Vaidybinis filmas "Balkonas" (Nuotolinė paslauga)

Filmas "Balkonas" (rež. Giedrė Beinoriūtė) pasakojimas apie meilę. Veiksmas vyksta tarybiniais aštuoniasdešimtaisiais.
Nedidelis miestelis periferijoje. Vienuolikametės Emilijos kaimynystėje po tėvų skyrybų apsigyvena jos bendraamžis
Rolanas su tėčiu. Tarp vaikų mezgasi ryšys. Tačiau iš drovumo ar baimės atsiverti jie bendrauja tik per sieną, sėdėdami
kiekvienas savo balkone arba per rozetę, jungiančią jų butus. Pasirodo, jog Emilijos tėvai taip pat ties skyrybų riba. Vaikai
atranda bendrų temų. Tačiau vos tragiškai nepasibaigęs nelaimingas atsitikimas užkerta Emilijai kelią į balkoną. Tai
paskatina vaikus išsiruošti į „tikrą“ pasimatymą. Filme vaidina R. Kazlas, V.Kuodytė ir kiti. Filmas pakeliavo daug
tarptautinių kino festivalių, buvo apdovanotas tarptautiniame Kairo filmų vaikams festivalyje apdovanotas Sidabriniu Kairo
prizu trumpametražių filmų kategorijoje, Lietuvos kino ir televizijos kino apdovanojimuose "Sidabrinė gervė‘2009?
pripažintas „Geriausiu metų trumpametražiu filmu”.


Parfumerio pradžiamokslis Raudondvario dvare

Kvepalų gamyba – užburiantis eksperimentas. Įdomus ir atpalaiduojantis procesas - įtraukia, o nenuspėjamas galutinis rezultatas - žadina smalsumą. Kvepalai pabrėžia asmenybės individualumą ir uždeda įvaizdžio akcentą. Edukacinės programos metu degustuosime skirtingų natų kvapus, derinsime ir analizuosime, kursime asmeninį receptą. Šio užsiėmimo metu turėsime galimybę dirbti su parfumerių naudojamomis prabangiomis molekulėmis, aldehidais ir eteriais. Kiekvienas dalyvis pagamins purškiamus kvepaus ir supilsime juos į dailų buteliuką.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Anykščių šilelio gamtos paslaptys (Nuotolinė paslauga)

Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Kalnai kelmuoti, pakalnės nuplikę! Kas jūsų grožei senobinei tiki? Kūrinio autorius, kunigas Antanas Baranauskas taip beveik prieš 200 metų pradėjo rašyti savo žymiąją poemą ,,Anykščių šilelis”, kurioje aprašo ne tik miško augaliją, bet ir ten gyvenančius miško žvėris, miške besilankančių žmonių elgesį. O ar dabar šilas toks pats, kaip beveik prieš 200 metų? Tą mums padės išsiaiškinti miškininkas, miško mokytojas Raimundas Ereminas, kuris visomis mintimis ir darbais yra pasinėręs į miško reikalus. Edukacijos dalyvius jis supažindins ne tik su A. Baranausko žymiąja poema, bet ir panagrinės dabartinę Anykščių šilo florą ir fauną. Edukacijos pabaigoje iliustruotoja Vilija Kvieskaitė dalyvius skatins būti ekologiškais ir perdirbti popierių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


MANO EMOCIJŲ JŪRA PER M.K. ČIURLIONIO KŪRYBOS ATSPINDĮ (PANAUDOJANT MENO TERAPIJOS EDUKACIJOS METODUS) 1-4 KL.

VšĮ Vaikų ir jaunimo visapusiško lavinimo centras

Kūrybinė edukacija „Mano jausmų pasaulis per M.K. Čiurlionio kūrybos atspindį“ leidžia kiek kitaip prisiliesti prie įžymiojo Lietuvos menininko M.K. Čiurlionio kūrybos: apžvelgiant, stebint, tyrinėjant jo paveikslus bei klausant muzikos kūrinius jūros tema. Edukacijos metu, pasitelkiant dailės, judesio bei muzikos terapijos edukacijos metodus, vaikai kūrybingai interpretuos Čiurlionio meno kūrinius, mokydamiesi asmeniškai atspindėti savo vidinį pasaulį – savo emocijas ir jausmus. Meditatyviai prisiliesdami prie Čiurlionio dailės bei muzikos kūrinių, stebės savo jausmus – „kaip tai veikia mane?“, „ką aš matau ir ką aš jaučiu?“, „kokias mintis ir emocijas man sukelia?“ ir pan. M.K. Čiurlionio kūriniai žadina vaikų vaizduotę ir smalsumą, kelią nuostabą, tad vaikai įkvėpti Čiurlionio kūrybos galės patys pasinerti į kūrinę saviraišką. Tyrinėdami meną per asmeninę emocinę patirtį ir leisdami savo vidiniam pasauliui atsispindėti taip, kaip patys jį jaučia ir supranta, vaikai mokysis pažinti save bei kitus. Edukacijos metu naudojami dailės terapijos edukacijos metodai ir tam skirtos priemonės – dažai, pastelės, kreidelės ir pan. – pavirs į savitą meno kūrinį. Čia svarbu pastebėti, kad nereikia jokių meninių gebėjimų – kurti ir savo vidinį pasaulį atspindėti gali kiekvienas mokinys! Edukacijos metu taip pat mokomasi įsiklausyti ir savo vidumi išgyventi muzikos kūrinį, meditatyviai jį pajaučiant ir atspindint savo kūryboje. Edukacijoje stebimi ir patyriminiškai interpretuojami šio autoriaus dailės bei muzikos kūriniai jūros tema įkvėps mokinius kurti bei daugiau pažinti save patį, lavinti save kaip kūrybingą, laisvą, emociškai pažinią bei besididžiuojančią iškiliais Lietuvos kūrėjais asmenybę. Po edukacijos mokinys: - Žinos, atpažins keletą M.K Čiurlionio dailės bei muzikos kūrinių jūros tema - Supras, kaip galima kūrybingai atspindėti ir išgyventi meno kūrinį per savo emocijas ir jausmus - Patirs kūrybinį džiaugsmą - Atsipalaiduos ir pailsės

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Lėlių spektaklis vaikams „Angeliukas. Žirafa. Batukas“

Siužetinį pagrindą sudaro istorija apie Žirafą ir Angelą. Žirafos atsisako draugai, nes po gausybės ją ištikusių nesėkmių, aplinkiniai nusprendžia, kad ji pati nelaimes prisišaukia ir draugauti su Žirafa yra labai pavojinga. Tuo tarpu kažkur danguje gyvena Angelas sargas, kurio sargu jau niekas nebevadina, nes jis niekam tikęs – pametė tą, kurį turėjo saugoti... Po daugelio išbandymų Žirafa ir Angelas sargas susitinka. Ir tada įvyksta stebuklas! Dailininkės G. Brazytės sukurtoje scenografijoje bus naudojamas vadinamasis „juodasis kabinetas“, kuriame stebuklingai atsiras ir netikėtai pradings spektaklio personažai. Aktoriai, valdantys lėles, ne tik joms padės įgyvendinti sudėtingiausius judesius ir tarsi angelai sargai saugos jų gyvavimą, veiksmus, padės išvengti kritimų, bet ir pasitelks tantamareskos, t.y. iliuzinio meno principą, kai vienu metu naudojamas tiek aktoriaus veidas, tiek lėlė. Toks tarytum gyvo plano atsiradimas čia atlieps pjesės siužetinę angelų sargų liniją, o taip pat – idėjinę ryšio tarp žmonių svarbą.


Pažintis su savimi ir kitais, taikant meno terapijos metodus

Meno terapija – patyriminė terapinė veikla, kurios ašis – spontaniška meninė kūryba, terapijos metu gimęs kūrinys bei įvykusio kūrybinio proceso refleksija.
   Visiškai nesvarbu, ar moki piešti, kurti ir ar esi kaip nors susijęs su menu – meno terapijoje galutinis kūrinys vertinamas ne pagal grožio, estetikos standartus, o pagal kūrinio psichologinę reikšmę jį sukūrusiam žmogui. Meno terapija padeda patiems pamatyti, kokie norai, jausmai, vertybės ar poreikiai slypi mūsų viduje. Analizuojant sukurtą kūrinį, kuris parodo mūsų vidinį pasaulį, daug lengviau suvokti ir įvardinti situaciją, jos sprendimo variantus. Meno terapijos metu meno kūrimas reikalauja aktyvaus įsitraukimo. Tai padeda mobilizuoti pastangas vaikų, kurie gali būti pripratę būti labai pasyvūs. Grupėse kiekvienas gali įsitraukti tuo pačiu metu ir sau priimtinu būdu. Meno kūrimas grupėse gali teikti bendrai patiriamo malonumo jausmą.
Užsiėmimų tikslas - sukurti teigiamą emocinį nusiteikimą grupėje, palengvinti komunikacijos procesą su bendraamžiais ir su suaugusiaisiais.
Užsiėmimų uždaviniai - lavinti vaizduotę, ugdyti estetinę patirtį, meninius gebėjimus, padėti sukurti tarpusavio, empatijos santykį, skatinti išreikšti save kūrybiškai, sustiprinti kultūrinį vaiko identitetą, lavinti socialinius įgūdžius.
Edukacinio užsiėmimo metu mokiniams pateikiamos kūrybinės užduotys ir tam reikalingos priemonės - popierius, flomasteriai, pieštukai, kreidelės, guašas, vandeninės spalvos, plastelinas, molis.
Numatomas rezultatas - piešinių, kuriuos kiekvienas pagal tam tikras instrukcijas ir technikas atliks individualiai, bei vėliau grupėse, aptarimas leis kiekvienam išlikti savimi, nepatirti nejaukumo, gėdos, nuoskaudos dėl lyginimo su kitais grupės dalyviais, kuriems sekasi geriau, kiekvienam leis augti pagal savo prigimtį. Kiekvienas dalyvis galės pajausti savo kūrybingumą, atpažinti ir suvokti savo jausmus, valdyti emocijas, pasitikėti savimi, suprasti savo vertybių sistemą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lėlių spektaklis vaikams „Voro vestuvės“ (nuotolinė paslauga)

Muzikinis lėlių spektaklis „Voro vestuvės“ pagal Justino Marcinkevičiaus poemėlę - tai visiems gerai žinoma pasaka apie nedorėlį vorą Tabalai, sumaniusį Saulę pagrobti... Nuotaikingame lėlių vaidinime veikia gausybė personažų - miško žvėrelių, vabalų ir kitų gyvių - , kuriuos sukūrė teatro Meistras, lėlių konstruktorius Martynas Lukošius. Skulptūriškų formų ir išradingos konstrukcijos lėles bei objektus valdantys aktoriai veiksmą paįvairina nuotaikingais muzikiniais numeriais, kuriems muziką parašė kompozitorius Irmantas Jankaitis. Šis teatro kūrinys - kameriškai jaukus, šmaikščios nuotaikos ir įvairių sceninių triukų kupinas vaidinimas.


Tikslas – skatinti mokinių domėjimąsi Užgavėnių šventės papročiais, skatinti tradicijų testinumą, parodyti Užgavėnių kaukių personažų įvairovę. Uždaviniai: 1. Skatinti mokinių domėjimąsi etnine kultūra. 2. Supažindinti su svarbiausiais Užgavėnių papročiais ir pagrindiniais personažais 3. Supažindinti su papjė mašė darbo metodika ir pasigaminti kaukę pagal šią techniką.4. Skatinti mokinių smalsumą, vaizduotę, norą kurti, improvizuoti. Priemonės: kaukių pagrindai, indai, lipalas, laikraščiai, plėvelė, popierius ir kitos priemonės kaukės dekoravimui. Metodai: pasakojimas, aiškinimas, diskusija, kaukių demonstravimas, stebėjimas, individualus kūrybinis darbas. Veiklos aprašymas: užsiėmimo dalyviai ekspozicijoje supažindinami su kaukių paroda. Dalyviai susipažįsta su persirengėlių vaikštynėmis, dainomis. Užsiėmimo metu jie sužino, kas yra Užgavėnės, kodėl per šią šventę vejama iš kiemo žiema ir kviečiamas pavasaris, kodėl deginama Morė, laistoma vandeniu, kodėl reikėjo daug riebiai valgyti – dažniausiai 7, 9, 12 kartų. Per Užgavėnes rengiamas karnavalas – žmonės persirengia įvairiais gyvūnais ir kitomis būtybėmis. Praktinio užsiėmimo metu dalyviai mokomi pasigaminti charakteringą kaukę papjė mašė technika. Siektini rezultatai Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai geriau suvoks praeities kultūrinio-paprotinio palikimo unikalumą ir svarbą šiomis dienomis. Suvoks liaudies meną, susipažins su įdomiomis ir galbūt dar nežinomomis Užgavėnių šventės tradicijomis. Lavins vaizduotę, kūrybinį mąstymą. Pasigamins Užgavėnių kaukę papjė mašė technika.


Kas yra muziejus? Tai ne tik pastatas ir meno kūriniai jame. Užsiėmimo metu su vaikais vaikščiosime po skirtingas galerijos erdves, kuriose aptarsime jos istoriją ir dabartines funkcijas. Diskutuosime, kaip jis turėtų keistis, kad taptų patrauklesnis ir labiau reikalingas žmonėms. Kalbėsime ir apie muziejininkus – ką jie veikia, kokių profesijų žmonės dirba šioje institucijoje. Sužinosime kaip gimsta parodos, koks kelias nueinamas, kol žiūrovai gali jose apsilankyti. Kūrybinėje dalyje vaikai taps "architektais" ir "menininkais" ir kartu sukurs savo svajonių muziejaus 3D maketą.


Kiekvieno viduje gyvena vidinis vaikas – tai mūsų vaizduotė. Joje slypi nesuskaičiuojama daugybė istorijų, nuotykių, patyrimų, laukiančių, kada bus papasakoti. Šis vidinis pasaulis visada mums atviras, tereikia juo susidomėti ir atsipalaiduoti – tada jį pajusime. Kviečiu į edukaciją, kurios metu drąsiai leisitės kelionėn į savo vidų, atversite vaizduotės pasaulį, patirsite visus jos stebuklus ir pasidalinsite su kitais! Užsiėmimo pradžioje naudojant „Picture your story“ korteles bus užmegztas kontaktas su dalyviais, sužadintas kūrybingumas. Tuomet pristatytas „Story Chest“ (lietuviškai, „Pasakų skrynelės“) pasakų kūrimo metodas ir taisyklės. Po to visi dalyviai individualiai (arba komandiškai – pagal pasirinkimą) remdamiesi „Story Chest“ kortelėmis kurs draugų, vaizduotės, kelionių, gyvūnų, žinomas, stebuklingo daikto, vertybės, stebuklingų galių, šeimos, burtų, pagalbininkų, drąsias, gyvenimo, kosmines, kvailas, iššūkio, turtų, blogio, optimistines, pasaulio pabaigos, mokymosi, išradimų, fantastines, paprastas, baisias, meilės, ateities, sakinių, išmintingas, pokyčių, pirmojo asmens, garsų, atvirkštines, rimuotas, dialogo ir vaidybines pasakas. Smagus ir kūrybingas laikas garantuotas!


