio grafo darytos fotografijos, kurių dauguma dėl karų, konfliktų ar kitų istorinių stichijų buvo sunaikintos arba išblaškytos po visą pasaulį. Nieko keisto, kad 1993 m. viename Paryžiaus sendaikčių turguje rastos Benedikto Henriko Tiškevičiaus nuotraukos tapo tikra sensacija. Iki tol nematyti vaizdai atgaivino užmiršto Vialos ir Raudondvario dvaro istoriją. Išaugo ne tik susidomėjimas senaja fotografija, bet ir pačiu fotografu. Tik 2018 metais, kai viename internetinių aukcionų netikėtai pavyko surasti penkias autentiškas nuotraukas, muziejui pavyko jas įsigyti. Tai buvo pirmieji B. H. Tiškevičiaus darbai muziejaus fonduose. Nuo 1993 m. tai buvo didžiausias, kada nors rastas grafo darytų nuotraukų rinkinys. Gausiai padidėjusi muziejaus kolekcija dabar yra didžiausia ir vertingiausia Lietuvoje. Šiuose, nepaprastai vertinguose vaizduose, užfiksuota tai, apie ką buvo galima paskaityti tik užrašytuose pasakojimuose ar inventoriuose. Iki šiol nebuvo žinoma koks buvo tiltelis per upelį, tekantį raguvoje, ar kaip atrodė keltas per Nevėžio upę. Atrastos fotografijos leidžia naujai pažvelgti ir į asmeninį grafo Tiškevičiaus gyvenimą. Jose gausu įamžintų akimirkų iš pasivaikščiojimų po parką bei medžioklės scenų. Taip pat nepaprastai įdomūs vaizdai iš kelionės po Prancūziją, kurioje grafą lydėjo pirmoji jo meilė Izabelė Fero. Kviečiame atvykti į Kauno rajono muziejų Raudondvario dvare ir pasinerti į kūrybinį procesą. Su savimi turėkite mobilųjį telefoną.


HERBAS – PRAEITIES PASAKOTOJAS (Nuotolinė paslauga)

Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Edukacinis užsiėmimas suformuotas iš dviejų dalių - teorinės ir praktinės. Teorinės dalies metu (skiriama 25 min.) užsiėmimo dalyviai supažindinami su heraldikos pagrindais: herbų atsiradimo istorija, jų kilme ir raida, sudarymo taisyklėmis, spalvomis, formomis, herbinėmis figūromis ir jų simbolika. Dalyviai stebės ir analizuos muziejaus ekspozicijos medžiagos pagrindu sukurtą vizualinę medžiagą, bus aptariama, kokios priežastys sąlygojo herbų atsiradimą Europoje, kur ir kodėl jie buvo naudojami, kokie asmenys ar institucijos juos turėjo, kokia herbų reikšmė šiandieninėje visuomenėje. Praktinės užduoties metu, veiklą moderuojant ir paaiškinant edukatorei, pagal aptartas taisykles gaminamas asmeninis herbas. Praktinei kūrybinei užduočiai reikalingos priemonės: kartonas, spalvotas popierius (raudonas, žalias, juodas, mėlynas ir auksinis arba geltonas, sidabrinis arba baltas), žirklės, pieštukai, klijai. Praktinės dalies eiga (skiriama 10 min.). Iš kartono pagal duotus pavyzdžius iškerpamas gotikinis skydas. Naudojant aplikacijos techniką skydo lauke komponuojamos savo pačių sukurtos ir iškirptos herbo figūros, kurių simboliai pasiskolinti iš gyvūnijos, augmenijos, gamtos ir mus supančios aplinkos. Aplikavimui naudojamos 4 pagrindinės klasikinės heraldikos spalvos: raudona, juoda, žalia, mėlyna ir metalo spalvos – auksas ir sidabras arba jas pakeičiančios – geltona ir balta spalvos. Apibendrinimas: pristatomojo pasakojimo kūrimas – kiekvienas herbo autorius gali trumpai pristatyti savo darbą, paaiškinti naudotų spalvų ir simbolių pasirinkimą ir reikšmę. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo 3–4 klasės pasaulio pažinimo ir pagrindinio ugdymo 5 klasių istorijos programas


