Pažink senuosius Lietuvos funikulierius ir keltuvus su LEGO veiklomis

Šiais laikais esame įpratę prie įvairiausių transporto priemonių – automobilių, autobusų, troleibusų, dviračių... O ar dažnai pagalvojate, kad čia pat, Lietuvoje, yra unikali transporto priemonė (taip pat ir technikos paminklas) – funikulierius. Atvykę į Jūsų klasę supažindinsime mokinius su Lietuvoje esančiais istoriniais ir šiuolaikiniais funikulieriais bei keltuvais, atskleisime jų istorinę, kultūrinę, technologinę prasme. Mokiniai edukacinio užsiėmimo metu patys su LEGO pagalba pastatys savo įsivaizduojamus funikulierius ar keltuvus ir išbandys labai smagiu būdu. Mokiniai mokysis bendrauti ir bendradarbiauti, dirbti komandose, ugdys lyderystės įgūdžius. Per smagias veiklas, mokiniai patirs istorijos, kultūros, pilietiškumo dermę, įgys gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, patirs pažinimo, bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.


Pasakojimas prasideda nuo veikėjų. Kūrybinės dirbtuvės su rašytoja Evelina Daciūte

Edukacijos metu autorė pasakoja, kaip gimsta knygos: kaip atsiranda personažai, kodėl jie veikia vienaip ir kitaip, kaip vystosi pasakojimas. Iliustruodama paskojimą skaito ištraukas iš knygų. Vėliau vaikai piešimo ar kitomis technikomis, padedant rašytojai, kuria savo personažus bet jų pasakojimus ir juos pristato prieš auditoriją. Jei norėjai išbandyti save rašytojo kailyje, tai puiki ir smagi galimybė.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kultūrinės esukacijos užsiėmimas ,,Atrask modernizmo architektūrą Kaune" kviečia į architektūrinę kelionę, susipažįstant su vienais žymiausių Kauno miesto tarpukario laikmečio pastatais ir architekto profesiją. Kai 1919 metais Kaunas tapo laikinąja sostine, jis pasieitė neatpažįstamai - iš nedidelės provincijos išaugo į modernų miestą, o mums paliko vertingą modernizmo architektūrą. Kauno modernizmo (tarpukario) architektūra yra architektūros stilius vyravęs 1930-1940 metais Šiuo laikotarpiu Kaune pastatyta apie 6 tūkst. naujų pastatų. 2015 Briuselyje 44 pastatams suteiktas Europos paveldo ženklas. Tais pačiais metais Kaunas pelnė UNESCO dizaino miesto statusą. Kviečiame dskutuoti ir patirti savo miesto vietos dvasią.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


„Teleskopas ir Visata“. Žvaigždės, kosmosas iš arti. 5 - 12 klasės

Visapusiškai informatyvi, moksliniais duomenimis ir žiniomis
paremta pramoginė vaizdinė edukacija - virtuali kelionė teleskopu po Visatą, kurios metu keliaudami patirsime
nepakartojamus įspūdžius. Jei tu nesi astronautas ar žmogus, išmanantis raketų mokslą, tu niekada neturėsi galimybės
pakeliauti po Kosmoso erdves. Ši edukacija suteikia puikią galimybę pamatyti Visatą kaip gigantišką Gamtos meno kūrinį. Kelionės metu iš labai arti susipažinsime ne tik su mūsų galaktika - Paukščių Taku, bet ir su tolimesnėmis galaktikomis. Naudodamiesi specialia kompiuterine programa keliausime ir aplankysime Saulę, Mėnulį, Saturną, Marsą, Juodąją skylę, patyrinėsime jų paviršius, palyginsime skirtingų teleskopų matomus vaizdus. Ši mokslinė - kūrybinė kelionė padeda susivokti apie save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą, Visatos kūrėją. Šia programa skatiname labiau domėtis mokslu ir menine kultūra, jų svarba ir reikšme dabartyje, o ateityje renkantis profesiją bei kuriant ir gyvenant savo gyvenimą. Siekiame, kad šis užsiėmimas klausytoją skatintų kritiškai ir kūrybiškai mąstyti, ieškoti galimybių praktiškai taikyti įgytas žinias šiame visaapimančiame pasaulyje. Svarbiausia - būti lanksčiu, nesunkiai prisitaikančiu prie kasdien besikeičiančio pasaulio. Tikslas - pasijusti neatskiriama ir svarbia Visatos dalimi, mėgautis duotu gyvenimu ir tiesiog būti laimingais neišsenkančiais kūrėjais.
Praktinė dalis - pažintis su teleskopu. Jei dangus giedras ir šviečia Saulė - per teleskopą stebėsime ją. Jei giedros nebus - pažiūrėsime į nutolusius esančius objektus (bažnyčios bokštai, nutolusių daugiaaukščių stogai, tolimiausios eglės kaštonai, inkilas medyje ir pan.). Palyginsime vaizdus plika akimi ir per teleskopą. Klausimai, atsakymai.
Užsiėmimus veda astrofotografas, astronomijos mokslo populiarintojas, privačios observatorijos įkūrėjas Simas Šatkauskas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Nuotaikingai, lengvai ir įdomiai, pasitelkiant garsiąją legendą „Jūratė ir Kastytis“, pasakojama Baltijos gintaro atsiradimo istorija. Ši edukacinė programa yra skirta pradinių klasių moksleiviams. Jos metu susipažinsime išsamiau su šia literatūrine legenda, aiškinsimės, kaip iš tiesų užgimė gintaro gabalėliai, juos tyrinėsime lygindami jų svorį, jausdami jų šilumą ir kvapą. Taip pat atliksime keletą eksperimentų: jų metu bandysime įrodyti, kaip lengvai gintaras įsielektrina.
Kaip pasakojama legendoje, nuo Jūratės ašarų sūria tapusi jūra išmeta po audros gintarinės pilies liekanas į krantą. Su programos dalyviais bandysime atkurti Baltijos jūros sūrumą, tikrinsime, ar tikrai gintaras iškyla į paviršių sūriame vandenyje ir kaip jis reaguoja į gėlą, pavyzdžiui, Šventosios upės vandenį. Testuosime gintaro degumą ir išsiaiškinsime, ar iš tiesų Perkūno paleistas žaibas gali pridaryti daug bėdos. Šildysime gintaro dulkes delnuose ir uosime neįtikėtinai seną kvapą, galbūt net tų laikų, kai žemėje gyveno dievai ir deivės, sužinosime, kuo šis kvapas ypatingas ir kaip jį vertina šiuolaikiniai vabzdžiai.
Kaip ir kiekvienoje legendoje yra lašas tiesos, taip ir šią mes galime išnagrinėti remdamiesi tikrais faktais. Šio užsiėmimo kūrybinė užduotis – atskirti tikro gintaro karoliukus nuo karoliukų, pagamintų iš kitų medžiagų, tokių kaip skirtingų formų ir dydžių medžio ar stiklo karoliukai. Tuomet išsirinkti sau įdomiausius, juos derinti ir suverti ant lanksčios juvelyrinės vielutės, kuri patį vėrimo procesą pavers kiekvienam prieinamu ir maloniu. Dalyviai galės pasirinkti iš didelės įvairovės sau labiausiai patinkančius karoliukus, todėl visų apyrankės bus išskirtinės ir unikalios.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Sėkmę nešančio rašiklio lipdymas iš polimerinio molio

Rašiklis, kuris nedaro klaidų, o su juo atlikti darbai sulaukia pačių geriausių įvertinimų tai - kiekvieno mokinio svajonė. Žmogiška savybė laukti pasisekimo, tačiau kiek esame nusiteikę dirbti vardant sėkmės? Kas lemia sėkmę moksle, veiklose, kas padaro mus sėkmingais žmonėmis, o gal egzistuoja sėkmės formulė? Visus mitus apie sėkmę bandysime nagrinėti kurdami rašiklį iš unikalios medžiagos - polimerinio molio. Vaikai sukurs ne tik originalų, spalvingą, rankų darbo rašiklį, bet ir tikrą sėkmę nešantį talismaną, juk tikėjimas ir įdėtos pastangos - vieni iš sėkmę lemiančių dalykų.
Pažintis su polimeriniu moliu ir jo nepaprastomis galimybėmis, paskatins vaikus nusilipdyti įvairiausių gaminių, aksesuarų, mielų dovanų. Lipdymo veikla turi visokeriopą naudą, koncentruoja dėmesį, lavina smulkiąją motoriką, vaizduotę, gerina emocinę būseną.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai supažindinami su knyga Emily Horn „Atsiprašau... ar jūs ragana?“, tuo siekiama sudominti dalyvius pažinti knygas ir jų personažus, suformuoti įgūdį vertinti gaunamą naują informaciją, įgalinsime vaikus ieškoti geriausių sprendinių, gaminant pasakų herojus (raganaitę). Skatinsime kelti pagrįstus, kritiškus klausimus, vedančius link teisingų ir geresnių priemonių pasirinkimo sprendimų. Užsiėmimas prasideda žaidimu-susipažinimu su siūlo kamuoliu. Kūrybos procesas prasideda apžiūrint spaudinių parodą „Raganaičių šokis“, kurioje pagrindiniai personažai – raganos. Atkreipiamas dėmesys į  Emily Horn pasaką „Atsiprašau... ar jūs ragana?“ ir ji – pasekama. Aptariama raganaičių būtis pasakose, legendose. Pasiūloma patiems jas pasidaryti, naudojant siūlus ir medžiagines skiautes.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Žolelių arbatos degustacija „Kelionė po arbatų pasaulį"

Dainų šventės akordai kitaip: ne tik dainomis, šokiais ir nupintais žolių vainikais turtinga Lietuvos kultūrinė saviraiška. Lietuviškų laukų žolelių arbatos gėrimas fone skambant skrabalų, kanklių ar birbynių akordamas gali tapti išskirtine ir unikalia kiekvienos klasės mokinių dainų šventės dalele.
Žolelių arbatos degustacija "Kelionė po arbatų pasaulį".
Vaikams visa kas žalia ir auga lauke dažnai tėra tik paprasčiausia žolė. Per pažinimą ir suvokimą apie žolelių naudą supažindinama su lietuvišku kultūros paveldu, o teorinių bei praktinų žinių visuma tampa savotišku pirmuoju žingsniu į liaudies mediciną. Degustuodami ir kurdami žolelių arbatas mokiniai taps vaistininkais ar žolininkais. Vykdomos edukacijos trukmė 60 min. Edukacijoje naudojamos tik mūsų pačių surinktos bei džiovintos vaistinės žolelės. Arbatą gersime iš ekologiškų gamtoje suyrančių popierinių vienkartinių puodelių. Edukacijos metu: 1) dalyviai skaidrių pagalba supažindinami su pasaulio arbatų žemėliapiu bei lietuviškomis žolelėmis, kurias degustuosime edukacijos metu. 2) po supažindinimo kiekviena, arbatoje naudojama žolelė degustuojama atskirai: 2. 1. uoslės pagalba bandome atpažinti džiovintą žolelę. 2. 2. čiuopiant apžiūrime vazonėlyje pasodintus augalus. 2. 3. skonio receptais skanaujame ir mėgaujamės arbatomis. 3) po visų žolelių degustacijų mokinys ant popierinio puodelio kurs savo žolelių receptą, taip sukurdamas arbatos mišinį, kuriam sukurs arbatos pavadinimą. 4) sukurtą meninės išraiškos arbatos žolelių kompoziciją ją susidėlios į jam skirtą medvilninį arbatos maišelį, kurį degustuos namuose su šeimyniškiais. 5) likusį edukacijos laiką skiriame pokalbiams, pasisakymams, mokinių klausimams, pastebėjimams, diskusijoms.
Organizatoriaus pastaba.
*Kviečiame susisiekti +370 670 96679 arba info@sestasispojutis.lt ir susitarti dėl patogaus renginio laiko.
*Po edukacijos atskiru susitarimu galima ekskursija po Nemuno kilpų regioninio parko lankytojų centrą apžiūrint ekspozicijas.


Krioklių laiptais į geologinę praeitį (3-4 kl.)

Būna Lietuvoje vietų, kad tiesiog nesitiki, jog esi savo gimtojoje šalyje. Kviečiame pasivaikščiojimui prie unikalaus Vilsos upelio. Tai vienintelis upelis Lietuvoje, kuriame susiformavo natūralūs kriokliai. Nepaprasto grožio gamtoje eisime miško takeliais, lipsime per medžių išvartas, kilsime ir leisimės upės slėnio šlaitais bei kirsime upę siaurais tilteliais. Upelio krante esančiose atodangose aptiksime prieš šimtus tūkstančių metų gyvenusių organizmų fosilijas, atliksime lauko eksperimentus, kurie padės suprasti žemės gelmių svarbą. Pakalbėsime apie praeityje vykusius ir šiuo metu vykstančius gamtinius procesus, nulėmusius šios unikalios aplinkos atsiradimo istoriją. Susipažinsime su Lietuvos paviršių suformavusiais ledynais bei laikotarpiais, kai jie nutirpdavo - tarpledynmečiais. Ekskursijoje vaizdingai, aiškiai ir suprantamai pateiksime moksliniais tyrimais pagrįstas žinias, kurios leis mokiniams patirti pažinimo džiaugsmą, suvokti gamtos įvairovę, vientisumą ir harmoniją, paskatins mokinius domėtis gyvosios ir negyvosios gamtos objektais, kurs tvirtesnį ryšį su gimtosiomis vietomis. Ekskursijos metu tapsime tikros geologinės ekspedicijos dalyviais. Po šios išvykos kiekvienas pasijus atradėju, ne vienam kils noras daugiau sužinoti, tyrinėti, keliauti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Edukacija ,,Gamtos pėdsakais" kviečia susiorientuoti aplinkoje, įveikti smagias su Aukštaitijos nacionaliniu parku susijusias užduotis, praplečiant savo akiratį ir papildant su gamta susijusias žinias.
Programos turinys: Žaidimas vyksta Meironų gamtos take, jo pradžia ir pabaiga Aukštaitijos nacionalinio parko Gamtos mokykloje. Gavus žemėlapį, žaidėjai, pažymėtuose taškuose kuo greičiau suranda ir surenka dėlionės detales, sudelioja dėlionę ir atspėja arba suranda informaciją kas joje pavaizduota (naudojasi enciklopedija ir vadovėliais).
Žaidime gali dalyvauti nuo 4 asmenų iki 4 komandų (vienoje komandoje ne daugiau 10 asmenų, amžius neribojamas, tik vaikų iki 16 m. amžiaus komandose turi būti po vieną suagusįjį palydovą). Žaidimas tinka klasėms, šeimoms, ar tiesiog draugų kompanijai. Nugalėtojų komanda apdovanojama, o kiti dalyviai gauna azarto, lenktyniavimo ir pažinimo džiaugsmo.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Kviečiame apsilankyti Salantų regioninio parko lankytojų centre ir kartu keliauti akmeniniais ledynų pėdsakais. Edukacijos metu sužinosime kas lėmė riedulių atsiradimą mūsų krašte, jų santyki su žmogumi, kaip bėgant laikui jis keitėsi bei kodėl akmenys laikomi gamtos ir istorijos paminklais. Išbandyti jėgas mėginant „suspausti“ akmenį, susipažinti su šio krašto istorija, kultūra ir „gyvai“ išgirsti žemaičių tarmę. Išsiaiškinti, kokį metraštį ledynas paliko Salantų regioniniame parke.