Literatūrinė-istorinė pažintis su daktaru Jonu Basanavičiumi (Nuotolinė paslauga)

Panevėžio Elenos Mezginaitės viešoji biblioteka

Edukacinės programos tikslas – supažindinti su daktaro Jono Basanavičiaus (1851-1927) asmenybe, įdomesniais biografijos faktais, nuveiktais darbais Lietuvos ir lietuvių tautos labui, pristatant knygas vaikams apie daktarą Joną Basanavičių. Pasakojimas iliustruojamas vaizdine medžiaga. Dalyviams pateikiamos individualios kūrybinės užduotys. Užsiėmimo programoje – interaktyvi KAHOOT viktorina, kurios metu dalyviai pasitikrins ir įtvirtins gautas žinias.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Kultūrinės edukacijos „Pirk dramblį“ tikslas yra supažindinti vaikus ir jaunimą su pinigų istorija, didinti jų finansinį raštingumą, gerinti sprendimų priėmimo įgūdžius, ugdyti sėkmingą, kritiškai mąstančią asmenybę. Daugelis yra girdėję smagų vaikišką juokelį, siūlantį pirkti dramblį. Bet kiek iš tiesų kainuoja dramblys? Ir ar kiekvienas to panorėjęs galėtų jį nusipirkti? Posakis „Laimingi pinigų neskaičiuoja“ tikslus tik iš dalies: laimingi jų neskaičiuoja, nes moka su jais elgtis, todėl tikrai žino, kiek jų turi ir ką daryti, jei jų trūksta. „Kuo daugiau mokaisi, tuo daugiau uždirbi“, – sako žymus investuotojas Warrenas Buffettas. Finansinio raštingumo pamoka „Pirk dramblį“ – kaip tik ir yra puiki proga įgyti naujų žinių apie taupymą, skolas, protingo pirkėjo įpročius. 2015 metais pirmą kartą Lietuvoje tarp kitų raštingumo dalykų (skaitymo, matematikos, gamtos mokslų ir problemų sprendimo) buvo vertinamas mokinių finansinis raštingumas. Tyrimą vykdė Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), tyrime dalyvavo penkiolikmečiai Lietuvos moksleiviai. Tyrimo rezultatai parodė, kad Lietuvos mokinių finansinio raštingumo žinios yra nepakankamos – gerokai žemiau pasaulio šalių vidurkio, o iš visų tyrimo metu vertintų europiečių lietuviai atsidūrė priešpaskutinėje vietoje. Tyrimo metu nustatyta, kad egzistuoja statistiškai žymūs mokinių gebėjimų skirtumai tarp regionų ir didmiesčių, socialinių grupių, mergaičių ir berniukų (mergaičių gebėjimai geresni). Todėl finansinio raštingumo pamoka „Pirk dramblį“ gali tapti ne tik malonia kultūrine edukacine programa, bet ir suteikti finansinių žinių, padėsiančių realizuoti mokinių svajones ateityje. Pastaba:  Mažiausias pamokų skaičius Kauno mieste - 2 pamokos vienoje mokykloje. Mažiausias pamokų skaičius kituose miestuose - 4 pamokos vienoje mokykloje. Kiekviena edukacija derinama individualiai, tad norėdami rezervuoti laiką, būtina susisiekti telefonu.


Lietuvos pilys virtualioje realybėje (1-2 kl.)

"Lietuvos pilys virtualioje realybėje“ edukaciniuose užsiėmimuose mokiniai susipažins su Lietuvos pilimis. Mokiniams bus pristatytos Lietuvos pilys, jų istorinė, kultūrinė reikšmė Lietuvai. Veiklų metu bus apjungta Lietuvos istorija, paveldas, kultūra, šiuolaikinė ir senovinė architektūra. Edukacinių veiklų metu mokiniai virtualios realybės aplinkoje kurs pilis, mokiniai bus supažindinti su architektūros pradmenimis, pasitelks kūrybiškumą, vaizduotę ir meninius gebėjimus. Sukurtos pilys bus peržiūrimos virtualioje aplinkoje su virtualios realybės  akiniais. Mokiniai mokysis bendradarbiauti ir bendrauti, dirbti komandomis. Per smagias žaidybines veiklas, kurdami virtualias pilis, mokiniai patirs istorijos, kultūros, pilietiškumo dermę, įgys gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, patirs pažinimo, bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Aprašomos paslaugos “Meta Piano Trio. Muzikinė viktorina” centre - klasikinė muzika, jos pritaikymas ir adaptavimas skirtingoms amžiaus grupėms bei pateikimas įdomiu, įtraukiančiu renginio formatu. Šiuo metu protmūšių tipo žaidimai yra ypatingai paklausūs ir populiarūs - juos žaidžia tiek vaikai, tiek suaugusieji. Galimybė parodyti turimas žinias, o tuo pačiu ir sužinoti kažką naujo buria žmones ne tik prie žaidimų stalo, tačiau ir prie televizijos ekranų - tai tarsi formuoja naują tradiciją, kuri ne tik smagi, tačiau ir nešanti naudą, naujos informacijos įsisavinimą. Ypatingai reikšmę įgiję karantino metu, jie tarsi tapo viena iš žmonių bendravimo rūšių bei vienu iš laiko praleidimo būdų. Greitas žaidimo tempas, turinio įdomumas bei lengvas azartas prikausto dėmesį bei įtraukia nuo pat pradžios iki pabaigos. Būtent šiuo pagrindu gimė ir “Muzikinės viktorinos” idėja - kodėl gi neapjungus muzikos su kitomis gyvenimo bei mokslo sritimis? Galbūt tai galėtų padėti priartinti klasikinę muziką prie kasdienybės, o tokiu būdu mažasis klausytojas galėtų dar geriau ją suprasti bei susidomėti? Pateikiant moksleiviams įvairiausių sričių klausimus, įtraukiant žaidimo elementus bei pasitelkiant improvizacija, programos metu siekiama drauge su moksleivių pagalba atsakyti į aukščiau iškeltus klausimus. Programos metu, mokiniai turės atsakyti į 10 klausimų, kuriuos iliustruos 10 skirtingų klasikinės muzikos kūrinių. Programos pabaigoje planuojama ir bendra moksleivių bei atlikėjų improvizacija: į renginio vietą planuojama atsivežti įvairiausių barškučių, mažų būgnelių bei kitų perkusinių instrumentų. Renginio pabaigoje, moksleiviai būtų suskirstomi į grupes, kurias atlikėjai apmokytų. Iš to gimtų trumpa improvizacija, tarsi vainikuojanti visą įvykusį renginį bei tarpusavio bendradarbiavimą.


Tapybos ant šilko edukacinio užsiėmimo metu suteikiama galimybė iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis marginti šilkinę nosinaitę ("fantaziją", 28*28cm). Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo edukacijos dalyviai parsineša širdžiai mielą vienetinį darbelį, kuris galės būti naudojimas kasdien. Dalyvauti gali kiekvienas to norintis. Net ir neturint meninių pagrindų, galima sukurti labai gražų aksesuarą stilingai aprangai. Suteikiamos visos reikalingos priemonės.


Origami lėlių spektaklis "Arklio Dominyko meilė" (3kl.- 4kl.)

Meilė ir draugystė svarbi tema vaikų pasaulyje. Ji padeda augti, pažinti pasaulį, atskleisti save, įsitraukti į įdomias veiklas .Tačiau ne visiems vaikams pavyksta greitai susirasti draugą, jie bendraudami tarpusavyje patiria sunkumų, nes nemoka įvardinti, išreikšti jausmus. Popierinių (origami) lėlių vaidinimas pagal Vytauto V. Landsbergio pasaką “ Arklio Dominyko meilė” šiuolaikiškai, subtiliai ir kūrybingai pateikia jaunajam žiūrovui meilės temą . Žiūrėdami vaidinimą dalyviai nejučia sutapatina save su veikėjais ir stebėdami jų išgyvenimus labiau pažįsta ir supranta save bei aplinką. Pasakos siužetas stebinantis, paradoksalus. Laukinis arklys Dominykas pamilsta gražią ir truputį aikštingą rugiagėlę. Artėjant žiemai, arklys nuskina rugiagėlę ir paslepia, nes šalna kėsinasi ją sušaldyti, o pats iškeliauja į Afriką. Jo kelionė įdomi ir sudėtinga. Dominykas susitinka baltąją mešką, krokodilą, kupranugarių ir kitokių veikėjų. Pagaliau Dominykas patenka į rugiagėlių pievą, iš kurios kilusi jo mylimoji. Artėjant pavasariui Dominykas grįžta į Lietuvą, nes vėl turi išdygti jo rugiagėlė. Sceninio veiksmo metu du aktoriai ( Kamilė Kondrotaitė ir Liudas Vyšniauskas) pasakodami šią istoriją naudoja įvairių dydžių, formų popierinius lankstinius. Scenografijoje matome įvairius pasaulio žemėlapių vaizdavimo būdus , kurie kelionės metu kinta, keičiasi. Visa tai apjungia subtilūs akvarelės piešiniai ( dailininkė Liuda Liaudanskaitė) ir fortepijono garsai (kompozitorė Aušra Vaštakaitė). Stebėdami lėlių ir objektų judėjimą žiūrovai nejučia įsitraukia į žaidimą, lavina savo fantaziją, kūrybingumą. Spektaklyje yra interaktyvių momementų, kurie įtraukia žiūrovą ir skatina kūrybingai mąstyti kartu ieškant sprendimų. Šis meilės ir kelionių vaidinimas moko meilės ir kūrybos. Spektaklis 2015 metais nominuotas klaipėdietiškam teatralų apdovanojimui "Padėkos kaukė" už geriausią metų spektaklį.


Edukacinė programa „Atlaidų tradicija: kermošinių saldainių gamyba“ (5 - 8 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: Aktualizuoti atlaidų švenčių tradicijas. Uždaviniai: 1. Skatinti moksleivių domėjimąsi atlaidų metu vyravusiomis vaikų ir jaunimo veiklomis, bendruomeninėmis tradicijomis. 2. Supažindinti edukacijos dalyvius su kermošinių saldainių gamybos istorija, saldainių formų įvairove. 3. Sudominti mokinius atlaidų saldainių gamybos technologija. 4. Mokyti formuoti ilguosius atlaidų saldainius bei juos dekoruoti. 5. Skatinti vaiko socializaciją bendruomenėje šokant, žaidžiant ir dirbant. Užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su garsiausiais XX a. ir XXI a. atlaidais, ta proga rengiamomis linksmybėmis bei pramogomis. Aptariamos sakralioji ir pasaulietinė atlaidų dalys. Akcentuojamos bendruomeninės tradicijos: artimųjų, giminių, kaimynų lankymo paprotys, protėvių kapų lankymo paprotys. Pasakojimai iliustruojami Balio Buračo ir Romualdo Požerskio atlaidų nuotraukomis, filmuota atlaidų  medžiaga. Pristatoma  kermošinių saldainių gamybos istorija.  Sertifikuotų tautinio paveldo produktų  amatininkė Laima Lašinienė demonstruoja baltos masės karamelės paruošimo procesą, suformuoja keletą mokinių pageidaujamų formų saldainių. Mokiniai mokomi formuoti du ilguosius saldainius, vadinamus „lazdomis“, juos įvynioti  ir papuošti.  Užsiėmimo dalyviai šoka du tradicinius šokius. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu. Siekiamas poveikis: mokiniai pažins ir vertins tradicinės bendruomenės vertybes, realizuos savitas kūrybines idėjas, išmoks suformuoti ir dekoruoti atlaidų saldainius, pritaikys įgytus gebėjimus naujuose kūrybiniuose projektuose. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9, 5 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje.


Šifras „Laisvė“: sukurk partizaninį simbolį! (išvažiuojamoji edukacija)

Slaptažodžiai, slapyvardžiai skamba kaip burtažodis ar greitakalbė, tačiau jie buvo neatsiejami partizaninio karo dėmenys. Pasak Jurgio Ožeraičio-Mažeikos, „Be slaptumo nėra galima jokia pogrindinė veikla ir užsibrėžto tikslo pasiekimas. Paslaptis, priesaika – svarbiausias pogrindžio pagrindas.“ Vyriausioji partizanų vadovybė, kurios priešakyje stovėjo gen. Jonas Žemaitis-Vytautas, buvo šifruojama raide L arba žodžiu Laisvė.

Šio iedukacinio užsiėmimo metu kviesime 1-4 kl. mokinius atverti duris į paslaptingą partizaninio karo pasaulį. Užsiėmimo metu bus ne tik atskleistos partizaninio karo sąsajos su Vasario 16–ąja, bet ir jų slaptos kovos bruožai. Mokiniai, laikydamiesi partizanų nustatytos tvarkos, turės susigalvoti slapyvardį ir sukurti laisvės kovotojų simbolį – apdovanojimą partizaniška technika.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Spektaklis pagal Mariaus Ivaškevičiaus pjesę "Madagaskaras" (rež. Rimas Tuminas)

„Madagaskaras“ – dramaturgo Mariaus Ivaškevičiaus pjesė, originaliai, autoironiškai ir intelektualiai pristato Lietuvą kaip fenomeną, lietuvių požiūrį į save ir pasaulį. Pjesės sėkmės priežastis – intriguojantis siužetas, išmoningos situacijos ir meistriški dialogai, parašyti pasitelkiant autentišką pirmosios XX a. pusės kalbą. Dramai apie lietuviškas utopijas M. Ivaškevičius „atrado“ unikalią ir nelegendinę XX a. pirmosios pusės asmenybę – Kazį Pakštą. Šis geografas, keliautojas, geopolitikas ir visuomenės veikėjas vadintas „propagandos ministeriu be ministerio rango“, „laisvos Europos žygiuotoju“, „Ulisu“, „patriotiniu viesulu“, „tautos šaukliu“, „tautiniu apaštalu“, lygintas su J. A. Herbačiausku, S. Šalkauskiu, A. Lincolnu... Nujausdamas Lietuvos likimą, jis numatė perkelti ją į kurią nors Afrikos šalį ir sukurti ten „atsarginę“ tėvynę. Jei pirmojoje Rimo Tumino spektaklio dalyje, verčiančioje publiką nuoširdžiai kvatotis, daugiausia dėmesio skiriama Kazimierui Pokštui (aktorius Tomas Rinkūnas) ir jo beprotiškai idėjai „sutelkti lietuvius masinėn emigracijon“ į Afriką, tai antroji labiau priklauso Salei (aktorė Indrė Patkauskaitė), kurios prototipas – jautrioji Salomėja Nėris, jos dramatiškam likimui. Antrojoje „Madagaskaro“ dalyje taip pat ataidi „Lituanikos“ katastrofa, karas, okupacija. Mokytojams bus pasiūlyta teatrologės dr. Ramunės Balevičiūtės paruošta metodinė spektaklio analizės medžiaga.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Teatro magija - ekskursija po Nacionalinio Kauno dramos teatro užkulisius

Ar žinojote, kad pagrindiniame Nacionalinio Kauno dramos teatro pastate veikia trys vaidybinės aikštelės: Didžioji scena, Rūtos salė ir Mažoji scena? O kur dar grimo kambariai, grimo cechas, siuvykla, butaforijos dirbtuvės, kuriose gimsta spektaklių dekoracijos ir patys įvairiausi spektaklyje naudojami daiktai! Ekskursijos metu aplankysite visas scenas, cechuose susitiksite su čia dirbančiais meistrais – kiekvienoje stotelėje sužinosite įdomią šio teatro istoriją, išgirsite atsakymus į jums rūpimus klausimus.


