Tradicinių amatų centras "Meniškas kaimas"

Programa "Meniškas kaimas" skirta 2-7 kl. moksleiviams susipažinti su lietuvių liaudies tradicijomis ir amatais. Programoje dalyviai išgirsta pasakojimą apie skirtingiems metų laikams senovėje būdingus darbus, tradicijas ir papročius, diskusijos metu patys mėgina juos prisiminti. Pasakojimo metu išgirsta gyvai atliekamas tradicines lietuvių liaudies dainas. Rodomas 10 min filmas "Pažintis su moliu", sukurtas tradicinių amatų centre "Meniškas kaimas" kasmetinių tradicinės keramikos seminarų metu. Filmo metu, išsamiai supažindinama su keramikos amato procesu: molio paruošimu, džiovinimu, lipdymo ir dekoravimo būdais, tradiciniais juodosios ir raugo keramikos degimo būdais. Praktinėse dirbtuvėse dalyviai nusilipdo tradicinę puodynėlę. antroje programos dalyje dalyviai supažindinami su vaško tradicijomis Lietuvoje, kaip atsiranda vaškas ir vaško gaminiai, pateikiami vaško ir jo gaminių pavyzdžiai, gamybos priemonės, gaminimo būdai ir progos, kuomet žvakė būdavo uždegama. Dalyviai nusilieja bičių vaško žvakę. Programos pabaigoje apžiūrimos tradicinės juodosios ir raugo keramikos krosnys, keramikos darbų ekspozicijoje dalyviai atpažįsta tradicinius keramikos darbus.


Pažink paveldą. Kryždirbystės kelias nuo sodžiaus iki muziejaus

Vis didėjant globalizacijai ir augant populiariosios kultūros dominavimui kasdienybėje, Birštono Sakralinis muziejus kviečia atsigręžti į išskirtinę, tarptautiniu mastu UNESCO pripažintą unikalią lietuviškosios meninės tradicijos elementą – kryždirbystę ir jos elementus. Šia kultūrinės edukacijos paslauga siekiama stiprinti kultūrinį ir tautinį identitetą, ugdyti kultūrinį sąmoningumą, taip užtikrinant tautinės tradicijos išsaugojimą ir perdavimą ateities kartoms globaliame pasaulyje.
Edukacijos metu mokiniams bus pristatomos kryždirbystės tradicijos ir istorija, skiriamos užduotys, skatinančios nepriklausomą informacijos rinkimą bei kritinį mąstymą ir naujų žinių pritaikymą žaidimo-viktorinos metu. Netradicinis mokymasis, susipažinimas su naujomis meninės raiškos formomis muziejuje ugdys kultūrinio gyvenimo įgūdžius ir užtikrins stipraus kultūrinio identiteto puoselėjimą.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Viešoji įstaiga "Kultūrinių projektų centras"

Mes visi gyvename nuolatinėje vaizdų, garsų ir žodžių apsuptyje. Kasdieninėje komunikacijoje, žodžius išreiškiančius jausmus bei emocijas pakeičiame ikonografija, memais, ar kitais vaizdais. Mūsų sakiniai trumpėja, o vaizdų daugėja. Rašytinis tekstas nepraranda savo svarbos ir poveikio stiprumo, tačiau kinta mūsų ir jaunosios kartos santykis su ja. Gebėjimas nepaviršutiniškai mąstyti ir perteikti žodžius bei jausmus vaizdais yra lavinamas įgūdis, kuris tampa itin svarbus išsilavinusiam šuolaikiniam žmogui. Šių audiovizualinių dirbtuvių metu mokinsimės ne tik kitaip pamatyti ir prisijaukinti literatūros kūrinius, bet ir mokinsimės mąstyti judančiais vaizdais. Mokiniai drauge su pripažintais kino režisieriais Andriumi, Blaževičiumi, Marat Sargsyan, mokinsis kino kalbos pagrindų, aptars pasirinktą poezijos kūrinį, ieškos tinkamų vizualinių raiškos priemonių tiksliai perteikiančių jausmus, pojūčius ir mintis. Mokiniai, savo turimomis kasdieninėmis priemonėmis - mobiliaisiais telefonais mokinsis filmuoti, montuoti filmuotą medžiagą. Rezultatas – trumpas video kūrinys, inspiruotas eilėraščio, tarsi vaizdo poezija.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Japonija - tolima, su savita kultūra ir papročiais valstybė. Ją pažinti nėra taip paprasta. Mūsų tikslas sudominti vaikus tolimos šalies žmonių gyvenimu ir jų puoselėjimomis vertybėmis per senąjį kovos meną Aikido. Aikido reiškia kelią į harmoniją, balansą, meilę ir suderinamumą ( do - kelias; Aiki - harmonija, meilė, suderinamumas, balansas). Dažnai žmonės renkasi Aikido, nes tai yra puikus būdas išvalyti savo mintis ir visiškai susitelkti į tai, ką darome šią akimirką. Tai yra būdas pasiekti harmoniją su pačiu savimi, su savo kūnu, su savo mintimis. Aiki yra vienas pagrindinių Aikido elementų. Šį principą treniruojame, atlikdami individualius judesius, apšilimą, įvairias veiksmų sekas, kurių metu suvienijame rankų, kojų ir galvos judesius su kūno centru, tam, kad kūnas taptų vientisas ir visos jo dalys judėtų harmonijoje. Kai mūsų kūnas tampa pakankamai koordinuotas, galima praktikuoti aikido poroje, kuomet siekiama susiderinti su treniruotės partnerio judesiais. Aikido praktikanto užduotis yra nukreipti partnerio ataką, jo nesužeidžiant. Tokiu būdu žmogus, besitreniruojantis Aikido, siekia harmonijos ne tik su savimi pačiu, bet kartu ir su savo partneriu. Treniruodamiesi Aikido mes ugdome savo asmenybę ir laviname kūną, siekdami visiško suderinamumo ir koordinacijos. Harmonijos galima siekti visą gyvenimą ir tai yra įdomus kelias...