Namų kvapo gamyba – užburiantis eksperimentas, įdomus ir atpalaiduojantis procesas - įtraukia, o nenuspėjamas galutinis
rezultatas - žadina smalsumą.
Edukacinės programos metu degustuosime skirtingų natų kvapus, derinsime ir analizuosime, kursime asmeninį receptą ir išgausime unikalų namų aromatą. Kiekvienas dalyvis pagamins ir namo nešis namų kvapo buteliuką.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Taškavimo technikos edukacijose mokiniai turės galimybę pasinerti į ypatingą mandalų kūrimo meną, pabrėžiant tiek meninę išraišką, tiek gilesnę kultūrinę mandalų reikšmę. Detalus raštų kūrimas taškeliais ne tik padės lavinti smulkiąją motoriką, dėmesio sutelkimą ir vizualinius-erdvinius gebėjimus, bet ir suteiks meditacinės patirties, kuri skatina sąmoningumą ir streso mažinimą. Per besikartojantį taškų dėliojimo procesą mokiniai ugdys kantrybę, atkaklumą ir pasiekimo jausmą, taip pat susipažins su mandalų kultūrine ir istorine svarba. Šie užsiėmimai orientuoti į holistinę ugdymo patirtį, sujungiančią meninių įgūdžių ugdymą su kultūros pažinimu ir emocine gerove.


Kvirkato turnyras 11-12 kl., išvykstamasis Lietuvoje (išskyrus Kauną ir Kauno r.)

Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Kviečiame dalyvauti išvykstamajame užsiėmime apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pasimokyti žaisti kvirkatą - įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su intelekto sutrikimu - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu. Užsiėmimas tinkamas mokiniams su judėjimo negalia. Paslauga teikiama visoje Lietuvoje, išskyrus Kauno miestą ir rajoną; minimalus viename užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 25, užsakant ne mažiau nei 2 užsiėmimus, vedamus vienas po kito.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Viešoji įstaiga Universalus daugiafunkcis centras "Kaimynystės namai"

Pirmajame specializuotame stiklo dirbinių muziejuje Lietuvoje eksponuojama XX-XXI a. sandūroje veikusių Lietuvoje stiklo fabrikų bei gamyklų, taip pat lietuvių menininkų pagaminti stiklo dirbiniai, XVII-XIX a. veikusių stiklo manufaktūrų stiklo dirbinių duženų ir ugniai atsparių medžiagų liekanos. Edukacinės programos „Tapyba ant stiklo“ metu dalyviai turės galimybę susipažinti su lietuviško stiklo dirbiniais, stiklo dekoravimo būdais ir technikomis. Po to, gavę reikalingas medžiagas ir priemones, pasitelkę fantaziją ir pasinėrę į kūrybos procesą, sukurs sau meno dirbinį ant stiklo, kurį pasiims į namus. Tai susikaupimo, teigiamų emocijų ir geros nuotaikos kupina valandėlė mokiniams. Tikėtina, kad gims puikių idėjų, meno kūrinių, kurie džiugins ne tik pačius kūrėjus, bet ir jų artimuosius. Atlikti darbai turės išliekamąją, pažintinę vertę.


Paslaugos tikslas – pasitelkiant praktines užduotis ir veiklas, taip pat įvairių pojūčių pagalba, supažindinti 1-4 kl. mokinius su labai ryškiu ir savitu lietuvių mitologinių sakmių personažu – laume bei įvairiais jos vaizdinio aspektais, taip pat tradiciniu lietuvių liaudies amatu ir vienu iš laumės atliekamų darbų - verpimu. Uždaviniai:  1. žaidimų ir užduočių pagalba supažindinti mokinius su mitologinių sakmių personažu - laume, jos atliekamais darbais, funkcijomis; 2. praktiškai leisti mokiniams išmėginti vieną iš laumės atliekamų darbų - verpimą; 3. supažindinti mokinius su vilnos rūšimis ir vilnos apdirbimo procesu; 4. pasigaminti vilnonį laumiuką - pakabuką; 5. paragauti laumės pyrago.
Užsiėmimo metu, naudojant įvairius asociatyvius liečiamus daiktus ir interaktyvius informacinius stendus,  supažindinama su mitologinių sakmių siužetais, kuriuose veikia personažas  - laumė. Mįslių, įvairių užduočių ir žaidimų pagalba yra išsiaiškinama, kokias funkcijas laumė atlieka, kokios jos išvaizdos ypatybės, vardų įvairovė, kaip atrodo laumės vaikas – laumiukas.
 Išsiaiškinus, kokius darbus daro sakmių laumės, edukatorė mokiniams pademonstruos vieną iš laumės mėgstamų darbų – verpimą, trumpai pristatys  verpimo amato istoriją. Mokiniai ne tik sužinos teoriškai, bet ir patys galės pabandyti paverpti.
Antroje kūrybinėje edukacijos dalyje mokiniai galės iš jau suveltos vilnos detalių pasigaminti po unikalų ir savitą rakto pakabuką-laumiuką.
Edukacija baigiama laumės pyrago ragavimu, mitologinių vaizdinių prasmės aptarimu.
Šia paslauga siekiama mokiniams praktiškai parodyti, kodėl taip svarbu išsaugoti tautos nematerialųjį paveldą, išmanyti lietuvių tautosaką ir senuosius tradicinius amataus, parodyti,  kam šie visi dalykai gali būt naudingi praktiškai, kaip jie gali būti pritaikomi gyvenime.
Edukaciją veda etnologijos mokslų daktarė, mitologijos tyrinėtoja, mokslinių straipsnių autorė Ingrida Stundžė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kūrybinės dirbtuvės „Judesys ir piešinys“

Kūrybinių judesio dirbtuvių metu moksleiviai savo kūrybos pamatu turės lietuvių liteartūros autorių vaikams knygų iliustracijas. Skirtingais metodais, analizuojant, improvizuojant, diskutuojant apie pasirinktą knygos iliustraciją, kūrybinių dirbtuvių dalyviai patys sukurs šokio pasirodymą, judesiu perteikdami įvairius personažus, skirtingas nuotaikas, dirbtuvių metu sukurtas istorijas. Užsiėmimo metu moksleiviai mokysis interpretuoti dailės bei literatūros kūrinius, ugdys bendradarbiavimo, kūrybiškumo kompetencijas, analizuos savo bei kitų pasirodymus.


Edukacinio užsiėmimo „Virtualus turas Švėkšnos sinagogoje“ metu galima keliauti laiku. Taip! O kas sakė, kad laiko mašinos nėra? Jeigu užsiėmimo metu mes galime nusikelti į XX amžiaus 3 ir 4 dešimtmečius, reiškia galime keliauti laiku.
Naudojant inovatyvius sprendimus mes sukūrėme papildytos 3D realybės turą po Švėkšnos sinagogos maldų salę. Turo metu galima pamatyti atkurtą tarpukario sinagogos vyrų maldų salės vaizdą ir atkurtus siužetus bei objektus. Trys skirtingi siužetai pristato 3 skirtingas sinagogos funkcijas: chederis – mokymosi, pamaldos – religinę ir vestuvių ceremonija – susirinkimų vietos funkciją.
Turas vyksta Švėkšnos sinagogoje išmaniojo įrenginio pagalba, kuriuo skenuodami aplinką galime matyti sukurtus papildytos 3D realybės vaizdus ir vėliau atlikti užduotį, siekiant užtvirtinti pamatytą bei išgirstą informaciją.
Užsiėmimas skirtas 5-8 ir 9-12 klasių moksleiviams.
Užsiėmimo trukmė – iki 45 min.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Literatūrinis-edukacinis užsiėmimas „Laiškai pasauliui“

Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo metu bus kalbama apie pasakas „Emilio laiškas“, „Slapta laiškų rašymo agentūra“, „Pašto pelyčių nuotykiai Šiaurėje“, diskutuojama apie laiškų rašymą, tikrą draugystę ir stebuklus, kuriuos galime sukurti mes patys. Knyga „Emilio laiškas“ yra įtraukta į mokiniams rekomenduojamų knygų sąrašą, kurį parengė ir išleido Tarptautinės vaikų ir jaunimo literatūros asociacijos (IBBY) Lietuvos skyrius kartu su Lietuvos nacionaline Martyno Mažvydo biblioteka. Knygos ištraukos įtrauktos į antrokams skirtus leidyklos „Šviesa“ vadovėlius: „Lietuvių kalba. II dalis (TAIP!)“ ir „Skaitiniai“. Užsiėmime laiškų rašymo tema bus vystoma ir plėtojama, bus papildoma mokyklos programa. Pasitelkiant vaizdines priemones bus pasakojama apie tradicinių laiškų rašymo naudą ir malonumą, pranašumą, palyginus su virtualiomis žinutėmis. Dalyviai bus įtraukti į dinamišką, aktyvią veiklą, žaismingas rungtis, kurios sudomins skirtingų pomėgių ir poreikių vaikus, padės jiems perprasti ir interpretuoti pasakojimo siužetą. Dirbtuvių metu dalyviai pasirinks knygos veikėjus, su kuriais norėtų susitapatinti, karpys juos iš popieriaus ir vaidins šešėlių teatre. Sukurtus personažus ir kitas šešėlių teatrui reikalingas priemones vaikai (savarankiškai, kartu su mokytojais ir/ar tėvais) galės naudoti tęstinėms veikloms – knygų aptarimams, vaidinimams ir kt. Po susitikimo vaikai galės rašyti laiškus vieni kitiems, taip pat – knygų autorei.


Edukacinis užsiėmimas „Senojo Vilniaus mūro istorijos“ vyksta viename iš seniausių, XIV a. Vilniaus mūriniame pastate – Mažojoje gildijoje bei gretimame XVIII a. Masalskio name. Unikali pastato architektūra ir specifinė paskirtis savaime yra puikus architektūros ir miesto istorinės raidos pavyzdys. Per edukaciją supažindinama su miesto kūrimosi istorija ir architektūros raidos etapais, urbanistinės kultūros (pvz., prekybos, apgyvendinimo, maitinimo patalpų) įvairove ir ypatumais. Edukacija skatina domėjimąsi lokaliąja miesto ir viso krašto istorija, ugdo architektūrinio ir kultūrinio paveldo vertės ir apsaugos suvokimą, moko atpažinti, gretinti ir vertinti skirtingus architektūros stilius, suteikia išsamesnių žinių apie socialinius miesto gyventojų etninės sudėties, gyvenimo būdo ir papročių pokyčius nuo XIV a. iki XXI amžiaus. Paslauga atliepia prioritetą "Vilnius 700" - edukacija vyksta viename iš seniausių Vilniaus mūrinių pastatų, jos metu pristatoma Vilniaus istorija ir architektūra.


Muzikinis edukacinis spektaklis "DREVINUKAS"

"Drevinukas" muzikinis/edukacinis spektaklis
pagal Anzelmo Matučio eiliuotą pasaką
Miškus ir girias užpuola trys baubai: Bumbuliūnas, kuris šaudo žvėris, stato jiems spąstus, neleistinais būdais žvejoja žuvis... Kapočius, baubas kertantis medžius jaunus ir senus ir Šlamštinis- miškų šiukšlintojas, gaisrų sukėlėjas. Viso to neapsikentę miško gyventijai prisimena Drevinuką - seno ąžuolo anūką, kurį prisakyta prižadinti tada, kai miškams iškils bėda. Taigi du miško detektyvai Voverė ir Kiškis, taip ir padaro. Po spektaklio kviečiame padiskutuoti vaikučius su personažais (15-20 min.)


„Maudynės Gonge” – tai vienos akademinės valandos apimties vienkartinis užsiėmimas, skirtas vyresnių klasių mokiniams, kurie šiame ypatingame raidos periode turi labai aktyvų protą, užspaustus jausmus, ar neišreikštas emocijas, daugybe minčių ir nori nors trumpam nuo jų pailsėti. Tai muzikos ir garso meno reprezentacija, koncertas su garso terapijos elementais. Edukacijos tikslas – supažindinti mokinius su Gongų garsu, sukurti poilsio ir pažinimo erdvę. Programos metu mokiniai susipažins su Gongų instrumentais, sužinos jų istoriją, praplės savo kultūrinio pažinimo horizontus, o taip pat galės atsipalaiduoti ir pajusti gongų muzikos garsų poveikį, išgirs kosminės muzikos gausmo dainą. Gongų garsai nuo senų laikų buvo skiriami minčių švarai palaikyti, keliauja per visą pasaulį, kurdami vidinę žmogaus taiką, kuri taip reikalinga šiuolaikiniame pasaulyje. Poveikis ilgalaikis, silpsta nerimas, geriau miegama, po truputį atsiranda ramuma, prasiplečia akiratis, auga sąmoningumas.


Forumo teatras - tavo veidrodis ir gyvenimo pamoka

Veiklų vykdytojas - Viešoji įstaiga "Menų ir mokymo namai".
Užsiėmimų tikslas - supažindinti dalyvius su Forumo teatro ir kitais Augusto Boalio TO (Theatre of the Oppressed metodais), jų pagalba spręsti grupei kylančias socialines problemas bei įgalinti šį metodą naudoti ateityje sudėtingų situacijų prevencijai ir intervencijai.

Šiomis veiklomis siekiama gerinti ugdymo įstaigų mikroklimatą bei ugdyti kiekvieno vaiko/dalyvio asmenines kultūrines, socialines, pilietines kompetencijas. Neretai vienoje klasėje esantys moksleiviai jau būna kartu praleidę nemažai laiko, bet vienas kito gerai nepažįsta, nežino, ką jų draugai galvoja ar kaip jaučiasi. Tai sudaro visas prielaidas klestėti patyčioms ir diskriminacijai –  visada lengviau atstumti ar pažeminti tą, į kurį dėl nežinojimo suprojektuoji daug neigiamų savybių. Tad šie užsiėmimai skirti empatijos ugdymui, savęs ir kito pažinimui, mokymuisi pagarbiai reikšti nuomonę ir ją išklausyti, kartu, kaip grupei, įsivardinti didžiausias socialines problemas savo aplinkoje ir ieškoti būdų joms spręsti, išbandant įvairius sprendimo būdus praktiškai.

Užsiėmimai skirti patirti ir įsisąmoninti:

DIALOGAS – bendravimo pagrindas
TOLERANCIJA kitokiam, nei aš
PAGARBA įvairioms grupėms – bet kurio amžiaus, lyties, orientacijos
DISKRIMINACIJA, SMURTAS IR PATYČIOS – atgyvena
EMPATIJA – geriausias įrankis suprasti tiek kitą, tiek ir save.
Pavyzdinė užsiėmimo struktūra:
1. Įvadas. Ratas. susipažinimas. Savijauta. Prisistatymas.
2. Žaidimai/pratimai energijai, dėmesiui, susikaupimui, artsipalaidavimui ir pan.
3. Vertybių išsiaiškinimas.
4. Vaizdinių teatras.
5. Forumo teatras - etiudai; diskusija.
6. Refleksija. Įžvalgos; patarimai; linkėjimai.