Teatrinė improvizacija "Lėlių cirkas" (Teatre)

Teatrinė improvizacija "Lėlių cirkas", rež I. Ignatenko ir S. Alochinas. Pats spektaklio pavadinimas nemeluoja – tai iš tiesų cirkas su lėlėmis. Lėlėmis, kurios savo talentais sugeba nustebinti daug labiau nei žmonės. Du klounai privers Jus ne tik be perstojo šypsotis, bet ir taps jūsų nuolatiniais palydovais kelionėje po „Lėlių cirką“, kurioje sužinosite kodėl liūtas toks didelis, iš kur ruonis turi talentą dainuoti, ar iš tiesų stipruolis toks galingas ir netgi galėsite žvilgtelėti į užkulisius, kur bus atskleistos kai kurių triukų paslaptys. Tai ypatinga naujiena - teatrinės improvizacijos metu Jūs neišgirsite nei vieno žodžio, tačiau nuotaikinga ir vietoje nustygti neleisianti muzika bei nepamirštami vaizdiniai privers Jus dar ilgai kvatoti. TRUKMĖ - 45 min. Kūrėjai Spektaklio režisieriai – Igoris Ignatenko ir Stanislavas Alochinas Dailininkė-scenografė – Oksana Rosol Vaidina: Stanislavas Alochinas, Danutė Rukšienė, Rima Lapinskienė, Igoris Ignatenko, Marija Patokova, Vladyslavas Mozghovijus, Oleksandras Železnovas; Margarita Kisiliova. Garso režisierius: Andrius Gaigalas Šviesos režisierė: Ina Jackūnienė Režisieriaus asistentė: Reda Matuzevičienė Spektaklį kuriant dalyvavo: Oleksandras Serhijenko, Daiva Matiukaitė, Gražina Tamulytė Teatro meno vadovas: Antanas Markuckis.


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Edukacijos metu dalyviai susipažins su elektros generatoriaus atsiradimo istorija, technikos kultūros paveldu, pagrindinėmis elektros savybėmis, susikonstruos savo elektros generatorių. Naudosime kritinį mąstymą, smulkiąją motoriką, aptarsime išradingos pasaulėžiūros svarbą. O pabaigoje apšviesime kambarį naudodami tik savo pasigamintus elektros generatorius!


Ką ant rando veikia Liūtas Karalius? Pažintis su pasaulio valiutomis

Finansinės kultūros edukacija, kurios metu keliausime po pasaulį! Kelionės tikslas – susipažinti su pasaulio valiutomis. Ar kada susimąstėte, kad pasaulyje yra net 180 skirtingų valiutų? Ir valiuta tai nėra tik pinigai piniginėje. Kiekviena valiuta turi savo vardą ir vertę. Valiuta – tai tarsi šalies ambasadorius, reprezentuojantis šalies kultūrą, istoriją, vertybes, kraštovaizdį. Edukacijos metu vaikai sužinos kas tai yra valiuta, kokioje šalyje ji atsirado, kodėl ant skirtingų šalių banknotų yra skirtingi vaizdai, ką jie mums pasakoja? Kodėl ant euro banknotų pavaizduoti tiltai ir ant kokios šalies banknotų puikuojasi Liūtas Karalius? Ar už batus galima nusipirikti ledų? Kalbėsime apie valiutų vertę, ir vaikai supras, kad valiutos vertė - tai ne nuliukų gausa ant banknoto. O jeigu į savo kelionę pakviestume Piterį Peną, Mulan, Pepę Ilgakojinę, Vajaną, Nevykėlį ir kitus vaikų mėgiamus personažus? Ką jie galėtų mums papasakoti apie savo šalį ir savo šalies valiutą? Edukacijos metu moksleiviai susipažins su meniškiausiais pasaulyje pripažintais valiutų banknotais, išsirinks savo klasės favoritus ir nusikels į Negyvenamą salą, kurioje jų lauks kūrybinė užduotis. Edukacija praplės moksleivių pasaulėžiūrą, kultūrinės įvairovės suvokimą, ugdys kritinį mąstymą.


Ar daug žinote apie paveldą? Nepakankamai? Šis užsiėmimas skirtas visiems, kas nori su juo susipažinti geriau! Su kultūros paveldo samprata, verte, saugojimu susipažinsite apžiūrėdami ekspozicijas skirtas platesniam Kauno miesto pažinimui, o pasivaikščiojus po Kauno rotušę jūsų lauks praktinė užduotis lauke. Ar atrasite vaikščiodami aplink Kauno rotušę vertingiausius pastatus? Kuo skiriasi pastatai prižiūrėti tinkamai ir netinkamai? Stebėdami Kauno senamiesčio architektūrą ir aplinką paveldo entuziastų akimis bandysite atsakyti į šiuos ir kitus klausimus, kurie, esame tikri, po šio edukacinio užsiėmimo taps atsakymais. Šis užsiėmimas ne tik nenuobodžiai supažindins su Kauno rotušės pastato istorija, architektūra, bet ir neabejotinai sužadins norą stebėti savo gyvenamąją aplinką ir ją analizuoti remiantis kultūros paveldo vertybėmis. Paslauga gali būti pritaikoma ir klausos negalią turintiems asmenims. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.


"Visi mes gimstame originalais, tačiau dažnai mirštame kopijomis". Pal. Karolis Akutis.
Ar šiandien dar reikalingi autoritetai? Kiek daug pasekėjų turi muzikos žvaigždės, "youtube'riai" ar socialinių tinklų "nuomonių formuotojai"...Tik ar jie padeda mums atpažinti, tapti ir didžiuotis tuo kuo esame?
Tad kviečiam susipažinti su jaunuoliu - pal. Karoliu Akučiu, neretai vadinamu "geimeriu", "hakeriu" ir net interneto apaštalu, nugyvenusiu intensyvų, kūrybišką, autentišką gyvenimą, šiuolaikinio jaunimo pavyzdį. Aistringą futbolo žaidėją, muzikantą, keliautoją, muzikantą, informacinių technologijų mylėtoją bei kūrėją.
Užsiėmimo metu diskutuojame su jaunimu apie jų pomėgius ir aistras, ar šie teikia naudos, ar tik pasipiktinimo iš tėvų, mokytojų. Ar visa kas, anot vyresniųjų, naudinga ir vertinga tėra tik nuobodu ir pernelyg įpareigoja? O gal yra kryptis kur dera pomėgiai ir pareiga, aistra ir atsakomybė, laisvalaikis ir kūryba?


Baltojo lokio edukacinė ir kultūrinė teatro programa

Baltasis lokys tęsia savo didžiąją kelionę po platųjį pasaulį. Keliaudamas ir turėdamas galimybę susitikti su vaikais, lokys pasidalina savo išmintim apie atšiauriąją Arktį, joje įsikūrusius gyventojus, supančius ledynus ir pusnis. Atskleisime, jog lokys labai mėgsta šokti, surengti viktoriną, žaisti žaidimus, žiūrėti drauge mokomuosius filmukus. Paslaptingoji Arktis dar niekada nebuvo taip arti! Ai, beje, tik dar viena žaisminga smulkmenėlė - prieš įsitraukdami į nuotykį su Baltuoju lokiu, teks jį ir komandiškai atvėsinti. Animatorius Žygimantas Juška.


Kino vaizdų ir garso kadrų edukacija 1-2 klasėms

Kino vaizdų, garso kadrų edukacija vaikams“ tai pirmas žingsnis į kino pasaulį. Čia mokiniai sužinos kas yra kino kadras, garso takelis, gebės juos suprasti ir pritaikyti. Patys dalyvaus kadrų fotografavime, juos gebės atskirti. Tikslinė animacinių filmų mintis mokinius skatins analizuoti personažus, jų atliekamą vaidmenį, gebės analizuoti gėrio ir blogio sąvokas. Edukacinė programa mokinius supažindins su naujausia edukacine animacija, plės jų kultūrinį, ekologinį, kūrybinį mąstymą, bei pilietiškumą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Prisipažinkite, ar daug pažįstate vabzdžių? Kiek jų pavadinimų išvardintumėte? Ar tarp jų yra, kurie yra geri skrajūnai, gyvena po žeme, yra maisto šaltinis kitiems gyvūnams, apdulkina žiedinius augalus, žmogų pagydo arba susargdina, žmogų aprengia arba priverčia badauti, yra gamtos sanitarai? Susimąstėte. Jei trūksta žinių, net nedvejodami dalyvaukite edukaciniame užsiėmime „Mano draugas – šešiakojis“ ir, susipažinę su vabzdžių kolekcijomis, apžiūrėję vabzdžių kokonus, lėliukes, lizdus, sužinosite daug paslapčių apie vabzdžius. Edukacinio užsiėmimo praktinė veikla supažindins su vabzdžių sandara (dalyviams teks iš popierinių detalių surinkti vabalą, kurį pasidovanos sau), o komandinis darbas „Kaladėles sudėliok ir apie vabzdį sužinok“ supažindins su skirtingų vabzdžių vystymosi stadijomis. Baigiantis edukacijai pabirs minčių lietus – ar reikia domėtis ir stebėti  šešiakojus Žemės gyventojus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Spektaklis vaikams "Plėšikas Hocenplocas 2"

Būna istorijų, kurių tęsinio nepaprastai laukiame, jų nepaaiškinama trauka ir siautulingas smagumas regis akimirksniu nukelia į stebuklingą pasakų pasaulį. Režisierius Evaldas Jaras ir Vilniaus kamerinio teatro aktoriai kviečia prisijungti prie dviejų neišskiriamų draugų – Kaspariuko ir Zepuko nuotykių spektaklyje „Plėšikas Hocenplocas 2“. Jame vėl susitinka seniai matyti ir labai pasiilgti Otfrydo Proislerio knygų „Plėšikas Hocenplocas“ personažai. Stebuklingame miške berniukai ne tik sutiks legendinį simpatiškąjį Plėšiką Hocenplocą, bet ir jo senąjį draugą piktąjį burtininką Petrozilijų Cvakelmaną. Ar pavyks Kaspariukui ir Zepukui išardyti jų nedorus planus? O gal stebuklingą pagalbos ranką išties fėja Amarilė? Ir ką miške veikia Vyresnysis vachmistras Dimpfelmozeris? Spektaklio metu skamba šviesaus atminimo aktoriaus ir bardo Sauliaus Mykolaičio dainos.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Vilniaus legendų skrynia“ Kiekvienas miestas ir miestelis turi savų legendų, padavimų. Vilniaus miestas ne išimtis. Vienos Vilniaus legendos sukelia baimę ir siaubą, kitos žavi nuostabiomis meilės istorijomis lyg Šekspyro dramose. Nedaug yra miestų Lietuvoje, kurie turėtų tiek padavimų, legendų ir mistinių pasakojimų, kaip Vilnius. Jo legendos – miesto istorijos dalis, įkvepianti menininkus kūrybai, o kitiems sukelianti jausmų įvairovę. Bemaž su kiekvienu kalnu, su kiekvienu senesniu namu ir bažnyčia yra susijęs vienoks ar kitoks istorinis padavimas. Pakeliui nuo Gedimino kalno iki Aušros vartų išgirsite daugybę legendų, apie meilę, slibiną ir ne tik Tvardovskio stebuklus, sukurtų prieš kelis šimtus metų ir perduotų iš lūpas į lūpas iki mūsų dienų: Edukacinės ekskursijos tikslas ugdyti mokinių tautinį tapatumą, pažinti ir vertinti Lietuvos tautinę kultūrą. Suprasti kokie istoriniai įvykiai, tikėjimai, papročiai, apeigos ir bendravimas su gamta lėmė įvairių legendų, pasakų, padavimų kūrimą. Pažinti ir suvokti liaudies kūrybą, tradicinę kultūrą, jos ypatybes ir raidą, ugdyti atsakomybę dėl savo tautos ir Lietuvos etnokultūrinio paveldo vertybių likimo, jų puoselėjimo ir išsaugojimo ateinančioms kartoms. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacinius, teminius žaidimus, padedančius gyvai tyrinėti miestą, juos supančią aplinką ir smulkias jos detales. Mokiniai skatinami domėtis miesto istorija, vertinti ir saugoti Lietuvos kultūros paveldą, liaudies kūrybą, puoselėti tradicijas savo šeimose, bendruomenėse, kūrybiškai pritaikyti savo etnokultūros žinias ir gebėjimus gyvenime.


Spektaklis "Mažasis karalius Gruodis arba paslaptingas Renė Magrito pasaulis" ( 5kl.- 6kl.)

Spektaklis  pagal vokiečių rašytojo Akselio Hakės  humoro, išminties ir švelnios melancholijos prisodrintą pasaką  „Mažasis karalius Gruodis“.
      Vaikystė kartais būna gyvenimo pabaigoje. Jei netikite galite paklausti paties mažojo karaliaus Gruodžio II. Beje, jis nedidesnis už smilių ir toks tuklus...jo galima klausinėti apie viską, o ir jis pats mėgsta uždavinėti keisčiausius klausimus: Kodėl namas kampuotas ? Kodėl lyja? Kodėl karvė duoda pieną? Kodėl pieną? Kodėl pienas yra pienas?.. Su juo galima žiūrėti į žvaigždes ir kalbėti apie nemirtingumą arba duoti debesims vardus. Galima žiūrėti dėžutes, kuriose karalius laiko savo sapnus. Arba išeiti į miestą ir pamatyti tai, ko iki šiol niekada nematei...
    Vieną dieną iš siauro plyšio knygų lentynoje biurininkui pasirodęs karalius Gruodis atveria duris į paslaptingą vaizduotės ir fantazijos pasaulį, kurį praturtina Rene Magrito darbai ir jo pasaulėžiūra. Renė Magritas bene žymiausias XXa. belgų dailininkas siurrealistas , išgarsėjo nuotaikingais ir mąstymą provokuojančiais kūriniais. Svarbiausias jo tikslas buvo sukurti iššūkį žiūrovo išankstiniam realybės suvokimui ir paskatinti į aplinką žvelgti jautriau. Šio menininko akimis niekas niekada nėra visai taip kaip atrodo, žemiškoje kasdienybėje , kur įprasti dalykai yra nepaparasti.