Edukacinė programa "A. Tatarės pasakėčiomis po Lukšius"

Šakių rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Bemaž visi žinome garsaus graikų pasakėtininko Ezopo pasakėčias. Daugelio tautų literatūra, ypač skirta vaikams ir jaunimui, prasidėjo būtent nuo Ezopo pasakėčių vertimų, sekimų, perpasakojimų. Vyresniesiems gerai pažįstamas rusų poetas I. Krylovas. Tačiau galime didžiuotis ir savo pasakėčių kūrėjais: K. Donelaičiu, S. Stanevičium, P. Arminu ir kitais. Edukacijos metu pakviesime susipažinti su Lukšių miestelyje gyvenusio pirmojo žymaus Užnemunės rašytojo ir švietėjo, prozininko, pedagogo, kunigo Antano Tatarės asmenybe ir pasakėčiomis. Žaidimo forma pakviesime susipažinti su pasakėčiomis „Žirgas ir asilas“, „Skruzdėlė ir žiogas“, Šnekutis ir gegutė“, „Aržuolas ir lendrė“ ir jų personažais. Pasiskirstę komandomis, edukacijos dalyviai išsitraukia vokus su pasakėčių ištraukomis. Vienas komandos narys skaito, kiti klauso. Vėliau vaikai išsitraukia raides, iš kurių turi sudaryti to meto tarmišką žodį iš A. Tatarės pasakėčių ir paaiškinti, ką jis reiškia mūsų dienomis, pvz. aržuolas – ąžuolas, susiedka – kaimynė. Atlikę šią užduotį, keliaujame prie kitos – iš kiekvienos žodžio raidės reikia pasakyti tą žodį apibūdinantį būdvardį, veiksmažodį, daiktavardį, pvz., aržuolas: A – aukštas, R – rievėtas, Ž – žalias ir pan. Žaidžiame toliau: kiekviena komanda kitai komandai trumpai perpasakoja savo pasakėčią. Komandų dalyviai, pasitelkę vaizduotę ir išmonę, savo pasakėčios moralą pavaizduoja šaradų principu – vaidinant be žodžių. Palavinus mąstymą, kviečiame pajudėti ir susipažinti su gražiai tvarkomu Lukšių miesteliu. Komandoms išdalinami žemėlapiai, kuriuose sužymėtos A. Tatarės atminimo įamžinimo vietos: Šv. Juozapo bažnyčia, V. Grybo gimnazija, Atminties parkelis, pagrindinė gatvė. Kiekviena komanda turi kuo greičiau jas surasti, šalia objekto nusifotografuoti ir kuo įdomiau parašyti ir (arba) nupiešti vieną trumpą palinkėjimą A. Tatarei. O galbūt sukursite ir eiliuotą, moralą turintį ketureilį ar kitaip nustebinsite savo draugus. Leiskimės į pasakėčių pažinimo nuotykį kartu!


Edukacinis užsiėmimas „Pasakų istorijos“

Edukacinį užsiėmimą „Pasakų istorijos“ sudarys trys dalys. Visų pirma, dalyviai bus supažindinami su pasakų Europoje ištakomis, taip pat ir su kitų pasaulio šalių pasakų rinkiniais – „Tūkstantis ir viena naktis“, „Kaukazo pasakos“, „Japonų pasakos“ ir kt. Bus pristatoma lietuvių pasakojamoji tautosaka, tokie svarbūs jai žmonės kaip S. Daukantas, J. Basanavičius, J. Balys, A. Giedrius, parodomos bibliotekoje saugomos jų senosios pasakų knygos, paskaitoma pasakų pavyzdžių. Susipažinę su senaisiais tekstais, mokiniai komandose kurs savo pasakas. Burtų keliu išsitraukę lapelius su pasakų veikėjais, vieta ir kt., mokiniai turės juos panaudodami sukurti savo pasakas. Ant lapelių edukacinio užsiėmimo dalyviai ras nuspėjamų ir netikėtų pasakų elementų, tad tikrai prireiks pasitelkti kūrybiškumą, o kiekviena sukurta pasaka bus unikali. Dirbant komandose pasakos bus užrašomos, o edukacinis užsiėmimas baigiamas kūrinių pasidalinimu ir draugišku jų aptarimu.


