Pažink pasaulio instrumentus. Instrumentai, įtraukti į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą (9-12 kl.)

Muzikos instrumentai gali būti kartais kaip žmonės: gali augti, populiarėti arba išnykti. Kad ypatingą kultūrinę muziką ir instrumentus puoselėtume ir saugotume, jie yra įtraukiami į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą. Saulius Petreikis, populiarus Lietuvos multiinstrumentininkas, yra sukaupęs senovinių instrumentų kolekciją, išmano skirtingas muzikavimo tradicijas ir net dainavimo technikų ypatybes. Norima mokiniams pristatyti šią muzikinę kultūrinę programą, kad primintų tiek mokiniams, tiek mokytojams, kokie instrumentai yra nykstančios rūšies, kodėl gali išnykti ir kaip juos galime išsaugoti.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Origami lėlių spektaklis "Arklio Dominyko meilė" ir diskusija su spektaklio kūrėjais (Nuotolinė paslauga)

Meilė ir draugystė svarbi tema vaikų pasaulyje. Ji padeda augti, pažinti pasaulį, atskleisti save, įsitraukti į įdomias veiklas .Tačiau ne visiems vaikams pavyksta greitai susirasti draugą, jie bendraudami tarpusavyje patiria sunkumų, nes nemoka įvardinti, išreikšti jausmus. Popierinių (origami) lėlių vaidinimas pagal Vytauto V. Landsbergio pasaką “ Arklio Dominyko meilė” šiuolaikiškai, subtiliai ir kūrybingai pateikia jaunajam žiūrovui meilės temą . Žiūrėdami vaidinimą dalyviai nejučia sutapatina save su veikėjais ir stebėdami jų išgyvenimus labiau pažįsta ir supranta save bei aplinką. Pasakos siužetas stebinantis, paradoksalus. Laukinis arklys Dominykas pamilsta gražią ir truputį aikštingą rugiagėlę. Artėjant žiemai, arklys nuskina rugiagėlę ir paslepia, nes šalna kėsinasi ją sušaldyti, o pats iškeliauja į Afriką. Jo kelionė įdomi ir sudėtinga. Dominykas susitinka baltąją mešką, krokodilą, kupranugarių ir kitokių veikėjų. Pagaliau Dominykas patenka į rugiagėlių pievą, iš kurios kilusi jo mylimoji. Artėjant pavasariui Dominykas grįžta į Lietuvą, nes vėl turi išdygti jo rugiagėlė. Sceninio veiksmo metu du aktoriai ( Kamilė Kondrotaitė ir Liudas Vyšniauskas) pasakodami šią istoriją naudoja įvairių dydžių, formų popierinius lankstinius. Scenografijoje matome įvairius pasaulio žemėlapių vaizdavimo būdus , kurie kelionės metu kinta, keičiasi. Visa tai apjungia subtilūs akvarelės piešiniai ( dailininkė Liuda Liaudanskaitė) ir fortepijono garsai (kompozitorė Aušra Vaštakaitė). Stebėdami lėlių ir objektų judėjimą žiūrovai nejučia įsitraukia į žaidimą, lavina savo fantaziją, kūrybingumą. Spektaklyje yra interaktyvių momementų, kurie įtraukia žiūrovą ir skatina kūrybingai mąstyti kartu ieškant sprendimų. Šis meilės ir kelionių vaidinimas moko meilės ir kūrybos. Spektaklis nominuotas klaipėdietiškam teatralų apdovanojimui "Padėkos kaukė" už geriausią metų spektaklį.


Kitoje Žemės pusėje: kultūra ir gamta (Nuotolinė paslauga)

Gęsta šviesos, užsidega kino ekranas, nuobodžiauti nebus kada! Keliausime į Naująją Zelandiją, Galapagus ir Antarktidą! Jei kastume tunelį nuo Lietuvos kiaurai per Žemės rutulį, atsidurtume paslaptingoje Naujojoje Zelandijoje. Kodėl maoriai pasisveikindami iškiša liežuvį? Maorių tatuiruotėse – paso duomenys. Puodai ant geizerių – gurmaniški pomėgiai mena kanibalizmo laikus. Kodėl evoliucija „sunaikino“ kivio sparnus? Atgal į praeitį: dinozaurų amžininkai – medžių dydžio paparčiai. Žvaigždynai požemiuose: ant švytinčių siūlų kabančios jonvabalių lervos. „Žiedų valdovo“ gerbėjams – hobitų kaimelis ir kalnų tarpekliai. Nacionalinė vertybė – medus iš šluotinio sėklučio nektaro. Pietų kryžius kapitonams rodė kelią per vandenynus. Iš laivų į salas persikėlusios žiurkės sukėlė ekologinę katastrofą. Kaip pabėgti nuo potvynio arba vietoj valties traktoriumi per bangas. Galapaguose pasitinka ilgaamžiai vėžliai. Kiek kadrų per sekundę mato musės, žmogaus ir vėžlio akis? Į drakonus panašios jūrinės iguanos. Ryklių jauniklių užutėkis. Kodėl archipelage išliko retos rūšys? Č. Darvino evoliucijos gyva iliustracija: skirtingų rūšių kikilių stebėjimas. Povandeninis pasaulis. Sunkiausiai pasiekiamas žemynas – Antarktida. Kas pirmasis pasiekė Pietų ašigalį? Kieno vardu pavadinti Adelės pingvinai? Mokslinių stočių veikla, ledynų ir vandenyno gelmių tyrinėjimas, turizmo kontrolė. Super gyvūnai – imperatoriškieji pingvinai. Pingvinų socialinis gyvenimas, kova dėl akmenukų. Stalo ledkalniai. Spąstai tarp ledo lyčių. Filmo trukmė 45 min. 5 min. žaidimas Proto mūšis „Kultūra ar gamta“ – UNESCO saugomi objektai Lietuvoje, Europoje ir pasaulyje. Iš nuotraukos atspėti, kokioje šalyje yra objektas, kokiai kategorijai priklauso, kuo įdomus ir ypatingas.


Ši edukacinė programa skirta pradinių klasių moksleiviams ir skatinanti tradicinės dvasinės ir materialinės kultūros prieinamumą, pažinimą ir tęsimą, parodyti ir išmokti tradicinės kaukės gaminimo įvairovę, jos pritaikymo ir interpretacijos galimybes. Skatinti mokyklinio amžiaus vaikų susidomėjimą lietuvių liaudies pasakomis, jas pateikti patraukliai ir įdomiai, pasiūlant domėjimąsi tautosaka kaip pilnavertę laisvalaikio praleidimo alternatyvą greta kitų šiuolaikinių pramogų. Padeda plėsti savo kultūrinį akiratį.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Edukacinis užsiėmimas „Kelmės kraštas: sakmės, etnografija, tarmė“

Užsiėmimas vyks keliose Kelmės dvaro ansamblio vietose. Užsiėmimo metu vaikams papasakojamos penkios sakmės. Prie Kelmės dvaro vartų, žiūrint į Vilbėno tvenkinį ir išlikusį buvusio dvaro malūno pastatą, Kelmės krašto tarme papasakojama sakmė apie tai, kaip vokietis į malūną važiavo ir netoli Užvenčio tekantį Kraujupio upelį. Vaikai klausinėjami, ar suprato, ar galėtų pakartoti atskirus sakinius ar posakius. Kelmės dvaro rūmuose moksleiviai, apžiūrėję dvaro ekspoziciją ir išklausę sakmę apie Karklėnų dvaro poną, suvaidina tos sakmės pabaigą. Liaudies buities ekspozicijoje vedantysis tarmiškai šnekina dalyvius apie ten esančius etnografinius eksponatus bei apie prieš šimtą metų gyvenusio valstiečio kasdieninius rūpesčius ir darbą. Pasakojama sakmė apie ūkininką, nuvežusį į turgų parduoti užkulo. Kelmės dvaro rūsiuose, prietemoje klausomasi sakmės apie velnią, kuris norėjo į „veselę“ eiti. Užsiėmimo pabaigoje vaikų bus klausiama, ar šeimoje naudoja tarmiškus žodžius ar posakius. Teigiamai atsakiusieji gaus praktines užduotis.


Edukacinio užsiėmimo metu susipažįstame su meno epochomis nuo Renesanso iki moderno, tyrinėjame skirtingų laikotarpių meno vertybes, jų bruožus, visuomenės pasaulėžiūros kitimą.
Visi tampame detektyvais, klaidžiojame po muziejaus ekspozicines sales ir bandome įveikti suktas užduotis. Vaikščiodami po muziejaus erdves tyrinėjame eksponatus, skirtingus šaltinius, kurie padeda įveikti galvosūkius apie meno epochas iš užduočių žemėlapių. Įveikus užduotis gauname slaptažodį, kurį reikia suvesti į aplikaciją planšetiniame kompiuteryje. Tokiu būdu patenkame į virtualią erdvę (biblioteka, restoranas, darbo kabinetas ir t.t.), kurioje paslėptos tam tikrų laikotarpių meno vertybės: laikrodžiai, paveikslai, baldai ir t.t. Kartu su komanda turime atpažinti ir atrasti meno kūrinius.
Tik geriausi detektyvai gali išnarplioti meno pinkles!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Orientacinis žaidimas ,,Pažink Simoną Konarskį"

Atvykę į 19 a. Dapkiškių dvarą susipažinsite su dvaro istorija, Simono Konarskio tėviške. Pasiskirstę į komandas orientuodamiesi žemėlapyje atliksite nurodytas užduotis, renkant istorinę informaciją, vaikščiojant po išlikusią Simono Konarskio tėvų miško alėją. Aplankysite senovinį dvaro rūsį. Sėkmingai atlikę užduotis, žaisite komandinius žaidimus, mokydamiesi bendradarbiauti ir spręsti problemas. Po iššūkių įveikimo, jūsų lauks ant laužo kepta saldi staigmena bei malonus pasibuvimas.


Tai meniškas užsiėmimas, kurio metu mokiniai ne tik pažins paukščius, sužinos įdomiausius faktus apie juos, bet ir patys sukurs unikalią paukščio figūrėlę-dekoraciją! Edukaciją sudarys dvi dalys: teorinė ir praktinė. Teorinės dalies metu dalyviai susipažins su Lietuvoje gyvenančiomis paukščių rūšimis, pasitelkiant išmaniąsias technologijas, garsus bei vaizdus. Praktinės dalies metu kiekvienas kiekvienas dalyvis pasirinks medžio figūrėlę (pasirūpins lektorius), kurias pats nuspalvins ir kurios atiteks mokiniui. Spalvindami mokiniai galės remtis pateiktomis spalvinimo schemomis (pvz., ornamentika tautodailės motyvais, realų objektą atitinkančios spalvos, dekoratyvus marginimas ir t.t.) arba pasitelkdamas savo kūrybiškumą, spalvas rinktis ir derinti meniškai, savo nuožiūra.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija apie keistą, stebinantį, kartais net stulbinantį mokslo pasaulį ir jo žmones, kurie kūrė, tyrė, atrado ir išrado didingus dalykus Vilniuje! Susipažinsime su iškiliausiais senojo Vilniaus universiteto mokslininkais, išgirsime apie jų pasiekimus, atradimus, įžvalgas ir ieškosime artefaktų, kurie liudija Vilniuje dirbusius mokslininkų pėdsakus. Nors skamba labai rimtai, tačiau būta ir šypsnį keliančių istorijų, prietarų, kliudžiusių mokslo pažangai, pavyduolių skleidžiamų gandų, net bandymų nunuodyti profesorių! Profesoriai iš Lenkijos, Austrijos, Prancūzijos gyvenę Vilniuje ragavo ne tik mokslo, kliuvo jiems ir pikantiškų vietos subtilybių – būtinai aptarsime ir tai. O ką veikė studentai, kur gyveno, kaip pramogavo, į kokias slaptas draugijas būrėsi? Kuo universiteto bendruomenė taip įsipyko miestiečiams, nuolat rašiusiems skundus?

Edukacija skirta 7-8 klasės moksleiviams, jos trukmė apie 1,5 val. Vieta: Vilniaus senamiesčio viešos erdvės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ar kada susimąstėte, kokia senovėje buvo muzikos paskirtis ir nauda? O kaip pakito muzikos paskirtis šiais laikais? Šio užsiėmimo metu susipažįstama su įvairiausiais muzikos instrumentais (pvz. būgnas-kelmas, ožio ragas, daudytė, lumzdelis, švilpa, pūslainis, mandolina, terkšlė, dambrelis ir kt.), papasakojama, kaip jie buvo gaminami, kas jais grodavo. Dalyviai turi progą ir patys išbandyti instrumentus – kartu sugroti sutartinę su skudučiais, pamušti bendrą ritmą būgnais. Užsiėmimas baigiamas visiems edukacijos dalyviams išsirenkant jiems patinkantį instrumentą ir sukuriant bendrą improvizuotą kūrinį.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacinė ekskursija „Paslaptingas sinagogų pasaulis“

Joniškio istorijos ir kultūros muziejus yra vienintelis Lietuvoje, savo pavaldume turintis net dvi sinagogas – įspūdingus XIX a. architektūros ir kultūros paveldo objektus, ne tik liudijančius kadaise gausios Joniškio žydų bendruomenės gyvenimą, bet ir tarnaujančius jos atminties išsaugojimui. Sinagogos buvo restauruotos ir atgimė naujam gyvenimu, tapo svarbiais rajono kultūriniais ir reprezentaciniais centrais. Čia saugoma ir gaivinama istorinė atmintis apie kadaise gausios žydų bendruomenės gyvenimą. Sinagogose veikia modernios ir interaktyvios ekspozicijos, pasakojančios Joniškio miesto žydų bendruomenės istoriją bei pristatančios jų kultūros bruožus. Edukacinės ekskursijos metu moksleiviams bus praskleista intriguojanti sinagogų istorijos uždanga ir atskleistas jų paslaptingas pasaulis.


Įdomioji tekstilė. Audinio dizaino kūrimas

Užsiėmimo metu kiekvienas kurs savo išskirtinį dizainą ant drobės. Pamokos pradžioje iš arčiau susipažinsime su tekstilės
dekoravimo galimybėmis, technikomis, naudojamomis priemonėmis ir įrankiais. Sukursime savo unikalų dizainą, kurį
kiekvienas perkels ant pasirinktos drobės-tekstilės gaminio. Edukacinės programos metu dekoruosime pasirinktinai (grupei): didelį medvilninį maišelį; penalinę, kepurę ar kt. Prieš užsakant edukacinę programą susitariama, koks gaminys bus dekoruojamas. Visomis priemonėmis pasirūpiname. Atsižvelgiant į mokinių amžių bei įgūdžius, turimas žinias ir galimybes priimti ir suvokti informaciją, programa yra pritaikoma skirtingų gebėjimų vaikams (mokiniams), parenkami temų bei dekoruojamų objektų sudėtingumo lygiai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


"Vandenyno pažinimas: Akvarelės kelionė po jūrą"

Tikslas - praplėsti menines ir kultūrines žinias.
Uždaviniai:
1. Susipažinti su akvarelės technikomis.
2. Mito "Eglė žalčių karalienė" vizualizavimas.
3. Žinios apie spalvų maišymą.
4. Meno analizavimo kultūra.
5. Kūrybinis ugdymas, skatinant mokinio vaizduotę savaip interpretuoti.