Režisierė-  Kamilė Kondrotaitė.
Scenografė-  Liuda Liaudanskaitė.
Dailininkės-  Liuda Liaudanskaitė, Daiva Dašenkovienė.
Kompozitorius-  Mantas  Joneikis.
Aktoriai- Liudas Vyšniauskas , Kamilė Kondrotaitė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas vedamas Senienų muziejaus istorijai skirtoje salėje, kurioje gausu eksponatų, atkeliavusių iš įvairiausių epochų (akmens amžius, antika, viduramžiai). Tai užtikrina užsiėmimo dinamiką ir laiko tėkmės supratimą. Kaip atsiranda kolekcijos, kas ir kodėl kuria muziejus – tai klausimai, kuriuos nagrinėsime. Diskutuosime, ar patys vaikai galėtų tapti muziejaus kūrėjais. Susipažinsime su grafo E. Tiškevičiaus ir jo bendražygių indėliu. Tyrinėsime jų surinktas kolekcijas. Aiškinsimės epochų ir medžiagiškumo (akmuo, medis, metalai) klausimus. Bandysime eksponatų pagalba, atpažinti akmens amžiaus žmonijos išradimus. Gilinsimės į budelio kalavijo specifiką. Sužinosime, kaip atpažinti senosios Lietuvos karo vadus, koks tas išskirtinis ženklas, rodantis jų statusą. Išsiaiškinsime, ką reiškia ženklai ant senovinių vazų, kodėl nuskendusio laivo paslaptis paaiškėjo tik po 300 metų ir kt. Mokiniai, imituodami mokslininkus, atliks tyrinėjimo užduotis. Tam naudosime muziejines vertybes ir jų kopijas. Dirbsime grupėmis, ir individualiai. Pavyzdžiui, kiekvienas dalyvis gaus liečiant patyrinėti eksponatą su tam tikra užduotimi. Aiškinsimės aptariamo daikto svorio, medžiagiškumo, autentiškumo klausimus ir t. t. Savo nuomones vaikams reikės pagrįsti, argumentuoti (pvz., ar tai yra senas daiktas, ar naujas).


Dažnas moksleivis, paklaustas, kokius žino lietuvių liaudies muzikos instrumentus, dažniausiai pamini kankles arba atneštinius muzikos instrumentus – bandoniją, smuiką, cimbolus. Šio edukacinio užsiėmimo metu pristatoma autentiškų lietuvių liaudies muzikos instrumentų įvairovė: styginiai (kanklės, pūslinė), pučiamieji (skudučiai, ragai (triūbos, trimitai), daudytės, ožio ragai, lamzdeliai, birbynės, švilpos, molinukai), mušamieji (dzingulis, įvairūs būgneliai, skrabalai). Paaiškinama instrumentų paskirtis, repertuaras, techninės galimybės, kaip jie buvo dirbinami, derinami.

Instrumentai pristatomi tradicijų ir papročių kontekste: retas žino, kad, pavyzdžiui, laidotuvių metu būdavo kankliuojama, skudučiai, lamzdeliai buvo piemenukų, o ragas – kerdžiaus instrumentai. Kai kurie instrumentai pristatomi natūroje, kiti – vaizdo įrašais, skaidrėmis ar nuotraukomis. Klausoma šiais instrumentais atliekamų kūrinių, kuriuos išgirsti šiandien kasdieninėje aplinkoje ne taip dažnai pavyksta.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Susikurk ir tu savo išskirtinę kuprinę ! Užsiėmimo metu kiekvienas kurs savo išskirtinį dizainą ant drobės. Pamokos pradžioje iš arčiau susipažinsime su tekstilės dekoravimo galimybėmis, technikomis, naudojamomis priemonėmis ir įrankiais. Sukursime savo unikalų dizainą, kurį kiekvienas lengvai perkels ant medvilninės kuprinės, kurioje puikiai tilps visi mėgstami daiktai, knygos ar net sportinė apranga. Visomis priemonėmis pasirūpiname. Į švietimo įstaigas važiuojame susidarius mažiausiai 50 asmenų skaičiui. Atsižvelgiant į mokinių amžių bei įgūdžius, turimas žinias ir galimybes priimti ir suvokti informaciją, programa yra pritaikoma skirtingų gebėjimų vaikams (mokiniams), parenkami temų bei dekoruojamų objektų sudėtingumo lygiai.


Klaipėdos apskrities Ievos Simonaitytės viešoji biblioteka

Dažnai mokiniai svajoja būti stiprūs kaip Halkas, gelbėti žmones kaip Betmenas ar skraidyti kaip Supermenas. Bet ar žino, kad ne ką mažesnės supergalios slypi kiekviename iš mūsų?

Edukacijoje mokiniai sužinos, kokiomis vidinėmis galiomis pasižymėjo rašytoja Ieva Simonaitytė. Sužinos, kokios vidinės stiprybės reikėjo ligotai, pas svetimus žmones be tėvų augusiai ir mokyklos niekada nelankiusiai mergaitei, kad ji taptų visų gerbiama, išsilavinusia rašytoja. Su mokiniais diskutuosime, kokios penkios rašytojos vertybės-supergalios padėjo jai įveikti gyvenimo negandas ir tapti tvirta asmenybe. Kas žino, galbūt Ievos istorija paskatins paieškoti ir savo vidinių supergalių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Liaudies muzikos instrumentų šalyje 1-4 kl.

Edukacinis užsiėmimas „Liaudies muzikos instrumentų šalyje“ – tai įdomi ir nuotaikinga kelionė po muzikos instrumentų šalį, supažindinanti su įvairiais lietuvių liaudies instrumentais, sutartinių giedojimo tradicija, šiuolaikine folklorinės muzikos kryptimi – postfolkloru. Tai neatskiriama tautinio identiteto dedamoji, vertingas muzikinis paveldas, nuo seniausių laikų tebeformuojantis nūdienos tautinę ir populiariąją muziką. Užsiėmimo dalyviai klausosi muzikos įrašų, dalyvauja interaktyviose pramogose: sutartinių karaokė, „grojantys-stebuklingi“ laiptai, muzikinis "DjFolk" žaidimas ir interaktyvi šokio ir kapelos erdvė. Muzikuojama įvairiais tradiciniais  instrumentais – žoliniais skudučiais, mediniais trimitais, daudyte, būgnu, tabalais, švilpynėmis, terkšlėmis. Po edukacinio užsiėmimo mokiniai įgis žinių apie muzikinį folklorą, išmoks sutartinų giedojimo principus, įgis pradines grojimo liaudies instrumentais žinias.

Galimas edukacinio užsiėmimo vedimas intelekto ir regėjimo negalią turintiems dalyviams. Naudojant supaprastintą kalbą, garsinį atvaizdavimą, užsiėmime taip pat grojami įrašai, gyva muzika, duodami pačiupinėti ir patiems išbandyti edukaciniai instrumentai. Ekspozicija pristatoma Brailio raštu per anotacijas. Skyriuje yra keltuvas, skirtas įvežti asmenis su neįgaliojo vežimėliu (priimama mažesnė grupė nei įprastai - iki 5-6 asmenų, neįskaitant lydinčiųjų).
Edukatorius turi patirties vesti užsiėmimus asmenims su regos ir protine negalia.
Apie poreikį užsiėmimą pravesti vaikams su negalia prašome informuoti užsakymo formoje.


,,Mėnulis – paslaptingas nakties karalius"

Ar kada nors susimąstėte, kodėl matome Mėnulį ir kaip jis veikia mūsų gyvenimą? Šioje edukacijoje sužinosite, kaip Mėnulis veikia mūsų planetą ir žmones. Mes išmoksime atpažinti
Mėnulio fazes, aptarsime jo reikšmę įvairiose kultūrose ir sužinosime, kaip Mėnulio ciklas padeda planuoti darbus. Praktinių užduočių metu sudėliosime Mėnulio ciklą, surasime paslėptas mįsles ir sukursime savo unikalų Mėnulio herbą. Prisijunkite ir atraskite įdomius faktus apie paslaptingą nakties karalių Mėnulį.


Teikiamos paslaugos tikslas yra aktualiais ir jaunimui patraukliais būdais perteikti istorinę informaciją apie gentinį laikotarpį Lietuvoje per kuršių genties prizmę, taip skatinant domėtis krašto istorija ir istoriniu paveldu. Paslaugos uždaviniai apima jaunimo kultūrinio sąmoningumo ugdymą, pilietiškumo ugdymą, prigimtinės kultūros puoselėjimą, skatinimą domėtis istorijos mokslu, krašto istorija, kraštotyra. Paslauga teikiama Kuršių genties istorijos muziejuje, kuris atkartoja gentinio laikotarpio kuršių trobesio elementus. Mokiniai paskaitos klausosi sėdėdami ant istoriškų gultų nuklotų avikailiais, atvirame ugniakure dega ugnis, istoriškai apipavidalintas interjeras, naudojamas audio fonas, sustiprina įspūdį ir paruošia klausytojus imliau priimti perteikiamą informaciją. Edukaciją veda archeologinius kostiumus dėvintys lektoriai turintys ilgametę patirtį šioje srityje – istorijos magistras Benas Šimkus ir daugiau nei 20- metų istorinės rekonstrukcijos patirtį turinti, šioje srityje plačiai žinoma istorinių kostiumų rekonstruktorė bei muziejaus įkūrėja Irma Šaltytė-Šimkienė.


Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Tuskulėnus kūrusios ir griovusios rankos (skirta 5–12 kl., trukmė 1 val.) Edukacinio užsiėmimo metu supažindinama su Tuskulėnų dvaro istorija nuo XVI amžiaus iki mūsų dienų. Dalyviams pristatomas svarbiausias memorialinio komplekso akcentas – koplyčia-kolumbariumas, kur ilsisi sovietinių represijų aukos. Taip pat dalyviai supažindinami su Tuskulėnų dvaro rūmų, oficinos, Baltojo dvarelio (F. Valickio vilos), Šv. Teresės koplytėlės ir parko istorija, su šių objektų architektūra ir paskirties kaita įvairiais istorijos laikotarpiais. Užsiėmimo metu klausimų ir atsakymų forma pateikiamos praktinės užduotys, kuriomis įtvirtinamos gautos žinios.


Edukacinė programa „Piemenuko atributai (1 - 2 kl.)

Skatinti moksleivių domėjimąsi XIX a. pabaigos - XX a. pradžios piemenavimo tradicijomis.
1. Aktualizuoti piemens vaidmenį šiuolaikinėje kultūroje, akcentuojant jo socialinius, komunikacinius, meninius gebėjimus.
2. Tyrinėti vertingiausius etnografinius eksponatus - piemens reikmenis, akcentuojant menines jų savybes, ankstesnių kartų grožio supratimą.
3. Mokyti tarškynės dekoravimo naudojant spalvinio kontrasto principą, taikant tradicinio meno komponavimo principus.
4. Skatinti vaiko socializaciją bendruomenėje žaidžiant.
5. Ugdyti tvaraus vartojimo įpročius.
Mokinių dėmesys sužadinamas video spektaklio fragmentu. Aptariama nelengva piemens dalia, piemenavimo amžius, samdos laikas, pagrindiniai ir papildomi piemenų darbai. Ganymas pristatomas kaip pirmoji būsimųjų  medžio drožinėtojų - dievdirbių ir audėjų mokykla. Didesnis dėmesys skiriamas piemens reikmenims. Surengiama fotosesija; žaidžiami piemenų žaidimai. Klausomasi ir mokomasi Aukštaitijos piemenų raliavimo dainų. Išryškinama signalinio muzikos instrumento - tarškynės svarba piemeniui. Demonstruojami muziejiniai eksponatai - įvairių tipų tarškynės: volelinė, plaktukinė, lentelinė. Iš atskirų detalių surenkama, sutvirtinama ir dekoruojama tarškynė. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.
Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins ir vertins tradicinės bendruomenės vertybes: ankstesniųjų kartų patirtį, darbštumą, atsakomybę,  analizuos ir interpretuos liaudies dailės pavyzdžius, realizuos savitas kūrybines idėjas, dekoruodami tarškynę, pritaikys įgytus gebėjimus naujuose kūrybiniuose projektuose. Veiklos įgyvendintojas: Jonavos kultūros centro Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Ekomedvilnės piešimo edukacija mokiniams

Paslaugos aprašymas:

Ekomedvilnės piešimo edukacija mokiniams – tai unikalus užsiėmimas, kurio metu mokiniai supažindinami su kūrybos pasauliu, ekologija ir kultūriniu paveldu. Edukacijos metu dalyviai išmoks įvairių piešimo technikų ir sukurs savo unikalius dizainus ant ekologiškų medvilnės maišelių. Užsiėmimai ne tik lavina meninius įgūdžius, bet ir skatina tvarų gyvenimo būdą bei kultūrinį sąmoningumą.

Kas laukia dalyvių?

	1.	Kūrybinės dirbtuvės: Praktiniai užsiėmimai, kurių metu mokiniai mokysis piešti ant ekomedvilnės maišelių.
	2.	Tvarumo ir ekologijos pamokos: Informacija apie ekomedvilnės naudą ir tvarumo svarbą.
	3.	Kultūrinio sąmoningumo ugdymas: Susipažinimas su Lietuvos kultūriniu paveldu, ypatingai Dainų šventės istorija ir reikšme.
	4.	Pilietiškumo stiprinimas: Diskusijos apie Lietuvos narystę NATO ir Europos Sąjungoje, šių organizacijų svarbą.
	5.	Socialinių įgūdžių lavinimas: Bendradarbiavimas, idėjų dalijimasis ir grupinis darbas kuriant piešinius.

Šis užsiėmimas ne tik ugdo kūrybiškumą ir meninius įgūdžius, bet ir skatina mokinius tapti atsakingais, sąmoningais ir kultūriškai turtingais piliečiais. Prisijunkite ir atraskite kūrybos džiaugsmą kartu su mumis!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Spektaklis "Dėdės ir dėdienės" (rež. Gabrielė Tuminaitė) ir diskusija su kūrėjais (Nuotolinė paslauga)

Pagal Juozo Tumo–Vaižganto apysaką pastatytas spektaklis vertas tikro literatūros ir teatro gurmano dėmesio. Kaip rašė pats Vaižgantas, dėdės ir dėdienės reiškia ne tiek giminystės ryšį, kiek socialinį santykį tarp ūkį paveldėjusių šeimininkų ir čia pasilikusių dirbti ir vargti „dėdžių“, kurių padėtis yra kažkas mišraus tarp tarno, samdinio ir šeimos nario, bet sunkesnė už samdinio, nes dirbama be atlyginimo, dažniausiai tik už „pavalgymą ir menką drabužį“. Pagal apysaką sukurtoje režisierės Gabrielės Tuminaitės inscenizacijoje vaizduojami būtent tokie „dėdės“ ir tokios „dėdienės“: Mykoliukas – aktorius Karolis Kasperavičius, Severiutė – aktorė Agnė Šataitė ir Rapolas – aktorius Mindaugas Capas. Meistriška rašytojo ranka sukurti personažai, nors ir įstatyti į grubias baudžiavinio kaimo aplinkybes, sugeba labai giliai jausti, stebėti ir suvokti save, patirti aukščiausias būties akimirkas. Mažojo teatro spektaklyje išryškinamos stipriosios Vaižganto apysakos pusės: įtemptas siužetas, lyrikos ir šiurkštaus seksualumo mišinys, o svarbiausia – išskirtinis Severijos personažas. Ji atvira, temperamentinga, gaivališka. „Ji visiškai atitinka Vaižganto vitališkojo žmogaus formulę ir yra spektaklio žvaigždė“ – apie Agnės Šataitės Severiją rašė literatūrologas R. Tamošaitis. Pavargę nuo nesibaigiančio informacijos srauto, spektaklyje žiūrovai kviečiami pailsinti dvasią: režisierė įsitikinusi – tai klasikos privalumas. Kokybišką spektaklio įrašą bus galima stebėti teatro interneto svetainėje. Moksleiviai tai galės daryti visi kartu būdami mokykloje arba kiekvienas iš savo namų. Mokykloms bus suteikiami unikalūs prisijungimo kodai. Po peržiūros tą pačią dieną teatro feisbuko paskyroje vyks tiesioginė diskusija su spektaklio kūrybinės grupės atstovais, kur bus galima pasidalinti mintimis ir užduoti klausimų. Be to, mokytojams bus pasiūlyta Vilniaus mažojo teatro literatūrinės dalies vedėjos teatrologės dr. Ramunės Balevičiūtės paruošta metodinė spektaklio analizės medžiaga.