Online spektaklis  „Debesys“ (nuotolinė paslauga)

Režisierę ir dailininkę Aušrą Bagočiūnaitę Paukštienę sukurti spektaklį įkvėpė debesų tema. Dangumi praplaukiantys debesys kūrėjai asocijuojasi su laisvės, gyvenimo tėkmės ir efemeriškumo metaforomis. Teatro „Lėlė“ dramaturgės N. Indriūnaitės autentiškų pokalbių su savo anūke užrašai virto idėjiniu pjesės pagrindu: čia, per keletą metų užrašinėtus senelės ir anūkės kasdienių pasikalbėjimų fragmentus, skleidžiasi pasaulio pažinimo tema, talpinanti tiek šmaikščius vaikiškos logikos paradoksus, neribotą fantaziją, tiek gyvenimišką vyresnio žmogaus išmintį. Klausimai apie gamtos reiškinius ir slėpinius, žmogaus gyvenimą, tarpusavio santykius, moralę, vertybes, kasdienybės įspūdžiai – visa tai kuria vaiko ir senelės dialogą, kuriame mokytojo ir mokinio figūros, vaidmenys nuolat keičiasi vietomis ir tai, kas suaugusiąjam „savaime“ aišku – tampa neaišku arba iš naujo atrasta, ir atvirkščiai – vaiko fantazija, kupina mitologinės, kone mistiškos pasaulio pajautos, pažeria kvapą gniaužiančių atsakymų, vertinimų ir apibendrinimų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Pasinerkite į kūrybinį nuotykį „Komandos jėgos mandala“ ir patirkite bendrakūrybos proceso džiaugsmą.  Sukurkite unikalią didelę mandalą, kuri atspindėtų jūsų klasės komandinę dvasią ir papuoštų mokyklos erdves.
Mandala (iš sanskrito kalbos: मण्डल, maṇḍala) yra simetriška, apskritimo arba kvadrato formos geometrinė kompozicija, simboliškai vaizduojanti tam tikrą dvasinę, kosminę arba psichologinę tvarką.
Mandalos kūrimas – įtraukianti ir išlaisvinanti kūrybiškumą veikla. Edukacijos metu pirštais nutapysite didžiulę (1,23 m. skersmens) mandalą ant paruošto balto popieriaus raižinio. Naudosime kūrybiškumą skatinančias technikas, judesio, kvėpavimo, garso, vaizduotės, tylos ir susikaupimo pratimus, kurie padės mums pasiekti reikiamą kūrybinę būseną. Susipažinsite su mandalos simbolika ir ugdysite savo meninius gebėjimus. Atrasite savyje naujas idėjas, mintis, jausmus ir pojūčius, kurie bus indėlis į komandos kūrybinę raišką.
Vizualinis projekto rezultatas – edukacijos metu mokinių sukurta mandala, tinkama kūrybiškam eksponavimui mokyklos erdvėse, kur visi galės ja grožėtis.
„Komandos jėgos mandalos“ kūrimui naudojamas profesionalios raižinių meistrės Ingos Grinskytės Gulbinienės rankomis išraižyta popierinė mandala. Inga jau daugiau nei 10 m. organizuoja popierinių raižinių parodas, kuria didelių matmenų menines raižinių instaliacijas ir plėtoja inovatyvų požiūrį į popierinių raižinių meną.

Susisiekite su mumis, sužinokite daugiau ir susitikime!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Susipažinkime: Vasario 16-osios simboliai

Kodėl ir kaip švenčiame Vasario 16-ąją? Ką reiškia sąvokos VALSTYBĖ, LAISVĖ, NEPRIKLAUSOMYBĖ ir SIGNATARAS? Keliaudami Signatarų namų ekspozicija ne tik geriau susipažinsime su šiomis sąvokomis, bet ir trumpam įsijausime į muziejininko vaidmenį - grupėse tyrinėsime vieno iš signatarų, Jono Basanavičiaus, autentiškus daiktus ir bandysime sužinoti, ką jie mums gali papasakoti apie šią, daugiau nei prieš 100 metų gyvenusią Lietuvos istorijos figūrą. Aplankysime autentiškas erdves, tarp kurių - Lietuvos Nepriklausomybės akto pasirašymo kambarys. Jūsų laukia linksmi žaidimai ir interaktyvios užduotys, kurios sukurs smagią ir įsimintiną apsilankymo muziejuje patirtį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Užsiėmimo metu vaikai kviečiami pasinerti į Lietuvos jūrinės kultūros pasaulį, kur švyturiai užima ypatingą vietą. Pradžioje vaikai susipažins su švyturių reikšme, atsakydami į smalsumą skatinančius klausimus: „Kas yra švyturys?“ ir „Kur jie gali būti naudojami?“. Teorinėje dalyje bus aptarta švyturių istorija, jų svarba laivybai, taip pat įvairūs šviesos šaltiniai – nuo laužų iki modernių technologijų.
Vaikai pažins esamus ir buvusius Lietuvos pajūrio švyturius per interaktyvias skaidres, kuriose pasakojama apie jų istorijas ir ypatybes. Po prezentacijos vyks diskusija apie gamtos ir kultūros paveldo išsaugojimą, skatinant mąstyti apie savo atsakomybę saugoti šiuos vertingus paveldo elementus.
Praktinėje dalyje gaminsime magnetukus su švyturių piešiniais. Baigiantis užsiėmimui, kiekvienas dalyvis gaus pažymėjimą, o vaikai turės galimybę pasidalinti, ką sužinojo ir kas jiems labiausiai patiko.