Miestinėtojų pamoka apie Lietuvos pajūrį su gide ir knygų autore Rūta Norkūne

Literatūrinis susitikimas su gide ir knygos vaikams „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autore Rūta Norkūne. Susipažinsime su knygos personažais ir išsiaiškinsime kas yra „miestinėjimai“ ir kaip juos atlikti. Svarstysime, kas yra Klaipėdos kraštas ir kuo jis svarbus? Kuo pajūrys skiriasi nuo pamario? O Kuršių nerija nuo Neringos? Kokius pajūrio ir pamario istorijos faktus apie žmones ir vietas pasakoja legendos?  Atsakymų ieškosime žaisdami ir daikteliaudami. Susitikimą apibendrinsime ir žinias pasitikrinsime žaibo greičio protmūšyje apie Klaipėdos kraštą.

Edukacinio metu mokiniai susipažįsta su svarbiausiais Lietuvos pajūrio ir pamario kultūros paveldo objektais, simboliais ir legendomis. Žaidybinės ir patyriminės veiklos įtraukia kiekvieną mokinį ir padeda atrasti Klaipėdos krašto pažinimo ir skaitymo džiaugsmą.

Edukacinį užsiėmimą veda gidė ir edukatorė Rūta Norkūnė, Interaktyvių edukacinių ekskursijų vaikams ir suaugusiems iniciatyvos „Idėjų karalystė“ įkūrėja, pažintinių knygų vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ (2021 m. pažintinės metų knygos vaikams nominantė) ir „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autorė.

Jei nerandate tinkamo laiko, norėtumėte keisti maršrutą ar turite papildomų klausimų, susisiekite el. paštu idejukaralyste@gmail.com arba nurodytu telefonu.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Interaktyvus kultūros paveldo maršrutas-ekskursija „Imanuelio Kanto protėvių istorija“ skirta tiems, kurie nori geriau pažinti visame pasaulyje žinomą lietuvių kilmės filosofą, vieną iškiliausių žmonijos mąstytojų per visą istoriją Imanuelį Kantą (1724–1804), jo protėvius, Klaipėdos istoriją, lankytinus objektus, to meto kultūros foną ir literatūros kūrinius; ugdyti kūrybiškumą ir kritinį mąstymą. Ekskursija prasidės Klaipėdos miesto savivaldybės viešojoje bibliotekoje, kuriai 2019 m. suteiktas I. Kanto vardas; aplankysime namus, esančius Tomo g. 3-5 – čia yra gyvenę I. Kanto giminaičiai; apžvelgsime Kantų giminės ryšius su Klaipėda – Klaipėdoje nuo XVII a. gyveno net trys Kantų giminės kartos (prosenelis Richardas Kantas, senelis Hansas Kantas, tėvas Johannas Georgas, taip pat dėdės), pažinsime senosios Klaipėdos miestiečių gyvenimo būdą, tradicijas, pomėgius; aplankysime buvusį Friedricho miestą (jame stovėjo Kantų namas), kurį simboliškai mums primena S. Jurkaus skulptūra „Laukinis vyras“; nepamiršime ir Šv. Jono bažnyčios bei kitų svarbių I. Kanto protėvių istoriją menančių objektų. Remdamiesi žymiausiomis filosofo citatomis, mokysimės remtis savo protu – išdrįsti mąstyti kitaip, ugdyti toleranciją, kovoti prieš patyčias. Žymusis filosofas teigė, kad „Teisingumas turi nugalėti, net jei dėl to turėtų žūti visi pasaulio nenaudėliai“; „Dora turi slypėti charakteryje“; „Mokslas yra organizuotas žinojimas. Išmintis yra organizuotas gyvenimas“ ; „Išdrįsk būti, protingas, turėk drąsos remtis savo protu“; „Valdovas nėra aukščiau už mokytus vyrus“. Tai tik keletas filosofo minčių, kurias pasitelksime siekdami šios programos tikslų. Ši programa skiriama 7–12 klasių mokiniams bei pedagogams.


Programos metu pristatomas vienas seniausių amatų – puodžiaus amatas. Programos dalyviai išgirs pasakojimą apie molio kilmę, susipažins su keramikos istorija, jos rūšimis, amatininkai demonstruos lipdymo, žiedimo, dekoravimo procesus.
Dalyviai mokysis molio formavimo: kočiojimo, pjaustymo, atskirų detalių sulipdymo, figūrų formavimo, dekoravimo, susipažins su molio išdegimo būdais. Kiekvienas galės nusilipdyti savo puodelį. Pageidaujant dalyviams išdegti darbai pristatomi.


Edukacinė ekskursija Mažojoje Lietuvoje "Gyvenimas etninių regionų ir valstybių paribyje"

Unikalus  Klaipėdos rajono kultūrinis reiškinys – per jį daugiau nei 500 metų ėjusi siena ir dėl to praminta stabiliausia Europoje.  Šis fenomenalus reiškinys suformavo savitą kultūrinį, religinį, ekonominį, politinį, socialinį gyvenimą. Palei kuršių ir žemaičių, Mažosios ir Didžiosios Lietuvos ribą gyvenusių bendruomenių gyvenimas visiškai skyrėsi nuo atokiau gyvenusių.
Ar žinojote, kad nominuojamas kaip vienas gražiausių Lietuvos piliakalnių yra būtent prie Gargždų?  Klaipėdos rajonas yra keturių vandenų kraštas – tai žuvys, žvejyba ir laivai yra neatsiejama viso krašto gyvenimo dalimi. Todėl nenuostabu, kad ant ledo žvejodami vyrukai repuoja „stintą pūkį“.
Čia po vienu istorijos stogu sutelpa prūsai, lietuviai, vokiečiai, žydai, kuršiai, žemaičiai, net prancūzai ir kitos etninės bendruomenės. Rajone gyvenusieji paliko savitą žymą visos Lietuvos kultūroje.
Edukacinę ekskursiją lydės legendos ir pasakojimai, kurie sužadins moksleivių vaizduotę ir padės pajusti to laikmečio rajono ir žmonių gyvenimą. Moksleiviams pateiktas žinias bandysime įtvirtinti žaidimų bei kūrybiškų užduočių metu. Bus paruoštos 3 kortelės su aplikacija ir klausimais. Pirmoje pavaizduotas pastatas ir klausimas „kokį matytą objektą pasiūlytum aplankyti?“, antroje – gotišku šriftu parašyta raidė ir klausimas „kokią girdėtą istoriją norėtum papasakoti?“, trečioje – kulinarinis produktas ir klausimas „kokį maisto produktą/gėrimą pasiūlytum paragauti?“. Įvykdžius visas užduotis, mokiniams bus įteiktas Klaipėdos rajono ambasadoriaus pažymėjimas. Edukacijos pabaigoje visiems dalyviams bus įteikti Klaipėdos rajono ambasadoriaus pažymėjimai.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa Lietuviškas suvenyras - raktų pakabukas pynimo būdu (9-12)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi lietuviškais suvenyrais. Rankų darbo gaminiuose atsispindi didinga šalies istorija, gamta, vertybės, kultūra, nes dauguma jų yra puošimi tradiciniais lietuvių motyvais, simboliais, raštais, o tai daro juos ypatingais. Uždaviniai: Aktualizuoti lietuviško suvenyro tradicijas, pritaikančius jas šiandienos poreikiams. Mokytis pasigaminti lietuvišką suvenyrą- raktų pakabuką.  Raktų pakabukas pinamas tradiciniu aukštaitiškų pintinių juostų būdu. Mokiniai susipažins su suvenyrų atsiradimo istorija, tarpkultūrinius, regioninius ypatumus, akcentuojant rankų darbo svarbą. Demonstruojamos skaidrės apie lietuviško suvenyro paplitimą, rūšis, naudojamas priemones. Reflektuojamas fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas. Siekiamas poveikis: mokiniai susipažins su lietuviško suvenyro įpatumais, remiantis senuoju amatu, pagamins šiuolaikinį suvenyrą - raktų pakabuką.


Kultūrinės edukacijos veikla „Kultūros kodai: piešiame Lietuvą“

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Leiskitės į nepamirštamą kelionę laiku per kūrybinę edukaciją „Kultūros kodai: piešiame Lietuvą“! Šioje programoje atrasite užburiančią lietuvių liaudies dainų bei tautosakos pasaulį, kupiną senovės ženklų, mitinių būtybių ir gilių prasmių. Susipažinę su pamokos idėja bei turiniu ir pasitelkę vaizduotę bei piešimo įgūdžius, įamžinsite šias žinias ant savo asmeninio keraminio puodelio. Pasipuošę pripažinto Šilutės miesto menininko Andriaus Sirtauto mitologijos personažais įkvėptais aksesuarais, besiklausydami lietuvių liaudies dainų išlaisvinsite kūrybiškumą ir sukursite unikalų meno kūrinį, atspindintį jūsų ryšį su mūsų šalies kultūriniu paveldu.
Puodelis – ne tik praktiškas daiktas, bet ir saviraiškos priemonė. Jūsų pasirinktas lietuvių liaudies dainos, tautosakos ar mitologinis simbolis taps asmeniniu talismanu, simbolizuojančiu protėvių išmintį ir teigiamą energiją. Tai bus kasdienis priminimas apie gilias lietuvių tradicijas, protėvių tikėjimą, kad mitologinės būtybės gali atnešti sėkmę, sveikatą, klestėjimo ir išpildyti kitus norus.
Sudalyvavę kūrybinėje edukacijoje „Kultūros kodai: piešiame Lietuvą“ išsinešite ne tik gražų ir praktišką puodelį, puoštą tautosakos bei mitologijos simboliu, bet ir nepamirštamus įspūdžius bei gilias žinias apie Lietuvos kultūrą. Kviečiame visus, besidominčius lietuvių kultūra, dainomis, kūryba ir saviraiškos galimybėmis, dalyvauti šioje unikalioje edukacinėje programoje!


Edukacinis užsiėmimas apie Kauną – miestą-tvirtovę XX a. pradžioje. Dalyviai turės unikalią galimybę lankytis autentiškose Kauno IX forto erdvėse, susipažins su kultūros paveldo objektu, jame išpildytais architektūriniais, inžineriniais, gynybiniais sprendimais. Atlikdami orientacinio pobūdžio užduotis dalyviai mokysis nustatyti savo buvimo vietą ir tolesnę judėjimo kryptį, o pastabumą lavins lygindami specialiai užsiėmimui skirtų (stilizuotų) žemėlapių panašumus bei skirtumus.


Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas:
Supažindinti užsiėmimo dalyvius su spaudos draudimo laikotarpiu Lietuvoje ir knygnešių veikla, tapusia liaudišku
lietuvių tautos kovos dėl savosios spaudos ir kalbos simboliu. Uždaviniai.
1. Įveikdami knygnešių maršrutą, mokiniai galės pajausti ir suprasti su kokiais sunkumais ir pavojais susidurdavo knygnešiai.
2. Dalyviai gilins savo žinias apie Mažąją Lietuvą, jos istoriją.
3. Įgytas žinias pritaikys praktiškai atlikdami žandaro skirtas užduotis.
Dalyvaudami užsiėmime mokiniai sužino, kaip knygnešiai atkeliaudavo į Bitėnus pas spaustuvininką Martyną Jankų, kur apsistodavo jo sodyboje, kokius spaudinių nešulius jiems spaustuvininkas paruošdavo. Išgirsta pasakojimą apie „knygnešių motina“ vadintą Anę Jankuvienę, kurią knygnešiai taip titulavo už jos nuoširdų rūpestį jais. Mokiniai sužinos kaip mažoji Elzikė (M. Jankaus dukra) pagelbėdavo mamai.  Po to užsiėmimo dalyviai turi galimybę apžiūrėti autentišką draudžiamų lietuviškų spaudinių sandėlį, buvusį Martyno Jankaus klėties rūsyje. Žandaro pateikiamos užduotys privers kiekvieną dalyvį panaudoti užsiėmimo metu įgytas žinias, jas įtvirtinti.
Užsiėmime kviečiame mokinius patirti knygnešių išgyvenimus, pažinti vietoves, susijusias su knygnešių veikla. Susipažinti su spaustuvininko, Mažosios Lietuvos patriarcho, Martyno Jankaus atliktais žygiais lietuvybės žadinimo, skatinimo ir puoselėjimo darbuose. Diskutuosime apie svarų ir svarbų jo indėlį į lietuviškos spaudos, kalbos ir kultūros sklaidą.


Kosmoso raiška kultūroje ir dirbtinio intelekto kūrybinės dirbtuvės 9-12 kl. mokiniams

2 dalių kosmoso tematikos edukacinė kultūros ir meno interaktyvi programa ugdys mokinių kultūrinę raišką per pristatomus meno ir kultūros asmenybių kosmoso tematikos meno kūrinius skirtingose formose (kosmoso raiška menininkų paveiksluose, kine, skirtingose pasaulio kultūrose). Kurdami savo vizualinio meno interpretacijas kosmoso tematikoje, mokiniai mokosi suprasti, priimti kultūros ir meno reikšmę, svarbą visuomenei.