Edukacinė programa skirta ugdyti pažinimo ir menines kompetencijas per vilnos vėlimo amatą, atskleisti mūsų krašto išskirtinumą, neišsenkantį kūrybiškumą. Edukacinio užsiėmimo metu mokoma tradicinio vilnos vėlimo šiltu vandeniu ir muilu, demonstruojami tiek šiuolaikinių veltinio darbų, tiek senųjų dirbinių pavyzdžiai. Kalbama apie avių ir vilnos reikšmę tradicinėje kultūroje. Supažindiname su muziejinių eksponatų pavyzdžiais: avikirpėmis žirklėmis, verpimo rateliu, audimo staklėmis. Užsiėmimų metu dalyviai sužino, kaip ir kodėl vilna veliasi, paaiškinama daug paslapčių, kurias pradedantis velti privalo žinoti. Praktinės dalies metu mokomės sudėlioti vilną, maišyti spalvas, velti rutuliukus šlapiuoju būdu. Gaminame smulkius vilnos gaminius, aksesuarus, papuošalus. Pertraukėlės metu žaidžiamas judrus žaidimas.


Šmuglerių pramintais takais. Ostpreusen, Bitenai per Lompenus

Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas:
Supažindinti užsiėmimo dalyvius su spaudos draudimo laikotarpiu Lietuvoje ir knygnešių veikla, tapusia liaudišku
lietuvių tautos kovos dėl savosios spaudos ir kalbos simboliu. Uždaviniai.
1. Mokiniai galės pajausti ir suprasti su kokiais
sunkumais ir pavojais susidurdavo knygnešiai.
2. Dalyviai gilins savo žinias apie Mažąją Lietuvą, jos istoriją.
3. Įgytas žinias pritaikys praktiškai atlikdami užduotis pateiktas „Knygnešio maišelyje“.
Dalyvaudami užsiėmime mokiniai sužino, kaip knygnešiai atkeliaudavo į Bitėnus pas spaustuvininką Martyną Jankų, kur apsistodavo jo sodyboje, kokius spaudinių nešulius jiems spaustuvininkas paruošdavo. Išgirsta pasakojimą apie „knygnešių motina“ vadintą Anę Jankuvienę, kurią knygnešiai taip titulavo už jos nuoširdų rūpestį jais. Mokiniai sužinos kaip mažoji Elzikė (M. Jankaus dukra) pagelbėdavo mamai. Rodomas filmas „Knygos kelias Žemaitijoje“ supažindina mokinius su lietuviškos spaudos draudimo laikotarpiu vykusia spaustuvine veikla Mažojoje Lietuvoje ir Žemaitijoje. Po to užsiėmimo dalyviai turi galimybę apžiūrėti autentišką draudžiamų lietuviškų spaudinių sandėlį, buvusį Martyno Jankaus klėties rūsyje.  „Knygnešio maišelyje“ pateikiamos užduotys privers kiekvieną dalyvį panaudoti užsiėmimo metu įgytas žinias, jas įtvirtinti.
Užsiėmime kviečiame mokinius patirti knygnešių išgyvenimus, pažinti vietoves, susijusias su knygnešių veikla. Susipažinti su spaustuvininko, Mažosios Lietuvos patriarcho, Martyno Jankaus atliktais žygiais lietuvybės žadinimo, skatinimo ir puoselėjimo darbuose. Diskutuosime apie svarų ir svarbų jo indėlį į lietuviškos spaudos, kalbos ir kultūros sklaidą.