Tai edukacinis-praktinis užsiėmimas, kuris mokinius įveda į akvarelės meno pasaulį. Dailininkė akvarelistė Eglė Lipinskaitė paaiškins, kas yra akvarelė, kuo ji skiriasi nuo kitų technikų. Papasakos apie  akvarelės priemones, technikos ir spalvų maišymo būdus. Skaitys mitą "Eglė žalčių karalienė", su mokiniais aptars pagrindinius mito elementus, pademonstruos keletą akvarelės technikų ir tuomet prasidės praktinė edukacijos veikla, kur mokiniai galės išbandyti naujas technikas, kuriant savo akvarelės darbus, įkvėptus mito "Eglė žalčių karalienė". Pabaigoje bus paroda ir aptarimas, kur mokiniai galės pasakoti apie savo įkvėpimo šaltinius ir kūrybinę patirtį, mokinsis analizuoti bei pagirti draugų darbus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinėje sodyboje „Vėjų fėja“ kartu atversime močiutės pasakų skrynią... Pažinsime senovinius žaislus, namų teatro lėles. Sužinosime, kaip senovėje žaidė vaikai ir patys pasimokysime seniausių žaidimų.
Tyrinėsime lietuviškas pasakas, jų perduodamą išmintį, sekimo tradicijas. Sakmėse ir pasakose ieškosime mitologinių būtybių, sužinosime apie jų santykį su žmogumi. Smagiausią pasakų draugą – išdykėlį Kaukutį pasikviesime į svečius ir drauge žadinsime lėlių pasaką. Pažadintą pasaką smagiai seksime ir vaidinsime. Kartu išmoksime linksmų žaidimų, ratelių, patarlių, mįslių. Iš tekstilės kursime spalvotus kaukučius arba senovinius žaisliukus – medinius vilkelius (pasirinkite). Ieškosime sodyboje paslėpto pasakų lobio, o suradę jį draugiškai pasidalinsime. Vaišinsimės šeimininkės arbata ir smagiai bendrausime.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Netikrų naujienų ir žinučių laboratorija – tai edukacinis užsiėmimas gimnazijos klasėms, kurio dalyviai ne tik susipažins su manipuliacijos informacija formomis ir pavyzdžiais, sužinos apie priemones, kuriomis galima būtų kovoti su dezinformacija, bet ir asmeniškai galės pasigilinti į netikrų naujienų kūrimą ir išbandyti garso naujienos falsifikavimą, nes asmenins prisilietimas prie tokio pobūdžio veiklos pagilina suvokimą, kaip išties ne itin sudėtinga falsifikuoti žinias ir todėl reikia būtent atsargiems ir kritiškai vertinti gaunamą informaciją. Klasės mokiniai pasidalins į nedideles komandas, kurs savo žinutes aktualiomis temomis, įrašys jas akustinėje budelėje, o po to bandys sufalsifikuoti (pakeisti prasmę) vienos iš kitų komandų žinutę, taip suprasdami patys ir parodydami kitiems, kad nuo informacijos falsifikavimo niekas nėra apsaugotas, o netikroms žinutėms kurti nereikia ir aukščiausių technologijų. Užsiėmimo dalyviai naudosis nacionalinės bibliotekos Medijų dirbtuvių patalpomis, technika ir technologijomis. Išbandys save garso diktorių ir garso įrašų montuotojų, informacijos detektyvų vaidmenyse.


Dar kartą apie spaudą – šilkografija – nuo senovės kinijos iki šiuolaikinio meno galerijos

Šilkografija yra senovinė spaudos technika, turinti ilgą istoriją. Ji atsirado senovės Kinijoje. Tai buvo būdas dekoruoti tekstilės gaminius, ypač šilką. Senovės Kinijoje šilkografija buvo žinoma 2 tūkstantmetyje prieš mūsų erą. Per laiką šilkografija išplito į kitas Azijos šalis, įskaitant Japoniją, Korėją ir Indiją, ir tapo svarbiu meniniu ir amatininkystės elementu. Šilkografija į Europą atkeliavo tik daug vėliau, per Šilko kelią iš Persijos. Šilkografija Europoje buvo būdas imituoti brangių audinių dizainą. Vis dėlto, šilkografijos populiarumas Europoje išaugo tik pramoninės revoliucijos metu 18-ajame ir 19-ajame amžiuje. Tuo metu pramoninės technologijos leido greitai ir efektyviai spausdinti šilką ir kitus tekstilės audinius. Tradiciškai šilkografija yra technika, kuri naudojama tekstilės dekoravimui. Tačiau šią techniką  naudoja ir menininkai. Tai gali būti paveikslai, grafikos darbai, iliustracijos knygoms.
Užsiėmimo metu supažindinsime moksleivius su šilkografijos technikos raidos istoriją. Po to  pristatysime šilkografijos technikos esmę, įrankius ir medžiagas. Edukatoriai pademonstruos visą procesą, jį paaiškins. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai, naudodami esamas priemones, ant popieriaus kurs savo darbą. Užsiėmimo metu kalbėsime apie spalvų teoriją, spalvų maišimą, kompozicijos reikalavimus bei sluoksniavimą. Tai žinios, kurios yra būtinos kūryboje naudojant šilkografijos techniką. Edukatoriai skatins moksleivius eksperimentuoti su spalvomis ir formomis. Tai padės jiems giliau suprasti šios technikos galimybes. Užsiėmimo pabaigoje moksleiviai pristatys savo dabus, aptars rezultaus ir patirtis, pasidalins įžvalgomis ir išgirsti kitų nuomonę apie savo darbus. Šiame užsiėmime šilkografiją panaudosime kaip mokymo įrankį, kad mokiniai išmoktų spalvų teoriją, dizaino principus ir kitus meno aspektus.


Scenarijaus autorė - Gintarė Dikšienė, kompozitorius - Aras Žvirblys. Mimenija – tai tokia stebuklinga šalis, kurioje gyvena elfų palikuoniai Mimai. Iš visų kitų miško šalių ji išsiskiria tuo, kad turi Išminties knygą, kurioje sukaupti visi galimi atsakymai į visus kada nors užduotus klausimus. Ją saugo nepaprasta, stebuklinga elfė, vardu Mimė. Tačiau vieną dieną, Mimei užmigus, knygą pagrobia ateiviai Pikčiai. Kadangi Mimai niekada nėra jų matę, į visus nepažįstamus žiūri nepatikliai, o apie juos žino tik iš Išminties knygos pranašystės, kurioje sakoma, kad „knygą pagrobus Pikčiams, Mimenija bus pasmerkta žūčiai“. Vos netekus knygos prie Mimės šventojo aukuro atklysta baisioji žiurkė Gitė, kuri dar suvaidins savo vaidmenį pačioje pasakojimo pabaigoje, tačiau iki tol dviejų veikėjų laukia nepaprasti nuotykiai bei susitikimas su išmintinguoju žyniu Machaonu, kuris padės Mimei surasti atsakymus į tris svarbiausius klausimus. Kas pagrobė Išminties knygą? Ar pavyks ją susigrąžinti ir išgelbėti Mimenijos šalį? Ar Mimė ir žiurkė Gitė įveiks Pikčius? O gal Gitė visai ne ta, kuo dedasi esanti? Apie tai ir dar daugiau sužinosite spektaklyje „Mimė ir Išminties knyga".


Spektaklis ,,Meilė, džiazas ir velnias” + diskusija

„Meilė, džiazas ir velnias“ – viena geriausių Juozo Grušo pjesių jaunimui apie keturius jaunus pabėgėlius ir benamius: Andrių, Julių, Luką ir Beatryčę, kurie sukuria savo džiazinę grupuotę. Jie kuria savo protesto ir iššūkio moralę: nieko nėra ten ir nebus nieko rytoj... viską noriu pasiimti dabar ir viską grynais. Kol nepasirodo Beatričė – naujoviškas velnias, verčiąs gerbti dorą ir nekaltybę. Trys vaikinai, kiekvienas savaip, yra veikiami Beatryčės moteriško žavesio ir paeiliui išpažįsta savo jausmus jai. Beatryčės tyrumas dirginančiai veikia jų vaizduotę ir ėda iki pražūtingų poelgių. Žmogiškumo ir žvėriškumo grumtynės įsiliepsnoja šiame aistrų sūkuryje kaip lemtingas mirties šokis. Lyg ir norėtum tarti biblijos skelbiamus žodžius: „Atleiskite jiems, nes jie nežino ką daro“. Šiame spektaklyje bus stengiamasi atkreipti jauno žiūrovo dėmesį į itin opią šių dienų problemą – vaikų ir tėvų santykius, į žmogiškumo ir žvėriškumo ribą, į jauno žmogaus vertybes. Bus keliamas klausimas: kaip pagerinti vaikų ir tėvų ryšį, kad amžiaus skirtumas tarp kartų neužkirstų kelio bendravimui, atvirumui, vienas kito supratimui. Kaip formuojasi jauno žmogaus vertybės? Kaip atpažinti blogį ir gėrį vardan bendros gerovės? Po pasirodymo bus rengiama diskusija su kūrybine grupe. Diskusijoje bus analizuojama spektaklyje ir pjesėje keliama žmogaus, kaip galimo naujoviško velnio, verčiančio gerbti dorą ir nekaltybę, idėja. Kalbama apie tai, kuo prieš daugiau nei penkiasdešimt metų parašytas kūrinys gali ir yra aktualus šiandienos kontekste. Bus svarstoma, kaip kūryba, meninės, šiuo atveju, teatrinės, literatūrinės priemonės gali padėti suvokti, įsisąmoninti problemas ir skatinti ieškoti būdų jas spręsti. Taigi rengiama diskusija skatins mokinių mokymąsi analizuoti meninį (teatro ir literatūros) kūrinį, suprasti jo netiesioginį poveikį ir naudą asmens emocinei bei kūrybinei raidai, taip pat ugdys literatūrinės analizės įgūdžius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Rugsėjo mėnesį. Zanavykų muziejus kviečia į kasmetinę edukacinę duonos šventę „Su savo duona visur rasi suolą“.
Šventės metu  dalyviai turės unikalią galimybę išbandyti grūdų kūlimą spragilais, grūdų valymą – niekojimą geldoje, arpavimą arpa, malimą girnomis, grucės grūdimą piestoje, miltų sijojimą.
 Folkloro kolektyvai atliks parodomąją rugiapjūtės programą.
 Vaikų ir jaunuolių liaudiškų šokių kolektyvai kvies dalyvius kartu šokti javapjūtės talkų pabaigtuvių šokius ir žaisti tradicinius lietuvių liaudies žaidimus.
Renginio metu veiks amatininkų kiemeliai, kuriuose bus galima patiems pasigaminti ar įsigyti rankų darbo gaminių, saldžių kepinių, tradicinės ruginės duonos, žolelių arbatos, medaus.
kulinarinės studijos kvies dalyvius į saldžių gaminių edukacijas, o Zyplių dvaro virtuvės restoranas vaišins gardžia ant laužo virta duonzupe.
Lukšių žemės ūkio bendrovė pristatys šiuolaikinę žemės ūkio techniką.
Renginys nemokamas! Bus filmuojama ir fotografuojama!
Renginio vieta: Zanavykų muziejaus  Mokinių grupių registracija vykdoma tel. 8 650 85 035 arba el. p. edukacija@zanavykumuziejus.lt.


Spektaklis vyresniųjų klasių moksleiviams "Prabangos" (pagal J.Savickio noveles)

Interaktyvus spektaklis paruoštas pagal Jurgio Savickio noveles ("Palikimas", "Ponia Janina Sudocholskienė", "Prabangos") iš antrojo rašytojo apsakymų rinkinio „Ties aukštu sostu“ (1928). "Jurgio Savickio kūryba inteligentiška, vientisa ir stilinga. Stebėti pasauliui ir gyvenimui autorius pasikėlė nuo žemės ,,ties aukštu sostu ” (V.Mykolaitis- Putinas 1928 m.). Jurgis Savickis yra kone vienintelis europietiško tipo rašytojas lietuvių literatūroje. Tai labai intensyvaus, glausto stiliaus menininkas, reformatorius, į perdėm rimtą lietuvių literatūrą vienas pirmųjų įvedęs ironiją, humorą,parodiją, leidęs sau pažaisti įprastais lietuvių literatūros stiliaus, tematikos ir pasaulėžiūros dalykais bei savo skaitytojų lūkesčiais. J. Savickis – neabejotinai „kitoks“ lietuvių literatūroje. Kitoks, nei iki tol lietuvių novelėse vaizduotas, yra ir jo kūrybos žmogus. Šis kūrėjas išsiskyrė antitradiciškumu: vietoje charakterių – simbolinės figūros, nematomo režisieriaus paverstos marionetėmis, vietoje aiškumo – galvosūkį menantys antrieji pasakojimo planai, kuriuos iššifruoti padeda tik išankstinis autoriaus pažiūrų ir būdo pažinimas. Gyvenimą jis vaizduoja kaip teatrą, kuriame žmogus atlieka tam tikrą vaidmenį


Lietuvos kūrėjai: nuo Mindaugo iki Nausėdos

Interaktyvios ekskursijos metu sužinosime kaip Lietuvą kūrė Mindaugas, Gediminas, Basanavičius, Nausėda ir kiti mūsų valstybei svarbūs asmenys. Dainos ir žaidimai padės atskleisti ką mums davė pagonybė ir krikščionybė. Diskutuosime kokią reikšmę man turi vardas, ar esu kūrybiškas ir kas yra mano lyderio pavyzdys. O svarbiausia – kuo aš galiu įsipareigoti Lietuvai šiais metais? * Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Programos tikslas – supažindinti dalyvius su lietuviška duonos kepimo tradicija ir papročiais, skatinti jų suvokimą bei ugdyti bendravimo kultūrą, kūrybinę iniciatyvą, savarankiškumą, meilę ir pagarbą tėvynei. Uždaviniai: (1) supažindinti su XIX a. suvalkietiškos trobos aplinka; (2) parodyti duonos kepimo procesą; (3) supažindinti su ilgu duonos keliu – nuo rugio pasėjimo iki iškeptos duonelės padėjimo ant stalo; (4) skatinti pajausti ir suprasti duonos reikšmę mūsų protėviams ir dabar. Praktinė pažintinė programa vykdoma muziejaus troboje, įrengtoje pagal XIX a. Suvalkijos valstiečio trobą. Užsiėmimus vedančios muziejaus darbuotojos apranga taip pat yra panaši į to meto valstietės apsirengimą. Šio užsiėmimo metu lankytojai ne tik gali stebėti duonos kepimo procesą, bet jame ir patys dalyvauja. Edukacinės programos metu jau būna iškūrenta krosnis, lankytojams išdalijama jau užminkyta duonos tešla. Jie patys susiformuoja duonos kepalėlius, kurie bus iškepti ir atiduoti išsinešti į namus. Prieš duonos pašovimą į krosnį parodoma, kaip pagal valstiečių buityje gyvavusias tradicijas buvo valoma krosnis, papasakojama, kaip buvo formuojama duona ant ližės, parodomi naudojami įrankiai, tada įšaunami į krosnį pačių susiformuoti duonos kepalėliai. Kol duona kepa, lankytojai supažindinami su ilgu duonos keliu – nuo rugio pasėjimo iki iškeptos duonelės padėjimo ant stalo. Parodomi seniausi žemės įdirbimo padargai, apie juos papasakojama, galima juos paliesti. Toliau supažindinama su sėja, parodomi sėjos metu naudojami įrankiai, galima pabandyti pasėti. Taip pat pasakojama apie rugio augimą, tuo metu gyvavusias tradicijas ir papročius. Apkalbama rugiapjūtė, parodomas pjautuvas, rodoma, kaip pjaudavo, galima pabandyti. Siūloma pamėginti iškulti rugius spragilais etnografiniame kluonelyje, sumalti juos akmeninėmis girnomis. Per tą laiką duonelė iškepa, išimama iš krosnies ir drobiniuose maišeliuose iškilmingai įteikiama ją pasidariusiems lankytojams. Pasakojama apie duonos reikšmę


Programa „Muzikinė mįslė“ kviečia 5–8 klasių mokinius į interaktyvią kelionę po muzikos pasaulį! Susipažinsite su įvairiais muzikos instrumentais, sužinosite, kaip jie skamba ir kokia jų istorija. Spręsime smagias mįsles, spėsime žinomų kūrinių pavadinimus, o visa tai lydės gyva muzikantų atliekama muzika. Tai puiki galimybė ne tik išmokti naujų dalykų, bet ir gerai praleisti laiką!