Kultūrinis edukacinis užsiėmimas "Spalvoto smėlio Mandala "

Kultūrinio edukacinio užsiėmimo "Spalvoto smėlio Mandala" metu mokiniai sužinos kas yra toji Mandala?  Kur ir kada ji atsirado? Sužinoją Mandalos atsiradimo istoriją galės patys sukurti savo spalvoto smėlio mandalą. Mandalos kūrimo procesas yra nesudėtingas, dinamiškas, įtraukiantis kiekvieną į kūrybinį procesą.  Užsiėmimo metu mokiniai turės galimybę atrasti savo kūrybinius talentus, laisvai ir kūrybiškai veikti. Mandala kuriama ant specialaus paruošto trafareto, kuris yra lipnus, todėl nenaudojami klijai, kūrybos procesas nereikalauja specialaus pasiruošimo. Kiekvienas turės galimybę pasirinkti sau patikusį mandalos trafaretą bei jį išpildyti savo pasirinktomis spalvomis, iš gausios spalvų paletės. Kiekviena mokinių sukurta mandala yra  iunikali. Šio užsiėmimo metu kiekvienas tampa kūrėju. Užsiėmime naudojamos priemonės yra natūralios ir saugios mokiniams. Kūrybinis procesas leidžia nurimti, atsipalaiduoti, baigtinis kūrybinio darbo rezultatas visada pavyksta, maloniai nustebina ir suteikia gerų emocijų. Šio užsiėmimo metu mokiniai ugdo kūrybiškumą, kantrybę, mokosi sutelkti dėmesį atliekamam darbui, lavina spalvų pajautimą, estetinio grožio suvokimą. Sukurtas mandalas mokiniai pasilieka .


Maršrutas Žaliasis tiltas - Nacionalinė dailės galerija

Maršrutas nuo Žaliojo tilto iki Nacionalinės dailės galerijos - trumpas, bet pilnas neatskleistų istorijų. Eidami juo sutiksime meno kūrinius, pasakojančius ir apie tragiškus XX a. įvykius, ir apie lietuvių liaudies dainas, ir apie keliones į kosmosą. Pasivaikščiojimas taps tikra istorijos, kalbančios per skulptūrų medžiagas ir formas, pamoka ir priežastimi susėsti po sakuromis diskutuoti apie miesto skverus ir užkaborius, apie erdves ir meno kūrinius mieste, apie tai, kokiame ateities Vilniuje dalyviai nori gyventi.


Svečiuose pas muzikos instrumentus 5-8 kl.

Kaip skamba styginiai, pučiamieji, mušamieji instrumentai? Kiek pavadinimų turi smuikas? Kokiais instrumentais galima išmatuoti autobusą? Iš ko pagaminti instrumentai? Užsiėmimo metu susipažinsite su svarbiausiais simfoninio orkestro instrumentais, jų rūšimis, ypatumais, taip pat turėsite unikalią galimybę patys jais pagroti!
Mokiniai susipažįsta su klasikiniais vakarų styginiais, pučiamaisiais ir mušamaisiais instrumentais, pažįsta grojimo būdą, išmoksta apibūdinti instrumento tembrą, jo savybes. Mokiniai turi galimybę muzikuoti drauge su kitais ir patirti bendrumo jausmą. Tinkamas: muzikos programos žinioms pasikartoti, pagilinti ir praplėsti.
Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia, sudarant ne didesnę kaip 5 asmenų grupę neįskaitant lydinčių asmenų - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.


Protmūšis „Pasakų kovos“ (Nuotolinė paslauga)

Joniškio rajono savivaldybės Jono Avyžiaus viešoji biblioteka

Pasakų kovos – protmūšio tipo žaidimas. Žaidėjas gali žaisti individualiai, pats vienas, arba su draugų komanda. Kadangi nuotoliniu būdų besimokantys vaikai turi prieigą prie interneto, šį žaidimą galima žaisti ir namie. Žaidžiama su planšete, kompiuteriu ar išmaniuoju telefonu, svarbu, kad būtų interneto prieiga. Žaidimo metu pateikiami klausimai iš vaikų literatūros, Lietuvos istorijos ar pasaulio pažinimo sričių. Galima pasirinkti žaidimus: literatūros srities „Pasakų kovos“, „Pasakų kovos 2“, „Jono Avyžiaus vaikų pasaulis“ ir istorijos srities „Saulės mūšis“, „Istorinė mozaika 2“, taip pat „ES ir aš“. Jaunesniems žaidėjams siūlome rinktis literatūrinius žaidimus, o vyresniems (4 – 5 klasių moksleiviams) istorinius. Šie žaidimai paskatina moksleivius įsivertinti savo žinias ir siekti aukštesnių rezultatų.


Meno ir mokslo edukacija: Kosminė kelionė

Edukacijos dalyviams skambina astronautas/ė iš kosminio laivo. Techninėmis priemonėmis, kostiumais sukuriama tikro kosminio laivo imitacija. Astronautas/ė susipažįsta su vaikais. Pakviečia juos tapti jo/jos komandos dalimi, padėjėjais ir patikrintų/sudarytų Saulės sistemos žemėlapį. Tuomet prasideda kelionė per saulės sistemos planetas, kiekvienoje jų kartu su mokiniais vykdomos paprastos ir įtraukiančios užduotys. Mokiniams pristatomi faktai ir jie jungiami su paprastomis ir įsimenančiomis užduotimis. Veikla vyks 60 min, apjungiant informacijos pateikimą (faktai apie planetas, mokslo dėsniai), praktinį eksperimentų demonstravimą ir kūrybines užduotis, kurios bus atliekamos kartu su moksleiviais. Edukacija skirta 1-4 klasių moksleiviams.


Kuo skiriasi karaliaus ir kunigaikščio karūna? Ar mes galime vos pažvelgę į karūną suprasti, kuriam valdovui ji priklauso? O ar gali karūną devėti ne valdovas, o paprastas žmogus? Apsilankę šioje edukacijoje pasivaikščiosite po katedros požemius, susipažinsite su karalių ir kunigaikščių karūnomis. Nusprendę, kokia karūna jums labiausiai patinka, galėsite pasigaminti ir namo parsinešti suvenyrą su jos atvaizdu.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacija „Nuo grūdo iki duonos riekės“ – tai edukacinė programa, skirta dalyviams supažindinti su žemdirbystės istorija, tradicijomis, įvairių javų rūšimis bei duonos gamybos procesu. Programos metu mokiniai mokosi atpažinti įvairius grūdus, susipažįsta su senoviniais darbo įrankiais ir mokosi jais naudotis. Edukacinės veiklos apima žaidimus, kūrybinius pasakojimus ir inscenizacijas, kurie padeda gautas žinias pritaikyti praktiškai ir kūrybiškai.


„Ką matote šiame paveiksle? Vyrą, dėvintį namą?! Kokios detalės šiame kūrinyje kviečia Jus taip sakyti?“

Būtent tokius pokalbius su lankytojais vedame šiuose užsiėmimuose, vadovaudamiesi psichologės Abigail Housen ir pedagogo Philip'o Yenawine'o sukurtu metodu. Šio susitikimo tikslas – pažinti meno kūrinius, o taip pat ir save pačius nauju būdu – per vizualinį mąstymą.
Šis metodas, kurį taiko didžiausi pasaulio muziejai, yra grįstas dialogo principu tarp užsiėmimą vedančiojo ir dalyvių.

Po užsiėmimo dalyviai galės ne tik išsamiai apibūdinti STASYS MUSEUM eksponuojamus meno kūrinius, bet ir pažinti bei dalintis savo pačių interpretacijomis. Vizualinio mąstymo metodo nauda atsiskleidžia ne tik vizualinio raštingumo ir kultūrinio sąmoningumo srityje – dalyviai taip pat lavina bendravimo kompetencijas, tokias kaip viešasis kalbėjimas, pastabumas ir aktyvus klausymasis.
Veiklos yra pritaikomos pagal dalyvių amžių, jų skaičių ir grupės dinamiką.


Bites ir žmones jungia ypatingi ryšiai. Jų gyvenimas panašus į žmonių- yra darbštuolių ir tinginių. Vaikai skatinami sekti bičių pavyzdžiu, mokytis iš jų darbštumo ir vienybės. Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviams pristatoma trumpa bitininkystės istorija ir bitininkavimo papročiai, bičių produktai (vaškas, medus, bičių duonelė ir pikis) ir jų gydomosios savybes, pasakojama apie senovinį žvakių liejimo būdą ant dagties, į formas bei sukimą iš vaškuolės. Edukacijos metu moksleiviai, padedami edukatorės, išbando pasirinktą žvakių liejimo būdą naudodami gryną bičių vašką. Moksleiviai patys turi galimybę paliesti, pauostyti, net paragauti tikrų bičių produktų. Užsiėmimą paįvairina trumpi smulkiosios tautosakos intarpai- sekama sakmė, minamos mįslės, sakomos greitakalbės apie bites, einami rateliai. Kol žvakės stingsta, užsiėmimo dalyviai supažindinami su senoviniais bitininkavimo įrankiais, vaišinasi medumi pagardinta žolelių arbata. Nulietos žvakės gražiai supakuojamos į lininį audinį ir padovanojamos dalyviams. Užsiėmimo pabaigoje moksleiviai apžiūri miestelyje esantį iš senos liepos išskobtą stilizuotą bičių avilį, kuriame „gyvena“ kalvio nukaltos bitės.


Eglė žalčių karalienė. Spektaklio repeticija (anglų k.)

Jeigu mėgstate vaidinti, gerai kalbate angliškai ar norite pagilinti šios kalbos žinias, tuomet ši edukacinė programa skirta kaip tik Jums. Kviečiame sudalyvauti generalinėje spektaklio repeticijoje “Eglė Queen of the Grass Snakes“! Kiekvienam iš Jūsų bus paskirtas vaidmuo, pasipuošite specialiai Lėlių teatro dizainerės sukurtais kostiumais ir gausite tekstus, kuriuos skaitysite anglų kalba. Po repeticijos vyks spektaklio aptarimas, edukatorius pateiks klausimus, susijusius su pasakos siužetu. Šią pasaką tikrai skaitėte mokykloje, todėl sunku nebus. Gera nuotaika ir nepamirštami įspūdžiai – garantuoti!


Spektaklis vaikams "Plėšikas Hocenplocas" (Išvažiuojamoji)

Ar girdėjote? Nukniauktas puikusis močiutės kavos malūnėlis! Be jokios abejonės - tai nedorėlio plėšiko Hocenploco darbas. Miestelio policija prieš jo niekšybes atrodo bejėgė, tad Zepukas su Kaspariuku nusprendža patys sulaikyti plėšiką bei atitaisyti močiutei padarytą skriaudą. Bet plėšikų taip be niekur nieko nepagausi... Ar pavyks draugams pasprukti iš plėšiko nelaisvės ir nugalėti jo sajungininką burtininką Petrozilijų Cvakelmaną? Panašu, kad be gudrybių ir burtų čia neapsieisi. Spektaklyje skamba šviesaus atminimo aktoriaus ir bardo Sauliaus Mykolaičio dainos. Kviečiame į pažintį su nepaprastu plėšiku Hocenplocu.


„Sugedęs telefonas“ (Nuotolinė paslauga)

Mokslas ir technologijos sparčiai keičia žmonių pasaulį. Mokslo žinios šiandien kaip niekada anksčiau formuoja kultūringą žmogų ir vis labiau tampa mūsų amžiaus kultūros pagrindu. Edukacijoje pristatysime komunikacijai skirtus įrenginius – telegrafą ir telefoną, kurie praeityje, dabartyje ir ateityje turėjo ir tebeturi didžiulį poveikį socialinei ir kultūrinei aplinkai. Pasitelkę paruoštą vaizdinę medžiagą, edukacijos dalyviams papasakosime apie elektrinių reiškinių aiškinimą senovėje. Išskirsime elektros energijos ir telefonijos tyrinėtojus, mokslininkus, kurių atradimai ir išradimai kilo ne tik iš talento, bet ir iš lakios vaizduotės. Pabrėšime telefono, kaip elektros prietaiso, veikimą: jame vyksta energijos virsmai, o elektros grandinė, sudaryta iš energijos šaltinio ir vartotojų, užtikrina jo funkcionavimą. Parodysime įdomius bandymus ir pasiūlysime mokinius motyvuojančias užduotis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Programa skirta supažindinti jaunuolius su didžiausio dvaro Lietuvoje istorija, kultūra bei suteikti galimybę "patirti" XIX-XX a. dvaro aristokratiškąjį gyvenimą. Programos metu jaunuoliai sužinos apie dvarišką gyvenimą, dienotvarkę ir išsilavinimo siekimą.
Lietuvos aristokratijos gyvenimą pristatys Baronaitė, kuri pakvies į dvaro rūmus pabūti jos svečiais. Keliaudami su ja iš salės į salę ir klausydamiesi jos pasakojimų, jaunuoliai pažins nepaprastą dvaro gyvenimą, jo valdytojus ir atskleis dar negirdėtas dvariškas paslaptis. Programos tikslas: pristatyti XIX-XX a. dvaro aristokratiškąjį gyvenimą ir motyvuoti jaunuolius siekti tikslų per istorinių asmenybių pavyzdžius.


Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su A. Gustaičio tarpukaryje sukonstruotais ir karo avicijos dirbtuvėse serijomis gamintais lėktuvais ANBO , suvoks kaip atrodė bendras Lietuvos kultūrinis landšaftas tarpukariu, kaip jis buvo modernizuojamas, pradedant nuo šalies ūkio, susisiekimo, architektūros, medicinos, švietimo iki ANBO laikų aviacijoje.
Sužinos, kiek ir kokios paskirties A. Gustaičio sukonstruotų ANBO lėktuvų buvo pagaminta karo aviacijos dirbtuvėse tarpukariu. Kodėl lėktuvai buvo pavadinti būtent akronimu ANBO.
Žiūrės dokumentinę medžiagą apie  A. Gustaičio vadovaujamos trimis „ANBO IV“ lėktuvais Europos apskridimo maršruto detales ir šio skrydžio reikšmę nepriklausomai Lietuvos valstybei.
Pamatys ANBO lėktuvų 3D vaizdo projekcijas, per interaktyvią prieigą susipažins su šviesoraštinėmis ANBO lėktuvų brėžinių kopijomis.