Orientacinis žaidimas “(Ne)Dingusio Vilniaus paieškos”

Sugrįžkime į skirtingus Vilniaus miesto gyvavimo laikotarpius: viduramžius, renesansą, carinės Rusijos ar sovietų valdomą Lietuvos sostinę. Orientacinio žaidimo metu mokiniai privalės surasti reikiamus objektus patys, pasitelkę mobilioje aplikacijoje nurodytus žemėlapius. Žaidimas drieksis aplankant skirtingais laikais pastatytus, perstatytus, atstatytus, nuverstus ar pakeitusius paskirtį statinius: mokiniai ieškos seniausio Vilniuje įkurto Botanikos sodo, pasislėpusių Valdovų rūmų detalių, išlikusių ženklų ant Šv.Mikalojaus bažnyčios sienų ar gynybinės sienos likučių. Per 90 minučių teks aplankyti net 15 objektų, išdėstytų netoli vienas kito žiediniu principu ir išsiaiškinti, kokias paslaptis mums gali atskleisti Vilniaus architektūros istorija bei kokios asmenybės prisidėjo prie miesto kūrimo. Orientacinio žaidimo metu mokiniai sužinos, kaip senasis Vilnius skirtingais amžiais keitė savo miestovaizdį ir pastatų paskirtį. Žaidimo pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Lietuvos sostinės materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Kultūros paveldo stebuklai Kinijoje: nuo Didžiosios kinų sienos iki Uždraustojo miesto (Išvažiuojamoji)

Ar kada nors teko susimąstyti, kiek gi kilometrų driekiasi Didžioji kinų siena? Arba kodėl Pekine esantys Imperatoriškieji rūmai dar vadinami Uždraustuoju miestu? Į šiuos ir dar daugiau klausimų atsakys ši pažintinė edukacija, kurios metu 1-6 klasių moksleiviai virtualiai pakeliaus po svarbiausius Kinijoje esančius UNESCO saugomus pasaulio paveldo objektus. Edukacijos metu mokiniai įgis tarpdalykinių bei daugiakultūrinių žinių apie mums gana tolimą kultūrą ir jos architektūrinį ir kultūrinį paveldą. Moksleiviai sužinos įdomių faktų apie šių objektų istoriją, išsaugojimo svarbą ir kylančias grėsmes šiems paveldo objektams. Dirbtuvėlių metu mokiniai patys atvaizduos edukacijoje pristatytus paveldo objektus, išmoks rašyti jų pavadinimus kiniškais hieroglifais, o taip pat pateiks savo siūlymus, kaip gi šiuos paveldo stebuklus turėtume išsaugoti ateities kartoms. Tokiu būdu edukacija stiprins mokinių kultūrinį sąmoningumą, kultūrinę raišką, taip pat lavins moksleivių vaizduotę.


Helovino orientacinis žaidimas Marijampolėje

Helovino orientacinis žaidimas

Manyta, kad mirusiųjų sielos bei kitos dvasios per Heloviną, įžengia į tikrąjį pasaulį ir jame klajoja. Buvo bijoma, kad Helovino naktį iš namų išėję žmonės, susitiks tas sielas. Kaip žmonės sugalvojo, apgauti tas sielas? Tikėta, kad tada sielos ir dvasios nesugebės atpažinti žmonių.

Iš Airijos atkeliavo Helovino žibintų tradicija. Airių legenda pasakoja apie girtuoklį ir sukčių Džeką, kuris sugebėjo apgauti patį Šėtoną. Sakoma Džeko siela, pasiėmusi žibintą, klajoja po šį pasaulį. Iš ko buvo pagamintas Džeko sielos žibintas?

Tai tik keletas užuominų iš daugybės užduočių apie Helovino šventės paslaptis, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.