Sofijos Kymantaitės-Čiurlionienės pjesė „Tie metai“ – mažai žinomas kūrinys, kai kurių tyrinėtojų laikomas viena iš nedaugelio lietuvių dramaturgų sukurtų tragedijų. Tai kūrinys apie karo metų inteligentų iliuzijas ir jų žlugimą. Sukurta 1941 m., pjesė apmąsto pirmosios sovietinės okupacijos patirtį. Atskleisdama žmonių mąstymą ir veikimo būdus, tautinę savimonę, S. Kymantaitė-Čiurlionienė apmąsto to meto inteligentus ištikusią krizę. Pjesės autorė parodo, kad jie nebuvo pasiruošę sovietų propagandai, todėl bandė išoriškai prisitaikyti ir veikti slaptai. Pjese „Tie metai“ buvo susidomėjęs režisierius Juozas Miltinis, ketino ja pradėti teatro sezoną, tačiau dėl vokiečių cenzūros spektakliui nebuvo lemta išvysti rampų šviesos. Pjesę iš naujo „atradęs“ režisierius Jonas Vaitkus teigia tikįs tokių kūrinių kaip „Tie metai“ reikalingumu šiandienos teatrui. Nors ir pati autorė, ir jos sukurti veikėjai nestokoja naivumo, pjesė aktualizuoja vertybinį pradą. Režisierius skatina stabtelti ir atsigręžti į praeitį, kad pamąstytume, kokie žmonės tuo metu gyveno ir kodėl įvykiai susiklostė būtent taip. „Tie metai“ supažindins moksleivius su XX a. vidurio įvykiais Lietuvoje, atskleis sovietinės okupacijos užkulisius, parodys, kas yra tremtis, kaip į tai reagavo to meto Lietuvos inteligentija bei ką žmonės sutiko paaukoti, kad išsaugotų savo tėvynę, laisvę ir lietuvių kalbą. Taip pat spektaklis skatins susimąstyti, ką teko išgyventi lietuviams sovietinės okupacijos metu, suvokti, kiek ryžto turėjo kai kurie žmonės, norėdami apginti savo tėvynę ir vertybes, taip ugdant moksleivio patriotiškumą, meilę savo tėvynei, jautrumą ir empatiją.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Kas yra herbai? Kur ir kodėl jie buvo naudojami? Kokie asmenys ar institucijos juos turėdavo? Ką reiškė herbas senovėje ir ką - šiandien? Per edukacinį užsiėmimą dalyviai sužinos kaip herbai atsirado, kokios jų sudarymo taisyklės, ką reiškia heraldikoje naudojamos spalvos, kokios figūros naudojamos komponuojant herbą, ką jos simbolizuoja. Šią informaciją įsisavinti padės muziejaus eksponatai, kurių pagalba bus vystomas herbo, kaip indentifikavimo ženklo, naratyvas. Valdovų rūmų muziejaus ekspozicijose dalyviai ieškos herbinių ženklų. Vėliau apie herbus įgytas žinias pritaikys gamindami savo herbą ir kurdami jo pristatymą.


Viešoji įstaiga "Lazdijų turizmo informacinis centras"

Kelionė skirta žaidimo forma pristatyti Veisiejų istoriją, kultūros ir gamtos paveldo objektus, mieste gyvenusių rašytojų kūrybą bei aktyviai praleisti laiką gamtoje.
Programos metu dalyviai kartu su programos vadovu klausosi legendos ir ieško Veisiejų mieste paslėptų 6 stebuklingų ančių. Beveik 4 km žygio maršrutas vingiuoja per įvarius istorinius objektus ir žymiausias miesto vietas. Aplankoma Šv.Jurgio bažnyčia, Veisiejų dvaras, privatus kalendorių muziejus, Veisiejų krašto muziejus, apkabinamas 200 m senumo uosis, pasivaikštoma ežero pakrante vingiuojančiais takais, pasigrožima didingu Veisiejų parku, įvairiais žydų paveldo objektais, susipažįstama su istorija. Maršrute paslėptos antys turi simbolinę reikšmę, kur jas suradus dalyviai įgauna laimės, meilės, stiprybės ir kitų gerųjų jėgų.
Taigi programa skirta žaidimo forma supažindinti su Veisiejų miesto istorija, kultūros paveldo ir gamtos objektais, pabūti gryname ore bei klausant legendos apie miesto simbolį, ieškoti paslėptų stebuklingų ančių.


Baltijos gintaras - Lietuvos auksas (Išvažiuojamoji)

Pasakojimas ir legendos apie Baltijos gintaro atsiradimą. Video medžiaga apie gintaro gaudymą, apdorojimą, suvenyrų kūrimą. Praktiniai užsiėmimai kaip atskirti tikrą gintarą, apdirbimas primityviais instrumentais. Suvenyro gamyba.


Spektaklis vaikams „Didelė lietuviška pasaka“

Tikslas ir uždaviniai – supažindinti vaikus su lietuviškų pasakų pasauliu, atskleidžiant mitologiniuose siužetuose užkoduotą liaudies išmintį, paskatinti vaikų kūrybišką mąstymą ir socialinio bei emocinio pažinimo lavinimą.
Vieną vakarą, mamai išėjus į šokių pamoką, prižiūrėti trijų anūkų ateina du seneliai: rimtasis Juozas ir linksmasis Juozukas. Ir vienas, ir kitas senelis turi skirtingą požiūrį į savo „pareigas“, tačiau netrukus jie abu yra įviliojami į vaikų fantazijų pasaulį. Tuomet įprasti namai pavirsta stebuklinga, kartais net gąsdinančia vieta, kur susirenka skirtingų pasakų veikėjai.
Vaikai lengvai atpažins situacijas ir personažus iš tokių visiems gerai žinomų pasakų kaip „Eglė žalčių karalienė“, „Dvylika brolių juodvarniais lakstančių“, „Dangus griūva”, „Kaip žmogus velnią apgavo“, „Trys broliai“, „Skraidantis laivas“, „Lukošiukas“. Spalvingo, išradingo ir įspūdingais efektais prisodrinto spektaklio centre – jauniausias anūkėlis, kuris tą vakarą patiria daugybę išbandymų ir nuotykių. Grįžusi namo mama randa ne tik „aukštyn kojomis“ apverstus namus, bet ir draugiškai susivienijusią šeimyną. O jaunėliui pagaliau paaiškėja, kad ne tik pasakose, bet ir kasdienybėje svarbu ne pati laiminga pabaiga, o žinojimas, kad šeimos vienybė yra ta jėga, kuri visada padės įveikti didžiausius priešus ir baimes.
Numatomas poveikis – dalyvavimas spektaklyje prisidės prie kultūrinių įpročių formavimo, kultūrinio identiteto ir vertybinių nuostatų stiprinimo, įgyta patirtis padės ugdymo procesuose.
Režisierė - Eglė Kižaitė
Dramaturgė – Monika Baranauskaitė
Scenografė ir kostiumų dailininkė – Laura Luišaitytė
Kompozitorius - Pijus Narijauskas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Ką mena Karališkasis vieškelis 1-5 kl. mokiniams

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Edukacija ,,Karališkasis vieškelis“ vyksta Aukštadvario regionino parko lankytojų centro ekspozicijoje. Čia sužavės akmeninio grindinio fragmentas. Einant šiuo keliu nuo viduramžių iki šių laikų susipažinsite su svarbiausiais istoriniais faktais, menančiais Aukštadvario kraštą. Išmaniuosiuose terminaluose nesunkiai rasite vaizdinę medžiagą apie kultūros ir gamtos paveldo vertybes. Išgirsite pasakojimą apie Aukštadvario piliakalnį, Navinpilio pilį, Aukštadvario dvarą su parku ir žinomus upėtakių tvenkinius. Aukštadvario kraštas garsėja Velniaduobėmis ir pačia giliausia Lietuvoje Velnio duobe-gamtos ir kultūros paveldo sakraliniu objektu. Edukacijos dalyviai vartydami interaktyvų pažinimo stendą, apžvelgs svarbiausias kalvų-daubų poras parke. Magneto pagalba žaisdami žaidimą-dėlionę, ieškos paslėptų tautosakos lobių. Edukacijos metu dalyviai komandiškai sudėlios karietos dėliones. Kūrybiškai atliks ir pristatys logines ir praktines užduotis. Kiekvienas susikurs patinkančio medžio portretą.


Klounados spektaklis " Kaip atsirado drugeliai"  (3kl.-4kl.)

Klounados spektaklis -“ Kaip atsirado dugeliai" Spektaklis sukurtas pagal Džokondos Beli to paties pavadinimo knygą , tai pasakojimas apie apie kūrybą, atkaklumą ir svajones. Drugeliai- tai paukščiai panašūs į gėles, būtent taip juos įsivaizdavo kai jų dar nebuvo... Du klounai įkuria dirbtuves ir eksperimentuodami su skaidriais abjektais: plėvelė, vanduo, burbulai, putos, skaidrūs šiaudeliai, iš jų jungiamos formos ir kt. , bando sukurti kažką tokio , kažką tokį gražų kaip gėlė ir grakštų kaip paukštis... jų nepailstančios pastangos, noras peržengti ribas, atkaklumas, bandymai žiūrovų akivaizdoje sukelia daug šypsenų ir gerų emocijų. Spektaklio kūrėjai kelią klausimą- kaip atsiranda kūrinys į kurį žiūrint norisi šypsotis? Spektaklis atliekamas lauke , šiltuoju metų laiku.


Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Programos tikslas- supažindinti vaikus su augaluose esančiomis medžiagomis, kurios augalijos pasauliui suteikia spalvinę įvairovę. Programos uždaviniai- vystyti vaikų kūrybinius gebėjimus ir estetikos jausmą, mokyti atrasti naujas menines raiškos priemones ir technikas.
Keliaudami Botanikos taku sužinosite, kas augalų lapus nudažo žalia spalva, o žiedams ir vaisiams dovanoja daug spalvų. Kodėl atėjus rudeniui lapai ima gelsti ir rausti ir kur dingsta vasaros žalumas? Kam augalams reikalingos spalvos? Pabuvosite gamtos dailės studijoje, kurioje piešite be teptuko ir dažų, arba pasidarysite augalų antspaudą. Tai puiki edukacija, skirta mokinių kultūros ir gamtos pažinimo įpročiams ugdyti.


Klaipėdos miesto savivaldybės etnokultūros centras

„Etnopotyriai“.
Etnomuzikavimo bandymai Ar norėtumėte išbandyti savo jėgas pučiant dudmaišį? O ar žinote, kaip skamba dambrelis? „Etnopotyriai“ – tai tradicinių muzikos instrumentų kūrybinės dirbtuvėlės, išbandysime ir sužinosime kaip skamba įvairūs etno instrumentai: sekminių ragelis, lamzdeliai, birbynė, dambrelis, dūdmaišis, ožragis, kanklės. Edukacijos dalyviai susipažins su muzikavimo tradicija, išgirs įvairių tradicinių muzikos instrumentų skambesį bei interpretacijas panaudojant muzikos procesorių įrenginį „loop station“. Taip pat galėsime pabandyti savo rankomis pasigaminti po skudutį! Kviečiame į nuotaikingą muzikos instrumentų kelionę! Ši kelionė skirta visiems, o muzikiniai įgūdžiai – nebūtini! Čia svarbu tik jūsų noras atrasti ir eksperimentuoti!


Jeigu pažvelgtume į Vilnių nuo Gedimino kalno pro XIX amžiaus žiūroną, kokį miestą pamatytume? Kviečiame virtualiai "pasivaikščioti" Vilniaus gatvėmis ieškant XIX amžiaus ženklų, kad mokykloje išmoktas datas, žmones ir įvykius „įdėtume“ į mūsų miestą! Vėliau savarankiškai vaikštant miesto gatvėmis, moksleiviai galės atpažinti objektus primenančius asmenybes ir įvykius, kuriuos mokosi pamokose. LIVE (gyvai) transliacijos būdu per Zoom platformą gidė telefonu filmuos objektus mieste realiu laiku, o moksleiviai dalyvaus edukacijoje nuotoliniu būdu. Gidės pasakojimas bus papildytas nuorodomis į animuotas vizualizacijas pristatančias aptariamą objektą, įvykį ar asmenybę. 9-toje klasėje istorijos pamokose moksleiviai aptaria laikotarpį po III Abiejų Tautų Respublikos padalijimo (1795 m.), lietuvių tautinį atgimimą iki Nepriklausomybės paskelbimo 1918 m., svarbiausius įvykius ir asmenybes. Kultūrinės edukacijos metu, moksleiviai kviečiami susipažinti kaip Vilnius atrodė XIX amžiuje, kuo gyveno miestiečiai? Lavinsime jaunimo pastabumą tyrinėjant memorialines lentas žyminčias A. Mickevičiaus buvimo vietas, paslėptus objektus kiemeliuose (pvz. rurmusas, buv. vandens kolonėlė naudota ir XIX a.), pastatų architektūrinių detalių simbolius (pvz. didikų herbas) ir kt. Kultūrinės edukacijos metu moksleiviai (vaikams suprantama kalba, pagal jų amžių ir patirtį) nuotoliniu būdu (LIVE transliacija per Zoom platformą) tyrinės Didžiosios, Pilies, Jonų gatvių architektūros vertybes. Pasakojimai ir animuotos vizualizacijos padės įsivaizduoti gyvenimą XIX a. Vilniuje (imperatorių vizitai, sukilimų pasekmės, kasdieninio gyvenimo sąlygos, kultūrinė veikla ir kt.)