Prieš 165 mln. metų po Veprių pievas braidžiojo dinozaurai, buvo šiltas klimatas, kol dangaus neaptemdė akmuo iš kosmoso... Nukritęs meteoritas išmušė 8 kilometrų skersmens kraterį, kuriame ir įsikūręs Veprių miestelis su daugybe trykštančių šaltinių, stebuklingu Cedrono upeliu ir begale magiškų vaistinių augalų. Edukacijos dalyviams surengtos ekskursijos po meteorito krateryje įsikūrusį Veprių miestelį metu ieškosime paslaptingųjų dinozaurų pėdsakų, aplankysime gamtos ir istorijos paminklus. Po ekskursijos dalyviai dalyvaus edukacinėje programoje ,,Žolynų magija''. Edukacijos metu susitiksite su senojo žolininkystės amato puoselėtoja Rasa, kuri supažindins su magiškaisiais Veprių žolynais, jų poveikiu sveikatai, papasakos apie senojo kaimo legendas, papročius, burtus. Išmokys kaip teisingai rinkti, džiovinti, tinkamai ruošti žolynus, kaip tinkamai juos panaudoti savo meniniuose darbuose. Vaikai degustuodami galės atpažinti iš kokio žolyno arbata. Nepamiršime dovanėlių už teisingus atsakymus. Kiekvienas vaikas susimaišys savo vardinę arbatą (pasiims sau). Pertraukėlių metu skambės gyva, armonikieriaus atliekama muzika. Veprių meteorito kraterio "Žolynų magija" – teatralizuota edukacija, skirta pažinti lietuvių etnokultūrą ir istoriją per ryšį su gamta, pažintį su žolynais ir jų galia.


Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

O ne! Mažame miestelyje pasklido užmaršties dvelksmas, kuris privertė visus gyventojus skrajoti padebesiais. Liusė ir jos mažasis brolis Benas nejuokais sunerimę. Vienintelis būdas juos išgelbėti – Kvapų vaistinėje pagaminti sugrąžinantį kvapą. Tam, kad galėtumėt šią užduotį įvykdyti, prireiks visos komandos pastangų ir geros uoslės! Jūsų užduotis –  sekti paskui teisingą aromatą, atrasti receptą skirtą sugrąžinančiam kvapui ir jį, kaip tikriems paslaptingiems vaistininkams, pagaminti. Tačiau viskas ne taip paprasta, kaip gali pasirodyti, nes jūsų magišką kelionę lydės šifrai, kodai ir nežinomi kvapai. Ar jūs pasiryžę padėti Liusei ir Benui sugrąžinti ramybę bei atmintį į miestelį?

Edukacija parengta remiantis Anne Ruhe knyga  „Kvapų vaistinė“.

Ši edukacija – tai komandinis literatūrinis žaidimas. Vienoje komandoje dalyvauja bent 3 vaikai.

Užsiėmimo trukmė: 60 min.

Užsiėmimas skirtas: 6-8 kl. mokiniams.


Ekskursija: pažintis su Vilniaus choraline sinagoga

Ekskursijos į sinagogą metu ne tik sužinosite kiek Lietuvoje buvo ir tebėra išlikusių buvusių sinagogų pastatų, tačiau ir kokios pagrindinės maldos namų interjero dalys ir jų paskirtis, kuo ypatinga bendruomeninės maldos susirinkimo vietos puošyba viduje ir iš išorės, kurioje sinagogos vietoje laikoma, kaip ji skaitoma ir studijuojama. Paliesime mezuzą, pritvirtintą prie sinagogos durų, o pro jas įžengę išgirsime judėjų tradicinį giedojimą.


Online šešėlių teatro spektaklis "Baltos pasakos" (nuotolinė paslauga)

„(...)Pasakos baltos, nes veiksmas vyksta žiemą, o žiemos spalva balta. Pilką kailiuką kiškis keičia į baltą, eglutės žalias šakas padengia baltas sniegas, iš balto sniego susiridena balti sniego seniai. Baltas lango rėmas ir nubaltinti stiklai, pro kuriuos tarsi pro ekranus stebime tas baltas Pasakas. Aktorių Almiros Grybauskaitės, Elvyros Piškinaitės, Bronės Marijos Braškytės kostiumai balti, balti ir „Baltų pasakų“ personažų, ir kalėdinės eglutės bei ją puošiančių žaisliukų karpiniai. Baltą spalvą siejame su švara, šviesa, gėriu. Taip ir suvokiu šių pasakų „baltumą“, kuris kaip impulsas eina iš Anderseno pasakų šviesos, o ją pagavusi Nijolė Indriūnaitė pirmiausia per jautriai surastą savo kalbą Anderseno pasakų „Eglutė“ ir „Mergaitė su degtukais“ motyvais kuria istoriją apie vienatvę, vienišumą, ypač aiškiai juntamais artėjant šventėms, per šventes ar joms ką tik praėjus (...) Prasideda spektaklis tyliais muzikos garsais, kai scenos šonuose, abipus pagrindinio rėmo, atsidaro durys. Pasirodo baltai apsirengusios Pasakos ir suskamba jų liūdna daina apie šventę, apie tai, kas ji yra. „Baltų pasakų“ kiškučiui šventė – kai jis gali voliotis, vartaliotis po sniegą, varnai – tada, kai duodama lesti, sniego seniui – kai aplinkui vaikai, o eglutė dar pati nežino, ko laukti... „Baltos pasakos“ – tai šešėlių teatro spektaklis. Karpyti personažai, detalės, šviesos ir muzika – visa turi tiksliai tarpusavyje derėti, kad mintis suskambėtų. (...) Andersenas Nijolei Indriūnaitei, jos pasaulėjautai yra be galo artimas autorius: jo kūrinių motyvais dramaturgė parašė eiliuotas scenines pasakas „Coliukė“, „Eglutė“, „Mergaitė ir degtukai“. Net rengdama scenai ne Anderseną, o „Pelenę“ arba „Muzikinę dėžutę“ pagal V. Odojevskio pasaką „Miestelis tabakinėje“, Indriūnaitė kreipiasi į vaiko sielą, žadina joje atsaką amžiniems dalykams – gerumui, meilei – ir kviečia kasdienybėje įžvelgti tyliai vykstantį stebuklą.“


Viena programos dalis vyksta muziejaus ekspozicinėje erdvėje, kurioje mokiniai supažindinami su pokario laisvės kovų istorija bei asmenybėmis, legendiniais nenugalėtais partizanais Streikais, kurie keturiolika metų kovojo už Lietuvos laisvę. Rokiškio krašto laisvės kovotojai Streikai buvo patriotizmo ir kovos už laisvę pavyzdys. Jų bunkerio kopija pastatyta muziejaus erdvėse. Kita programos dalis - apsilankymas partizanų bunkeryje kartu su muziejininku, vilkinčiu partizano uniformą. Mokiniams pateikiamos užduotys: surasti įėjimą į bunkerį, taip pat paaiškinami bunkerio statybos ypatumai. Uždaroje erdvėje žvakių šviesoje mokiniai skaito spaudą, partizano dienoraštį, susipažįsta su muziejiniais eksponatais, ragauja partizanišką maistą, bendrauja, atlieka pateiktas užduotis. Apibendrinamoji dalis vyksta muziejuje. Mokiniai atsako į pateiktus klausimus, diskutuoja, apibendrina įgytą patirtį.


Edukacinė programa „Duonos kepimas“ vedama Žaliūkių malūnininko troboje, lankytojus viliojančioje tradiciniu XX a. pr. kaimo interjeru ir etnografine ekspozicija. Praktinio pažintinio užsiėmimo metu lankytojai ne tik stebi duonos kepimo procesą, bet ir aktyviai jame dalyvauja. Lankytojai sužino, kokia duona kepama Lietuvoje, kokia kitose pasaulio vietose, apie tradicinės ruginės duonos paplitimą ir išskirtinumą, duonos kelią nuo sėjos iki stalo, sužino valstiečių buityje gyvavusias duonos kepimo tradicijas, papročius ir ritualus. Pasakojama, kaip duona įmaišoma, rauginama, minkoma. Supažindinama su pagrindiniais naudojamais įrankiais. Rodoma, kaip ližės galva išklojama lapais (klevo, ąžuolo, kopūstų, ajerų), kaip formuojamas duonos kepalas ant ližės, kaip valstiečių troboje išvaloma krosnis, išbraukiamos žarijos (kviečiami pabandyti ir dalyviai). Programos dalyviai kviečiami daryti savo kepalėlius. Edukatorė parodo, kaip formuojamas mažas duonos kepalėlis, pasakoja apie kepalėlių puošimo ženklus ir simbolius, atėjusius iš pagonybės laikų. Dalyviai daro kepalėlius, puošia juos tradiciniais saulės, kryžiaus, rombo, apskritimo, eglutės ženklais, kurie padaromi įspaudžiant duobutes ar brūkšnelius. Kai visi kepalėliai jau padaryti, pašaunamas su liže didysis duonos kepalas, pažymėtas kryžiaus ženklu, paskui talpinami maži kepalėliai. Kol duona kepa, galima atsikvėpti – kviečiame vaišintis, ragauti šioje krosnyje keptos ruginės duonutės, užteptos sviestu, pabarstytos maltomis linų sėmenimis ir kanapių sėklomis. Tuo metu skatinamas dialogas, patirties įsivertinimas, diskutuojama. Prisimenamos lietuvių patarlės, priežodžiai, menamos mįslės apie duoną, rugius, krosnį. Pasakojama apie su duona susijusius papročius, jų reikšmę. Edukacinės programos dalyviai taip pat gali patys išmėginti, kaip veikia akmeninės rankinės girnos, pabandyti su rėčiu sijoti sumaltus grūdus. Iškepus duonai, kiekvienas kepalėlis dedamas į popierinį maišelį ir atiduodamas jį padariusiam lankytojui.


Radviliškio rajono savivaldybės etninės kultūros ir amatų centras

Dalyviai supažindinami su natūralaus bičių vašku ir jo panaudojimo būdais. Žvakės nuo seniausių laikų buvo laikomos apsaugos ir dvasingumo simboliu. Jomis mūsų senoliai pasišviesdavo dirbdami įvairius namų ruošos darbus, tikėjo, jog jos apsaugo nuo negandų, blogųjų dvasių, sugeria neigiamą energiją, turi gydomųjų galių. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai sužino žvakės atsiradimo istoriją, su žvakėmis susijusius papročius, žvakių liejimo technologijas ir būdus. Vienas iš žvakių liejimo būdų, kai karštas vaškas yra pilamas ant knato, dalyviai išbando patys. Praktinio užsiėmimo metu mokiniai žvakelę susisuka iš natūralaus bičių vaško plokštelės. Taip pat išbando šiuolaikines žvakių gamybos technologijas (karštą vašką pila į silikonines formeles). Uždaviniai – supažindinti: su bičių gyvenimu; su bičių teikiama nauda ir jų produktais; su aviliu, koriu, į kurį bitės „pila“ savo surinktą medų, duonelę; su bitininko inventoriumi (dūmine, kaltuvu, medsukiu ir t. t.); su seniausiu bitininkystės amatu– žvakių liejimu. Leisti patirti kūrybiškumo džiaugsmą. Ugdomos bendrosios kompetencijos – pažinimo ir asmeninė. Edukacija – tai veikla, kuri teikia relaksuojantį poveikį, nektaro ir pikio kvapas žmogų ramina, jis užmiršta nerimą, jaudulį ir tik jaučia didelį malonumo jausmą uosdamas svaiginančiai kvepiančius medaus korius, vašką. O nuo senų laikų žinomas bitininkystės amatas – žvakių liejimas. Su vaško žvake eidavo tuoktis, vaško žvakelės liepsna palydėdavo Amžinybėn. Nors žvakė senovėje buvo nepakeičiamas šviesos šaltinis, šiuo amatu vertėsi nedaugelis. Ir tai greičiau buvo ne verslas, bet pomėgis. Žvakių liejikų buvo mažai, tačiau žvakės visada turėjo paklausą ir vertę. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai įgis žinių apie paslaptingą bičių gyvenimą, sužinos, kad žvakėms lieti naudojamas bičių vaškas. Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Mažojo Princo kelionė - muzikinis interaktyvus spektaklis 1 - 5 klasių moksleiviams apie svarbiausias bendražmogiškas vertybes ir kūrybos paslaptis - apie tikrus dalykus.


Edukacinė programa " Kino pamoka 1-4 kl" mokiniai žiūri pasirinktą filmą, kuris skatina mokinius į filmą žiūrėti ne tik kaip paveikslėlių meną ar pramogą, bet ir pamatyti autoriaus paslėptas žinutes, užkoduotas mintis. Šiam tikslui pasiekti prieš kiekvieną filmą užduodamas kertinis pagal filmo tematiką klausimas ir pabrėžiame, į ką mokiniai turėtų atkreipti dėmesį. Po kino peržiūros reflektuojame matytą filmą. Po filmo vyksta žaidybinės užduotys: 1-2 klasės mokiniams – naudojant skirtingų 3 spalvų deimantukus deda į atskiras stiklines vazeles vertindami, kokias emocijas sukėlė filmas. Rezultatas aptariamas kartu su edukologu. Atsisveikinant dalinami emocijų veidukai, skatinant visą savaitę stebėti ir atpažinti savo jausmus. Klasėje su mokytoju aptarti. 3-4 klasės mokiniams – vykdomi debatai apie filmo įvykius, veikėjų poelgius, pagrindžiant savo nuomonę. Ant spalvotų lipnių popierėlių rašo žinutes bei palinkėjimus filmo veikėjams ir juos klijuoja ant stendo.


Visuomenei skaitmenizuojantis ir atsirandant vis daugiau viešinimo kanalų turinys tampa ypatingai svarbiu sprendimu kultūros komunikacijai. Kartais kultūros vartotojui pasiklystant informacijos gausoje, svarbu išmokti efektyviai, tiksliai ir patraukliai ištransliuoti norimą informaciją, norint pasiekti norimą tikslą – pritraukti lankytoją, parduoti paslaugą ar perduoti bendrą informaciją.
Edukacijos metu mokiniai bus supažindinami su kultūros komunikacija, viešinimo kanalais ir bendrosios medijos savybėmis. Mokiniai sužinos apie savo auditorijos pažinimo svarbą, kaip socialiniai tinklai veikia viešąją komunikaciją, kaip paruošti efektyvų turinį viešinimui ir būdus, kaip pasiekti norimą vartotoją. Per pateiktas užduotis ir pasitelkus komandinius pratimus, mokiniai tobulins darbo komandoje įgūdžius bei skaitmeninę, komunikavimo ir pažinimo kompetencijas.
Praktinių užduočių metu, moksleiviai analizuos teigiamus ir neigiamus viešinamos medžiagos aspektus, pasitelkus kūrybines užduotis, mokiniai dirbdami komandoje ir naudodami įvairias meno raiškos technikas sukurs plakatą arba skelbimą numatyta tema.
Edukacijos pabaigoje – moksleivių darbo rezultatų refleksija.