Interaktyvi pamoka „Keliaujanti cirko laboratorija“

Interaktyvi pamoka "Keliaujanti cirko laboratorija"  susideda iš trijų dalių. 10min teorija, 30 praktika ir 5 min namų darbai.
Teorija: dalyviams išaiškinama ir pademonstruoams kaip nsudojema įvairi cirko įranga.
Praktika: dalyviai suskirstomi į grupes. Kiekviena grupė gauna skirtinga cirko įrangą. Kas 5min pagal komandą grupės pereina prie kitos cirko įrangos, kad visi viska išbandyti.
Namų darbai: pabaigoje dalyviai apklausiami kas patiko ir kaip sekėsi. Užduodamin nesudėtingi koordinacijos pratimai išmokti namuose.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Aktyvaus edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su aviacijos istorija nepriklausomoje Lietuvoje, gilins bei plėtos suvokimą kokį poveikį Lietuvai padarė  Dariaus ir Girėno skrydis per Atlanto vandenyną lėktuvu „Lituanica“. Mokiniai susipažins su „Lituanicos“ skrydžio istorijos įdomybėmis, nuo lėktuvo parengimo skrydžiui, juridinių skrydžio aspektų iki katastrofos priežąsčių ir daugelio kitų neatsakytų klausimų. Išklausę "Lituanicos" skrydžio istoriją ir pažiūrėję dokumentinę mdžiagą apie muziejaus pirmąjį eksponatą „Lituanica“ lėktuvo repliką, analizuos  tuometinės technikos galimybes įveikiant Atlanto vandenyną be sustojimo ir vertins, koks turėjo būti lakūnų pasirengimas tokiam ilgam ir sudėtingam skrydžiui.  Mokiniai ugdysis kritinį mąstymą dirbant grupėse, iš pateiktų dokumentų bei daiktų, turės surasti ir atrinkti tik tuos, kuriuos Darius ir Girėnas pasiėmė į lėktuvą kaip būtiniausius daiktus skrydžiui per Atlanto vandenyną. Mokiniai diskutuos, argumentuos savo pasirinkimus, darys išvadas, pateiks savo įžvalgas, kodėl atrinko būtent tuos daiktus ir dokumentus.
Praktinėje edukacinio užsiėmimo dalyje mokiniai mokysis pilotuoti lėktuvą - lėktuvo simuliatoriumi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kas tokie buvo mano proseneliai? Kokiais amatais, menais užsiėmė mano protėviai? Kokie jų buvo vardai? Gal esu į juos panašus?
Į šiuos klausimus ne kiekvienas turime atsakymus, dar daugiau jų neatsakytų lieka mokiniams. Ir iš tiesų – kartais gali būti sudėtinga paaiškinti,  kuo mums tokia svarbi krašto, tautos istorija ir kultūrinis paveldas.
Edukacijos „Mano šaknys“ metu nersime į kelionę po genealogijos, giminės ir krašto istorijos tyrinėjimo bei tautinio, etninio, kultūrinio paveldo pasaulį. Mokiniai užsiėmimo metu: - Turės galimybę susipažinti su giminės medžio sudarymo pagrindais, giminės istorijos tyrinėjimo metodais ir informacijos šaltiniais; - Kūrybinių veiklų, žaidimų ir diskusijų metu išbandys būdus naujoms idėjoms kurti ir įgyvendinti, juos pritaikys pradėdami rinkti informaciją genealogijos ir kultūrinio paveldo išsaugojimo temomis; - Atlikdami įvairias užduotis praktiškai patirs savo giminės ir krašto istorijos bei kultūrinio paveldo pažinimo svarbą; - Susies savo, šeimos, giminės kultūrines patirtis su literatūros, istorijos, muzikos, dailės pamokų metų įgytomis žiniomis – juk tai, kas artima ir asmeniška, tampa žymiai lengviau įsisavinama; - Įgis pradmenis giminės istorijos, kultūrinio paveldo tyrinėjimui ir giminės medžio sudarymui; - Turės galimybę užduoti klausimus; - Įdomiai, turiningai ir smagiai praleis laiką bei įgis naujų naudingų žinių ir įgūdžių! Užsiėmimus veda genealogijos, giminės ir krašto istorijos tyrinėtoja, neformalaus švietimo specialistė Evelina Viktorija Žemeikytė. Daugiau informacijos rasite www.stipriosšaknys.lt. Prieš rezervuodami laiką būtinai susisiekite telefonu +37068604519.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Vaikai dunda, žemė bunda“ supažindina su daugelio XIX–XX a. I p. Lietuvoje gyvenusių vaikų užsiėmimu – senoviniais žaidimais, ir šiuos lydėjusiomis tradicijomis bei muzikavimu. Aukštaitiškos sodybos kieme moksleiviai žais judrius, greitus, ištvermės, sumanumo, reakcijos ir fizinių jėgų reikalaujančius senoviškus vaikų žaidimus. Žaisdami mokysis komunikuoti, pastebėti draugą. Užsiėmimo dalyviai sužino, kokia buvo vaikų kasdienybė, kokie buvo pagrindiniai darbai, kaip linksminosi, dėl ko liūdėjo. Dirbdami vaikai ne tik vargo, bet ir buvo sugalvoję įvairių žaidimų, dainavo, muzikavo. Apie muzikines tradicijas Lietuvoje pasakos kerdžius (vyresnio amžiaus samdomas kaimo piemuo), jo pasakojimą lydės autentiški ganymo muzikos instrumentų garsai. Programos dalyviai susipažins su tradiciniais garsiniais ganymo įrankiais, kokiomis aplinkybėmis buvo naudojami vieni ar kiti, išgirs, kaip skamba populiariausi to meto muzikos instrumentai. Žaidžiama pasiturinčio aukštaičio ūkininko sodybos erdviame kieme (esant blogam orui - klojime). Judrieji tradiciniai žaidimai yra smagūs, aktyvūs, reikalauja kūrybingumo, greitos orientacijos, lengvai improvizuojami ir turi griežtas taisykles. Dažniausiai yra susiję su piemenų pramogomis, nes poreikis žaisti šiuos žaidimus piemenų 6-12 m. amžiuje yra labai didelis. Panaudodami lazdas, akmenis, akmenėlius, lentas, lankus, virves, kerepėtus, medžio stuobrius, piemenys sugebėdavo organizuoti savo žaidimus. Dauguma užsiėmimams naudojamų priemonių pagamintos muziejuje, iš parankinių medžiagų. Apie visa tai, ir dar daugiau, sužinosite atvykę į Arklio muziejaus edukacinę programą „Vaikai dunda, žemė bunda”.


Druskininkų kurorto istorija yra neatsiejama nuo gamtos išteklių ir juos naudojusių gydytojų ir vaistininkų. Vienas iš kurorto gydymo metodų jau nuo XIX a. buvo aromaterapija. Kas ji yra, kaip ji buvo pritaikoma XIX a. Druskininkų kurorte? Kaip ją galime pritaikyti šiandienos kasdienybėje? Kokie buvo pirmieji Druskininkų gydytojai ir kaip jie padėdavo žmonėms sveikti? Į šiuos ir į daugelį kitų klausimų kartu su mokiniais mes atsakysime šio edukacinio užsiėmimo metu. Tikslas – patraukliai supažindinti su Druskininkų kurorto istorija; plėsti ir gilinti žinias apie gamtos išteklius ir jų naudą. Uždaviniai: supažindinti su Druskininkų kurorte iš vietos naudingųjų išteklių kurtomis medicinos naujovėmis, su gydymo metodais, taikytais XVIII–XIX a. Druskininkuose, gamtos išteklių panaudojimo galimybėmis XVIII–XX a. pr. Neformalioje aplinkoje gerinti tarpusavio bendravimą ir žaidžiant mokytis istorijos ir gamtos gėrybių panaudojimo. Praktinio užsiėmimo metu mokiniai, padedami edukatorės, pasigamins aromaterapinių tablečių, kokios buvo gaminamos kurorto gydyklose XX a. pr. įkurtoje laboratorijoje. Tabletes namuose galės naudoti kojų vonelėms. Žaidimas / Viktorina – apie Druskininkų apylinkėse esančius gamtinius išteklius, jų panaudojimą kurorte, XIX a. kurorto vaistininkus ir jų išradimus, aromaterapiją ir jos panaudojimą. Mokiniai pakviečiami į XIX a. vaistininko parduotuvėlę, kurioje tampa pirkėjais. Jie supažindinami su parduotuvės asortimentu (gamtos ištekliais ir iš jų pagamintais produktais) ir „perkasi“ daiktus, reikalingus loterijos būdu ištrauktoms užduotims atlikti. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su Druskininkų istorija, senaisiais gydymo metodais ir išbandys patį gamybinį procesą, taikytą kurorte XIX –XX a. pr., praplės savo akiratį ir kūrybiškumą.