Mėlyni saulės atvirukai (9-12 klasių mokiniams)

Atrodytų neįmanoma, kad fotografijai sukurti gali pakakti tik paprasto specialiu tirpalu užtepto popieriaus ir saulės šviesos, tačiau tokia fotografijos technika žinoma dar nuo XIX a. vidurio ir vadinasi cianotipija. Apsilankykite Fotografijos muziejuje ir cianotipijos procesą išbandykite patys! Iš mūsų parengtų priemonių pasigaminę šviesai jautrų popierių ir ant jo sukomponavę vaizdą, stebėsite, kaip dienos šviesoje jis virsta mėlynos spalvos fotografiniu atspaudu. Savo sukurtus mėlynus saulės atvirukus galėsite pasilikti atminčiai ar išsiųsti paštu (muziejuje įrengta pašto dėžutė).

Edukacija „Mėlyni saulės atvirukai“ skirta 9-12 klasių mokiniams, suteikianti galimybę giliau susipažinti su cianotipijos procesu – senovine fotografijos technika, kuri leidžia sukurti nuostabius mėlynus atspaudus naudojant saulės šviesą. Užsiėmimų metu mokiniai eksperimentuos su įvairiais gamtiniais objektais, kurie bus dedami ant ultravioletiniams spinduliams jautraus popieriaus, tyrinėdami šviesos ir chemikalų sąveiką.

Edukacija integruoja gamtos mokslus, meną ir istoriją skatindama mokinių kūrybiškumą, kritinį mąstymą ir pažinimo džiaugsmą.

Ši edukacija suteiks moksleiviams unikalią galimybę susipažinti su tarpdisciplininiais ryšiais ir pritaikyti teorines žinias praktikoje, ugdant visapusiškas kompetencijas, reikalingas šiuolaikiniame pasaulyje.

Fotografijos muziejaus edukacinių užsiėmimų vadovai - muziejininkai ir profesionalūs fotografai.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kas meno kūryniui suteikia atramas? Kur slypi genialių meno kūrinių fundamentas? Pasislėpusi ir kartais neapčiuopiama geometrija formuoja meno kūrinio pamatus. Geometriniai principai suteikia meno kūriniui vientisumo ir darnumo pojūtį. Kūrybinės dirbtuvės padės moksleiviams atrasti geometrijos principus, pasislėpusius po meninėmis išraiškos priemonėmis, išmokins naudoti geometrines formas kūrybiniame procese. Pačios savaime geometrinės formos nėra meniniai sprendimai, tai greičiau įrankiai ir priemonės, kuriuos naudoja menininkas. Kiekvienas moksleivis, naudodamas akvarelinius pieštukus arba pasteles ir komponuodamas figuras sukurs kūrinį. Šiame edukaciniame užsiėmime naudojama dailininko A. Varno parengta metodika vaikų piešimo įgūdžiams ugdyti. Ši edukacinė programa įtraukianti ir intriguojanti. Kokį meno kūrinį galima gauti naudojant tik trikampį, kvadratą ir apskritimą. Ką mąstė Kandinskis kurdamas savo genialius kūrinius? Šis užsiėmimas patiks visiems, ir mėgstantiems dailę – jie gaus dar vieną įrankį kūrybai, ir tiksliųjų mokslų atstovams – jiems nereiks mokintis piešti, jiems reikia tik panaudoti savo mėgiamas geometrines formas ir jų kompozicijas.


Nors daugumai inkilų dirbtuvės asocijuojasi su pavasariu, geriausias metas inkilams kelti - ruduo. Per žiemą šviesios lentelės patamsėja, įgauna natūralią spalvą. Be to, inkiluose žiemą nakvoja paukščiai, o kai kurie smulkieji miško žinduoliai, pvz. pelės ir miegapelės, inkiluose praleidžia dieną. Ši inkilų gamybos edukacija - tai ne tik smagus, kūrybinis užsiėmimas, bet ir galimybė vaikams sužinoti daugiau apie mus supančius paukščius, kuo jie maitinas ir kur mėgsta sukti inkilus, kurie iš jų lieka žiemoti. Šios edukacijos metu moksleiviai susipažins su mieste gyvenančiomis paukščių rūšimis, išmoks pažinti dažniausias jų rūšis, sužinos, kaip praktiškai padėti paukščiams gyvenantiems urbanizuotoje aplinkoje, kaip pagausinti jų populiaciją ir įvairovę. Edukacijos metu naudojami metodai: pasakojimas, informacijos analizė, vaizdinių pavyzdžių pateikimas, aktyvūs klausimai ir atsakymai, praktinė edukacijos dalis – inkilų dirbtuvės, kurių metu kekvienas moskleivis savo rankomis sukonstruos po inkilą (21x18,5x7 cm). Inkulus gaminame iš iš anksto išpjautų detalių, tuomet juos spalviname specialiais lauko sąlygoms atspariais akriliniais dažais. Ši edukacija - tai ne tik unikali galimybė iš arčiau susipažinti su šiuo nepaprastai įdomiu mieste gyvenančiu paukščių gyvenimu, bet ir galimybė turiningai praleisti laiką bei savarankiškai susikurti nepakartojamus ir vienetinius inkilus. Šio užsiėmimo metu su mokiniais apžvelgsime inkilų atsiradimo istoriją ir raidą, susipažinsite pagrindiniais inkilų tipais, jų gamybos principais ir technikomis. Aptarsime inkilų skirtumus ir ypatybes. Šio užsiėmimo metu ypatingai skatinama saviraiška ir meninė raiška, bei gebėjimas priimti, analizuoti ir adaptuoti informaciją, nes mokytojas pademonstruoja moksleiviams skirtingus inkilus, jų gamybos technikas ir būdus, o tada moksleiviai pritaiko savarankiškai gautas teorines žinias ir patys savarankiškai konstruoja inkilus ir juos dekoruoja.


Ar esate buvę teatre? O ar pastebėjote visus darbuotojus, kurie ten dirba? Teatras - tai ne vien artistai ir muzikantai! Šiame užsiėmime turėsite galimybę susipažinti su tais, kurie teatre atlieka nematomą, bet visiems reikalingą darbą, kol spektakliai pasiekia žiūrovų akis! Su darbuotojais susipažinsime tyrinėdami Valstybės teatro ekspoziciją ir kurdami pasirinkto spektaklio programą! Ar esate įtikinę, kad pavyks atrasti visus darbuotojus? Jei pavyks, tai tikėtina, kad užsiėmimo pabaigoje jie leis jums pabūti ir ant tikros teatro scenos!
Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo ir intelekto negaliomis, sudarant ne didesnę kaip 5 asmenų grupę neįskaitant lydinčių asmenų - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.


Pažink ir suprask mineralą bei išgirsk mineralų valdovo pasakojimus.Mes daug žinome apie kosmosą, bet labai mažai žinome apie laukoakmenį, jau nekalbant kitus mineralus. Kviečiame pažinti, mineralųpasaulį. Sužinoti, kaip formuojasi mineralai? kokią reikšmę mineralai turižmonių ir kultūrų gyvenime, kodėl papuošalams naudoja vienokius arkitokius mineralus/ Kokias savybes turi mineralai? Kodėl vieni mineralaišiandien jums mieli, kiti ne, o rytoj atvirkščiai. Gintaro kelias ir gintarodirbiniai Lietuvoje. Gintaras Klaipėdos krašte. Bei daugelis kitų įdomiųklausimų klausymų, kuriuos nagrinėsime kartu, tyrinėdami mineralus.Tyrinėtojo įgūdžiai padės jums ir kitose nepakankamai pažintosegyvenimo srityse.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Karalius Mindaugas - Lietuvos valstybės kūrėjas

Šiame edukaciniame užsiėmime mokiniai sužinos, kokia karaliaus Mindaugo gimimo, vaikystės, vardo paslapties istorija, kaip Mindaugui sekėsi kurti valstybę, ką jis mėgo, kur gyveno, kaip klostėsi jo santykiai su žmona Morta, kiek turėjo vaikų. Kartu diskutuodami, analizuodami, tyrinėdami bei atlikdami praktines užduotis išsiaiškinsime, kokiomis savybėmis turėjo pasižymėti žmogus, siekiantis tapti karaliumi, kuo karaliaus vainikavimas susijęs su popiežiumi, kuo kunigaikštis skiriasi nuo karaliaus, kokios karaliaus insignijos, kodėl Valstybės diena yra viena svarbiausių istorinių švenčių. Žaidžiant teatralizuotą žaidimą „Mindaugo karūnacija“, visi dalyviai įtraukiami į istorinę karūnacijos sceną. Pasiskirstoma vaidmenimis: kas tampa karaliumi, kas karaliene, kas įsijaučia į popiežiaus pasiuntinio Kulmo vyskupo Heidenreicho vaidmenį. Ši programa vaizdžiai papildys mokykloje įgytas pasaulio pažinimo bei istorijos žinias, primins naujas sąvokas, skatins mąstyti, padės atsakyti į daugelį senosios Lietuvos istorijos klausimų.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Edukacinis užsiėmimas supažindina su viena subtiliausių meninių šakų – vitražo menu. Užsiėmimai organizuojami vitražisto V. K. Jonyno galerijoje, kur turėsite galimybę susipažinti ne tik su kūrėjo meniniu palikimu, bet ir apžiūrėti autentiškas buitines menininko erdves, sužinosite apie jo biografiją bei reikšmingumą Lietuvos meniniam palikimui svetur. Praktinėje užsiėmimo dalyje dalyviai turės galimybę patys susikurti sau po nedidelį vitražą – puikią interjero detalę saviems namams. Mokėti piešti dalyviams visai nebūtina, edukacinis užsiėmimas paremtas bandymu ir koncepcijos perpratimu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė ekskursija „Detektyvas - Kas gyvena parke?“

Edukacinė ekskursija "Detektyvas - Kas parke gyvena?" sukurta 1- 5 klasių mokiniams.  Vyksta Jūsų pasirinktame parke. Iš pradžių mokiniai būna suskirstomi į grupes, gauna maišelį su įkalčiais ir turi kaip įmanoma greičiau surinkti pėdsakus, Visos edukacijos metu turi įmanoma daugiau išsiaiškinti užuominas ir faktus apie parke gyvenančius gyvūnus.
Edukacijos metu mokiniai ne tik sužinos įdomių faktų apie parko istoriją, istorijos gyvūnų ir augalus, grybus, kerpes, vabzdžius ir kitus organizmus, bet ir pamatyti iš arti. Tačiau ir išmoks naudotis žemėlapiu ir kompasu.


Apžiūrima meno kūrinių kolekcija sukaupta Anykščių Sakralinio meno centre ir Angelų muziejuje. Mokomės atpažinti skirtingas atlikimo technikas, plačiau aptariame grafikos darbus sukurtus tušu. Pasirinkus kiekvienam individualiai atliepiantį meno kūrinį, daroma jo meninė interpretacija, panaudojant tušo liejimo techniką. Moksleiviai lavina savo gebėjimą vienu metu sutelkti visą dėmesį į vieną meno kūrinį, pastebėti smulkiausias jo detales bei suvokti jo poveikį savo jausmams. Atlikus kūrinio meninę interpretaciją, drauge su kuratoriumi analizuojami išraiškos skirtumai su kūrinio originalu, bandoma suvokti skirtumų priežastis. Tušo liejimo technika skatina atsipalaidavimą, bei ugdo emocijų išraišką per spalvų ir dėmių sąskambius, kontrastus ir niuansus.


Paslapties išsaugojimas – raktas į pergalę. Šį faktą žinojo ir Antikos laikų karvedys Gajus Julijus Cezaris, žino ir dabartiniai generolai. Kada prasidėjo paslapčių kupina šifravimo istorija ir kaip medinius pagalius, apvyniojamus specialia odos juosta, ilgainiui pakeitė sudėtingos šifravimo mašinos, kurias perprasti įstengdavo tik šviesiausi valstybių protai? Atskleiskite šias paslaptis ir pabandykite iššifruoti Lietuvos karių Jums siunčiamus pranešimus.


Alytaus rajono savivaldybės kultūros centras

Mūsų mitybos racione vis mažiau vietos lieka tautiniams patiekalams, tad moksleiviams Lietuvos virtuvė tampa tikra egzotika. Pivašiūnų amatų centre vykdoma dzūkiškų bandų kepimo edukacija. Dzūkiškos bandos - šio krašto pasididžiavimas. Tarp vietos gyventojų dzūkiškos bandos yra itin mėgiamas patiekalas. Joms kepti reikia ypatingo pasiruošimo ir išmanymo, o svarbiausia - tikros duonkepės krosnies, kūrenamos malkomis. Tiesa dar reikia kopūstų lapų ir mylinčių šeimininkės rankų. Visa tai galima patirti  dzūkiškų bandų  kepimo edukacijoje.  Edukaciją veda sertifikuota kulinarinio paveldo amatininkė.


''Atradėjas'' – eksperimentų laboratorija, kurioje įprasti dalykai tampa fantistika! Edukacinės programos metu vaikai sužino labai smagius dalykus apie įžymiuosius pasaulio mokslininkus! Ir tampa pašėlusiais mokslininkais! Atlieka ir stebi eksperimentus, pavyzdžiui banano virsma plaktuku arba patys tampa eksperimentu, nes suvalgo šaldytą kukurūzą ir virsta drakoniuku! Edukacija ''Atradėjas'' – interaktyvi chemijos ir fizikos dėsnių demonstracija, leisianti moksleiviams susipažinti su chemijos ir fizikos mokslų įdomybėmis ir pasijusti tikrais profesoriais!


Edukacinė programa „Molio meistro dirbtuvėje“ 5 - 9 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Molis - Lietuvos žemės turtas, skaičiuojantis šimtus milijonų metų, menantis net jūros periodą. Nepaisant pasirinkimų gausos, šiandien molis vis dar plačiai naudojamas  - kuriami dailės kūriniai, gaminamos įvairios statybinės medžiagos (čerpės, apdailos medžiagos). Molis mėgiamas dėl natūralumo, ekologiškumo, gebėjimo sugerti ir atiduoti šilumą, ilgaamžiškumo.
Edukacija „Molio meistro dirbtuvėje“ skirta 5-9 kl. mokiniams. Programos tikslas yra supažindinti mokinius su lietuviška keramikos tradicija, jos formavimosi aplinkybėmis, gamybos procesais aplankant keramiko (puodžiaus) dirbtuves. Praktinio užsiėmimo metu, lipdant patys patirs kūrybos džiaugsmą, pažins molio savybes ir supras medžiagos įtaką technologiniams procesams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Edukacija skirta atkreipti dėmesį į perteklinį vartojimą ir išmokyti būdų, kaip galima prikelti savo turimą drabužį antram gyvenimui. Užsiėmimo metu bus naudojami savi arba iš atiduotuvės kabyklos surinkti drabužiai, mokomasi drapiruoti, dekoruoti, piešti, karpyti ir kitaip atnaujinti drabužį. Dalyviai bus supažindinami su mados pasauliu, greitu jo tempu ir kaip kiekvienas gali prisidėti prie pokyčių, ilgesnio vartojimo ir ekologijos. Tai aktyvus užsiėmimas, kurio metu vaikai ieškos sau reikalingų elementų, juos kurs, bus skatinami ieškoti savo individualaus stiliaus, kūrybiškai spręsti užduotį ir tuo pačiu diskutuoti, su kokiomis problemomis jie susiduria, kaip mato madą ir ką ji jiems reiškia, kokia galėtų būti ateities mada. Po užsiėmimo kiekvienas turės savo atnaujintą drabužį, bus susipažinęs su drabužio atnaujinimo technikomis ir galės jas pritaikyti kituose kūrybiniuose procesuose.