Edukacijos pristatymas: https://www.youtube.com/watch?v=5JiJVSHmQYI

Mokiniai įtraukiami į kultūros ir meno kūrinių tyrinėjimus, pristatant realius menininkų darbus (M. K. Čiurlionio, Chesley Bonestell ir kt.). Vaizdingai pristatoma kosmoso tematika kino industrijoje ir jos įtaka menui. Aptariamos skirtingų tautų kosmoso tematikos matymas meno ir kultūros srityse. Naudojant įtraukų turinį mokiniai supažindinami su kosmoso tyrimais ir pasiekimais, jų įtaka kultūros vystymuisi (pvz., nusileidimas Mėnulyje, "kosmoso lenktynės").
Kūrybinių dirbtuvių dalyje mokiniai turės progą susipažinti su dirbtinio intelekto galimybėmis kuriant vizualinį meną ir susikurti savo vizualinio meno pavyzdžius bei 360 vaizdo aplinkas, remiantis tyrinėtais kultūros ir meno kosmoso tematikos kūriniais ir vaizduote, reflektuos savo rezultatą. Mokiniai savo meno kūrinius kurs individualiai ir grupėse, spontaniškai teikiant idėjas skirtas dirbtinio intelekto įrankiui. Toks įsitraukimas į kūrybinę veiklą, mokinius skatins komunikuoti, bendradarbiauti tarpusavyje, siūlyti ir priimti idėjas, pristatyti savo sukurtą vizualinį meną ir argumentuoti savo pasirinkimus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Išvažiuojamoji keramikos edukacinė programa ,,Kai molis tyliai prabyla“
Programos pradžioje apžvelgsime keramikos raidą,
susipažinsite su lietuvių liaudies lipdymo, dekoravimo tradicijomis, technikomis. Programa pritaikyta 1-12 kl. (13) ir priešmokyklinio ugdymo klasių mokiniams,
pagal amžių, gebėjimus, specialiuosius gebėjimus, poreikius. Kuriant tradicinius keraminius indus, figūrėles ar kitokios
paskirties darbelius, svarbu išlaikyti tradicijas: formas, spalvas, ornamentus. Stengsimės tradicijas tęsti, tačiau kiekvieno
mokinio kūrybiškumas, jo supratimas, gebėjimas interpretuoti savaip, visada bus palaikomas, kiekvieno vidinis pasaulis yra
kitoks, ir tai yra neatsiejama žmogiškoji vertybė. Lipdysime iš raudono, gelsvo, balto molio, taip pat šamoto. Lipdysime iš
molio virvelių, formuosime darbus iš molio rutulio, junksime įvairias technikas .Darbo pradžioje nutarsime kokią techniką ir
kokį naudosime užsiėmimo metu. Dekoruosime įvairiais būdais,  linijomis, taškeliais,
spiralėmis, įspaudais-archajiškas dekoras, ypač savo sukurtais dekoro elementais ir ornamentais.
 Bus parodyti lipdyti pavyzdžiai. Sužinosite kas yra glazūra, angobas, kam ir kaip naudojami. Vieno užsiėmimo trukmė 90 min. Po edukacijos darbus išvežame džiovinimui ir išdegimui, maždaug po 2-3 sav. darbai bus pristatyti Kūrėjams.
Po edukacijos bus lengviau suprasti apie keramiką, jie turės žinių apie lipdymo, dekoravimo, darbų džiovinimo, degimo specifiką.
Susipažins su keramikos dirbinio komponavimo principais. Molis - reikšminga priemonė, kūrybiniams, meniniams
gebėjimams, estetikai ugdyti. Padės suprasti lietuvių liaudies meną, tautos paveldą, jo prasmę, išlikimo ir palikimo vertę.
Skatins kurti gražų pasaulį.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Ekskursija Alytaus kraštotyros muziejuje

Pažintį su muziejumi pradėsime prie unikalaus Lietuvos žemėlapio fragmento - pirmojo originalaus LDK žemėlapio. Vėliau Jus pasitiks muziejuje įrengtos modernios ir interaktyvios ekspozicijos išradingai pasakojančios krašto istoriją. Ekspozicija „1915 m. rugpjūčio 27-oji Alytuje: vienos gatvės istorija“ pristato vieną, tačiau svarbiausią karo dieną Alytuje, kai rusų valdžią pakeitė vokiečių, gatvėse padaugėjo pabėgėlių, buvo sugriauti visi tiltai. Veiksmo vieta – Vilniaus gatvė – Alytaus „širdis“, labiausiai atspindinti to meto gyventojų realybę, jų išgyvenimus. Etnografinė ekspozicija „Sodzius Dzūkijon“ nukelia į XIX a. pab. – XX a. pr. Dzūkiją. Čia skamba dzūkiška šnekta, dainos ir pasakos, pasitinka kaimo garsai, kviečia užeiti dzūkiška pirkia, kiemas su visais būdingais to meto autentiškais trobesiais. Ekspozicija „Gyvenimas abipus Nemuno“ pristato Alytaus miesto istoriją nuo XIV amžiaus iki XX amžiaus paskutiniojo dešimtmečio. Miesto raida perteikiama istoriniais dokumentais, žemėlapiais, atvirukais, fotografijomis, vaizdo medžiaga. Salėje sukurtos kelios skirtingos, pusiau uždaros, atskiriems istorijos laikotarpiams atspindėti skirtos erdvės. Dar viena muziejaus ekspozicija „Be lietuviškos kalbos neišgyvensi nė dienos“ skirta 110-osioms Spaudos atgavimo metinėms. Joje atskleidžiama Dzūkijos regiono knygnešystės ypatumai, knygų gabenimo ir platinimo paslaptys, slaptųjų mokyklų veikla, supažindinama su garsiausiais vietos knygnešiais, apžvelgiami spaudos draudimo laikotarpiu leisti spaudiniai. Mūsų muziejuje Jūsų laukia daugybė įdomios, interaktyvios veiklos.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacijos metu mokiniai supažindinami su žvakės, kaip šviesos šaltinio, atsiradimo istorija nuo akmens amžiaus iki dabartinių laikų. Muziejaus etnografinėje ekspozicijoje mokiniai apžiūri unikalius tradicinius Zanavykų krašto apšvietimo prietaisus (liktarna, žibaline lempa, spingsulę, balaną ir kt.) bei bitininko darbo įrankius, sužino apie jų naudojimo ypatumus. Aptariami bičių vaško gavimo būdai, jų nauda žmogui. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai supažindinami su senoviniu žvakių liejimo amatu, žvakės reikšme dvasinei kultūrai. Aptariama žvakės reikšmė ir simbolika žmogaus gyvenime (krikšto žvakė, žvakės per vestuves, grabnyčių žvakė ir k.t.). Taip pat sužino apie senovinius prietarus ir burtus, kuriuose yra naudojamos žvakės. Išbando Kalėdinį burtus kuriuose naudojama žvakė ir interpretuoja jo reikšmes. Praktinėje dalyje mokiniai stebi, kaip lydomas vaškas, ir aptariamos vaško ir medaus savybės: kodėl vaškas ir medus būna skirtingų spalvų, kodėl skiriasi medaus konsistencija ir spalva. Ištirpus vaškui dalyviai patys senoviniu būdu nusilieja natūralaus vaško žvakę su lininiu dagčiu. Pasigamintą darbelį užsiėmimo dalyviai išsineša namo.


IŠMANUSIS  ŽYGIS PO SĖLIŲ ŽEMĘ (1 - 4 KL.)

IŠMANUSIS ŽYGIS PO SĖLIŲ ŽEMĘ: 1. Pasiruošimas žygiui, pažintinių interaktyvių programėlių (Entomologas,  Plant net) instaliavimas;  2. Susipažinimas. Visų trumpas prisistatymas: Ką galima pamatyti sėlių žemėje ir Ką siūlytum aplankyti savo krašte?; 3. Mokinių supažindinimas su lankoma vietove-  Tarptautinio kultūros kelio "Baltų kelio"- „Sėlių ratu“ (www.baltukelias.lt/marsrutai/baltu-kelias-seliu-ratas/ ) ; 4. Pateikti Sėlių krašto kultūrinio paveldo "perliukus", kultūros objektų, papročių, tarmių skirtumus (www.tarmes.lt ; dvd- Tarmių karaokė) ; 5.Senovinis žaidimas „ Plunksnos metimas“, kuris laimi- nusisukęs parenka komandų narius programos užduotims. 6.Apšilimas: „Akmens amžiaus kliūčių takas“ (komandos, naudodamos akmens amžiaus ginklus, įveikia kliūtis); 7. „Išmanusis žygis“ (atstumas- 1 km) reikalaujantis išmonės, naujų idėjų, energijos, netikėtų sprendimų. Komandos gauna žemėlapius su užduotimis ir maršrute užkoduotais ženklais. Mokiniai naudodamiesi interaktyviomis programėlėmis,  pasiekę žygyje pažymėtus gamtos ar kultūros objektus, atlieka užduotis. Šis interaktyvus žygis mokiniams suteiks galimybę geriau pažinti vienam kitą, stiprins darbo komandoje įgūdžius, reikalaus išmonės, naujų idėjų, energijos, netikėtų iššūkių. Žygyje svarbiausia ne greitis, bet užduočių atlikimo tikslumas, išmanumas,  geras komandos narių bendradarbiavimas,  kantrybė. 8. Grįžus į stovyklą žygio rezultatų pristatymas ir taškų suskaičiavimas. 9.„Pasigardžiavimas“- komandiniai senoviniai žaidimai:  „ Vėliavos pagrobimas“, - „Išmanusis pagalio traukimas“,; 6. Galutinis visų rezultatų suskaičiavimas (kliūčių tako, Išmaniojo žygio, senovinių žaidimų), apdovanojimai ir aptarimas. 7. Atsivežtiniai pietūs prie laužo.


Druskos kelias: nuo seniausių iki šių laikų

Šiandien be druskos daugelis neįsivaizduoja savo maisto raciono. Tačiau šis maisto produktas, dabar tekainuojantis centus, kažkada buvo prabangos prekė. Jos istorija prilygsta žmonijos istorijai. Homeras savo „Odisėjoje“ druską pavadino dieviška. Druska – tai dviejų cheminių elementų – natrio ir chloro išgryninta forma – junginys. Kristalinė medžiaga. Smulkinti druskos kristalai atspindi šviesą ir atrodo tarsi balti. Edukacijos metu mokiniai sužinos apie druskos istoriją, ištirs jos savybes, pagamins spalvotą druską ir suvenyrą iš jos. Pažintinė dalis: teorinės dalies metu mokiniams bus parodyta vaizdinė medžiaga apie druskos istoriją, pateiktos interaktyvios kritinio mąstymo užduotys ir klausimai. Mokslinė veikla: vaikai atliks keletą bandymų druskos savybėms ištirti. Kūrybinė veikla: spalvotomis kreidelėmis nudažys druską ir pasigamins suvenyrą. Suvenyrai liks vaikams prisiminimui.


Valstybės teatras. Tautą burianti muzika 9-12 kl.

Kviečiame prisėsti ant dainuojančio parko suolelio, pasinerti į saldų Miesto sodo liepų aromatą ir leistis į kelionę Valstybės teatro istorijos vingiais. Ekskursijos metu ekspozicijos erdvėje mokiniai susipažins su Valstybės teatru – itin svarbiu Lietuvos istorijos liudininku, kuriame vyko ne tik spektakliai, bet ir labai svarbūs valstybei reikalai. Papasakosime apie Valstybinę muzikos mokyklą, joje dėsčiusius bei tuo pačiu metu dainavusius valstybės teatre dainininkus, susipažinsime su ryškiausiais to laikmečio dirigentais, solistais, režisieriais ir kitomis teatre dirbusiomis asmenybėmis. Taip pat mokiniai galės "pasimatuoti" teatro kostiumus ir atminčiai įsiamžinti. Edukacinis užsiėmimas tinkamas specialiųjų ugdymo poreikių turinčioms mokinių grupėms: 1.galime priimti judėjimo negalią turinčius asmenis, nes turime keltuvą. (priimame mažesnę grupę, nei nurodyta) 2.užsiėmimas gali būti pritaikytas vaikams su proto negalia, raidos sutrikimais, vedant supaprastintą užsiėmimo variantą. Apie specialius grupės poreikius prašome informuoti užsakymo formoje.


Įdomiai ir praktiškai apie klimato kaitą ir atliekų perdirbimą

Šiuolaikinio žmogaus užduotis – savo buvimu ir veiksmais išsaugoti žemės planetą. Lengvai, žaismingai ir kūrybiškai mokiniai susipažins su klimato kaita, atliekų kultūra, rūšiavimo nauda, praktiškai išbandys atliekų perdirbimą.
Atnaujindami nebenešiojamą rūbą patirsime kūrybinį eksperimentą, lavinsim meninę raišką ir vaizduotę, auginsim motyvaciją, džiaugsimės savo ir klasės draugų darbu.


Naujoji Istorinės Prezidentūros Kaune edukacinė programa skirta lankytojams, turintiems regėjimo negalią – akliesiems ir silpnaregiams, o taip pat jų šeimoms, draugams, klasės draugams. Užsiėmimo metu jos dalyviai kartu su muziejaus edukatoriumi leisis į unikalią ir nepamirštamą kelionę laiku – aplankys 7 skirtingus istorinius laikotarpius, kuriuos išgyveno šie rūmai: virsmą iš gyvenamojo namo į gubernatoriaus rūmus, Oberosto srities viršininko rezidenciją, Prezidento rūmus, LSSR Aukščiausiosios Tarybos Prezidiumo namus, vokiečių nacionalocialistinės  darbininkų partijos būstinę, sovietmečiu į Mokytojų namus ir galiausiai į muziejų – Istorinę Prezidentūrą Kaune. Edukaciją praturtins ir kiekvieno laikotarpio spalvingą istoriją leis išgirsti garsiniai portalai, garsinio vaizdavimo įrašai bei audiogidas. Pajausti istoriją leis liečiami eksponatai, taktiliniai objektai ir akliesiems skirta knyga „Rūmų istorijos“. Kultūrinės edukacijos užsiėmimas tinkamas ir žmonėms, neturintiems regėjimo negalios – tai puiki galimybė ugdyti kūrybiškumą ir empatiją!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Mūsų protėviai naudojo begalę simbolių rankdarbiuose, papuošaluose, drabužiuose, austose juostose. Namų stogus puošė žirgeliai, verpstėse žibėjo žvaigždės, o prijuostėse rangėsi žalčiai. Kokią žinią jie paliko mums šiuose raštuose?
Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su simbolių reikšmėmis bei atliekamomis funkcijomis.
Su moksleiviais ieškosime simbolių pateiktuose liaudies raštų pavyzdžiuose, aptarsime juos kaip mūsų protėvių paliktas žinutes. Senovėje žmonės tikėjo, kad įvairūs ženklai suteikia apsaugą, pripildo mus dvasinių ir fizinių jėgų. Simboliai naudoti ir įvairiuose mistiniuose bei religiniuose ritualuose.
Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas moksleivis galės nupiešti sau svarbų simbolį ant Baltijos pajūrio akmenėlio ir taip įprasminti gautas žinias.


Edukacinė programa „Etninio tapatumo ženklai kasdienybėje" (3 - 4 kl.)

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradicine ir šiuolaikine tekstile. Uždaviniai:
1. Aktualizuoti naminės tekstilės dirbinius, pritaikant juos šiuolaikinėms mokinio reikmėms.
2. Supažindinti moksleivius su tradicinės tekstilės pluoštais ir jų naudojimu tradicinėje ir šiuolaikinėje kultūroje.
3. Mokytis štampavimo technikos.
4. Akcentuoti spalvinius Aukštaitijos regiono audinių derinius, tradicinio meno komponavimo principus.
5. Išryškinti audinių raštų simboliką.
6. Ugdyti ekologinę savimonę, skatinant daryti tvarius pasirinkimus.
Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas sakme „Cholera karietoj". Akcentuojama lininio audinio vertė tradicinėje kultūroje. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės bei šiuolaikinės tekstilės dirbiniais. Demonstruojami muziejiniai eksponatai – lovatiesės, paklodės, rankšluosčiai, juostos, tautinio kostiumo dalys, kraitiniai baldai. Didesnis dėmesys skiriamas spalviniams Aukštaitijos regiono deriniams. Tyrinėjami linų, vilnų, kanapių, dilgėlių pluoštai. Demonstruojama mokomojo filmo ištrauka. Pasitelkus štampavimo metodą, šilkografijos dažais dekoruojamas lininis maišelis. Siekiamas poveikis: edukacijos dalyviai įvardija ir pagrindžia savo požiūrį į tradicinio meno reiškinius, svarsto, kaip nauja patirtis ir supratimas juos keičia ir praturtina. Remdamiesi savo patirtimi ir vaizduote, mokiniai kuria meninę kompoziciją, akcentuodami Aukštaitijos regiono spalvinius derinius. Geba pristatyti savo kūrybos rezultatą, į(si)vertina įgytą patirtį, suvokdami liaudies meno vertę asmens pasaulėvaizdžiui ir tapatybei formuotis. Veiklos įgyvendintojas: Jonavos kultūros centro Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. Šiaulių pedagoginis institutas, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. Vytauto Didžiojo Universitetas, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Edukacijos metu vaikai susipažins su šešėlių teatro istorija ir pajus jo magiją. Jie sužinos apie pagrindinius šešėlių teatro akcentus ir atributus bei keletą būdų, kaip pasidaryti šešėlių teatro sceną, lėles ir figūrėles. Pasitelkę paprastas priemones – popieriaus lapus, pieštuką, žirkles ir klijus, – mokiniai sukurs individualias šešėlių teatro lėles. Vėliau, pasigaminę lėles, mokiniai taps šešėlių teatro aktoriais ir vaidins pagal parengtą scenarijų virtualiame šešėlių spektaklyje.