Siekdami vaikams padėti pažinti paslaptingą dinozaurų pasaulį ir paleontologijos mokslą, kviečiame į edukaciją „Atrask dinozaurą“, kurios metu mokiai skaptuos molio lentelę ir ieškos dinozauro fosilijos. Fosilija yra  reikšmingiausia archeologinio paveldo dalis, dėka kurios tyrinėjimo, mokslininkai atskleidė žemės gyvybės istoriją ir evoliucijos procesą. Edukacija „Atrask dinozaurą“ susideda iš trijų dalių: teorinės, patyriminės ir praktinės. Teorinės ir patyriminės edukacijos dalių metu (trukmė – iki 15 min.) edukatorius supažindins vaikus su įdomiausiais faktais apie dinozaurus. Atviros diskusijos metu dalyviai gilinsis į mėsėdžių bei žolėdžių dinozaurų skirtumus, ieškos panašumų tarp dinozaurų ir jų palikuonių paukščių, apžiūrinėdami parke esančius dinozaurus, judančius, skleidžiančius garsus ir fiziniais išmatavimais atitinkančius anksčiau gyvenusius „baisiuosius driežus“. Praktinėje edukacijos „Atrask dinozaurą“ dalyje (trukmė – 30 min.) edukatorius supažindins vaikus su paleontologo profesija, jo darbo įrankiais, pagrindinėmis skaptavimo taisyklėmis ir specifika, fosilijos teoriniu apibrėžimu. Skaptuodami molio lenteles bei ieškodami dinozauro fosilijos vaikai praktiškai atras kelis žemės sluoksnius: molį ir smėlį, individualiai rinksis geriausią skaptavimo strategiją. Mokiniai ras vieną iš 4 keturių dinozaurų griaučių fosilijų: tiranozauro, stegozauro, triceratopso arba branchiozauro. Skaptavimo patirtis formuos dalyvių kritinį mąstymą,  lavins kruopštumą, atsakingumą, stiprins kultūrinį sąmoningumą. Išskaptuota fosilija atitenka vaikams. Šis praktinis darbo rezultatas motyvuos vaikus grįžus namo pasidalinti su tėvais žiniomis apie dinozaurus, paleontologiją, kas padės dar geriau įsisavinti per edukaciją išgirstą informaciją.


Ar geriau, kad uodo nebūtų, nes jis tik kanda ir siurbia kraują? Ar visos bitės gelia? Programos metu mokiniai bus supažindinti su vabzdžių svarba ekosferai, teikiama nauda (žala) žmogui, nykimo priežastimis ir išsaugojimo priemonėmis.


Susipažinkime su knygos ženklu – ekslibrisu! Edukacinio užsiėmimo metu išgirsite ekslibriso istoriją, stilius ir vystymosi kryptis, pagrindines grafikos technikas. Naudodami vieną seniausių grafikos atlikimo technikų – monotipiją, kursite savo asmeninį ekslibrisą, kurį galėsite pasiimti su savimi ir parsinešę namo įklijuoti į savo mėgstamą knygą. Ši technika unikali tuo, jog per trumpą laiką galima sukurti savo originalų ir nepakartojamą atspaudą, kuris taps mažu meno kūriniu, atskleidžiančiu jūsų asmenybę. Išryškėjęs ant popieriaus vaizdinys – tikras netikėtumas, leidžiantis patirti kūrybinio eksperimento džiaugsmą. Ši kūrybos forma yra lengvai įvaldoma ir suteikia puikių galimybių papildyti žinių bagažą, lavinti fantaziją, vaizduotę, puoselėti kūrybinį mąstymą ir estetinę nuovoką, leidžia labiau pažinti save ir kitus bei supantį pasaulį.


“Kūno ekspresija: išmok skaityti kitų mintis!”

Kelias kalbas mokate? Lietuvių, anglų, rusų, vokiečių, prancūzų....? Dvi, o gal visas penkias ar net daugiau? Kaip manote, kiek laiko užtrunka išmokti vieną kalbą? Mėnesį, du mėnesius, metus? O ar žinote, kad yra kalba, kuria galite bendrauti visame pasaulyje ir kurios nereikia mokytis metų metus? Kalba, kuri yra seniausia iš visų kalbų ir kurios gramatika yra suprantama visiems šio pasaulio žmonėms? Kūno kalba sudaro 55% informacijos, kurią mes perduodame vieni kitiems kūno signalais, gestais, mimika. Didžiausią dalį informacijos mes gauname stebėdami ir bendravimą analizuodami vizualiai. Kūno kalba nemeluoja. Jei yra nesutapimas tarp žodžių ir kūno signalų, žmonės paprastai pasitiki pastaraisiais. Edukacijos metu mokiniai lavins kūno ekspresijos ir neverbalinės komunikacijos gebėjimus. Sužinos ir praktiškai išbandys svarbiausius pirmojo įspūdžio, empatiško bendravimo, streso įveikos per kūno kalbą aspektus. Įgaus daugiau pasitikėjimo savimi, ugdys kūrybingumą ir kritinį mąstymą. Mokysis tolerancijos, lygybės ir pagarbos bendravime.