Istorinio komikso „Mergaitė su šautuvu. Istorija apie mergaitę partizanę“ pristatymas (nuotolinė paslauga)

Nuotolinio susitikimo metu vienas iš autorių (iliustruotoja Lina Itagaki arba rašytojas Marius Marcinkevičius), rodydami skaidres, papasakos apie grafinį romaną „Mergaitė su šautuvu. Istorija apie mergaitę partizanę“, kuris vaikams suprantama forma pasakoja apie Lietuvoje po Antrojo pasaulinio karo vykusias išsilaisvinimo kovas. Pristatymas vyks interaktyviai, užduodant klausimus vaikams: ar jie žino, kas tokie buvo partizanai, kada Lietuvoje vyko partizaninis karas, kuo partizanai skiriasi nuo kareivių, kaip vadinasi jų slėptuvės ir t.t. Pamažu aiškindamiesi kas yra kas susipažinsime su knygos turiniu.

Knygos pagrindinė herojė Magdė apsigyvena miške su partizanais, bet jai nėra labai sunku, nes jos tėtis buvo skautų vadas ir išmokė kaip išgyventi gamtoje – čia kviesime vaikus pagalvoti, ką jie pasiimtų, jeigu žinotų, kad reikės ilgai gyventi miške - pasiruošim išgyvenimo kuprinę.

Kadangi knygoje pasakojama istorija yra paremta tikra Lietuvos istorija ir piešiant knygą buvo naudojama daug istorinės medžiagos, parodysime bunkerių schemas, partizanų nuotraukas, objektus iš muziejų – kas buvo naudota kuriant iliustracijas.

Taip pat trumpai supažindinsime su knygos spaudos procesu: kaip atrodo spaudos mašina, iš kokių spalvų yra kuriamas vaizdas, ir t.t.

Susitikimo metu bus galima bendrauti su autoriais, užduoti klausimus ir sužinoti viską, kas domina apie knygą ar jų darbo ypatumus.

Lietuvos partizaninis karas yra svarbi mūsų istorijos dalis, tačiau mokykloje vaikai su ja susipažįsta prabėgom. Be to, sausi istoriniai faktai vaikams nėra įdomūs ir greitai užsimiršta. Mūsų tikslas - kad po šio susitikimo visi žinotų apie Lietuvos partizanus, panorėtų perskaityti knygą ir šios istorijos niekada nebeužmirštų. Ši tema ypač aktuali šių dienų kontekste, kai istorija kartojasi – Rusijos kariuomenei pradėjus Ukrainos okupaciją, daug suaugusiųjų, kaip ir Lietuvos rezistencijos kovų dalyviai, pasitraukia į miškus ir tęsia partizanines kovas su rusų kareiviais.


Batraiščiai. Menas ir matematika. V-XII kl.

Ar žinote, kad mokslininkai batų raištelių atsiradimo istoriją datuoja apie 3500 m. pr. Kr., kai kalnuose buvo rasti odiniai batai, suvarstyti plonos odos raišteliais? Arba kad varstant batus reikalinga matematika – kai pagal skylučių skaičių apskaičiuojama, kokio ilgio batų raištelis bus reikalingas. Batų varstymo būdų yra daug ir įvairių, skirtingo sudėtingumo ir dažnas jų turi įdomų ar netikėtą pavadinimą. Vieni batų varstymo būdai rekomenduojami dviratininkams, kiti – bėgikams, krepšininkams, golfo žaidėjams ir pan. Varstant iš batraiščių galima surišti įmantrius mazgus ar naudoti skirtingų spalvų batraiščius. Galima teigti, jog stilingai ir neįprastai suvarstyti batai tampa jūsų įvaizdžio dalimi. Edukacijoje „Batraiščiai. Menas ir matematika“ ne tik išmoksite apskaičiuoti batų raištelių ilgį, bet ir praktiškai juos varstyti įvairiausiais būdais, tokiais kaip „Žvaigždė“, „Pentagrama“, „Zigzagai“ ir pan. Vaikai pasigamins raktų pakabuką iš odos, kurį dekoruodami galės pritaikyti išmoktus varstymo būdus.


Užsiėmimo metu mokiniai susipažins su stiklo dekoravimu, sukurdami savo pačių įvairiaspalves vitražo stiklines. Mokiniai  išmoks perteikti kilusias kūrybines idėjas, įgis spalvų derinimo pagrindinių žinių. Stiklines dekoruosime specialiai stiklui skirtais dažais ir markeriais. Tai nuostabus būdas iliustruoti norimą idėją, viziją, temą ne ant popieriaus lapo, bet ant stiklinio gaminio. Išdekoruotus kūrinius po užsiėmimo mokiniai pasiima su savimi. Paslauga teikiama švietimo įstaigoje. Užsiėmimai vyksta atskirai kiekvienai klasei esant po 15-30 vaikų grupėje.


Edukacinė programa „Lietuviškos Kūčios ir Kalėdos" (1 - 4 kl.)

Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas sakme. Demonstruojamas video siužetas/pasakojimas „Advento darbai“, sukurtas remiantis etnografinės ekspedicijos medžiaga. Akcentuojamos Advento pramogos, vakarojimo, pasakojimo tradicija. Pristatomos Kūčių dienos tradicijos: ritualinis apeiginis apsivalymas, namų, kiemų tvarkymasis, prausimasis. . Didesnis dėmesys skiriamas eglutės puošimo tradicijai, mirusių protėvių pagerbimui. Demonstruojamas video siužetas „Lietuviškos Kūčios“. Aptariami likimą lemiantys tikėjimai ir burtai, sekamos sakmės. Akcentuojamos burtų formos: liejiniai su žvake, skaičiavimas. Moksleiviai mokomi Advento-Kalėdų dainų ir ratelių: „Tu lapela lengvapėde“, „Aš pasikėliau anksti rytelio“, „Voverėlė“, „Aina žiedas par runkytes“ ir kt.


Lėlių teatro spektaklis „Žalias žalias obuoliukas“

Pagal S. Silverstein kūrinį pastatytame spektaklyje pasakojama apie neišmatuojamą medžio meilę mažam berniukui. Vaikystėje berniukas dažnai ateidavo pažaisti prie medžio, mėgo laipioti jo šakomis, ant jų suptis ir valgyti obuolius. Obelis buvo laiminga, matydama žaidžiantį vaiką ir visada stengėsi jam padėti. Vis dėlto laikui bėgant berniukas iš medžio ėmė prašyti vis daugiau. Paaugusiam berniukui prireikė pinigų. Tada obelis pasiūlė parduoti obuolius. Suaugęs jis užsimanė namo, tad obelis pasiūlė nupjauti jos šakas. Vėliau jam prireikė valties, tuomet obelis pasiūlė nupjauti kamieną ir pasidaryti valtį. Galiausiai iš obels liko tik kelmas. Spektaklio pabaigoje berniukas, jau tapęs senuku, nori tik ramybės ir vietos pailsėti, tad obelis pasiūlo prisėsti jam ant kelmo – vienintelio apie jos egzistavimą bylojančio ženklo. Suprasti šią istoriją galima įvairiai, bet jos gelmė, poetiškumas ir lengvumas užburia ir giliai įsirėžia į atmintį. Kauno lėlių teatro aktoriai per lėlę, žaismę ir gyvą bendravimą kviečia žiūrovus į susitikimą su gamtos esybe, per kurią atsiveria visi būties klausimai. Anot režisieriaus A. Lebeliūno, šioje, atrodytų, paprastoje istorijoje atsakymus ras kiekvienas pagal savo amžių ir suvokimą. Spektaklis „Žalias žalias obuoliukas“ skirtas mokiniams nuo 7 m. Pastatymas pelnė „Fortūnos“ prizą, taip pat yra apdovanotas kaip geriausias spektaklis vaikams Rokiškyje vykstančiame profesionalių teatrų festivalyje „Vaidiname žemdirbiams“.


J. Gruodžio žmona, Stasė Petrauskaitė-Gruodienė, kviečia puodeliui kvapnios arbatos, kurią ruošia iš savo pačios užaugintų vaistažolių. Edukacinis užsiėmimas vyksta autentiškoje aplinkoje – memorialinėje ekspozicijoje – moksleiviai pamatys autentišką Juozo ir Stasės Gruodžių svetainę, darbo kambarį, turės galimybę apžiūrėti vieną iš nedaugelio medinės modernizmo architektūros pavyzdžių. Per pažintį su kultūriniu miesto paveldu augs moksleivių kultūrinis sąmoningumas. Kol vaišinsitės arbata, pažinsite ir pačią kompozitoriaus žmoną Stasę Petrauskaitę-Gruodienę – sužinosite jos biografijos faktus, susipažinsite su jos pomėgiais, išgirsite daug nuotaikingų istorijų iš jos ir kompozitoriaus gyvenimo.
Remiantis patyriminio muziejaus principais, Stasės Gruodienės asmenybė pristatoma per aktyvią edukacinę veiklą: aptariamos vaistažolių savybės (S. Gruodienė pati rinkdavo ir ruošdavo vaistažolių arbatas), mokomasi jas atpažinti pagal išvaizdą, kvapą. Vėliau ruošiama ir geriama žolelių arbata. Taip plečiamas ne tik kultūrinis (susipažįsta su S.Gruodiene), bet ir gamtamokslinis akiratis, be to, lavinamas vaikų pastabumas ir pojūčiai (mokomasi atskirti žoleles pagal kvapą, išvaizdą, skonį). Taip siekiamas vaikams suprantamu būdu at-/sukurti Gruodžių namų atmosferą ir sudominti Lietuvos kultūriniu paveldu. Praktinėje užsiėmimo dalyje, susipažinę su S.Gruodienės popierinių figūrų kolekcija, dalyviai taip pat išbando originalią rankdarbių rūšį – figūrėlių iš saldainių popieriukų lankstymą. Vėliau edukatorė skatina mokinius sukurti istoriją apie jų išlankstytą figūrėlę. Norėdami atlikti kūrybinę užduotį, vaikai turi pasitelkti kūrybiškumą, taip pat erdvinio mąstymo įgūdžius, taip pat praplečiamas moksleivių suvokimas apie meninės raiškos galimybes.
Esant poreikiui užsiėmimą pravesti grupei su specialiaisiais poreikiais, apie tai prašome informuoti užsakymo formoje.


Ornamentai – istorijos iš praeities (Nuotolinė paslauga)

Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai sužinos kokias istorijas pasakojo musų senolių, ausdami juostas ar anklodes, dekoruodami baldus, raižydami medį. Ornamentai yra simbolių kalba. Tai – unikalus kultūros fenomenas, kuris savyje užkodavęs žmonijos istoriją. Tai – mūsų archetipinė tautos atmintis, kurios dėka mes formuojame mūsų kolektyvinį identitetą, bei tautinę tapatybę. Šis edukacinis užsiėmimas prisidės prie tautinės savimonės ugdymo. Užsiėmimo metu analizuosime tautinių raštų simbolius kaip komunikacinę priemonė, siejančią praeitį su dabartimi. Galima teigti, kad tai yra mūsų giluminė archetipinė patirtis tam tikroje vizualinėje formoje, kurią galima iššifruoti. Užsiėmimo dalyviai mokinsis analizuoti ir suprasti ornamentuose užkoduotas žinutes bei lyginti jas su kitų tautų ir kultūrų etnosimbolika. Globaliame nūdienos pasaulyje tai padės atrasti mus vienijančias kultūrines sąsajas ir bendražmogiškąsias vertybes. Mus apjungia bendra mitologinė žmonijos patirtis, o mūsų skirtumai tik padaro pasaulį dar įdomesnį ir spalvingesnį. Visais laikas menininkai naujų idėjų ieškojo liaudies kūryboje. Ir šiandienis dizainas puikiai derina archaiškus raštus su naujomis technologijomis ir moderniomis išraiškos priemonėmis. Gavę žinių ir pradėję atidžiau stebėti tautinius raštus moksleiviai pradės suprasiti simbolių kalbą ir jų archetipinę prigimtį, pamatys šio meno unikalumą ir grožį. Simboliai yra vienas iš labiausiai fundamentalių kultūros elementų, galinga neverbalinė komunikacijos priemonė. Užsiėmimo metu supažindinsime su raštų ir ornamentų kilmės istorija.


Interaktyvi eksursija „Tarp diplomatijos ir žvalgybos: Lietuva 1939 - 1941 m. pasaulyje“

Viešoji įstaiga Sugiharos fondas "DIPLOMATAI UŽ GYVYBĘ"

Ar žinote, kad "The Guardian" savo skaitytojams Kauną siūlo aplankyti tarp 10-ies svarbiausią Europoje art-deco miestų?
Bent trumpai "pagyvenkite" to laikotarpio švietimo ministro J. Toknūno name, kuris pasakos ne tik savo, bet ir Japonijos
konsulo Kaune Čijunės Sugiharos ir jo šeimos istoriją, pristatys Nyderlandų garbės konsulo ir "Philips" direktoriaus
Lietuvoje Jano Zwartendijko veiklą bei šių dviejų diplomatų išskirtinį ryšį 1940 m. vasarą. 1939 - 1941 metai ženklina
Antrojo pasaulinio karo dalį ir Lietuvos valstybingumo netektį, bet jei šį laikotarpį norite suprasti ir pamatyti, ne tik kaip
Lietuvos valstybingumo žlugimą, bet kilnaus poelgio pavyzdį priimant karo pabėgėlius iš Lenkijos ir jais rūpinantis iki
sovietų okupacijos, šis muziejus kaip tik jums. Laukiami norintys susipažinti ne tik su fasadiniu diplomatų gyvenimu, bet ir
jų žvalgybinėmis užduotimis, Lietuvos interesais pasaulyje ir užsienio valstybių interesais Lietuvoje. Kviečiame pasiklysti to
meto tarptautinių santykių ir individo judumo labirintuose. Ar pakako tik asmens noro keliauti (ar greičiau bėgti) nuo karo
negandų ir 1940 m. užgriuvusios sovietų okupacijos? kokių reikėjo dokumentų? Kas sankcionuodavo išvykimą? Ar visi
keliai buvo atviri? Ir ar apmąstyta ir parengta kelionė baigdavosi sėkmingai?.. Šie ir daugelis kitų klausimų nebus atsakyti be
jūsų dalyvavimo.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Užsiėmimo metu susipažįstame su astronomijos pagrindais, Saulės sistema iš mitologinės pusės ir faktais paremtais mokslu. Edukacinis užsiėmimas pradedamas diskusija apie mūsų sampratą apie Visatą, mitologinį jos suvokimą. Aptarus mitinius aspektus pradedame analizuoti mokslinius faktus, atradimus. Mokiniai etapais atlikdami užduotis gaminasi savo Saulės sistemos modelį. Dalyviai komandose ieško išsibarsčiusių planetų, suranda ir pristato įdomiausius faktus, kuriuos užrašo į iš anksto paruoštą Saulės sistemos modelio išklotinę. Atlikus visų Saulės sistemos planetų paiešką sudėliojamas vienas bendras modelis. Kiekvienas mokinys nuspalvina savo gaminama maketą. Atlikus šias užduotis sujungiamos ir susegamos atskiros Saulės sistemos maketo dalys. Edukacijoje siekiama skatinti pažinimo procesą, darbą komandoje, didinti kūrybinį potencialą, lyderystę ir kritinį mąstymą.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Užsiėmimo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis dekoruoti šilką, nuliejama nosinaitė "fantazija". Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.

Pažinimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kauno miesto širdis – Rotušės aikštė – saugo ne vieną paslaptį, o jas atskleisti padės aikštę apjuosę istoriniai pastatai. Edukaciniame užsiėmime sužinosite, kuriame iš jų Adomas Mickevičius lankė savo merginą, kur buvo apsistoję net trys imperatoriai ir kur Kaune yra „Mažasis Vatikanas“. Vėliau šios žinios pravers komandiniame orientaciniame žaidime Kauno Rotušės aikštėje. Po užsiėmimo moksleiviai gebės atpažinti šešis Kaunui reikšmingus pastatus, žinos jų istorinį kontekstą, gebės įvardinti paskirtį skirtingais istoriniais laikotarpiais, galės įvardinti istorines Lietuvos asmenybes, gyvenusias ar dirbusias šiuose pastatuose; pagilins komandinio darbo įgūdžius.
Svarbu: užsiėmimui reikalingi keli išmanieji telefonai.
Dėmesio: Kadangi užsiėmimo praktinė dalis vyksta lauke, jis yra priklausomas nuo meteorologinių sąlygų. Rekomenduojame užsiėmimą užsakyti šiltuoju metų laikotarpiu.
esant poreikiui edukacinį užsiėmimą pritaikyti vaikams su proto negalia, apie tai informuokite užsakymo formoje.


Edukacijos metu mokiniai bus supažindinti su meno ir mokslo sinteze. Mokiniams bus pateiktos skirtingos dailės sritys bei cheminiai eksperimentai. Mokiniai pasitelkdami nesudėtingas cheminių eksperimentų priemones kurs įvairių spalvų gamas, nesudėtingus skulptūros elementus, ieškos meno panaudojimo galimybių eksperimentų atlikimo priemonėmis.


Jau kuris laikas žinome, kad medžiai tarpusavyje komunikuoja po žeme slypinčiais grybienos takais. Siųsdami vieni kitiems paslaptingus signalus, jie keičiasi informacija apie turimas ir trūkstamas medžiagų atsargas tokiu būdų balansuodami miško biosistemą. Žinome ir tai, kad formuojamuodami miestus, parkus ir sodos, tiesdami kelius ir statydami pastatus, žmonės perkuria susisiekimą tarp augalų, ir tokiu būdu įsijungia į pokalbį su jais.

Butent bendravimas ir komunikacija tarp skirtingų rūšių yra užsiėmimo „Prakalbinti kūnai, medžiai ir kartu kuriama gamta”, epicentre. (1) Susipažinę su tarpdisciplininei kūrybai būdingais tyrimų ir kūrybos būdais bei bendra informacija apie augalų tarpusavio komunikacija, (2) mokiniai tirs savo mokyklos ar šalia jos teritorijos esančių augalų bendravimo būdus ir kaip juos formuoja žmogaus veikla. Identifikavę vietinius pokalbius tarp gamtos ir žmogaus, surinkę tai įrodančius mėginius, (3) mokiniai dalyvaus kūrybinėje užsiėmimo dalyje: projektuotus įsivaizduojamų pokalbių tinklus tarp savęs, gamtos ir žmogaus kuriamų pastatų.

Kūrybinės dalies aprašymas:
Šios dalies metu mokiniai išmoks naudotis Playtronica įrenginiais. Šie meno edukatorių/muzikantų/inžinierių sukurti skaitmeniniai prietaisai sujungia skirtingus objektus (pvz.: metalą, medieną, augalus, betoną ir net žmogaus kūną!) ir leidžia juos įgarsinti. Kūrybinės dalies metu, mokiniai pasitelkę skirtingus (2) užsiėmimo dalyje surinktus mėginius, kurs įsivaizduojamas žmonėms ir gamtai komunikuoti skirtas erdves bei savo prisilietimais suteiks jiems balsus.

Šiame užsiėmime, kasdieniai ir netikėti objektai taps kūrybinių tyrinėjimų šaltiniu, bei leis netikėtai patirti aplinką kurią žmonės ir gamta kuria. Taip pat, mokiniai susipažins su tarpdisciplinine kūryba ir iš jos kylančiu mąstymo būdų, jų privalumais ir panaudojimu už švietimo įstaigos ribų.

Užsiėmimas ir jo metu teikiama informacija yra adaptuojama priklausomai nuo mokinių amžiaus grupės.


Juostų-skirtukų audimo edukacija „Seni dar mena - jauni tik sužino...“

Programa, supažindinanti su vienu iš senųjų amatų – dzūkiškų tradicinių rinktinių juostų audimu. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai supažindinami su juostų audimo įrankiais, juostų naudojimo papročiais ir tradicijomis. Sužino, kaip senovėje buvo audžiamos ne tik dzūkiškos rinktinės juostos, bet ir kokia
technika juostas audė kituose Lietuvos regionuose. Užsiėmimo metu dalyviai ant popieriaus kuria skirtuką knygai su dzūkiškos rinktinės juostos ornamentu.  Mokosi austi beraštes ir rinktines juosteles. Dėlioja didelę juostą – dėlionę, kurioje "išaudžia" dzūkiškos rinktinės juostos raštą.


Spektaklis-koncertas „Neišmoktos pamokos“ pasieks mažesniuose Lietuvos miestuose (pavyzdžiui, aplink Panevėžį esančiuose miestuose ir miesteliuose) esančią gimnazistų auditorija. Spektaklyje-koncerte gyvai grojanti muzikos grupė „Colours of Bubbles“ pritrauks į teatrą jaunimo auditoriją, paprastai nesilankančią teatre ir ši auditorija susidomės šiuolaikiniu teatru.


Scenarijaus autorė - Gintarė Dobilaitytė, kompozitorius - Aras Žvirblys. Veikėjai: Siuvėjas, Elfas Gulis, Kalėdų Senelis. Pasaulyje daugybė įdomių personažų, pasipuošusių išskirtiniais apdarais: žmogus-voras, fėjos, raudonkepuraitė ir kiti… O kas jiems pasiuvo drabužius? Spektaklyje „Stebuklinga adata“ vaikai susipažins su siuvėju, kuris savo stebuklinga adata siuva pasakų personažų ir superherojų apdarus. Deja, praradęs savo adatą, siuvėjas tampa piktas, nelaimingas ir net negali pagelbėti į keblią situaciją pakliuvusiam Kalėdų Seneliui. Kokį sprendimą ras siuvėjas ir elfas? Kaip Kalėdų Senelis lankys vaikus be savo kepurės? Ir ar tikrai siuvėjui gerai atlikti savo darbą padėdavo stebuklinga adata? Šie ir kiti klausimai atsakomi šiltame ir nuotaikingame, daugiasluoksniame pasakojime vaikams „Stebuklinga adata“. Spektaklyje skamba užvedančios dainos, vaikai skatinami drauge su veikėjais spręsti svarbius klausimus, o pabaigoje kviečiami pažaisti ir pašokti kartu   su Kalėdų Seneliu ir kitais veikėjais.


Pabėgimo kambario žaidimas Sugiharos namų muziejuje

Kviečiame moksleivius į pabėgimo kambario žaidimą - interaktyvią istorijos pamoką atnaujintame Sugiharos namų muziejuje Kaune.
Buvusio Japonijos konsulato pastate vyksiančioje edukacijoje moksleiviai taps žvalgais, tiriančiais II pasaulinio karo pradžios įvykius Kaune, sužinos apie japonų diplomato Čijunės Sugiharos, Nyderlandų garbės konsulo Jan Zwartendijk žygdarbį gelbstint tūkstančius žydų gyvybių. Ši edukacija tai įtraukus komandinis žaidimas, tiriant Kauno ir pasaulio istorines mįsles. Žaidimas vyks garsios britų menininkės Jenny Kagan sukurtoje interaktyvioje ekspozicijoje, perteikiančioje tarpukario Kauno laikmečio dvasią ir II pasaulinio karo pradžios įvykius.


Archeologijos muziejuje naujas edukacinis užsiėmimas - ,,Lobių paslaptys“. Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje turėsite puikią galimybę iš arčiau susipažinti su lobiais rastais Lietuvos teritorijoje bei išmoksite juos skirti priklausomai nuo tipo bei sudėties. Sužinosite apie mokslininkus - archeologus, kurie aptinka lobius bei juos tyrinėja. Žinias įprasminsite atpažindami bei sugrupuoti lobius pagal rūšis, tipus. Be to turėsite unikalią galimybę pasigaminti maišelį, kuriame laikysite papuošalus, brangius daiktus - lobius.


Trys mokinių grupės, bendradarbiaudamos su Juozo Tumo-Vaižganto buto-muziejaus edukatoriumi, redaguos tris XXI a. „Tėvynės sargo“ laikraščio straipsnius, kuriuose atsiskleis Lietuvos rašytojo klasiko J. Tumo-Vaižganto autobiografija. Suredaguotus straipsnius mokiniai skaitys ir pristatys visai klasei. Mokinių laukia trys kūrybinės veiklos. I veikla. Pažintis su J. Tumo-Vaižganto gyvenimu ir kūryba. Vaižganto muziejaus edukatorius, su skaidrėmis, vaizdo įrašais, pristatys Juozą Tumą-Vaižgantą, jo gyvenimą ir kūrybą. II veikla. Kursime „Tėvynės sargo“ straipsnius ir juos redaguosime. Mokiniai gaus magnetines lenteles „Tėvynės sargas“ ir vokus su citatų ir nuotraukų rinkiniu. Trys grupės parengs tris skirtingus straipsnius: J. Tumo-Vaižganto „Gyvenimo pradžia“, „Branda ir studijos“ ir „Kūrybinė veikla“. Visi bus kviečiami atsakingai, chronologiškai, istoriškai ir kūrybingai mąstyti. Imsis tekstų redagavimo – kritiško tekstų apmąstymo, atrinkimo, siejimo ir iliustravimo darbų. III veikla. Straipsnius pristatysime ir aptarsime. Išvažiuojamoji edukacinė programa „Vaižgantas ir „Tėvynės sargas“ mokiniams bus vertinga rengiantis baigiamiesiems mokyklos egzaminams, paskatins mokinius tikėti savimi, būti Lietuvos kūrėjais, auginti savyje, savo šalyje ir pasaulyje gėrį, šviesą, teisingumą, meilę, išmintį, dėkingumą, supratingumą, dorovę, orumą, atkaklumą, drąsą, stiprybę ir viltį. Mokiniai prisilies prie J. Tumo-Vaižganto darbų – taps pirmojo Vaižganto redaguoto žurnalo „Tėvynės sargas“ redaktoriais. Kartu su Vaižgantu taps Lietuvos kūrėjais, saugančiais savo šalies savastis, grožį, atmintį ir turtą. Vaižganto žodžiais tariant – sieksime „susiprasti, atsitokėti, atsiminti praeitį, pamylėti dabartį“, kol atrasime, „kurgi tavo širdužė linksta“ (Vaižgantas).


Skirtingo amžiaus dalyvių laukia neįtikėtina kelionė po taip gerai pažįstamus ir tuo pačiu dar niekada nepažintus pasaulius.
Edukacijų metu skirtingo amžiaus moksleiviams pristatoma mokslą, meną ir šiuolaikines technologijas sujungusi „Tautiškos giesmės“ instaliacija, susidedanti iš Lietuvos Respublikos himno, išreikšto pirmą kartą pasaulio istorijoje nuausta garso analizės juosta bei lazerio iliuminacija, ir darniai susiliejanti į garso, vaizdo bei judesio sinchroninę sistemą.
Kaip Lietuvos vardas buvo įrašytas į pasaulio istoriją? Ką nuostabusis riteris, tviskančiais šarvais, neša rankose savo išrinktajai? Kaip aguonos grūdelis apvertė milžino vežimą? Kuo panašūs spalvų ir garsų pasauliai? Ir dar daugybė kitų keistų ir išradingų klausimų ir žaidimų laukia kelionėje po mokslo, meno ir šiuolaikinių technologijų sintezės pasaulį, kuriame susijungia istorija ir muzika, fizika ir kalba, etika ir gamtos pažinimas, dailė ir informacinės technologijos, meilė savajam kraštui ir savęs pažinimas...
Edukacijas vedantis poetas ir tarpdisciplininių menų kūrėjas Julius Žėkas, baigęs skulptūros, fizikos, lietuvių filologijos, literatūrologijos, kultūros vadybos ir politikos studijas, taip pat kuriantis, organizuojantis ir kuruojantis įvairius kultūros ir meno bei neformaliojo švietimo projektus, vien su „Tautiškos giesmės“ instaliacijos edukacinėmis programomis uždegęs daugiau nei 100 tūkstančių jaunų širdžių ir protų.


Kasmet artėjant Kalėdoms, lapkričio ir gruodžio mėnesiais, Vienuolyne atskleidžiamas Kalėdinis stebuklas. Baltas lyg sniegas kepamas trapus kepinys – kalėdaitis, plotkelė, Dievo pyragas. Ir kalbamės apie lietuvių Šv. Kūčių prasmę, tradicijas.

Edukacinės programos dalyviai susipažins su XVIII – XX a. kalėdaičių kepimo įrankiais, patys keps, ragaus ir dalinsis prisiminimais.

Vieni programos dalyviai stebėsis, kokiu būdų jie kepami, kiti skaičiuos lakštus kol bus galima jų paskanauti, o gal kažkas tai darys pirmą kartą. Kiekvienas sužinos kalėdaičio kelią iki kol jis tampa tikru dvasiniu Kūčių simboliu.


MOZAIKA vadinama - įmantriu menu, įspūdinga puošybos technika, kurios dirbiniai patys patvariausi ir išlikę net nuo
Antikos laikų. Mes prisiliesime prie stiklo mozaikos kūrimo ir kūrybinių dirbtuvių metu susikursime įmantrų mozaikos
darbą. Siekdami ugdyti kultūrinį sąmoningumą, atsakingą vaikų požiūrį į vartotojiškumą, kūrybinių dirbtuvių metu bus
naudojamos antrinės (indų duženos, panaudoto plastiko detalės) žaliavos. Edukacija skirta susipažinti su mozaikos istorija ir pritaikyti jau įgytas žinias praktikoje pasigaminant mozaikos elementą.