Vaikams sunku sutvardyti pyktį ar kitas stiprias emocijas, todėl būtina skatinti įvardinti savo emocijas, apie jas kalbėti ir mokyti vietoje impulsyvaus elgesio, įžeidinėjimų, rėkimo, surasti būdą stabtelti, susitvardyti ir nurimti.
Edukacijos metu vaikai bus supažindinami su įvairiomis emocijomis. Per pateiktas užduotis ir pasitelkus įvairius žaidybinius elementus moksleiviai  bandys jas atpažinti.
Mokiniai bus suskirstomi grupėmis, kuriuose diskutuos, nagrinės, kaip atpažinti emocijas iš veido išraiškos. Šios užduoties metu moksleiviai identifikuos ne tik savo, bet ir aplinkinių emocijas.
Per praktines užduotis moksleiviai analizuos  įvairias gyvenimo situacijas ir diskutuojant priims sprendimus, kaip galima ramiau reaguoti, atpažinus emociją, kaip svarbu sukurti veiksmų planą ir išmokti suvaldyti ar tinkamai išreikšti kilusias emocijas. Bus aptariami ir įsisavinami keli pykčio valdymo būdai, kuriuos moksleiviai lengvai pritaikys savo kasdieniniame gyvenime.
Pasitelkus kūrybines užduotis, moksleiviai įvairiomis technikomis (grafika, tapyba ir kt.) nupieš savo emocijas arba jos valdymo būdą. Piešinys bus perkeltas ant ženkliuko, kurį vaikas galės pasigaminęs pasiimti ir įsisegti - tai padės aplinkiniams atpažinti jo emocijas ar rasti sprendimo būdus, kaip jam padėti, po edukacinės veiklos.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


1-5 klasių  moksleiviams skirta paslauga, kurios metu pristatomas Solo teatro muzikinis spektaklis vaikams „PRINCESIŲ SALA“, sukurtas pagal režisierės Birutės Mar to paties pavadinimo knygą (Birutė Mar - žinoma knygų vaikams autorė, jos knyga „Gėlininkė“ nominuota „Metų knygos vaikams“ kategorijoje 2015m. bei tapusi pirmojo Nacionalinio vaikų literatūros konkurso laureate. Plačiau apie autorę – www.birutemar.lt). Spektaklio siužetas pasakoja apie stebuklingą salą jūrų vidury, į kurią suvažiuoja skirtingų kraštų princesės – mokytis „princesiškų paslapčių“ čia įkurtoje Princesių mokykloje. Kokių reikia išmokti savybių, kad taptum tikra princese? Saloje bičiulės viena iš kitos mokosi, kaip pasitikėti savimi, būti kūrybiškomis, išradingomis, o taip pat kitų svarbių žmogiškų savybių - švelnumo, lengvumo, darbštumo... Spektaklyje panaudoti archetipinių siužetų apie princeses motyvai, skirtingų šalių kultūrų patirtys (herojės – skirtingų kraštų atstovės). Per vaikų mėgstamų personažų – įvairiataučių princesių – istorijas, įpročius, charakterių skirtingumus spektaklyje vaikai supažindinami su skirtingų tautų papročiais, legendomis. Spektaklis sukurtas profesionalių menininkų komandos (rež. ir dramaturgė B.Mar, choreografė S.Mikalauskaitė, dailininkė I.Pačėsaitė, dainų autorė G.Bauerytė; vaidmenis atlieka profesionalios, apdovanojimais įvertintos aktorės B.Mar, T.Kvietinskaitė, A.Pikturnaitė, G.Malinauskaitė).  Po spektaklio vyks edukacija-susitikimas su vaikais, kurio metu režisierė bei spektaklyje dalyvaujančios aktorės papasakos, kaip kūrė spektaklį ir savo personažus, pristatys skirtingų šalių papročius; vaikams bus suteikiama galimybė patiems paimprovizuoti scenas iš spektaklio-pasiversti spektaklio herojais; taip pat bus aptariamos svarbiausios spektaklyje akcentuojamos vertybės. Edukacijos metu ugdomas vaikų kūrybiškumas, gebėjimas kūrybą suvokti kaip betarpišką, žaismingą bendravimo formą.

Ukmergės r. sav.; Visagino sav.; Vilniaus m. sav.; Anykščių r. sav.; Mažeikių r. sav.; Šiaulių r. sav.; Šiaulių m. sav.; Joniškio r. sav.; Šakių r. sav.; Panevėžio m. sav.; Kauno m. sav.; Varėnos r. sav.; Alytaus m. sav.; Ignalinos r. sav.; Utenos r. sav.; Klaipėdos m. sav.


Paslauga skirta 1-6 klasių mokiniams, kurios tikslas skatinti vaikų fizinį aktyvumą, skleisti žinią apie Lietuvos etninę kultūrą ir lietuvių liaudies žaidimus ir tradicijas. Edukacijos galės vykti tiek mūsų patalpose, tiek gavėjo įstaigoje, tokiu būdu sudarydami sąlygas visiems norintiems sudalyvauti pažinties su lietuvių liaudies žaidimais edukacijoje. Be to, mūsų edukacijos pritaikytos ir vaikams su specialiaisiais poreikiais, užtikrinant saugų, kokybišką jų lavinimą, integraciją į fizinę ir kultūrinę veiklą. Vykdomų edukacijų metu vaikus pasitiks edukatorius, kuris savo žinias ir įdomius faktus apie Lietuvos tradicijas, papročius, liaudies žaidimus perteiks šiuolaikiškai, įdomiai ir įtraukiančiai, pasitelkiant ir interaktyvias priemones, kad vaikai kuo daugiau išmoktų, ne tik klausytų, bet ir patys įsitrauktų į diskusiją ir kūrybiškas užduotis. Antroje edukacijos dalyje, susipažinę su tradicinių žaidimų inventoriumi: lazdomis, virvėmis, kojūkais, klumpėmis, vaikai patys išmėgins sužaisti lietuvių liaudies žaidimus, tokius kaip: Ristynės“, „Lazdos traukynės“, „Muštukas“, „Lietuviškas ritinys“ ir daugelį kitų. Aktyvios fizinės veiklos metu, žaidžiant žaidimus, vaikai gerins savo fizinę būklę, komunikacinius gebėjimus, gebės dirbti tiek savarankiškai, tiek komandoje. O geriausia, jog žaidžiant ir užsiimant smagia veikla įgis daug žinių apie Lietuvos etninę kultūrą, jos tradicijas, papročius, vertybes - supras jų vertę kiekvienam Lietuviui. Toks kultūrinio paveldo akcentavimas didins patriotiškumą, kultūrinę patirtį, sąmoningumą, skatins tautinį pasididžiavimą ir stiprins jų tapatybę.


Drabužis, pasirinkti aksesuarai - tai tam tikra kalba, savęs pristatymas aplinkai be žodžių. Spalvos, formos, simboliai gali būti naudojami kaip komunikacijos elementai. Edukacijos metu dalyviai susipažins su taikomojo meno ir mados samprata, nagrinės kaip pasikeitė taikomojo meno objektai aplinkoje, kaip keitėsi mada, kas tai įtakojo, kokie atpažįstami tarpkultūriniai skirtumai, kaip keitėsi vartotojiškumas, kuo svarbus tvarumas madoje, tvarios mados tęstinumas.
Kiekvienas edukacijos dalyvis kurs savo išskirtinį dizainą ant krepšio, kuris prisidėtų prie jų asmeninio identiteto formavimo, "transliuotų žinutę" aplinkai.
Visomis priemonėmis pasirūpiname. Baigtą meno kūrinį dalyvis pasiima sau į namus.
Atsižvelgiant į mokinių amžių, įgūdžius, turimas žinias ir galimybes priimti ir suvokti informaciją, programa yra pritaikoma skirtingų gebėjimų vaikams (mokiniams).


Ekskursija požemiuose Kauno tvirtovės IV forte

1915 metų rugpjūčio mėnesį Kauno apylinkėse užvirė didžiausias mūšis Kauno istorijoje. Kaizerio armija pradėjo carinės Kauno tvirtovės šturmą. Rašoma, jog Kauno tvirtovės šturmo metu buvo paleista 800 000 įvairaus kalibro sviedinių. Vos per vienuolika dienų!
Net ir po I Pasaulinio karo tvirtovė išliko aktuali karinei paskirčiai. Nors atkūrus Lietuvos Respublikos Nepriklausomybę tvirtovės aktualumas sumenko – šiandiena tvirtovė aktuali kaip atgimstantis kultūros paveldas, vietos bendruomenių, meno iniciatyvų ir turizmo objektas.
Kviečiame sugrįžti daugiau nei 100 metų į praeitį ir atrasti paslaptingiausius požemius Kauno tvirtovėje, paieškoti įėjimo į mitinį tunelį po Kauno miestu ir pakutenti pėdą šikšnosparniui.
Jūsų lauks ilgiausi tuneliai ir storiausios sienos.

Ekskursija teikiama nuo gegužės 1 d. iki spalio 1 d., kai baigiasi šikšnosparnių žiemojimo laikas.


Savarankiška kelionė po Meno mišką Europos parke

Europos parkas – unikali modernaus ir šiuolaikinio meno erdvė po atviru dangumi kviečia vyresnių klasių moksleivius savarankiškai patirčiai meno ir gamtos pasaulyje.
Atraskite šiuolaikinį meną – stebinantį, įvairų, netgi įtraukiantį į veiksmą. Mokydamiesi apie XX amžiaus II pusės - XXI a. pradžios meno kryptis, nagrinėdami minimalizmo, konceptualizmo, žemės meno, kraštovaizdžio skulptūros, dabartinio meno ir kt. kryptis gyvai pamatysite išskirinių atstovų pavyzdžius. Atvykę į Europos parko muziejų būsite supažindinti su informacija apie Europos parko mobiliąją programėlę, kuri yra puiki priemonė savarankiškam šiuolaikinio meno pažinimui. Šis naujas, virtualus muziejaus po atviru dangumi gidas skirtas ne tik supažindinti, suteikti naudingos informacijos, bet ir praturtinti patyrimą Europos parke. Šiuolaikinio meno muziejų mobiliąja programėle besinaudojantieji gali patirti kitaip: sužinoti daugiau, atkreipti dėmesį į naujas detales, įsigilinti. Pavyzdžiui, galima čia pat „peršokti“ į dešimtmečių istoriją ir pabūti „Krėslo-baseino“ kūrybos procese, „Šviesos rūmų“ įkurdinimo muziejuje dalyviais arba vaikštinėjant parko takeliais klausytis įdomių pasakojimų. Atrasite įdomios informacijos apie meno kūrinius ir muziejų, galėsite peržiūrėti vaizdo siužetus, archyvinę medžiagą, klausytis garso įrašų, naršyti po muziejaus žemėlapį, keliauti pasirinktu maršrutu, matyti savo vietą muziejuje. Prie kai kurių eksponatų atrasite ir papildytos realybės sluoksnius. Pavyzdžiui, judriųjų žaidimų skulptūra pasipildys naujais tik papildytoje realybėje matomais elementais.
Savarankiškai apžiūrėsite muziejaus ekspoziciją po atviru dangumi ekspoziciją, patys rinksitės maršrutą, pagal trukmę, sudėtingumą ar temas. Susipažinimas su pripažintų menininkų kūrybos įvairove, romantišku kraštovaizdžiu įkvėpia, lavina kūrybinį mąstymą ir vaizduotę.  Po savarankiškos kelionės pakviesime pokalbiui, refleksijoms, žinių pasitikrinimui ir apibendrinimui.


Lankydamiesi autentiškoje erdvėje – Lietuvos dailės istoriko ir kritiko, grafiko, lietuvių profesionaliosios muziejininkystės pradininko, kolekcininko Pauliaus Galaunės (1890–1988) bibliotekoje susipažinsite su viena didžiausių namo šeimininko aistrų – meile knygai. Praktinėje užsiėmimo dalyje kviesime įvairiomis technikomis susikurti asmeninį knygos ženklą, mažiausią meno kūrinį ekslibrisą, kuris taps Jūsų išskirtiniu ir autentišku simboliu. Kaligrafiškai papuošę pirmąsias vardo ir pavardės raides, bei papildę piešiniu, galėsite sukurtą kūrinį įklijuoti į savo mėgstamiausią knygą ar jos skirtuką, kuri taps unikali.


Edukacinė programa „Tautodailės rekordai“ (1 - 4 kl.)

Tikslas: skatinti moksleivius giliau pažinti tradicinę gyvenseną bei gyvuojančius tautodailės fenomenus. Uždaviniai:
1. Supažindinti moksleivius su agentūros „Factum“ 2009 – 2023 m. užfiksuotais tautodailės rekordais. 2. Skatinti moksleivius domėtis vaizduojamosios ir taikomosios liaudies dailės kūriniais. 3. Aktualizuoti tradicinės kultūros reiškinius: kalendorinius ir darbo papročius, tradicinius lietuvių liaudies žaidimus ir pramogas.  4.	Įkvėpti mokinius siekti rekordų.
5.  Taikyti įgytus gebėjimus ir žinias kūrybiniuose projektuose. Moksleivių dėmesys sužadinams video siužetu / pasakojimu „Artūro Narkevičiaus tautodailės rekordai“, kuriame Jonavos krašto sertifikuotų tautinio paveldo produktų tradicinis amatininkas, dvidešimties  Lietuvos tautodailės rekordų autorius pristato realizuotas kūrybines idėjas ir rekordinius pasiekimus. Mokiniai  supažindinami ir su kitų Lietuvos regionų tautodailininkų rekordiniais pasiekimais: A. Teresiaus, E. Gaubo, A. Baranausko, O. Bražėnienės, V. Vaičiūno, A. Ruželienės, V. Kuzino ir kt.  Užsiėmimo dalyviai  vertina tautodailininkų pasiekimus, generuoja asmeninių rekordų idėjas, svarsto, kokie jų pasiekimai, įdėjus maksimalias pastangas, galėtų tapti rekordiniais. Lankoma etnografinė ekspozicija, tyrinėjami tradiciniai dirbiniai, namų apyvokos rykai, darbo įrankiai. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius ir idėjas. Siekiamas poveikis: mokiniai susipažins su rekordiniais vaizduojamosios ir taikomosios liaudies dailės kūriniais bei jų autoriais, analizuos tradicinės kultūros reiškinius, seks geraisiais kūrybiniais pavyzdžiais, generuos asmeninio rekordo idėją. Veiklos įgyvendintojas: Jonavos kultūros centro Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Mažasis architektas: Projektuojame mini namą

Biudžetinė įstaiga Vilniaus memorialinių muziejų direkcija

Kaip atrodo gyvenimas 9 kv. m. name? Ir kaip atrodytų toks namas, jei jame gyventum tu? Medinės miesto architektūros muziejus kviečia dalyvius susipažinti su sparčiai plintančia mikro architektūros idėja, įvairiais pavyzdžiais pasaulyje ir pritaikymu Lietuvoje, skirtingais mažų namų tipais ir jų poveikiu ateičiai bei išmėginti save architekto vaidmenyje susiprojektuojant savo mikro namo viziją.