Šiai dienai kopijavimą suvokiame tarsi blogą reiškinį, tačiau XIX a. dailininkų tarpe tai buvo visiškai normali praktika. Mat kopijuodami būsimieji dailininkai mokėsi dailės paslapčių, na, ir paslapčia konkuruodavo su didžiais dailininkais, kurių paveikslus kopijuodavo. Viena seniausių kopijavimo technikų yra piešimas per tinklelį. Užsiėmimo metu aplankysime parodą, ieškosime joje eksponuojamų paveikslų skirtumų ir panašumų ir patys išbandysime tinklelio techniką.


,,Misija (Ne)Įmanoma''. Patirtinis edukacinis žaidimas 7-8 kl. mokiniams

Žaidimą ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ užpildo linksmų, kūrybiškumą skatinančių, keistų, nepatogių, tačiau būtinai kultūrinį akiratį plečiančių, draugystę skatinančių ir komandą formuojančių užduočių vykdymas, unikalios piešimo ir rašymo simbioze paremtos refleksijos, sukuriančios dalyvių tarpe taip reikalingą bendrumo jausmą. Užsiėmimo metu dalyviai ne tik piešia, konstruoja, vaidina, dainuoja ir t.t., jie per savo patirtį ir išgyvenimus išjaučia bendruomenės iššūkius, geba juos įvardinti ir pasiūlyti būdų jiems išspręsti, ima labiau vertinti unikalius kolektyvo narių gebėjimus ir vienoje ar kitoje meno srityje bei jų indėlį į bendrą komandos sėkmę.
Edukacijos programą sudaro: susipažinimas, klausimų ratas, ,,ledlaužiai’’ pratimai, žaidimo pristatymas, strategijos planavimas, žaidimo procesas, užsiėmimo refleksija.
Mūsų didelės komandos tikslas - mokyklos bendruomenės bendravimo kultūros bei moksleivių kūrybiškumo puoselėjimas per kultūrinę raišką bei kultūrinį sąmoningumą.
Edukacija remiasi David Kolb patirtinio ugdymo principu, taip pat ,,Nesmurtinės komunikacijos’’ bei ,,Ubuntu’’ filosofijomis, S. Covey visų savo būties lygmenų pažinimo bei jų lavinimo principais.
Kultūrinio, kūrybiškumą ugdančio žaidimo ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ vedliai - jungtinė lektorių grupė iš Whatansu komandos.
Kadangi mūsų kolektyvas yra platus, eduakcija  vienu metu gali vykti kelioms grupėms/klasėms iš karto.


Batraiščiai. Menas ir matematika. I-IV kl.

Ar žinote, kad mokslininkai batų raištelių atsiradimo istoriją datuoja apie 3500 m. pr. Kr., kai kalnuose buvo rasti odiniai batai, suvarstyti plonos odos raišteliais? Arba kad varstant batus reikalinga matematika – kai pagal skylučių skaičių apskaičiuojama, kokio ilgio batų raištelis bus reikalingas. Batų varstymo būdų yra daug ir įvairių, skirtingo sudėtingumo ir dažnas jų turi įdomų ar netikėtą pavadinimą. Vieni batų varstymo būdai rekomenduojami dviratininkams, kiti – bėgikams, krepšininkams, golfo žaidėjams ir pan. Varstant iš batraiščių galima surišti įmantrius mazgus ar naudoti skirtingų spalvų batraiščius. Galima teigti, jog stilingai ir neįprastai suvarstyti batai tampa jūsų įvaizdžio dalimi. Edukacijoje „Batraiščiai. Menas ir matematika“ ne tik išmoksite apskaičiuoti batų raištelių ilgį, bet ir praktiškai juos varstyti įvairiausiais būdais, tokiais kaip „Žvaigždė“, „Pentagrama“, „Zigzagai“ ir pan. Jaunesniųjų klasių moksleiviai mokysisvarstyti batus ant paruoštų trafaretų.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Nuo papiruso iki ...
Rankiniu būdu gamindami popieriaus lapą gilinsimės į jo atsiradimo istoriją, rūšių įvairovę ir panaudojimo galimybes.


Dirbtuvių metu dalyviai supažindinami su šiuolaikinio cirko žanru ieškant atsakymų į klausimus: kuo šiuolaikinis cirkas skiriasi nuo tradicinio? Kaip tapti cirko artistu? Kada pradėti mokytis cirko? Kokių yra cirko disciplinų? Taip pat trumpai pristatomos galimybėmis apjungti cirką su skirtingomis meno srtitimis, o prieš pradedant fizines veiklas, žaidimų pagalba daromas apšilimas, kuriuo naudojasi net ir cirko profesionalai. Apšilę ir pasiruošę vaikai keliauja pažindintis su tokiomis cirko disciplinomis kaip žongliravimas ir akrobatika. Praktinių pratimų pagalba mokomasi pirmųjų triukų su trenerių pagalba, kuriuose atsiskleidžia cirko nauda mokinių ugdymo procese, pavyzdžiui, kūrybiškumo, pasitikėjimo savimi ir kitais skatinimas per žaismingas ir įtraukinačias veiklas. Galiausiai vaikai gali parodyti ką išmoko, atlikti triukus kaip tikri cirko artistai ir sulaukti aplodismentų, nes padaryti triuką treniruotėje ir prieš žiūrovus yra dvi skirtingos patirtys. Cirko metodikų pasitelkimas edukacinėse veikose yra naudingas ne tik fiziniame, bet ir emociniame lygmenyje gerinant komunikaciją ir empatiją tarp bendraamžių.