Edukacinė ekskursija „Vilniaus gynybinė siena“

Tikslas:
Moksleivių kultūrinis paveldosauginis ugdymas edukacinės ekskursijos pagalba, siekiant paskatinti kuo didesnį jaunimo būrį aktyviau domėtis istoriniu - kultūriniu paveldu Vilniaus senamiestyje bei ekskursijos metu susipažinti su Vilniaus gynybinės sienos istorija.

Uždaviniai:
- sužinoti daugiau apie Vilniaus miesto gynybinę sieną ir vartus, jų atsiradimo ir nugriovimo istoriją;
- aplankyti neišlikusių vartų vietas, ieškoti išlikusių sienos fragmentų, mokintis juos atpažinti;
- aplankyti Aušros vartus - vienintelius išlikusius miesto sienos vartus;
- ugdyti vaikų pastabumą, norą tyrinėti ir orientuotis senamiestyje;
- žadinti vaikų domėjimąsi savo miesto istorija bei kultūra,
- skatinti mokinius mylėti, tausoti materialųjį ir nematerialųjį paveldą;
- įtraukti vaikus į gyvą miesto istorijos tyrinėjimą.

Ekskursija prasideda Trakų gatvės pradžioje, kur mus pasitinka Miesto sargybinio statula. Senų piešinių bei žemėlapių pagalba aiškinsimės, kaip ši siena juosė viduramžių Vilnių, kiek metų ir žmogiškųjų resursų prireikė ją pastatyti bei kaip atrodė gynybiniai vartai. Aplankysime 4 Vilniaus gynybinės sienos vartų vietas, ieškosime išlikusių miesto sienos liekanų, kalbėsime apie sienos statybą ir jos reikšmę sostinės gyvenimui. Pasigėrėsime išlikusiais Aušros Vartais bei diskutuosime, kodėl jie vieninteliai galėjo išlikti nenugriauti. Tyrinėsime sudėtines miesto vartų detales, jų reikšmes bei paskirtį. Ieškosime, kur ir kaip gyveno Vilniaus budelis, glaudžiai susijęs ne tik su gynybine miesto siena, bet ir su miesto švara ir tvarka.

Rezultatai:
Edukacinės ekskursijos turinys skatina pažinti Vilniaus miesto gynybinės sienos istoriją bei ugdo kultūrinį tapatumą. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Vilniaus senamiesčio materialines ir nematerialias paveldo vertybes, skatinamas mokinių domėjimasis miesto istorija, kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Mergaitė Abigailė ir lėlė pelė Cėlė ieško pasislėpusių raidelių, kad išmokytų vaikus savo mėgstamiausią dainelę. "Abė ir Cėlė" - interaktyvus, gausus dainų ir ketureilių vaidinimas apie alfabetą-raidyną-abėcėlę, skirtas tik į naują mokslo pasaulį įžengusiems pirmokėliams. Spektaklio siužetas pateikiamas žaismingai ir interaktyviai, vaidinimo metu gyvai dainuojama, o personažai pagaminti iš kasdienybėje sutinkamų ir vaikams atpažįstamų daiktų: pieštukų, popieriaus, siūlų, popieriaus ir pan. Taip ugdomas vaikų kūrybiškumas. Po vaidinimo su vaikais diskutuojama, dėl ko verta mokytis skaityti ir rašyti, supažindinama su įvairių šalių abėcėlėmis ir raidėmis, skatinamas vaikų sąmoningumas mokytis. Spektaklio autorė ir atlikėja - profesionali aktorė Greta Dirmauskaitė. Vaidinimo su diskusija trukmė 35 min. Pedagogai gaus metodinės medžiagos pavyzdį - EGOTU sukurto leidinio "Išdykėlių abėcėlė" fragmentą.


Mažiesiems vilniečiams Bernardinų sodas – viena mėgstamiausių žaidimų vietų. Tačiau ar kada teko susipažinti su šio ypatingo parko istorija, čia besistiebiančiais augalais ir medžiais? Įvairius sodo kampelius tyrinėsime per patirtis – liesdami, uosdami, ragaudami, klausydamiesi. Magiškos gilės mums primins apie pačias seniausias vietovės istorijas, pažinę Bernardinų vienuolyno mūrus patys lipdysime savo plytas, užsukę į buvusį vienuolių sodą ragausime arbatos ir bandysime įspėti vaistažolių kvapus…


Susitikimas su rašytoju Mariumi Marcinkevičiumi (nuotolinė paslauga)

Nuotolinio susitikimo metu rašytojas Marius Marcinkevičius pristatys Jūsų pasirinktas dvi knygas (galima rinktis iš 3 variantų):
1. Daugybę apdovanojimų laimėjęs grafinis romanas „Mergaitė su šautuvu“. Moksleiviai sužinos kuo partizanai skiriasi nuo kareivių, už ką jie kovojo, kaip atrodė gyvenimas bunkeryje, rašytojas pristatys knygoje pasakojamą Magdės istoriją, paskaitys knygos ištrauką. (Tinka 2-5 kl. moksleiviams.)
2. Linksma knygų serija „Superbobutės“. Šios knygos ne tik  juokingos, bet ir paliečia svarbias temas. Pirmoji „Superbobučių“ serijos knyga kalba apie amžizmą - susiformavusius stereotipus kaip turėtų elgtis tam tikro amžiaus žmogus. Knyga bando paneigti stereotipus  ir paskatinti vaikus pasidomėti kas buvo jų seneliai jaunystėje. Antroji serijos knyga „Superbobutės 2. Didžioji apgaulė“ yra satyra apie įvykius Rusijoje. Apie apsišaukėlį prezidentą, siekiantį užkariauti pasaulį. Rašytojas su vaikais padiskutuos kas vyksta Rusijoje, kodėl ten žmonės gyvena kitokioje realybėje. Trečioji knyga „Superbobutės 3. Smegenų vagis“ nukelia skaitytojus į Australiją. Viena iš knygos temų – ekologinis terorizmas, kai žmonės atveždami naujas gyvūnų ir augalų rūšis į kitas šalis smarkiai pakeičia ar net sunaikina vietinę florą ir fauną. (Tinka 2-5 kl. moksleiviams).
3. Knyga „Mažasis Piratas ir didysis lobis“. Pilna fantazijos nuotykių istorija, kurioje herojai skraido moliūgu po dangaus erdves,  kovoja su mechanotronais, ererykliais ir mechanotronai... Pagrindiniai personažai – ekscentriškas, genialus profesorius Proto Gumbas, kuris mėgsta viską kryžminti (augina rožiaburokius, kolabūzus, braškiakrabius...) ir kurti keisčiausius aparatus (minčių radiją, kiaulių uodegėlių tiesintuvą)  ir lyderiaujantis, narsus, komiškas Mažasis Piratas. Knyga skatina žingeidumą, atveria akis į naujas erdves, propaguoja mokslo, atradimo žavesį. (Tinka 1-4 kl. moksleiviams).
Susitikimo metu bus galima bendrauti su rašytoju, užduoti klausimus.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Pabėgimo žaidimas „Swents szmugelis“ – puiki galimybė norintiems smagiai praleisti laiką ir parodyti loginio mąstymo gebėjimus. Šis interaktyvus edukacinis užsiėmimas, vykstantis unikalioje Tauragės pilies bokšto erdvėje suteiks galimybę stebėti, liesti, patirti emocijas, tuo pačiu įgyti žinių ir plėsti kultūrinį akiratį. Dalyvių komanda pasiners į kelionę laiku atgal, į lietuviškos spaudos draudimo metus ir patirs tikro knygnešio pavojus. Knygnešystė – unikalus Lietuvos istorinis fenomenas, kuris aktualus Tauragei, kaip pasienio kraštui, kur buvo vienas pagrindinių vadinamosios „šventosios kontrabandos“ perėjimo punktų su Tilže ir įprasminantis pirminę Tauragės pilies, statytą muitinės funkcijai atlikti, paskirtį. Istorinės rekonstrukcijos pagrindu sukurta žaidimo erdvė ir atmosfera nukels į XIX a. pabaigos muitinės aplinką, kurioje buvo kalinami knygnešiai. Išgirsite gyvą istorijos pasakojimą, atkurtą per autentiškus elementus, daiktus, eksponatus, apšvietimą, vaizdinius ir garsus – arklių kanopų kaukšėjimą, vežamų daiktų ir aplinkos, sargybos garsų šurmulį. Dalyvių laukia sumodeliuota atkurta istorinė situacija, tikrais faktais paremta knygnešio istorija, kurią jie atras atlikdami logines ir išradingas užduotis, spręsdami interaktyvius, suktus galvosūkius, pastabumo ir kūrybiškumo reikalaujančius uždavinius, bei taip rasdami pabėgimo kelią iš muitinės kalėjimo per tam tikrą nustatytą laiką. Žaidimo komandos tikslas – padėti knygnešiui pabėgti iš kalėjimo bei išvengti caro represijų už lietuviškos spaudos gabenimą ir platinimą. Aštrus loginis mąstymas, visos komandos susitelkimas ir greitis – visa, ko prireiks norint sėkmingai išlaisvinti knygnešį iš pabėgimo kambario! Bauginantis adrenalinas ir azarto šiurpuliukai, įsijautimas į istoriją, lemtingos detalės ir užuominos, nepamirštami potyriai, verčiantys širdį plakti smarkiau... Tad laikas veikti!


Skuodo rajono savivaldybės R. Granausko viešoji biblioteka

Siekdami, kad pasakų skaitymas vaikų tarpe nesumenktų, kviesime sudalyvauti ,,Trimatės pasakos“ edukacijoje. Šios edukacijos metu vaikams ugdomas kūrybiškumas, emocinis intelektas, žadinama vaizduotė, lavinami bendravimo, komandinio darbo įgūdžiai. Pasitelkus interaktyviomis technologijomis: virtualios realybės akiniais, 360 laipsnių kamera, vaikų sukurta pasaka bus perkeliama į trimatę erdvę.
Edukacijos pirmoje dalyje vaikai prisimins, kokias pasakas skaitė ir žino. Bus suorganizuotos komandinės varžybos, kas daugiau išvardins žinomų pasakų.
Analizuojama vaikų žinoma pasaka. Vaikai išvardins pasakos veikėjus, kas blogiečiai, kas geriečiai, kada ir kur vyksta veiksmas, kokia pasakos pagrindinė mintis, moralas.
,,Trimatės pasakos“ edukacijos metu vaikams bus užduodama patiems sukurti pasaką ir ją pristatyti. Vėliau piešiami savo sukurtos pasakų veikėjai ir piešiniai įstatomi į paruoštą maketą su 360 laipsnių kamera. Sukuriama pasakos scena ir nufotografuojama. Nuotrauka perkeliama į virtualios realybės akinius ir edukacijos dalyviai juos užsidėję, pasijus tarsi patekę į savo sukurtą pasaką.
Edukacijos pabaigoje vyksta refleksija, visi edukacijos dalyviai išsako savo nuomonę, pastebėjimus.


Nuotolinė Teatro pamoka - teatro istorija ir interaktyvios užduotys

Profesionalių aktorių komanda, turinti daug patirties kuriant ir vaidinant vaikams, siūlo nuotolines teatro pamokas! Vaikai sužinos įdomiai papasakotus svarbius teatro istorijos momentus, kartu su aktoriais praktiškai atliks keletą teatro pratimų, atliks užduotis. Pamokos pabaigoje - refleksija ir aktualūs klausimai. Pamokos trukmė 45 min. Vienu metu gali dalyvauti keletas klasių (refleksija - kiekvienai klasei atskirai).


Palangos miesto pučiamųjų instrumentų orkestras „Palangos orkestras“ pristato 45 minučių trukmės edukacinį užsiėmimą-koncertą su teatriniais elementais, skirtą 1-4 klasių mokiniams. Užsiėmimo tikslas – supažindinti vaikus su pučiamųjų instrumentų orkestro specifika ir jo atliekama muzika. Pagrindinis edukavimo instrumentas bei mediatorius – muzika. Būtent ji čia tampa pagrindiniu poveikio elementu, o klausymasis – svarbiausiu vaizduotės gamybos varikliu. Specialų 11-os trumpų dalių kūrinį edukacinei programai sukūrė patyręs pučiamųjų žanro kompozitorius Tadas Šileika. Viena vertus, tai muzikinis pasakojimas, kviečiantis užsiėmimo dalyvius į kelionę po „Skambantį mišką“, kuriame tarpsta įvairiausi stebuklingi padarai, turintys supergalių – gebantys įvaldyti ir prakalbinti pučiamuosius ir mušamuosius instrumentus. Kita vertus, muzikinė medžiaga sukonstruota taip, kad atskleistų orkestro muzikines galimybes bei organiškai pristatytų visas pučiamųjų orkestro instrumentų grupes, kiekvieno instrumento tembro ypatybes bei spalvas. Užsiėmimo dalyvius kelionėje po „Skambantį mišką“ lydi profesionali aktorė Aistė Šeštokaitė, į bendravimą su vaikais įstraukia orkestro atlikėjai bei dirigentas. Tam, kad kelionė tęstųsi vaikai turi įvykdyti įvairias užduotis, susijusias su konkretaus instrumento pažinimu. Užsiėmo metu dalyviai susipažins su orkestro struktūra, išgirs, kaip skamba kiekviena instrumentų grupė, prisilies prie jų istorijos, suvoks, ką orkestro gyvenime reiškia harmonija ir kam kolektyvui reikalingas dirigentas, patirs specialiai jiems ir orkestro pažinimui parašytą muzikos kūrinį. O taip pat prisimins svarbias bendražmogiškas vertybes bei tvaraus bendradarbiavimo principus.


Fotograma – šešėlinio vaizdo drama (6-12 klasių mokiniams)

Jeigu Jus kas nors pakviestų fotografuoti be fotokameros, ką pagalvotumėte? Sutiktumėte? O gal pamanytumėte, kad tai neįmanoma? Mes jus kviečiame įsitikinti, kad tai labai realu, nenuspėjama ir įdomu! Užsiėmimo metu tamsioje laboratorijoje, apšviestoje raudona šviesa, gaminsime fotogramas. Fotograma – viena iš seniausių ir paprasčiausių fotografikos formų. Tai šešėlinis daikto vaizdas jautriame fotopopieriuje, gautas be fotokameros. Kūryba prasidės nuo tos akimirkos, kai Jūs iš gausybės laboratorijoje esančių daiktų pradėsite dėlioti savas kompozicijas ant šviesai jautraus popieriaus. Galite atsinešti savo daiktų ir taip fotogramą padaryti dar asmeniškesnę. Kai būsite visiškai tikri dėl kompozicijos, Jūsų kūrinys bus apšviečiamas kryptine šviesa ir vėliau ryškinamas specialiomis cheminėmis priemonėmis. Taip ir atsiras vaizdas be fotokameros! Galėsite jį ir kitiems parodyti, ir apie visa tai papasakoti. Dalyvių skaičius: nuo 5 iki 30 asmenų. Trukmė: 60 min.