Nuotolinės vaizduotės lavinimo dirbtuvės „Išminkyk savo mintis“

Vaizduotės lavinimo dirbtuvėse galėsite išbandyti istorijų kūrėjo darbą. Literatūra, dailė, muzika, judesys – pabandysim sujungti viską. Kartu kursime naują fantastinį pasaulį.  Apgyvendinsime jį keistais gyventojus. Sukelsime veikėjams problemų ir nuotykių grandinę. Paskui padėsime išgalvotiems personažams jas išspręsti. O gal tai net ne problemos, o naujos galimybės?  Nuotaikingas dirbtuves veda vaikiškų knygų rašytojas, iliustruotojas ir edukatorius Paulius Juodišius. Išsamesnė informacija apie dirbtuves ir dirbtuvių video svetainėje - bumbam.weebly.com kūrybinių dirbtuvių puslapyje.


2022 metais, Alytaus miestui tapus Lietuvos kultūros sostine,  unikalios vertės kultūros paveldo objekte, naujam gyvenimui prikeltoje Alytaus sinagogoje (dabar Audiovizualiųjų menų centre),  įvyko išskirtinis istorinis įvykis – paroda „Misticizmo ugnis: Soutine ir litvakų dailė“ (iš Samuelio Taco kolekcijos). Pirmąsyk Lietuvoje vienoje ekspozicijoje buvo galima susipažinti su gausiu litvakų dailininkų, kilusių iš buvusios Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės teritorijos, būriu. Išskirtinėmis parodos figūromis tapo du pasaulinės šlovės sulaukę XX a. dailės korifėjai, tapę garsiosios Paryžiaus mokyklos (L‘Ecole de Paris) antrosios dailininkų kartos pagrindinėmis figūromis, simbolizavusiomis naujas slinktis modernistinėje tapyboje, – Ch. Soutine‘as ir artimas jo bičiulis žydų kilmės italų dailininkas A. Modiglianis. Pirmąkart Lietuvoje, vienoje parodoje, eksponuoti net keli Ch. Soutine‘o darbai, o nepriklausomoje Lietuvoje A. Modiglianio darbas buvo rodomas pirmą kartą.

Ši istorinė paroda tapo atspirtimi ir inspiracija edukacinio užsiėmimo atsiradimui, kuris tarsi užtikrina išskirtinio įvykio Alytuje (ir Lietuvoje) tęstinumą. Kultūrinės edukacijos metu toliau bus pasakojama apie litvakų menininkus Paryžiuje ir pasaulyje. Užsiėmimo metu sužinosime, kas yra litvakai ir Lita(-ė). Mėginsime atsakyti į klausimus, kodėl Paryžius buvo dailininkų traukos centras, ir, kas yra garsioji Paryžiaus mokykla (L‘Ecole de Paris). Pamėginsime pasvarstyti, kokios sąlygos lėmė, kad tokie menininkai, kaip Chaïmas Soutine‘as ar Jacques Lipchitzas, tapo garsūs, ir Lietuvos vardas jų dėka buvo įrašytas į pasaulio kultūros žemėlapį. Sužinosime, ką naujo ir savito litvakų dailininkai įnešė į moderniosios dailės areną. Edukacinis užsiėmimas bus paremtas ne vien pasakojimu. Smagios, žaidimo forma pateiktos praktinės dalies metu dalyviai turės galimybę apsilankyti litvakų dailininkų parodoje ir iš arčiau susipažinti su atskirais dailininkais bei jų kūrinių reprodukcijomis.


Sukuosi ratu su paukščiais kartu (išvažiuojamoji)

Kokia dovana yra piešti tai ką matai, o dar kai matai ir gebi atpažinti - nepakartajoma patirtis. Daugumos mūsų pažintis su sparnuočiais prasideda lopšelyje-darželyje, mokykloje -  per pasaulio pažinimo, gamtos ir biologijos pamokas. Miške, parke arba pievoje pirmiausia aptinkame ne patį paukštį, o išgirstame jo kontaktinį balsą, pavojaus signalą, teritorijos žymėjimo giesmes ir tik tada, jeigu sustojame kelioms minutėms, galime pamatyti – atpažinti rūšį, bet retas kuris atkreipiame dėmesį į tai. Ši edukacija skirta supažindinti mokinius su gamtos ir kultūros paveldo vertybėmis pasitelkiant gyvąją gamtą. Teorinės žinios bus derinamos su patyrimu, mokiniai užsiims praktinėmis užduotimis, kurios lavins jų vaizduotę ir sužadins kūrybiškumą. "Sukuosi ratu su paukščiais kartu" - tai meniškas užsiėmimas, praktinėje užduotyje mokiniai ne tik stebės paukščius naudodami žiūronus ar teleskopą, bet ir pieš pasirinktas rūšis. Piešti bus galima ant popieriaus arba medinės figūrėlis, kiekvienas turės galimybę rinktis. Gyvas bendravimas tarp lektoriaus ir mokinių yra viena svarbiausių sąlygų, padedančių mokiniui sėkmingai perimti programoje numatytą informaciją. Skatininant nenutrūkstamą edukacijos ryšį inkilą mokiniams padovanosime, įpareigodami iškelti savo artimoje aplinkoje ir nuolat rūpintis. Šios edukacijos lektorė - ornitologė Ingrida Lagunavičienė.


Edukacinė ekskursija po Panevėžio kraštotyros muziejų

Muziejus – geriausia vieta pažinti savo kraštą. Nuo neatmenamų dinozaurų laikų iki šių dienų – viskas telpa Panevėžio kraštotyros muziejuje. O muziejus visada madingas.


Edukacija skirti atkreipti dėmesį į perteklinį vartojimą ir išmokyti būdų, kaip galima prikelti savo turimą drabužį antram gyvenimui.
Užsiėmimo metu bus naudojami savi arba iš atiduotuvės kabyklos surinkti drabužiai, mokomasi drapiruoti, dekoruoti, piešti, karpyti ir kitaip atnaujinti drabužį.
Vaikai bus supažindinami su mados pasauliu, greitu jo tempu ir kaip kiekvienas gali prisidėti prie pokyčių, ilgesnio vartojimo ir ekologijos.
Tai aktyvus užsiėmimas, kurio metu vaikai ieškos sau reikalingų elementų, juos kurs, bus skatinami ieškoti savo individualaus stiliaus, kūrybiškai spręsti užduotį ir tuo pačiu diskutuoti su kokiomis jie problemomis susiduria, kaip mato madą ir ką ji jiems reiškia, kokia galėtų būti ateities mada.
Po užsiėmimo kiekvienas turės savo atnaujintą drabužį, bus susipažinęs su drabužio atnaujinimo technikomis ir galės jas pritaikyti kituose kūrybiniuose procesuose.


Automuziejus Vilnius kviečia į kultūrinę istorinę patirtį kuriant savo įsivaizduojamą muziejų.
Edukacijos tikslas - didinti moksleivių kultūrinį sąmoningumą.
Edukacijos pagrindiniai uždaviniai:
- supažindinti su realaus muziejaus kūrimo procesu;
- supažindinti su eksponatų reikšme technikos istorijai ir kultūrai;
- atverti muziejaus erdvę nevaržomai kurti įgyvendinant savo kuriamą projektą edukacijos metu.
Pusė edukacijos laiko skirsime muziejaus pažinimui, o kitą dalį reflektuosime, kursime, statysime, piešime ir pristatysime savo kurtus įsivaizduojamus muziejus. Taigi, pasitelkus turimas žinias ir naujai gautą informaciją gilinsime savo kompetencijas, ugdysime savo vertybes ir savimonę, turėsime galimybę kurti nevaržomai muziejaus erdvėse.
Moksleivis gaus kokybiškų istorinių, kultūrinių bei kūrybinių patirčių.


Senojo Vilniaus gyvenimas neatsiejamas nuo vienuoliškos kultūros. Vienuolynuose žmonės rasdavo prieglobstį nuo negandų, čia būdavo auklėjamos ir mokomos kilmingų bei paprastų giminių atžalos. Vienuoliai perrašinėdavo knygas, klausydavo išpažinčių, mokydavo, patardavo dvasiniais reikalais. Iš vienuolynų po miestą plito mokslo atradimai, įvairūs patobulinimai, kulinariniai receptai ir medicinos žinios. Pasidalinę istorijomis apie vienuolynų istorijas, praktinėje dalyje oforto technika kursime architektūros ansamblių kompozicijas, jas atsispausime ir turėsime visą Vilniaus albumą.


Edukacijos „Bernardinai tamsoje“ metu visi moksleiviai pažins Bernardinų ansamblį užmerktomis akimis! Įsivaizduosime, kad visi esame praradę regos dovaną, todėl panaudodami lytėjimo ir klausos dovanas, pažinsime Bernardinų ansamblį: šventų laiptų koplyčioje nueisime (kas norės autentiškai – keliais) piligrimų kelionę, lauke liesdami sienų plytas, atpažinsime gotikinį plytų rišimo būdą ir plytų formų įvairovę, zakristijoje paliesime liturginius rūbus (drobinis abitas, medvilninė alba, šilkinis arnotas, siuvinėtas aukso siūlais), bažnyčioje liesdami patyrinėsime ornamentus ir atpažinsime klausyklą, sakyklą, aptarsime kuo skiriasi senasis ir naujasis altoriai, šventiniame koridoriuje lytėjimo būdu bandysime suskaičiuoti 500 metų menančios bažnyčios sienos dažų sluoksnius. Taip pat einant iš mažesnės erdvės į didesnę erdvę atkreipsime dėmesį į skirtingą balso aidą. Akliesiems ir silpnaregiams bus proga formuoti vaizdinius apie literatūros-istorijos kūriniuose (pvz. „Altorių šešėlis“, istorijos vadovėliai, architektūros stiliai ir kt.) skaitomus objektus ir juos palietus rankomis aiškiau įsivaizduoti (kaip atrodo abitas, stula, klausykla, sakykla, altoriai, freskos, gotikiniai ornamentai, plytų rišimo būdas ir kt.). Matantys vaikai papildomai dar pajaus ir praktiškai išbandys aklųjų kasdienybę, siekiant moksleivių jautrumo ateityje bendraujant su asmenimis, turinčiais negalią. Užduotys ir kalbėjimo stilius pritaikyti atsižvelgiant į moksleivių amžių ir negalios lygį. Edukacija specialiai pritaikyta akliesiems ir silpnaregiams, bet tinka ir matantiems vaikams, nes kiekvienam matančiam dalyviui bus duotas raištis akims ir tokiu būdu edukacija, užtikrinant saugumą, vyks „tamsoje“.


Prienai turi senas istorines popieriaus gamybos tradicijas. Popieriaus dirbtuvėse beveik iki Pirmojo pasaulinio karo buvo gaminamas aukštos kokybės popierius su vandens ženklais. Kaip teigiama istoriniuose šaltiniuose, aukštos kokybės popierius buvo vežamas net į Maskvą, Peterburgą, Varšuvą. Minima, kad 1794 m. popierius buvo gaminamas net su 32 įvairiais vandens ženklais. Popieriaus dirbtuvės sunyko prieš Pirmąjį pasaulinį karą, neatlaikiusios kitų popieriaus gamintojų konkurencijos. Užsiėmimo metu dalyviai susipažins kaip buvo gaminamas popierius, kaip keitėsi popieriaus gamybos technologijos nuo seniausių laikų iki šių dienų. Susipažins su senaisiais Prienų ir kitų miestų vandens ženklais (kurie yra išlikę senuose dokumentuose, knygose), jų formomis, reikšmėmis, pamatys išlikusį tarpukariu naudotą vandens ženklo tinklelį su filigranu. Patys pasigamins savo vandenženklio filigraną, atsispaus popieriuje.


Vilnius apipintas įdomiausiomis istorijomis, kurių skrynią atversime! Kur slapstosi baisusis baziliskas ir kas gali jį nugalėti? Kokie stebuklai vyko tapant karalaičio Kazimiero paveikslą? Kokias paslaptis slepia mago Tvardausko knygos puslapiai?
Ekskursijos tikslas – pasitelkiant legendas sudominti vaikus miesto kultūros paveldu, atskleisti jo vertybes bei ugdyti pilietišką, atsakingą vaikų požiūrį į miesto bendruomenę. Supažindinsime vaikus su penkiomis skirtingas vertybes atskleidžiančiomis Vilniaus legendomis, įtrauksime į gyvą miesto erdvių tyrinėjimą bei sudominsime įvairiais miesto architektūros, meno kūriniais. Kartu kelsime klausimus apie tai, kas teisinga, drąsu, ką kiekvienas galime padaryti siekdami gero miestui ir bendruomenei. Keliausime, tyrinėsime ir žaisime siaurose užburiančiose senamiesčio gatvelėse.