Edukacija “Miško kvapų terapija”, kurios tikslas pasigaminti miško kvapą namams, sugrįžti į protėvių laikus, kai geriausia vaistinė buvo šalia esančiame miške, prisiminti senus papročius, atkurti ryšį su gamta, prisiminti jos naudą. Šiame susitikime kalbėsime apie kvapniuosius miško spygliuočius ir jų naudą žmogui, pasakosime apie jų skirtingas gydomasias savybes, pasinersime į miško kvapų simfoniją kupiną paslapčių ir pamirštų receptų. Miškas jau senovėje buvo aprašytas ir apdainuotas mistinėje ir grožinėje literatūroje ir užėmė labai svarbią vietą mūsų protėvių kasdienybėje.
Šiame susitikime prisiminsime senolių mediciną, miško naudą ir svarbą žmogui ir visam pasauliui bei pamirštas jo gėrybes.
Dalyviai išgirs naudingų patarimų ir pamokymų, kaip iš miško spygliuočių pasigaminti namų kvapus, bandys atspėti skirtingus spygliuočius pagal kvapus, juos paliesti ir pajusti. Žaismingai aptarsime gamtosaugos temą, kuri labai aktuali šiame laikotarpyje.
Renginio metu mokiniai pasigamins “miško kvapą” iš eterinių aliejų ir spygliuočių šakelių parsinešimui į namus.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Praverkime duris į stebuklingą spalvų pasaulį, kur gyvena trys spalvos: Geltona, Raudona ir Mėlyna. Edukacija pagal knygą „Spalvų namelis“ išlaisvins vaikų vaizduotę, žadins vaikų susidomėjimą knygomis, supažindins su pirminėmis ir išvestinėmis spalvomis. Sekdami savo smalsumą vaikai sužinos, kas atsitinka, kai spalvos susidraugauja. Mokysimės neužsisklęsti savo kambarėliuose ir būti atviri mus supančiam pasauliui. O pravėrę paslaptingas dureles išvysime spalvotus stebuklus! Patys maišysime spalvas, užduosime klausimus, bendrausime, kursime, smalsausime, daug šypsosimės ir dar daugiau stengsimės. Juk norime, kad mūsų pagaminti ir išdekoruoti „stebuklingi rakteliai“, sukurti knygos personažai ar naujas knygos viršelis būtų tikrai ypatingi (konkrečios veiklos parenkamos pagal vaikų amžių).
Taip pat, su vaikais kalbėsime apie tai, kokį vaidmenį atlieka knygos autorius ir knygos iliustratorius, kaip gimsta knyga bei koks yra iliustracijų kūrimo procesas.
Išlaisvinkime savo kūrybiškumą drauge!

Edukaciją veda knygos „Spalvų namelis“ autorė bei knygos „Tapukas ir emocijų kuprinė“ iliustratorė Renata Bee.
Trukmė 60 min.


V. Mykolaičio-Putino gyvenimo ir kūrybos raida

Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Edukacinėje programoje svarbiausia yra pažintinė dalis. Ji vykdoma ekspozicijos salėje, prie pagrindinius V. Mykolaičio-Putino gyvenimo ir kūrybos bruožus pristatančių stendų. Edukacinio užsiėmimo dalyviai bus supažindinami su svarbiausiais V. Mykolaičio-Putino gyvenimo ir kūrybos raidos etapais, pagrindinėmis veiklos kryptimis. Bus pristatyti pagrindiniai rašytojo kūrybos bruožai, svarbiausi skirtingų žanrų kūriniai, atskleista gyvenimo ir kūrybos sintezė. Moksleiviai turės galimybę pamatyti V. Mykolaičio-Putino kūrybą interpretuojančius dailės kūrinius, autentiškus, su rašytoju ir jo giminaičiais susijusius eksponatus. Edukacinės programos metu mokiniai aktyviai dalyvaus diskusijoje, interpretuos kūrinius, atsakys į anketos klausimus, įgaus naujos kultūrinės patirties muziejaus ekspozicijos ervėje, sužinos svarbiausius V. Mykolaičio-Putino biografijos faktus, kūrinius, jų kontekstus, kūrybos bruožus, gebės interpretuoti svarbiausius rašytojo kūrinius, kritiškai juos vertinti, suvokti gyvenimo ir kūrybos neatsiejamumą. Edukacinė programa atitinka ugdymo programą.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacinė programa skirta 1 – 5 klasių moksleiviams. Programos tikslas – supažindinti su etnokultūra žaidimų pagalba. Pasakojama žaislų atsiradimo istorija, gaminimo procesas, pristatomos medžiagos iš kurių buvo gaminami žaislai. Edukacinės programos metu dalyviai žaidžia XX ir XXI a. judrius bei loginius komandinius žaidimus, kurių metu susipažįsta su senaisiais buities daiktais.


Amsterdamo mokyklos muziejus įsikūręs išskirtiniame 1928 m. statytame Amsterdamo mokyklos stiliaus pastate (architektas – Jokūbas Peras), vieninteliame tokiame Baltijos šalyse. Šiame prabangiame apartamente atkurti originalūs interjero elementai ir sukurta autentiška tarpukario Kauno gyventojo namų erdvė.
Ekskursijos metu dalyviai trumpam nusikelia į tarpukario Kauną, 1928-uosius; moksleiviai pažiūri į tarpukarį iš arti, nes muziejaus eksponatus galima liesti ir jais naudotis – sėdėti ant originalių baldų, pagroti fortepijonu, vartyti to meto periodinius leidinius.
Per pasakojimus skirtinguose apartamento kambariuose, kvapus, fone skambančią muziką mokiniai pažins Pirmosios Lietuvos Respublikos kultūros paveldą, tuo metu vyravusią atmosferą.
Bendrosios ugdymo programos istorijos pamokų turinys bus papildomas įdomiais faktais apie laikotarpį, realių žmonių istorijomis. Edukacija supažindins su architektūros bei dizaino pavyzdžiais, kurie yra įspūdingi ir aktualūs net šiandien.
Ekskursijos metu su mokiniais bus diskutuojama apie tarpukario visuomenės gyvenimo būdą, įpročius, madas, taip pat ir vyravusias socialines ypatybes, įvairovę. Amsterdamo mokyklos muziejaus pastatas kadaise priklausė Lietuvos žydams, verslininkams Mozei Posvianskiui ir Giršui Klišui. Pastato architektas Jokūbas Peras bei dauguma pastato gyventojų tarpukariu taip pat buvo litvakai, tarpukariu vienas iš namo savininkų buvo LGBTAQ+ bendruomenės narys.
Po ekskursijos moksleiviai galės Kauną, kaip laikinąją sostinę, savo vaizduotėje nupiešti daug tiksliau.
Amsterdamo mokyklos muziejaus įkūrėjai už savo darbą puoselėjant Lietuvos kultūros paveldą Lietuvos kultūros paveldo instituto apdovanoti „Paveldo DNR“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Spektaklis vaikams „Baltas Niekas ir Draugystė tyliai“ (su gestų k. integracija)