Ateities pamoka: susipažinimas su M. K. Čiurlionio kūryba interaktyviame žaidime „Kas tu, Kastuk?“

Ateities pamoka interaktyviame žaidime „Kas tu, Kastuk?” tai inovatyvus būdas supažindinti moksleivius su M. K. Čiurlionio biografija ir joje persipinusia kūryba. M. K. Čiurlionis puikiai atpažįstamas jaunesniojoje ir vyresniojoje auditorijoje, o artimųjų tarpe žinomas kaip Kastukas. Nors menininkas yra bene vienas žinomiausių autorių Lietuvoje, tik labai maža dalis giliai išmano M.K Čiurlionio kūrybą bei biografiją.
Interaktyvi patirtis sukurta virtualios realybės pagalba perteikia M. K. Čiurlionio biografiją nauja ir inovatyvia forma. Edukacijos metu moksleivius virtualioje realybėje pasitiks atgiję M. K. Čiurlionis kartu su savo žmona Sofija, o pastaroji taps gide po įsimintiną M. K. Čiurlionio gyvenimą. Patirties metu moksleiviai aplankys M. K. Čiurlionio kambarį-dirbtuvę jo tėviškėje, Druskininkuose, išvys svarbiausius jo paveikslus. Interaktyvumo pagalba - patys taps kūrėjais, susipažindami su Čiurlionio mūzomis. Visos patirties metu jus lydės Čiurlionio fortepijonu skambinama muzika nukelsianti jus į tikrąjį Čiurloniškąjį kosmosą!
Susipažinkite su Kastuku!


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Objektų teatras - vis dažniau kultūrinėje erdvėje sutinkama sąvoka. Tarsi visi ją girdėjome, tačiau ar galėtumėte atsakyti, kas tai yra? Koks tai teatras, kokie jo specifiniai bruožai bei kuo jis skiriasi, o galbūt nesiskiria nuo klasikinio, tradiciškai suvokiamo lėlių teatro? Šiose kūrybinėse dirbtuvėse ne tik išgirsite atsakymus į visus šiuos klausimus, bet ir turėsite galimybę patys tapti objektų teatro kūrėjais - sukursite ne tik istoriją bet ir lėles, kurių pagalba perteiksite savo kūrybines idėjas. Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejaus edukatoriai kviečia sužadinti savo vaizduotę beribėmis objektų teatro galimybėmis ir susipažinti su šiuo unikaliu teatriniu fenomenu.
Paslaugos trukmė: 60min.
Priemonės: edukatoriaus pasakojimas, video pavyzdžiai, įvairūs daiktai - objektai
Tikslinė amžiaus grupė: 5 - 8 klasės.


Lino gyvenimas po malūno sparnais, I dalis

Panevėžio rajono Ėriškių kultūros centras

Tikruosius pluoštinius linus retas yra matęs šiais laikais laukuose augančius. Kai kur dar pasėjama aliejui gauti žemų linų, tačiau ir jų ploteliai jau nedideli. Norime, kad pluoštiniai linai, kurie Lietuvoje nuo seno buvo tradiciniu ir mylimu augalu, rastų savo vietą vaikų širdelėse. Edukacija vyksta senoviniame Stultiškių vėjo malūne, pastatytame 1880 metais, kuriame yra įsikūręs pirmasis Lietuvoje Linų muziejus.
Edukacijos tikslas: supažindinti dalyvius su pluoštiniu linu, turinčiu Lietuvoje gilias kultūrines šaknis, pristatant šį augalą, jo auginimą ir apdorojimą nuo sėklos iki drobės per senovines tradicijas, papročius ir folklorą.
Edukacijos uždaviniai - vaikams priimtina forma, supažindinti dalyvius su lino augalu, jo naudingiausiomis savybėmis, produktais, linų auginimo, derliaus nuėmimo, sudorojimo darbais, tradiciniais ūkininkų naudotais linininkystės įrankiais. Edukacija vyksta naudojant vizualines priemones, taip pat įpinant į pasakojimą patarles, mįsles, dainas, sakmes, pasakas. Linų šiaudelių apdorojimo darbams atlikti panaudojami muziejuje esantys senoviniai linų apdirbimo įrankiai bei jų muliažai, paaiškinama jų paskirtis. Dalyviai patys išbandys linų šiaudelių mynimo, brukimo, šukavimo ir kt. darbus, išsimins po saują linų pluošto. Edukacijos metu vaikai taip pat kviečiami apžiūrėti lininių audinių, gaminių bei su verpimu, audimu ir kitais darbais susijusių eksponatų kolekcijas. Aptariant dalyvių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu apie linus, kviečiama atspėti mįsles, o pasiskirsčius komandomis – sudėlioti įdomias dėliones. Kūrybiniame užsiėmime dalyviai pasigamins iš lininių medžiagų suvenyrą. Edukacijos metu vaišinama natūraliu saldumynu iš maltų lino sėmenų ir medaus. Sužinoję apie sunkų, bet įdomų šio naudingo augalo - pluoštinio lino, gyvenimą, sekdami ir įsijausdami į jo nuolatinį pasikeitimą nuo sėklos iki audinio, rūbo, edukacijos dalyviai supras, kodėl pluoštiniai linai buvo tokie svarbūs lietuvių buityje, kultūroje.


„Ieškant herojaus“ parodoje „Gyvastingieji senojo pasaulio profiliai“

Iš kur kyla šiuolaikinių filmų ir serialų scenarijai? Kur atveda tikrojo herojaus paieškos? Į tai atsakyti padės mitologijos pasaulis, kupinas netikėčiausių istorijų, per kartų kartas atkeliavusių iki mūsų įvairiausių žanrų pavidalais. Dalyviai ners į Vakarų pasaulio įkvėpimu ir pagrindu tapusias kultūrines tradicijas ir pasitelkę kūrybines užduotis atpažins paveiksluose atspindėtus pasakojimus, juos lydinčius papročius ir simbolius. Galiausiai ir patys įsivaizduos kokia galėtų būti šiuolaikinio herojaus istorija, kurs naujos kartos mitą.
* Susitikimas skirtas susipažinti su senosios Vakarų Europos dailės istorijomis ir asmenybėmis, bibliniais, istoriniais ir mitologiniais siužetais. Edukacinio užsiėmimo metu ugdoma saviraiška: pasitelkus šiuo metu populiarų šnekamosios komedijos žanrą lavinama retorika, gebėjimas pasakoti sklandžiai ir įdomiai.


Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Pabėgimo kambariai – itin populiari ir įtraukianti pramoga, tad kodėl gi jai nepersikėlus į biblioteką? Pabėgimo kambarys „Svečiuose pas Povilą Višinskį“ – tai interaktyvus intelektinis žaidimas, nukelsiantis gimnazistus į 1900-uosius, kada carinės Rusijos žandarai, darydami kratą lietuvių rašytojo, spaudos darbuotojo, lietuvybės propaguotojo Povilo Višinskio bute, rado vieno draudžiamo spektaklio plakatų, dėl kurių jam buvo iškelta byla. Žaidėjų komandos tikslas – per 40 min. išspręsti įvairius galvosūkius, logines užduotis, susijusias su XX a. pradžios Lietuvos kultūriniu ir literatūriniu pasauliu, ir pabėgti iš kambario. Neįgyvendinus tikslo, P. Višinskio laukia žandarų areštas už neteisėtą lietuvybės puoselėjimą, o dalyvių komandos – už bendrininkavimą. Niekas nenorėtų pakliūti į žandarų nemalonę, tad komandoms reikės išties pasistengti, norint išvengti arešto.


Edukacinio renginio metu su vaikais diskutuosime apie lietuvių liaudies mediciną, jos istoriją, skirtingus gydymo būdus bei atliksime praktines užduotis. Lietuvių liaudies medicina yra liaudies kultūros dalis, daug lietuvių liaudies medicinos žinių atsispindi papročiuose, patarlėse, priežodžiuose, sakmėse, pasakose. Edukacinis renginys praplės vaikų kultūrinį ir tautinį sąmoningumą kartu lavins vaiko įgūdžius: bendradarbiavimą, komunikaciją, kūrybingumą, kritinį mąstymą, problemų sprendimą. Šiuo renginiu skatinsime vaikus daugiau sužinoti apie lietuvių liaudies mediciną. Tikimės įkvėpti vaikus sveikam gyvenimui ir medicinos karjerai.


"XX a. pradžios muzikai litvakai" 9-12 kl. (nuotolinė)

Nuotolinėje kultūrinės edukacijos programoje autentišku muzikos atlikimu bei vaizdinių pagalba mokiniai bus supažindinami su XX a. pirmosios pusės litvakų menininkų, garsinusių Lietuvą visame pasaulyje asmenybėmis, jų kūryba. Supažindinant bus skatinama pajausti XX. a. pirmosios pusės kultūros reikšmę Lietuvos žmonėms, jos vietą skirtingoje santvarkoje - vienu atveju tai išraiškos būdas, kitu išgyvenimas brutalioje aplinkoje. Taip skatinti jaunąją kartą kritiškai mąstyti, vertinti istoriją, žmogiškumo svarbą. Kitų kultūrų pažinimas padeda suvokti savo etninės kultūros ypatumus.


Sapiegų rūmai. Nuotykis Šiaurinėje galerijoje (5-8 kl.)

Kviečiame moksleivius patirti nuotykį Sapiegų rūmų pirmąjame aukšte veikiančiose laikinosiose parodose! 2025 m. čia veiks trys laikinosios parodos, kuriose mokiniai galės susipažinti su menininkių Evos Koťátkovos, Edith Karlson ir Lin May Saeed kūryba. Dirbtuvių metu tyrinėsime žmogaus ir gyvūno santykį ar žmogaus ir „kito“ santykį. Leisime akims skaityti meno kūrinius, gilinsimės į jų medžiagiškumą, siesime kūrinius su jų ekspozicijos kontekstu - XVII a. statytais Sapiegų rūmais. Priklausomai nuo tuo metu veikiančios parodos, dirbtuvių metu piešime, lipdysime, judėsime ar net šoksime.

Šios edukacijos metu moksleiviai lankysis tik pirmąjame rūmų aukšte. Sapiegų rūmų šiaurinėje pirmo aukšto galerijoje veikiančios parodos tikslingai įtraukia edukacines veiklas, veiklos keičiasi kas maždaug keturis mėnesius, parodai keičiantis. Komentare nurodome, kokia paroda šiuo metu veikia rūmuose ir nuoroda į išsamesnį tuo metu vykdomos edukacijos aprašymą.


Miuziklo garsai DO-RE-MI (išvažiuojamoji)

Edukacinėje programoje vaikai įgaus daugiau žinių apie miuziklo pasaulį, parodyti mažą dalį aktoriaus pasirengimo. Leisime mėgautis ir džiaugtis miuziklo muzikos garsais. Padėsime vaikams išlaisvėti, įgauti drąsos bei pasitikėjimo dirbant komandoje. Mokysimės atlikti kelis darbus vienu metu (girdėti, atlikti minimalius judesius bei dainuoti).


Popierius buvo išrastas Kinijoje maždaug 105 metais, o popieriaus lankstymo menas greičiausiai atsirado netrukus po to. Ir popierius, ir popieriaus lankstymas netruko paplisti visame pasaulyje skirtingomis formomis ir skirtingais pavadinimais: papier-mache, korėjiečių hanji, kinų zhezhi arba mums geriausiai žinomu japonų origami. Ši edukacinė programa parengta, naudojant origami lankstymo techniką. Jos tikslas – supažindinti moksleivius su popieriaus lankstymo ir formavimo metodika, bei jos panaudojimu skirtingose gyvenimo srityse. Visai nesvarbu kokią figūrą gausime galutiniame rezultate, svarbu, kad moksleiviai suprastų erdvinių figūrų iš popieriaus lapo kūrimo metodiką. Edukacinės programos metu moksleiviai susipažins su popieriaus lankstymo pirminėmis schemomis ir išmoks jas skaityti. Tada iš vieno popieriaus lapo išlankstys erdvinį daiktą, formą ar dėžutę. Lankstymas padeda suvaldyti popierių ir tai kelia atradimo džiaugsmą. Užsiėmimo metu darbas vyks grupėse. Kiekviena grupė atliks skirtingą užduotį. Užsiėmimo pabaigoje diskutuosime apie popieriaus lankstymo meno panaudojimą ir pritaikymą. Moksleiviai sužinos, kad lankstymo įgūdžiai gali būti pritaikyti grafiniame ir industriniame dizaine, rūbų ir pakuočių dizaine, tekstilėje ir keramikoje, architektūroje ir teatre. Šio edukacinio užsiėmimo nauda yra visapusiška, jo veiklos lavina akių ir rankų koordinavimą, eiliškumo įgūdžius, matematikos pagrindimą, erdvinius įgūdžius, atmintį, kantrybę, susikaupimą ir dėmesį. Popieriaus lankstymas taip pat lavina smulkiąją motoriką ir psichinę koncentraciją. Prie viso to prisideda ir socialinis aspektas – moksleiviai sužinos apie kitas kultūras, dirbs grupėse, bendradarbiaus, padės vieni kitiems. Lankstydami moksleiviai pritaikys matematines žinias: simetriją, atstumus, proporcijas, geometrines formas, erdvės supratimą, sekas ir kt. Šios edukacinės programos ir procesas, ir rezultatas suteiks moksleiviams naujų patirčių ir džiaugsmo.


Žodis „mandala“ yra kilęs iš sanskrito kalbos ir reiškia ne tik ratą, diską, sferą, bet ir bendruomenę, susirinkimą. Mandalos – iš pirmo žvilgsnio paprasti piešiniai. Tačiau tai gali pasirodyti tik neatidžiai pažiūrėjus. Išmokus jas piešti ugdome ne tik kūrybiškumą, mes gydome save, kuriame taiką ir harmoniją savyje, šeimoje, klasėje. Mandalos metodas naudojamas meno terapijoje, psichoterapijoje, meditacijoje ieškant savo „aš“ suvokimo. Pirmasis, kuris Vakarų psichoterapeutus supažindino su mandalos idėja, buvo Karlas Jungas. Paplitęs suvokimas, kad mandala išskirtinai rytų kultūros elementas, tačiau jos atitikmenų galima rasti įvairiose pasaulio kultūrose. Lietuvių ir sanskrito kalbos turi artimą ryšį, taigi žodį „mandalą" lengvai išversime į lietuvių kalbą - tai „mano dalia". Užsiėmimo metu bus aptarta žodžio mandalą reikšmė, kilmė, istorija, apraiškos lietuvių liaudies mene ir mums pažystamoje gamtoje. Tai pažadins smalsumą ir susidomėjimą Piešimas bus vykdomas grupėse, todėl vaikai mokysis ne tik atsipalaidavimo, mandalų kūrimo meno, bet ir idėjų grupėje generavimo, bendro kūrybinio darbo, bendravimo ir bendradarbiavimo. Grupėms bus leidžiama patiems netrukdomai pasinerti į kūrybinį procesą, drąsiai eksperimentuoti, priimti sprendimus, išmėginti vis naujas idėjas. Kūrybos metu bus skatinamas kritinis mąstymas ir teks spręsti problemas, kurios neišvengiamai kyla bendro kūrybinio proceso metu. Vaikai šioje veikloje bus orientuoti ne tik į rezultatą, bet į patį procesą, net tai laisvas, pasąmoningas, žaismingas ir malonus vyksmas. Būtent galimybė išgyventi šią kūrybinę veiklą, ją patirti, įsijausti, sukels vaiko smalsumą, skatins tyrinėjimo ir atradimo džiaugsmą net ir po užsiėmimo.