Virtualios realybės edukacija "Partizanų paslaptys"

Mokymosi aplinka turėtų būti kuriama atsižvelgiant į mokymosi procesą. Ji turėtų būti sukurta taip, kad mokiniai ir mokytojai mokymosi patirtį įgytų per kiek įmanoma neformalesnes veiklas. Kad tai įvyktų, mokymosi patirtis turėtų būti aktyvi, prasminga, turinti socialinę vertę, integruota ir įvairiapusė. Virtuali realybė - dar vadinama virtualia terapija, naudojama mokymosi tikslais gali būti labai naudinga, kadangi jos metu įvairią informaciją galima gauti realiu momentu, vaizdiniais, garsiniais ir net judesio efektais. Edukacijos metu norima supažindinti mokinius su vienu iš labiausiai Lietuvos istorijoje aptariamų1944-1953-ųjų,- okupacijos, trėmimų ir partizanų sukilimo metų. Naudojantis naujausiomis VR technologijomis patys savo kailiu mokiniai patirs kaip naktį sunku orientuotis tamsoje. Kaip svarbu partizanams gerai paslėpti bunkerį ir koks gyvenimas virė po žeme. Virtualioje erdvėje kaip viena komanda turės miško tankmėje surasti ir pristatyti svarbius dokumentu miško broliams-partizanams. Tai atlikus juos pasitiks partizanas ir visus pakvies užeiti į bunkerį, nes lauke darosi nesaugu, o į bunkerį visi dalyviai gali įsigauti po zeme nutiestu tuneliu. Viduje moksleiviams partizanas papasakos, kokiais daiktais vienas su kitais dalinasi, kokia buitimi gyvena. Partizanas papasakos, kaip svarbu kovoti dėl Lietuvos laisvės ir kad tai yra visų svarbiausia. Virtualios edukacijos metu norima, kad mokiniai įsijaustų į partizanų vaidmenį, išgirstų virtualaus partizano pasakojimą apie jų svarbą Lietuvai, pamatytų šių žmonių gyvenimą slapstantis bunkeriuose ir patys pabandytų neįkliūti okupantams. Edukacija siekiama pažadinti vaikų fantaziją, norą dar labiau gilintis į istorijos pamokas, norima paskatinti tarpusavio ryšį ir bendravimą. Edukacijų pabaigoje partizanų vadas pakvies visus pasiklausyti ir užtraukti jų pagrindinės dainos. Vėliau su mokytojais bus keliami ir aptariami svarbiausi patirtos pamokos klausimai ir partizanų svarba tuometinėje visuomenėje.


Netikėtas nutikimas! Sudužo vaivorykštė, pabiro visos spalvos ir pasislėpė muziejuje. Kartu apžiūrėdami ekspozicijas, užmegsime pirmąją pažinti su muziejumi ir eksponatais, ieškosime pasislėpusių spalvų ir spręsime įvairias užduotis.

Ši edukacinė programa - pirma pažintis su muziejumi skirta patiems mažiausiems lankytojams.


Edukacinis užsiėmimas „Muilo dirbtuvėlės“ yra skirtas 1-3 klasių moksleiviams, jo turinys adaptuojamas atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimo programą bei pagrindinio ir vidurinio ugdymo etninės kultūros bendrąsias programas. Programa „Muilo dirbtuvėlės“ vyksta Kretingos muziejaus tradicinių amatų centre. Teorinėje dalyje apžvelgiama muilo atsiradimo ir naudojimo istorija, mokiniai sužino, ką mūsų protėviai vadino „žaliuoju akmenėliu“ ar „muilo akmeniu“. Rodomi, kokie indai naudojami muilo gamybai, leidžiama paliesti, pauostyti muilo sudedamąsias dalis ir papildomus priedus, kurie naudojami muilui „pagerinti“, t. y. gėlių žiedus, augalų sėklas, spalvotus augalinės kilmės miltelius ir kt. priemones, demonstruojami pagal senovines tradicijas pagamintų muilų pavyzdžiai. Praktinėje dalyje vyksta muilo gamybos procesas – muilas gaminamas iš bazės. Pasirinkę patinkančius priedus muilui „paskaninti“ ir „pagražinti“ (žoleles, natūralius dažiklius, įvairius prieskonius), mokiniai patys savarankiškai pasigamina natūralius, sveikus higienos produktus.


Tikslas – supažindinti mokinius su fantastinių, antgamtiškų savybių turinčiais gyvūnais iš viso pasaulio. Uždaviniai: 1. Pristatyti mažiausiai 4-6 antgamtiškomis savybėmis pasižyminčius gyvūnus. 2. Remiantis istorijos, mitologijos, etnologijos (tautosakos) bei gamtos mokslų žiniomis, paanalizuoti, kuo šių gyvūnų vaizdiniai yra fantastiniai, o kokios jų savybės gali sietis su tikrove ? 3. Atlikti įvairias praktines, kūrybines užduotis, padėsiančias geriau įsiminti ir įsisavinti naujas žinias.
Užsiėmimo turinys ir raiškos forma skatins mokinius pažinti kultūrą įvairiais aspektais. Į tą patį reiškinį (fantastinius gyvūnus) bus žvelgiama per skirtingų mokslų prizmę, pasitelkiant žinias apie įvairias to paties kultūrinio reiškinio puses. Juk net tradicinėje kultūroje, tautosakoje ypatingu laikomas žmogaus ir gamtos ryšys. Galbūt mitų kilmė atsiskleis pasitelkus istorijos ar gamtos mokslus? Tokiu būdu, išteisinant mitą kaip alegorinę kalbą, o ne pramaną, bus formuojamas teigiamas mokinių požiūris į tradicijų išsaugojimą ir perdavimą ateinančioms kartoms.
Teorinėje dalyje, remdamasi žiniomis iš įvairių mokslo sričių, edukatorė pristatys įdomius faktus apie fantastinius, antgamtinių savybių turinčius, gyvūnus iš viso pasaulio. Teorinę dalį papildys praktinės užduotys. Mokiniai, gavę mokymosi įrankius (naudodamiesi mitinių būtybių paplitimo žemėlapiu ir enciklopedijomis) per tam tikrą laiką turės sudėlioti žaidimo korteles, susiejančias gyvūną su tam tikra šalimi ar senovine kultūra.
Dalyvavimas edukacijoje leis patirti kūrybinį eksperimentą: edukacijos dalyviai gaus kūrybinę užduotį – iš gautų priemonių sukurti savo fantastinį gyvūną. Tokiu būdu, per praktinę veiklą, bus ugdomas ir puoselėjamas mokinio vidinis pasaulis, lavinami meninės raiškos gebėjimai ir vaizduotė, puoselėjamas estetinis suvokimas.
Edukaciją veda etninės kultūros mokslų daktarė, edukacijų kūrėja ir edukatorė, edukacinių užsiėmimų erdvės „Mitologinių būtybių laboratorija“ įkūrėja Ingrida Stundžė.


Ar žinai, kas yra katekizmas? (nuotolinis užsiėmimas)

Ar esate vartę bent vieną katekizmą? Ar galėtumėte paaiškinti, kas tai yra? Ar katekizmuose būna iliustracijų? Kuo jis skiriasi nuo kitų religinių knygų? Katekizmas nuo pat pirmos knygos – Martyno Mažvydo „Katekizmo“ (1547) – tapo ne tik svarbiu bažnytinės literatūros žanru, bet ir vadovėliu, iš kurio mokėsi ne tik vaikai, bet ir suaugusieji abėcėlės, skiemenuoti, skaityti, rašyti. Užsiėmimo tikslas – supažindinti užsiėmimo dalyvius su katekizmu, įvairiais jo žanrais, atlikti užduočių, parengtų „Kahoot“ programa.


Režisierius Adomas Juška: Spektaklis bus apie ypač jautrų žmogų – Johanesą Eliją Alderį, apie jo santykį su meile, muzika ir mirtimi. Apie žmogų, kuris gyvena, jaučia ir galiausiai miršta be jokių kompromisų. Apie žmogų, kuris muziką geba suvokti betarpiškai, jutimiškai, o tuo pačiu jį supantį pasaulį geba priimti ir girdėti kaip muziką. Galbūt realybėje tai nėra įmanoma, tačiau aš ir noriu kurti apie tai, kas neįmanoma. Apie neįmanomą jautrumą, neįmanomą meilę. Ne veltui kūrinyje Elijas groja vargonais, o ne kitu instrumentu – vargonų paskirtis visuomet buvo religinė, dvasinė. O ir žmogaus gyvenimas, likimas kartais paklūsta labiau muzikos dėsniams. Kiekvienas žmogus savo gyvenimu, mintimis, veiksmais „groja“ tam tikrą kūrinį.
Klausimas – kiek grožio, idėjų, jausmo ir dinamikos tame kūrinyje bus. O kalbant apie teatrinę išraišką – repetuodami su aktoriais, mėginame padaryti taip, kad spektaklio pagrindas būtų ne dramaturgija, o muzika – kad pati spektaklio prigimtis – net aktorių buvimas ir veikimas scenoje – būtų iš tiesų muzikinė.

Robertas Schneideris – austrų kilmės rašytojas, rašęs apsakymus, romanus, tekstus skirtus teatrui bei poeziją. Romanas „Miego brolis“ (1992), kuriame pasakojama istorija apie muzikantą Johanesą Eliją Alderį, sulaukė tarptautinio pripažinimo, jis įtraukiamas į privalomos literatūros sąrašus moksleiviams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas "Priimk jūros iššūkį!"

Nuo seno žmonės bandė prisijaukinti jūrą ir kūrė įvairias gelbėjimosi priemones, kad vandenyje būtų saugiau. Leisdamiesi į jūrą jūreiviai negali būti tikri, kad iš jos grįš namo. Nepaisant pavojų žmogų visada traukė prie vandens. Drąsuoliai nuolatos metė iššūkį stichijai, ieškodami vis naujų priemonių, kad sužinotų, o kas gi ten, kitoje jūros pusėje? Būtent įprastas smalsumas paskatino progresą ir leido žmonėms daryti atradimus. Edukacinio turinys taip ir sukonstruotas - būtent smalsumo žadinimu ir atradimų skatinimu. Atsakingai parinktos užduotys, skatina netradiciškai susipažinti su ekspozicija – tai tarsi iššūkių kupina kelionė, kuri skatiną tyrinėti, atrasti geriausia išsigelbėjimo būdą. Užduotys reikalauja komandinio darbo, atsakingumo už save ir kitus, greitos orientacijos, greitos informacijos paieškos. Patirtys jūroje lengvai pritaikomos kasdienėje veikloje. Patyriminei veiklai yra sukurtos interaktyvios šiuolaikiniais technologiniais sprendimais pagrįstos edukacinės priemonės. Yra sudarytos sąlygos pamatyti, paliesti ir originalius eksponatus.


LAISVĖS ĄŽUOLAI: Lietuvos tautinio atgimimo ąžuolyno istorija (Nuotolinė paslauga)

Jei norite sužinoti, kodėl ąžuolas vadinamas ypatingu medžiu ir kaip jis susijęs su Lietuvos tautiniu atgimimu, – šis edukacinis užsiėmimas kaip tik Jums! Kviečiame į virtualų pasivaikščiojimą po daugiau nei tris dešimtmečius žaliuojantį unikalų kultūros paveldo objektą – Lietuvos tautinio atgimimo ąžuolyną. Išgirsime jo atsiradimo istoriją, sužinosime viską apie mitais ir legendomis apipintą girių karalių ĄŽUOLĄ. Kartu suvoksime, jog istorija, biologija ir net geografija gali puikiai viena kitą papildyti bei padėti mums įgyti platesnį mus supančio pasaulio vaizdinį.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Kviečiame susipažinti su istorijos ir kultūros paveldo karalyste – Valdovų rūmų muziejaus ekspozicijomis. Aiškinsimės, kas yra muziejus, kokio senumo istorijos paslaptis jis saugo. Pirmoje edukacinio užsiėmimo dalyje sužinosite apie Lietuvos didžiųjų kunigaikščių rezidencijos ir jos teritorijos raidą Lietuvos bei Europos istorijos kontekste XIII–XVII a. Pasivaikščiosime tarp mūrų, kuriuos gaubia atkurtas Valdovų rūmų pastatas, apžiūrėsime šioje teritorijoje aptiktus unikalius archeologinius radinius. Vitrinose apžiūrėsime įvairius daiktus ir bandysime suprasti, ką jie mums pasakoja apie praeitį. Pasvarstysime ar mūsų batai panašūs į tuos, kuriuos avėjo čia gyvenę žmonės prieš 500 metų, pasigrožėsim papuošalais, paspėliosim kas jais galėjo puoštis. Veiklas tęsime menėse su atkurtais istoriniais reprezentaciniais interjerais, kuriuos puošia koklinės krosnys, autentiški gobelenai, Jogailaičių dinastijos atstovų atvaizdai, istoriniai baldai bei kiti originalūs eksponatai. Atkurtose menėse ieškosime architektūrinių detalių būdingų Gotikai, Renesansui ir Barokui. Ir ne tik – daug sužinosit ir apie pačius Rūmų šeimininkus, o taip pat bandysime atrasti dvaro ir Vilniaus miesto kultūrines jungtis. Šį edukacinį užsiėmimą rekomenduojame mokinių grupėms, atvykusioms į Valdovų rūmų muziejų pirmą kartą.


Unikali interaktyvi edukacinė paroda „PALIESK LIETUVIŲ KALBĄ RANKOMIS“

Muziejaus „Lituanistikos židinio“ uždavinys yra patrauklia ir šiuolaikiška forma perteikti visuomenei naujausias kalbotyros žinias, šviesti visuomenę aktualiais kalbos vartojimo klausimais, kelti lietuvių kalbos prestižą, motyvuoti moksleivius, kaip būsimuosius kalbos tyrėjus ir puoselėtojus, propaguoti lietuvių kalbą kaip Europos daugiakalbystės bei kultūrų dialogo partnerę. Tikslai: populiarinti naujausias kalbotyros mokslo žinias; ugdyti domėjimąsi lietuvių kalba, kaip viena svarbiausių nacionalinės tapatybės ir pilietiškumo sąlygų; propaguoti Europos daugiakalbystės ir kultūrų dialogo idėjas. Čia eksponuojama daugybė kalbai svarbių dokumentų, knygų ir kalbininkų daiktų. Muziejų iš kitų išskiria unikalūs kalbos žaislai, leidžiantys kiekvienam paliesti kalbą rankomis ir pajusti jos savitumą. Kalbos žaislai suteikia vaikams galimybę patiems sužinoti, atkasti, sudėti ir atrasti kalbininkų atrinktą pačią įdomiausią informaciją apie lietuvių kalbą ir įdomius jos faktus. Žodžių iškasenų pagalba vaikai smėlyje gali atkasti seniausius lietuvių kalbos žodžius ir jų atitikmenis kitose kalbose – pasijusti kalbos archeologais. Tokiu būdu jie sužino apie kalbų ryšius ir kalbų panašumus. Įdomioji spaustuvė, kurią sudaro lietuvių kalbos abėcėlės raidės, leidžia vaikams atspausti raides ir sužinoti, kas jas sukūrė ar iš kokių kitų kalbų abėcėlių jos atkeliavo. Tarmių kaladėlės ir tarmių dėlionė – sužinoti apie tarmes, jų suskirstymą ir jų klasifikaciją, o tarmių karaokė – patiems pabandyti pakalbėti ir padainuoti tarmiškai. Ant indoeuropiečių kalbų medžio, kuris beveik siekia lubas, sutūpusios visos iš indoeuropiečių prokalbės kilusios kalbos (paukštukai). Archaizmų traukinukas, kompiuterinis kirčiavimo žaidimas, lietuvių kalbos gestų stendas, žodžių kilmės namas taip pat suteikia įdomios informacijos. Edukacinę programą veda muziejaus edukatorius.


Komandinio darbo įgūdžių dirbtuvės „Aš ir kiti“ – edukacinis užsiėmimas, kurio metu didžiausias dėmesys skiriamas „Aš“ ir „Kitas“ suvokimui per aktyvias ir žaismingas veiklas. Užsiėmimo metu ugdomo komandinio darbo įgūdžiai, atskleidžiama komandinio darbo nauda ir asmens vaidmuo dirbant komandoje. Edukacinio užsiėmimo metu skiriama aktyvi kūrybinė užduotis, kuri padeda dalyviams ne tik susipažinti su komandinio darbo pliusais, bet ir atskleidžia kultūringo bendravimo naudą, lavina bendravimo, bendradarbiavimo įgūdžius, kūrybiškumą ir sąmoningumą.


Teatro dailininkės Loretos Skruibienės inicijuota ir vykdoma programa vaikams. Gal būt jūs tas vaikas kuris svajojate pažvelgti į lėlių teatro dailininko dirbtuvę? Jeigu taip- tai ši programa kaip tik jums. Jos metu trumpai išgirsite lėlės atsiradimo istoriją ir išmoksite iš labai paprastų priemonių ir medžiagų susikurti lėlę.


Batas, karūna... arba kiek kainuoja ledai Japonijoje? (nuotolinė paslauga)

Finansinės kultūros edukacija, kurios tikslas – pažintis su pasaulio valiutomis. Valiuta – tarsi šalies ambasadorius, kuris reprezentuoja savo šalį: šalies istoriją, kraštovaizdį, vertybes, kultūrą. Šiuo metu pasaulyje yra 180 skirtingų valiutų ir kiekviena jų turi savo pavadinimą, vertę, istoriją. Edukacijos metu moksleiviai sužinos intriguojančių faktų, įdomių istorijų, gaus atsakymus į tokius klausimus, dėl kurių anksčiau galbūt nesusimąstė: kas apskritai yra valiuta, kada ir kokioje šalyje ji atsirado. Kokios valiutos pasaulyje yra daugiausia? Kodėl kai kurių monetų viduryje yra skylutė? Kas yra batas ir karūna? Kokiose šalyse ir kokios valiutos banknotai gaminami iš plastiko ir kodėl? Kokia valiuta yra kosmose? Ant kokios valstybės banknotų puikuojasi Liūtas Karalius? Kodėl ant euro banknotų pavaizduoti tiltai? Keliaudami kalbėsime ir apie valiutos vertę. Ar milijonas yra daug? Kiek kainuoja džinsai, apelsinai, pienas Malaizijoje, Lietuvoje ir Japonijoje? O ką galima įsigyti už 5 eurus Lietuvoje ir kitose šalyse? Ar galima Australijoje įsigyti batus už 10 eurų? Edukacijos metu moksleiviai susipažins su meniškiausiais pasaulyje pripažintais valiutų banknotais, kuriuos kasmet renka Tarptautinė banknotų bendrija ir galės išrinkti savo klasės favoritus. Tai paskatins į valiutą pažvelgti dar kitu kampu – kaip į kūrinį, kupiną apgalvotų dizaino elementų. Edukacija praplės moksleivių pasaulėžiūrą, kultūrinės įvairovės suvokimą ir kritinį mąstymą.


Kultūrinės edukacijos užsiėmimas „Mano kaimynas – Nobelio premijos laureatas“

Utenos kraštotyros muziejus siūlo galimybę per vieno miesto istoriją, ekonomiką bei kultūrą patyrinėti tarpukario Lietuvos miesto gyvenimą. Tarpukariu miestuose ir miesteliuose gyveno dvi didelės bendruomenės – lietuviai ir žydai. Kokia buvo kiekvienos bendruomenės vieta ir vaidmuo miesto ekonominiame, politiniame ir kultūriniame gyvenime? Keliaudami laiku (o tam padės ir Utenos miesto istorinė ekspozicija, ir mieste išlikę tarpukario pastatai) bandysime atsakyti į šį klausimą. Aiškinsimės, kodėl miesto ekonominiame gyvenime šiuo laikotarpiu lyderio pozicijos priklausė žydų tautybės žmonėms; kodėl fotografai, spaustuvininkai, gydytojai buvo beveik išimtinai žydai. Ypatingą dėmesį skirsime Boruchui Lacui (JAV jis pasivadino Bernardu Lounu), nes Lietuvoje nedaug miestų, kurie turi „savo“ Nobelio premijos laureatą. Diskutuosime, ką reiškia būti pasaulio piliečiu, susipažinsime su Lacų šeimos gyvenimu Utenoje ir įvertinsime dabartinius žydų bendruomenės atminimo ženklus. Pasidalinsime įžvalgomis ir supratimu apie pakantumą bei pagarbą skirtingoms kultūroms, religijoms. Patyriminėje kelionėje 5–7 klasių mokiniai keliaus po tarpukario Uteną, ras to laikotarpio ženklus dabartinėje Utenoje, susipažins su Borucho Laco šeimos istorija ir Bernardu Lounu – Utenos garbės piliečiu, pasaulio piliečiu, Nobelio taikos premijos laureatu. 8–10 klasių moksleiviai diskutuos, analizuos, vertins dviejų tautų, kultūrų gyvenimą viename mieste, jų vaidmenį bei likusius ir naujai kuriamus dabarties ženklus.


Edukacijos metu patirsite Druskininkų gamtos ir žmogaus glaudų ryšį ir sužinosite XIX a. kurorto vaistininkų paslaptį – kaip naudoti gamtos išteklius sveikatinimo procedūroms.
Pagal XX a. pr. Druskininkų gydyklų receptą patys maišysite natūralius ingredientus ir pasigaminsite spalvingas aromaterapines tabletes, kurias rekomenduojama namuose naudoti kojų vonelėms - mažiems ir dideliems - sveikatinimui ir relaksacijai.


Edukacinė programa "Atvėrus avilio duris"

Ekskursijos - paskaitos metu bus įtraukiai pristatoma bitininkystės istorija, bičių gyvenamų erdvių kaita ir įvairovė, bičių šeimos gyvenimas ir bičių rūšys. Supažindinama - parodant - su bičių produktais ir bitininkavimo darbais bei medingais augalais. Muziejaus bitininkui atvėrus avilio duris parodomas bičių gyvenimas avilyje - stebint ir aptariant bites. Ekskursijos - paskaitos trukmė: apie 45 min. Grupės dydis: nuo 10 iki 30 asmenų. Programos kaina vienam asmeniui: 8 eur. Programa skirta įvairaus amžiaus asmenims, esant poreikiui su vertimu į gestų kalbą. Žinių perteikimo būdai ir formos pasirenkamos/priderinamos atsižvelgiant į amžiaus ir interesų ypatumus.


Baroko stiliaus bruožai – sudėtingumas, įmantrumas, jausmingumas, impulsyvumas, tapybiškumas,
dinamiškumas, dramatiškumas, patetiškumas, polinkis į didybę, ansambliškumas, simboliškumas...
Ar tikrai barokas yra toks? O  gal jam būdingas piktnaudžiavimas ir nesaikingumas, kaip manė klasicizmo meistrai?
Pamatysime įvairių baroko meno kūrinių, įvertinsime ir patys nuspręsime, kas tas barokas.


"Teatralinės lėlės. Kas tai?" užsiėmimo metu vaikai susipažįsta su teatrinėmis lėlėmis, jų atsiradimo istorija, kūrybos ir gamybos būdais. Pristatoma teatrinių lėlių įvairovė: lazdelinės, marionetinės, pirštininės, šešėlinės ir kt. Parodomos lėlės, esančios bibliotekos ,,Lėlių muziejuje". Po to jie patys, padedami edukatorių, sukuria savitą personažinę lėlę: iš antrinių žaliavų, gipso tvarsčių, modelino, siūlų, audinio, popieriaus ar kt. medžiagų. Mokiniai bibliotekoje taip pat aplanko neįprastų knygų kambarį, kuriame eksponuojamos
įvairiausių dydžių, formų vaikiškos knygos ir teatrinių lėlių personažai.


MOKAUSI IŠ KINO edukacinės filmų peržiūros SKALVIJOS kino centre

Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Paslaugos tikslas – pasitelkiant kiną kaip priemonę, ugdyti moksleivių kritinį mąstymą, kūrybingumą, socialinius ir komunikacinius įgūdžius, plėsti kultūrinį akiratį, stiprinti dalykines kompetencijas. Pagrindinės paslaugos veiklos – reguliarios filmų peržiūros su edukacija. Filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios temos: draugystė, santykiai su šeima, bendraamžiais, moraliniai pasirinkimai, emociniai išgyvenimai, asmens tapatumas, patyčios, tolerancija ir kt. Kiekvieną seansą lydi edukacinės priemonės, edukaciniai užsiėmimai: filmo analizei (filmo kontekstas, pagrindiniai kino kalbos elementai, stilius, t. t.) skirta metodinė medžiaga pedagogams, pratybų sąsiuviniai 1–6 klasių moksleiviams. Su 7–12 klasių moksleiviais rengiamos diskusijos, susitikimai ar filmo pristatymai su kino kritikais, medijų edukatoriais, psichologais arba filmo kūrybine grupe (režisieriumi, aktoriumi, scenarijaus autoriumi, prodiuseriu). Kiekvieno seanso pradžioje vyksta 10–15 minučių filmo pristatymas. Filmai į „Mokausi iš kino“ programą atrenkami kino edukacijos specialistų įvertinus edukacinius aspektus, pasakojamos istorijos aktualumą skirtingoms amžiaus grupėms, meninį lygį, kino kalbos raišką, žanrinę įvairovę. Filmų programa yra atnaujinama, aprašymai ir detalesnė informacija pateikiama „Mokausi iš kino“ interneto svetainėje skiltyje FILMŲ PROGRAMA / PER KULTŪROS PASĄ: https://mokausiiskino.lt/filmu-programa/?tipas=kulturos_pasas . Seansai rengiami darbo dienomis, pirmoje dienos pusėje arba kitu patogiu laiku, suderinus su paslaugos organizatoriumi. Dėl filmų rekomendacijų kviečiame susisiekti nurodytu kontaktu.


Rankų šešėlių teatro kūrybinės dirbtuvės

Rankų šešėlių teatro ,,Budrugana Lietuva” aktorės, kūrybinių dirbtuvių metu, kartu su vaikais išlaisvins mūsų pačių rankose slypinčias šešėlių figūras ir įpūs tiek į rankas, tiek į gyvenimą - truputėlį magijos.

Dirbtuvėse dalyviai susipažins su rankų platiską ir mobilumą lavinančiais pratimais, išgirs tikrąją šešėlių teatro atsiradimo istoriją, sužinos kokių priemonių reikia, norint šešėlių teatrą susikurti namie, bei kurs, improvizuos naudodami tik rankas ir savo paties rankomis sukurs įvairiausius šešėlinius personažus. Dirbtuvių dalyviai, visą mokymosi procesą vainikuos savo kūryba ekrane!

Dirbtuvių vedėjos pažada, po šio susitikimo - rankos niekada nebebus tuščios!


Tikriausiai esi girdėjęs, kad bitininkystė – vienas seniausių amatų ir verslų Lietuvoje, o lietuviai bites nuo seno laikė šventais gyviais. Edukacija „Linkėjimai iš avilio“ vyksta Jono Basanavičiaus gimtinės sode, kur įrengta su naminėmis bitėmis, jų anatomija, gyvenimo ypatumais ir bitininkystės amatu supažindinanti lauko paroda „Iš avilio“. Užsiėmimo metu susipažinsi ne tik su bičių ir bitininkystės kelio į Lietuvą vingiais, bet ir šiandienos aktualijomis. Vaizdus lydintys paaiškinimai skatins domėtis, kelti klausimus, lyginti praeitį su dabartimi, savo pastebėjimais ir įgytomis žiniomis dalintis su kitais, atkreips dėmesį į ekologines problemas. Edukaciją užbaigsime smagia užduotimi – kursime ir išsiųsime atvirlaiškį savo šeimos nariams ar draugams, siekdami atsakyti į klausimą, kas skrenda greičiau – bitės ar linkėjimai iš Ožkabalių?

Edukacija yra saugi bičių įgėlimams alergiškiems žmonėms.


Orkestro edukacinė programa ,,Linksmasis orkestro laivas"

Klaipėdos valstybinis muzikinis teatras suteikia neeilinę galimybę kultūros paso vartotojams prisiliesti prie muzikinio teatro orkestro. Edukacinėje programoje ,,Linksmasis orkestro laivas“ dalyviai išgirs geriausius ir ryškiausius klasikinės muzikos kūrinius labiausiai atskleidžiančius vandens ir jūros tematiką. Specialiai orkestro muzikos instrumentams atrinktuose kūriniuose ir jų ištraukose savo gražiausiomis spalvomis ir savybėmis suskambės smuikai, obojus, klarnetas, pučiamieji ir kt. Tokiu būdu moksleiviams bus pademonstruotos specifinės kiekvieno instrumento muzikinės galimybės, jų unikalus skambesys, skambėjimas. O teatralizuotoje edukacinėje programoje instrumento skleidžiamas garsas magiškai pavirs burlaivio gaudimu, jūros ošimu ar net ryklio riaumojimu. Sumažintas Klaipėdos valstybinio muzikinio teatro orkestras kartu su dirigentu moksleiviams atliks ir Pasakotojo, ,,Laivo kapitono“ vaidmenį. Edukacijos koordinatorė išsamiai pristatys edukacinės programos dalyviams muzikos instrumentų sandarą, jų istoriją, muzikines galimybes, paaiškins kuo vieni instrumentai skiriasi nuo kitų. Moksleiviai turės išskirtinę progą praplėsti savo kultūrinį akiratį, pagilinti savo muzikines žinias kartu su Klaipėdos valstybinio muzikinio teatro profesionalais, savo srities specialistais. Klaipėdos valstybinis muzikinis teatras jaučia didžiulę atsakomybę tam, kad jaunoji karta pamiltų muziką, pamiltų kultūrą ir tokiu būdu jau nuo ankstyvų dienų nešiotų kultūros šviesą savyje.


Paauglystė yra permainų metas. Daug pokyčių, jausmų ir klausimų, apie kuriuos nedrąsu kalbėtis. Labai svarbu suprasti, kokie pokyčiai vyksta ir neišsigąsti vykstančių permainų. Drąsiai priimsime pokyčius tada, kai turėsime pakankamai žinių. Ši edukacija - tai gidas, kuris žaismingai ir įdomiai pasakoja apie lytinio brendimo pradžią. Aptarsime, kaip keičiasi jaunuolio kūnas ir kokie vyksta su tuo susiję biologiniai procesai. Skirsime dėmesį tarpasmeninio empatiško santykio kūrimui.

Edukacijos tikslas – socialiai atsakingas ir sėkmingai funkcionuojantis tarpasmeniniuose santykiuose jaunuolis, gebantis greitai reaguoti į besikeičiančią situaciją ir kūrybiškai spręsti iškilusius sunkumus.

Edukacijos uždaviniai:
*Lavinti kūrybiškumą;
*Ugdyti kritinį mąstymą;
*Mokyti reikšti savo nuomonę ir išklausyti kitą;
*Mokyti suprasti savo psichologinę būseną ir ją valdyti;
*Supažindinti su fiziniais ir psichologiniais pokyčiais paauglystės laikotarpyje;
*Akcentuoti asmens higienos svarbą;
*Ugdyti pagarbą savo ir kito asmens atžvilgiu.