Pomanderio kūrimas – užburiantis ir kvapnus eksperimentas. Jau Viduramžiais Europoje kvapnieji pomanderiai išplito aukštuomenėje ir buvo nešiojamami kaip kvapnieji papuošalai, demonstruojant savo galią ir turtus. Lietuvos karalienė Morta, gražioji Barbora Radvilaitė ir kiti valdovai puikavosi kvapniaisiais papuošalais.
Kvapų pagalba keliausime laiku ir į skirtingus žemynus - uostysime iš skirtingų regionų atkeliavusius aromatus, kuriuos uodė Kleopatra, Avicena ir karalius Mindaugas. Edukacinės programos metu derinsime ir analizuosime natas, susipažinsime su parfumerijos pradmenimis. Kiekvienas mokinys kurs asmeninį pomanderio kvapą, ir jų pagalba kurs savo pasakojimą, viziją ir nuotaiką. Kiekvienas mokinys išsineš kvapnų papuošalą, kurio galės pasipuošti pats arba naudoti kaip namų kvapuką.


Programos dalyviams edukacijos vykdomos atsižvelgiant į mokinių amžių. Dalyviai susipažins su senąją pynimo iš vytelių technika, pynimui reikalinga žaliava, jos paruošimu. Dalyviams pristatoma pintų dirbinių ekspozicija. Programos dalyviai galės patys tradiciniu pynimo būdu nusipinti krepšelį ar gėlę. Kiekvienam iš dalyvių teks unikalus savo rankų darbas. Dalyviams išdalinamos vytelės, reikalingi įrankiai Programos pabaigoje su dalyviais aptariama kokios savybės lėmė rezultatą, kaip sekėsi darbas pinant krepšelį ar gėlę.


Ar vingri kalbos gaida? (nuotolinė edukacija)

„Ne žemės derlumu, ne drabužių skirtingumu, ne šalies gražumu, ne miestų ir pilių tvirtumu gyvuoja tautos, bet išlaikydamos ir vartodamos savo kalbą“. Šiais Mikalojaus Daukšos žodžiais apie gimtąją kalbą dažniausiai prasidėdavo viktorina daugybėje Lietuvos mokyklų, kuriai užduočių semtasi iš Meilės Kudarauskaitės knygelės vaikams „Ar vingri kalbos gaida“. Knygelė savo unikaliu turiniu buvo tokia populiari, kad ja naudojosi visi lietuvių kalbos mokytojai ir metodininkai, o jos tiražas buvo kartojamas kelis kartus. Tačiau įdėmiau pažvelgus „Kalbos gaida“ nepraranda savo aktualumo ir šiandien, o įsigalint multikultūriškumui – tampa dar svarbesnė. Kai klausaisi gražiai kalbančio, tai jo kalbos nejauti, ji kaip oras, kaip skaidrus vanduo. Šitaip kalba radijo diktoriai, aktoriai, mokytojai, išmokę gražios kalbos. O mama, tėvelis, močiutė, senelis? Gal jie kalba savaip – žemaičiuoja, aukštaičiuoja, dzūkuoja? O gal kaip zanavykai, kapsai labai dainingai taria tarsi garsais gardžiuodamiesi? Kurie kalbos garsai dainuoja, o kurie šnypčia, urzgia? Ir ką jie byloja? Kiekvienas žmogus turi kitokį balsą, tik jam būdingus atspalvius, kuriuos vadiname balso tembru. Kiekvienas žmogus turi kitokį balsą, tik jam būdingus atspalvius, kuriuos vadiname balso tembru. Ar galima savo balsą pagrąžinti? O kokios spalvos būna balsas? Kas jį galėtų lavinti? Vedėja padės vaikams tarti ir girdėti savo balsą, kartu su jais žais ir deklamuos, klegės, padės įsiklausyti. Visa edukacija – tai linksmas žaidimas, plojant, trypiant, šnypščiant, urzgiant ir t.t.


Edukacinė programa „Veltinio tradicija ir dabartis" (2 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradicinėmis ir šiuolaikinėmis vilnos vėlimo technologijomis. Uždaviniai: 1. Populiarinti tradicinius Jonavos krašto amatus, verslus, išryškinant rankų darbo vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Supažindinti su tradicinio vėlimo technologijomis Lietuvoje XIX a. - XX a. pr. 3. Pristatyti ir garsinti Jonavos krašto tradicinio meno kūrėjus, žinomus Lietuvos menininkus bei jų darbus. 4. Skatinti tautinio paveldo produktų gamybos technologijų perimamumą, pratęsiant tiesioginį amato perimamumą. 5. Skatinti mokinių verslumą. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas šiuolaikinių tekstilės menininkių video projektų fragmentais. Didesnis dėmesys skiriamas ekologinės tekstilės sampratai, akcentuojamas sąmoningas žmogaus siekis harmonizuoti santykį su jį supančiu gamtos pasauliu. Demonstruojami šiuolaikinio meno veltinio darbų pavyzdžiai bei senieji veltinio dirbinių pavyzdžiai (apavas, vilnonės kojinės, pirštinės, kepurės, megztiniai, milas). Išryškinama avių vilnos reikšmė tradicinėje kultūroje. Pristatomos naminio vilnos apdirbimo technologijos XIX a. - XX a. pr. ir su tuo susiję darbai: avių kirpimas, vilnos plovimas, dažymas ir kt. Mokiniai praktiškai išbando vilnos kedenimo ir karšimo darbus. Vėlimo amato pristatymas iliustruojamas sakmėmis, patarlėmis. Kūrybinių dirbtuvių metu veliamas veltinio sviedinukas arba adatinė. Siekiamas poveikis: mokiniai susidomės vėlimo amatu, pažins tradicinio ir šiuolaikinio vėlimo technologijas, suvoks tradicinių amatų vertę šiuolaikinei kultūrai,  susipažins su vietos amatininkų ir garsių Lietuvos kūrėjų darbais. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje.


Kiekvienas muziejus saugo išskirtines savo krašto istorijos paslaptis ir lobius kurios nori parodyti savo lankytojams.
Edukacijos metu dalyviai taps istorijos detektyvais ir turės galimybę su savo komanda pakeliauti po Birštono muziejų, įveikti jiems patikėtas užduotis, atsakyti į klausimus ir įminti mįsles. Edukacijos dalyvių laukia siurprizai ir netikėtumai, ieškant atsakymų į klausimus. Įvykdę visas užduotis, atsakę į klausimus ir įminę visas mįsles, dalyviai suras patį didžiausią muziejuje saugomą lobį. Juk visiems patinka nuotykiai ir lobių paieškos!


Natūralių smilkalų gamyba iš vaistažolių ir prieskonių

Smilkalai – kvapiosios medžiagos, kurios smilkdamos skleidžia aromatą. Naudojami daugelyje religinių apeigų, taip pat medicininiais, estetiniais tikslais. Žmonės jau tūkstančius metų žino kaip išgauti aromatus iš kvapių dervų, medienos gabalėlių, žolių, šaknų, žievės, sėklų, žiedų. Smilkalai naudojami šventyklose, ritualų ir ceremonijų, meditacijų metu, kai kur jie neatsiejami nuo laidojimo ritualų ir medicininės praktikos. Buityje naudojami sureguliuoti fizinius ir emocinius sutrikimus, pajusti tiesiog pasitenkinimą nuo malonaus aromato. Nuo seno smilkalai, laikomi efektyviausia aromaterapine priemone. Lietuvoje smilkalai nuo seno gaminti iš vaistažolių, nes buvo manoma jog jie apsaugos nuo ligų. Lietuviškuose smilkaluose dažniausiai naudotas gintaras, kadagys, pelynas, jonažolė, ajeras. Žmonės jau tūkstančius metų žino kaip išgauti aromatus iš kvapių dervų, medienos gabalėlių, žolių, šaknų, žievės, sėklų, žiedų. Smilkalai, laikomi efektyviausia aromaterapine priemone, tad jų galima išmokti pasigaminti, dainuojant dainas ir sužinant daugiau apie kvapų magiją lietuviškų smilkalų workšope, kuriame sužinosite tai, kaip konkretūs aromatai veikia mūsų organizmą, nuotaiką, taip pat - kvapų bei žolių linkėjimus, kuriuos galėsite įpinti į savo smilkalus. Vilma Norvilytė ir Emilija Kvieskaitė "Tarp samanų" įkūrėjos dalinsis prosenelių išmintimi apie augalus, kurie apsaugodavo nuo ligų, balansuodavo emocijas ir fizinį kūną. Smilkalų gamybos užsiėmimo metu aptarsime smilkalų rūšis, pasiruošime medžiagas, kurias naudosime kūryboje: patys maišysime reikiamos konsistencijos smilkalų masę, o tada gaminsime natūralius konuso formos (piramidės) smilkalius, kuriuos galima degti tiesiog padėjus ant lėkštutės ar padėkliuko ir smilkalus ant pagaliukų iš lietuviškų žolelių.


Švietimo sistemoje, darbo rinkoje ir kitose gyvenimo srityse akcentuojama kūrybiškumo svarba. Kūrybiškumas (kaip vidinė žmogaus savybė) apibrėžiamas, kaip gebėjimas atrasti naujas idėjas, mąstyti savarankiškai, greitai orientuotis probleminėse situacijose, rasti netipinius sprendimus. Edukacijos "Užkurk vėją kalvoje: kūrybiškumo lavinimo dirbtuvės" metu mokiniai sužinos individualaus ir komandinio kūrybiškumo lavinimo metodus, daugelį jų išbandys praktiškai. Dalyviai sužinos, kodėl kartais svarbu neskubėti ir atidėti darbus, kaip sėkmingai parduoti akmenį, apipavidalinti automobilių antenas, užsidirbti nešiojant marškinėlius, greitai atsibusti ryte, kokius akinius ir kvepalus naudoja šunys, kaip kurti pasakas, pavalgyti „aklai“ ir įveikti „Neįmanomą misiją“ užsiimti neurobika ir kaip su kūrybingumu susiję greipfrutai ? Edukacijos metu dalyviai „prasilauš“ kūrybingumo srityje ir šį gebėjimą galės panaudoti užsiimdami kūryba, lengviau mokydamiesi, atlikdami užduotis mokykloje ir susidurdami su gyvenimo iššūkiais.


Ekskursija Nacionaliniame Kauno dramos teatre

Nacionaliniame Kauno dramos teatre vykdomos dvi skirtingos ekskursijų rūšis. Didžiosios scenos magija. Vienai valandai Didžioji scena atsiveria tik Jums – čia sukasi didysis scenos ratas, leidžiasi ir kyla orkestro duobė, šviečia šimtai šviestuvų ir skamba muzika. O kur dar vaizdo projekcijų magija ir kėlimo traversų šou! Apie moderniausias scenos technologijas pasakoja ir jas demonstruoja scenos įrenginių inžinierius, garso ir šviesų operatoriai. Pažintis su teatro užkulisiais ir erdvėmis. Ar žinojote, kad pagrindiniame Nacionalinio Kauno dramos teatro pastate veikia trys vaidybinės aikštelės: Didžioji scena, Rūtos salė ir Mažoji scena? O kur dar grimo kambariai, grimo cechas, siuvykla, butaforijos dirbtuvės, kuriose gimsta spektaklių dekoracijos ir patys įvairiausi spektaklyje naudojami daiktai! Ekskursijos metu aplankysite visas scenas, cechuose susitiksite su čia dirbančiais meistrais – kiekvienoje stotelėje sužinosite įdomią šio teatro istoriją, išgirsite atsakymus į jums rūpimus klausimus.


Šilutės miestas turi ilgą ir turtingą istorinę praeitį, kurios pradžia siekia 1511 m. Šilutė, Šilokarčema, vok. Heydekrug – šiais vietovardžiais penkis šimtmečius buvo ir yra vadinamas miestas Lietuvos pamaryje, gyvenvietė istoriniame Klaipėdos krašte. Vietovardžių gausa ir kaita išduoda sudėtingą politinį, tačiau tuo pačiu turtingą daugiaetninį, daugiakultūrį gyvenvietės penkių amžių būvį. Nuo seniausių laikų Šilutė buvo Prūsijos kunigaikštystės, Prūsijos karalystės, Vokietijos imperijos gyvenvietė. Po I Pasaulinio karo, 1920-1923 m. kraštas laikinai buvo perduotas administruoti – Prancūzijai. Po 1923 m. sukilimo prijungtas prie Lietuvos. 1944-1990 m. kraštas okupuotas Sovietų Sąjungos. 1944 m. rudenį, priartėjus karo frontui, iš krašto priverstinai buvo evakuota apie 85-90 proc. gyventojų. 1945 m. buvo pradėtas krašto apgyvendinimas naujakuriais iš Lietuvos bei įvairių SSRS regionų. Todėl būtina moksleivius supažindinti su sudėtinga bei intriguojančia skirtingų kultūrų kurta Šilutės miesto istorija, išlikusiu vertingu architektūriniu paveldu bei svarbiais istoriniais įvykiais, kurie turėjo įtakos Klaipėdos kraštui ir Lietuvai. Specialiai šiai edukacijai buvo sukurta išmanioji programėlė su edukaciniu orientaciniu žaidimu, kurios pagalba atliekant užduotis dalyviai keliaus po žinomas ir netikėtas Šilutės vietas, ieškos, spręs užuominas, patirs atradimo džiaugsmą, prisimins ar sužinos naujų faktų apie miestą, skubės ir stengsis būti greitesni už varžovų komandas. Yra parengti 3 edukacinio žaidimo maršrutai, todėl dalyviai gali žaisti vieni arba rungtyniauti tarpusavyje. Kiekviena komanda varžybų pradžioje gaus pirmą nuorodą. Nuorodoje pateikta užšifruota informacija apie Šilutėje esantį objektą (statinį, paminklą, vietą ir pan.). Iššifravus nuorodą komanda turės nueiti prie atspėto objekto, kur lauks kita užuomina ir taip kol bus įveiktos visos užduotys. Paslauga atliepia „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-ųjų metinių“ minėjimo sukaktį.


Autentiškoje Žemaitijos kaimo ekspozicijos aplinkoje arba muziejaus edukacinėse erdvėse moksleiviai su edukatoriumi diskutuoja apie praeities žmonių darbų ir gyvenimo ritmą, lygina jį su šių dienų gyvenimo įpročiais. Apžiūrimos ir aptariamos senovinės apšvietimo priemonės: liktarnos, balanos, žibintai, spingsulės, jie lyginami su šiandieninėmis apšvietimo priemonėmis. Žvakių liejimui naudojamas tikras bičių vaškas, todėl dalyviai pastebi skirtumus: kvapas, spalva - tarp šiuolaikinių žvakių ir tikro vaško žvakių. Mokiniai iš siūlų ruošia žvakių knatus, lieja tikro bičių vaško žvakes, kurias pasiima sau. Lygina žvakės, balanos, spingsulės šviesos intensyvumą, bando skaityti ir atlikti smulkius darbus tokioje šviesoje. Užsiėmimo tikslas - supažindinti dalyvius su senovinėmis apšvietimo priemonėmis, saugumu ir galimais pavojais jomis naudojantis taip pat - galimybe pasigaminti kai kurias iš jų patiems. Uždaviniai: skatinti mokinių pažinimą ir kultūrinį smalsumą, mokyti saugaus elgesio su atvira ugnimi, pažinti ir branginti savo krašto kultūrinį paveldą ir papročius.


Susitikimo metu mokiniai supažindinami su linų svarba lietuvių gyvenime, su linų auginimo ir apdirbimo papročiais. Pirmiausia mokiniams pasakojama lino istorija – legenda apie tai, kaip merginą nuo velnio išgelbėjo. Dalyviai supažindami su smulkiąja lietuvių tautosaka, kurioje minimas linas. Vėliau pristatomas „lino kelias” – nuo sėklos iki audinio – nuo sėjos, ravėjimo, rovimo, atsiklojėjimo, vežimo į kluoną, džiovinimo, mynimo, brukimo, šukavimo, verpimo, audimo iki apdailos, skalbimo, balinimo, dažymo, lyginimo. Mokiniams suteikiama galimybė ir patiems išbandyti linų apdirbimo darbus, verpimo, audimo amatus. Skyriuje įrengti stendai, vaizdžiai iliustruojantys pasakojimus, sukaupta linų apdirbimo įrankių kolekcija, galima praktiškai juos išbandyti, pademonstruoti. Taip pat yra verpimo rateliai, audimo staklės, pasakojimo metu tiesiogiai demonstruojamas veiksmas, austiniai drabužiai, rankšluosčiai, staltiesės. Edukacijos metu dalyviai vaišinami juoda duona su sviestu ir kepintais sėmenimis. Siekiama, kad vaikai susipažintų su senosiomis lietuvių tradicijomis, susidomėtų tradiciniais amatais ir etnokultūra, juos puoselėtų. Vyresni mokiniai susisuka sau „Draugystės" juostelę, kurią išsiveža, kaip atminimą.


Edukacinis užsiėmimas "Pasakų veikėjai knygų žymekliuose"

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Poreikis pasižymėti knygos puslapius atsirado kartu su knyga. Pradėjus spausdinti knygas, į jų nugarėles buvo įrišamos šilkinės juostelės, o pirmieji atskiri nuo knygos žymekliai pasirodė XIX a. viduryje. Knygų žymeklio paskirtis labai plati: nuo pasiženklinimo vietos knygoje iki reklaminio pranešimo, priminimo, vizitinės kortelės, žaidimų objekto. Edukacinio užsiėmimo „Pasakų veikėjai knygų žymekliuose“ dalyviai, 1–6 klasių mokiniai, susipažins su pasakų žanru. Pagal vaikų amžių ir ugdymo programose nurodomą literatūrinių kūrinių aktualumą, bus parenkamas literatūrinis kūrinys tolesniam skaitymui ir veikėjų analizei. Mokiniai klausysis skaitomo arba jo garso įrašo. Išklausę pasaką, vaikai analizuos tautos istorijos aspektus, tradicijas, personažų bruožus ir jų svajones. Susipažins su knygų žymeklio atsiradimo istorija ir praktiniu panaudojimu savo poreikiams. Gamins knygų žymeklius ir juos panaudos refleksiniam pasakojimui. Ugdysis kūrybiškumą, mokysis kurti naudodami tradicines ir netradicines medžiagas. Kūrybai taikys įvairias medžiagas: paruoštukus, spalvotą popierių, siūlus, pagalbines detales, iškirstas su dekoratyviniais skylamušiais, karoliukus. Darbeliai bus laminuojami, kad išsisaugotų ilgesniam naudojimui. Šios pagalbinės medžiagos padės atskleisti pasakos personažų bruožus. Kūrybiškai atlikdami žaismingas praktines užduotis lavins atmintį, skatins svajoti, atrasti nematerialių vertybių.


Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Pažintinis-edukacinis žaidimas „Atrask Tuskulėnų dvaro lobį!“ (skirtas 5–8 kl., trukmė 1 val.) Žaidimas – puiki galimybė ne tik įdomiai praleisti laiką, bet ir sužinoti daug naujų dalykų. Tad mielai kviečiame visus apsilankyti Tuskulėnų rimties parko memorialiniame komplekse ir išbandyti naują pažintinį-edukacinį žaidimą, kurio metu, atlikdami užduotis, susipažinsite su mūsų komplekso istorija. (Žaidimas vyks kovo–rugsėjo mėnesiais.)


Obuolys nuo obels... – šmaikšti smulkiosios tautosakos viktorina vyresnių klasių moksleiviams

Ar žinai, kas būna, jeigu „leidi bobą į dangų“? O iki kur „aklas veda aklą“? Kas „tyliausiai duris atidaro“? Ko „negausi, patvory besivoliodamas“? O kaip sako suvalkiečiai, kai supyksta? Virtualus ir interaktyvus edukacinis užsiėmimas „Obuolys nuo obels...“, pasitelkus šiuolaikines technologijas, skatins nuotaikingai pažinti smulkiosios tautosakos kūrinius. Žaidimas pritaikytas paaugliams, itin jautriai ir kritiškai aplinką vertinančiai amžiaus grupei, kuriems svarbu turtinti gimtąją kalbą, atrandant šmaikščius priežodžius ir patarles, kuriuos linksma pritaikyti kasdienėje kalboje. Be to moksleiviai turės galimybę nuotaikingai ir patraukliai ne tik pažinti lietuviškos smulkiosios tautosakos grožį, bet tuo pačiu atrasti atitikmenų ir kitų kultūrų raiškoje, nes į virtualų žaidimą bus įtraukti ir patarlių atitikmenys anglų kalba. Naudotis šiuolaikinėmis technologijomis sukurtu virtualiu žaidimu paaugliams labai smagu, nes dalyviai gali ne tik išmokti, patirti, bet ir varžytis. Laimėtojai bus apdovanoti prizais, o mokytojų laukia staigmena. Edukacija parengta pagal R. Bačiulienės dvikalbę patarlių knygą „Kol gyveni, tol ir mokaisi“, kuri tarptautinėje Londono knygų mugėje nominuota tarp trijų geriausių pasaulyje. Užsiėmimas tinka tiek lietuvių, tiek anglų kalbos pamokoms paįvairinti.


Nepaprasta "Vaikų žemės" pamoka su knyga (Nuotolinė paslauga)

Viešoji įstaiga "MOKYKLŲ TOBULINIMO CENTRAS"

Nuotolinio susitikimo metu pristatysime dviejų tipų literatūrines edukacijas. Kūrybinių skaitymų metu įtraukiančiai skaitysime literatūros kūrinius, susipažinsime ir praktiškai pritaikysime jų analizavimo bei vertinimo metodus. Susitikimą veda profesionalūs menininkai - skaito aktorė, o jai talkina iliustruotoja. Didžiąją susitikimo laiko dalį skiriame susipažinimui su literatūros kūriniu, jo forma, žanru ir turiniu. Antroji užsiėmimų dalis – „namų darbų“ arba pagalbinės metodinės medžiagos mokytojui ir mokiniams pristatymas. Tokios edukacijos metu mokytojai įgalinami tęsti pradėtą diskusiją klasėje, todėl šie skaitymai gali tapti alternatyviomis literatūros pamokomis. Užsiėmimų metu skaitomi ir literatūros kūriniai, įtraukti į lietuvių kalbos ir literatūros pagrindinio ugdymo bendrąją programą.

Susitikimų su knygų autoriais ir iliustruotojais metu patys knygų kūrėjai skatina ir padeda suvokti perskaityto kūrinio turinį, ugdyti kritinį mąstymą, atskleisti kūrybiškumą. Be to, šie susitikimai - unikali galimybė betarpiškai pabendrauti su kūrėju, užduoti visus rūpimus klausimus. Edukacijų metų naudojami įtraukūs, žaidybiniais elementais grįsti bendravimo su vaikais metodai, audiovizualinė medžiaga, nesudėtingos kūrybinės užduotys, veiklų kaita, padedanti išlaikyti vaikų dėmesį ir patraukliai pateikti tyrinėjamą medžiagą. Platesnį literatūrinių edukacijų turinio aprašymą rasite čia: https://vaikuzeme.lt/nepaprasta-pamoka-su-knyga/.


Šios edukacijos metu moksleiviai sužinos, kad pirmuosius aitvarus gamino Tibeto vienuoliai iš bambuko ir šilko. Į Japoniją, kurios niekas neįsivaizduoja be aitvarų, kur yra didžiausias aitvarų muziejus, aitvarai atkeliavo tik 7 amžiuje. Ir puolė japonai juos naudoti karo pramonėje. Gamindavo didelius ir keldavo žmones, kad iš aukštai pamatytų priešų pozicijas. Turbūt iš čia ir atkeliavo posakis – aitvarai laimę neša...laimę laimėti karą. Į Europą aitvarai atkeliavo 13 amžiuje. Pats Markas Polas apie juos užsiminė, pasakodamas apie savo keliones Azijoje. Tiesa, kažką panašaus į orą kėlė ir Senovės Romos gyventojai.Visose šalyse aitvarai buvo ir simbolių, ir meno, ir laisvės, ir pasididžiavimo objektais. Šiais laikais aitvarai gali gaminti elektros energiją, tampyti laivus po vandenynus ar net pasiekti saulę.
Edukacijos metu aptarsime aitvarų atsiradimo istoriją ir kilmę, taip pat pristatysime vaikams aitvarų rūšis bei aptarsime pagrindines aitvarų gamybos technikas, susipažinsime su medžiagomis ir įrankiais reikalingais aitvarų gamybai. Aptarsime labiausiais paplitusius aitvarų tipus, jų skirtumus ir ypatybes.
Edukacijos metu gaminsime paprastus, lengvai kylančius į dangų aitvarus. Šis užsiėmimas reikalauja šiek tiek kruopštumo ir kantrybės, puikiai tinka įvairaus amžiaus moksleiviams ir suaugusiems, kur dalyviai nori linksmo užsiėmimo, nesudėtingo proceso ir greito rezultato. Aitvarą galima pagražinti savo piešiniais, taip pat užrašyti slapčiausią savo svajonę ar norą. Taip jis taps puikiu Jūsų draugu, o susitikimą vainikuojanti simbolinė aitvarų leidimo ceremonija bus puiki proga pajusti vėjo laisvę! Šis užsiėmimas – kūrybos, gamybos ir ramybės oazė, o paleistas į dangų aitvaras – sugalvoto noro išsipildymas.


"Litvakų istorija ir kultūra" 5-8 kl. (nuotolinė)

Pasitelkę menines - edukacines priemones, papasakosime mokiniams Lietuvos istoriją, skatinsime pažinti šalia gyvenantį kaimyną, galbūt kitatautį. Supažindinsime su gausiai mūsų šalyje gyvenusios žydų - litvakų tautos, kuri garsina Lietuvą visame pasaulyje, istorija ir kultūra. Amžių amžius lietuviai ir kitų tautų žmonės gyveno kartu. Mūsų veiklos tikslas - ne tik supažindinti jaunąją kartą su vietos, kurioje jie gyvena, istorija, nors žinojimas yra neatsiejama kiekvieno save gerbiančio žmogaus pareiga, bet ir skatinti bendrystę, kaimyniškumą, norą mokytis ir šviestis, kuris padeda asmeniniam ir šalies klestėjimui. Skatinsime atsiskleisti mokinių meninius gebėjimus, drąsinsime reikšti savo mintis, dalintis idėjomis, rasti naujų pomėgių. Kitų kultūrų pažinimas padeda suvokti ir savo etninės kultūros ypatumus. Šalia to bus pristatomi žmonės - Pasaulio tautų teisuoliai - vietiniai lietuviai ir ne tik, kurie žmogiškumą vertino labiau už saugų asmeninį gyvenimą. Jų pavyzdžiu bus mokoma tolerancijos šalia esančiam. Paslauga skirta 5-8 kl.


Edukacijos metu dalyviai giliau susipažins su viena seniausių dailės technikos rūšimi – mozaika, kurios istorija prasideda daugiau nei 4000 m. per. Kr. Multimedijos pagalba susipažins su svarbiausiais mozaikos kūriniais, jų rūšimis, panaudojimo galimybėmis ir medžiagų įvairove. Kiekvienas mokinys teorinių žinių ir idėjų pagrindu sieks individualios vizualinės išraiškos, rinksis iš kelių rūšių ir formų, dydžių, faktūrų, spalvų medžiagų, tinkamų mozaikų kūrimui. Kurdami savo mozaikos kompoziciją ir jas perkeldami ant plokštelių. Klijuos smulkias detales ant plokštelių, maišys mozaikų glaistą, glaistys ir valys. Taip susipažins su mozaikos kūrimo procesu. Ieškos ir aptars šios technikos praktines panaudojimo galimybes mūsų kasdieninėje aplinkoje šiandien. Leisime laiką kūrybiškai ir džiaugsimės darbo rezultatais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinės programos „Šakočio kelias iki mūsų stalo” su apsilankymu šakočių muziejuje

Edukacinės programos „Šakočio kelias iki mūsų stalo” su apsilankymu škočių muziejuje. Sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite gamybos procesą, lankysitės vieninteliame pasaulyje šakočių muziejuje. Iš ko ir kaip kepamas šakotis? Kuo skiriasi šakotis nuo „baumkūcheno“? Kokį šakotį mūsų protėviai kepė akmens amžiuje? Koks buvo mėgstamiausias legendinės kunigaikštienės Barboros Radvilaitės desertas? Atsakymus į šiuos ir daugiau klausimų sužinosite pas mus apsilankę ir paragavę atviroje židinio liepsnoje ką tik iškepto šakočio. Programos metu ne tik sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite visą gamybos procesą, bet ir patys jame dalyvausite ir, žinoma, ragausite. Po profesionaliai įgarsinto filmo peržiūros, programos dalyviai savo žinias apie šakotį įtvirtins atsakinėdami į edukatorės užduodamus klausimus, o teisingai atsakiusiųjų lauks staigmenos. Degustacijos metu svečiams patiekiama dar dviejų rūšių tradicinių skanėstų. Tai puiki galimybė paskanauti kitokių šakočių ir palyginti jų skonius. Edukacinės programos tikslas ugdyti tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę, puoselėjant etnokultūrą bei išsaugant tradicijas. Ši edukacinė programa vyksta specialioje salėje, talpinančioje iki 60 mokinių. Interjeras primena uolą ir grąžina mus į akmens amžiaus laikus, nuo kurių ir prasidėjo šakočio atsiradimo istorija. Edukacija pradedama šakočio kepimu židinyje, ant atviros ugnies. Kepimo metu rodomas filmukas, pasakojama apie šakočių kilmę, jų rūšis, senuosius ir dabartinius kepimo būdus. Klausantis pasakojimo apie šakočius, dalyviai pakviečiami ragauti kelių rūšių šakočio ir vaišintis arbata. Mokiniai supažindami su pirmosiomis žiniomis apie šakotį rašytiniuose šaltiniuose, kaip senovėje buvo kepami šakočiai, kokie populiariausi kepimo būdai menami, kas dažniausiai kepdavo šakočius ir kodėl jų receptai buvo laikomi paslaptyje, kada į Lietuvą atkeliavo šakotis ir kas pirmieji jį pradėjo mūsų šalyje kepti, kokiose dar pasaulio šalyse kepami šakočiai.