Koks yra pasaulis, kuriame nėra garso? Ar tikrai girdime, kai klausome? Ar esame geresni, kai girdime? Į visus šiuos klausimus bandys atsakyti aktorės bei režisierės Reditos Dominaitytės iniciatyva įkurtas „Knygos teatras“, išskirtinai inscenizuojantis lietuvių literatūrą. Savo antrąjį vaikams skirtą spektaklį „Baltas Niekas arba Draugystė tyliai“ pagal Sigito Gedos poeziją nugabens tiek mažus, tiek didelius į stebuklingą vaikystės pasaulį.
Naujasis spektaklis „Baltas Niekas arba Draugystė tyliai“, pasitelkdamas kosmoso ir virtualios realybės temas, supažindins šiuolaikinę vaikų kartą su lietuvių literatūra. Interaktyvus spektaklis mažiesiems, sukurtas bendradarbiaujant su Kernagio fondu, išsiskiria pasakojamuoju skaitoviniu žanru bei specialiomis priemonėmis, žadinančiomis jusles bei fantaziją.


Mėlyni saulės atspindžiai gėlių darželiuose

Nuo seniausių laikų žmonės savo gyvenamąją aplinką apsupdavo augalais. Tai ir gėlių darželiais, krūmais ar medžiais. Kiekvienas augalas sodyboje turėjo ne tik estetinę, bet ir praktinę funkciją- ar tai būtų namų apsaugos ar gydomųjų savybių panaudojimo- kiekvienas augalas pasakoja savo istoriją. Cianotipijos kūrybinių dirbtuvių metu augalų istorijas įamžinsime, panaudojant saulės skleidžiamą šviesą. Tai viena seniausių forografijos technikų, kurios veikimo principas- iš pažiūros labai paprastas, bet savo rezultatu- stebinantis, bei suteikiantis daug kūrybinės laisvės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Orientacinis-pažintinis žaidimas "Tiškevičių aukso skrynios beieškant"

Viešoji įstaiga Kauno rajono turizmo ir verslo informacijos centras

Orientacinis-pažintinis žaidimas „Tiškevičių aukso skrynios beieškant...“ skirtas 8–15 m. amžiaus vaikams. Tai aktyvus, įtraukiantis ir sumanumo reikalaujantis žaidimas, kurio tikslas – atskleisti dingusios paskutiniųjų Raudondvario dvaro šeimininkų, grafų Tiškevičių aukso skrynios paslaptį. Šis žaidimas – puiki pramoga, padėsianti vaikams geriau pažinti Raudondvario dvarą ir jo turtingą istoriją. Aukso skrynios paslapčiai atskleisti nebus reikalingos jokios specialios priemonės ar įranga – tik sumanumas ir atidumas. Pateiktas užduotis žaidimo dalyviai iššifruos ir tikslą pasieks tik veikdami išvien! Prieš pradedant žaidimą, aukso skrynios ieškotojus grafienė Rozalija pakvies į ekskursiją po Raudondvario dvaro teritoriją, trumpai supažindins su dvaro istorija ir šiandiena. Leiskitės į nepamirštamą nuotykį Raudondvario dvare ir atverkite paslaptingąją aukso skrynią!


Tikslas: Sukurti atviruką iš džiovintų augalų.
Uždaviniai: 1. Supažinti su plokščiosios floristikos viena iš rūšių - atviruku. 2.  Susipažinti su augalų džiovinimo atvirukams ypatumais. 3. Išmokti sukomponuoti augalus. 4. Išmokti suklijuoti augalus.
Įvardinus atviruką kaip vieną iš plokščiosios floristikos rūšių, mokymų metu mokiniai kurs savo pasaką iš augalų, kurią jiems papasakojo lapeliai. Išklausys instruktažo, kaip klijuoti džiovintus augalus, išsiaiškins iš kokių formų sudaryta jų pasirinkta norima sukurti figūra. Gavę sudžiovintų augalų lapus, dėlios, klijuos. Baigus kurti aptariamas gautas rezultatas, kaip ir kas pavyko, ko tikėjosi, aptariamas darbų savitumas ir individualumas. Atviruką pasiliks sau.


Jaunojo išradėjo kelionė: keliaujantys robotai

Cesare Pavese yra pasakęs: „Keliavimas yra brutalus dalykas. Jis priverčia tave pasikliauti nepažįstamaisiais ir užmiršti visus namų ir draugų teikiamus malonumus. Tu visada esi išbalansuotas. Niekas tau nepriklauso, išskyrus tokius esminius dalykus kaip – oras, miegas, sapnai, jūra ir dangus – visus tuos dalykus, kurie paklūsta amžinybei arba žmonių įsivaizdavimu paklūsta amžinybei“. Anot mokslininkų, užsiimdami robotika vaikai gali pasisemti efektingų idėjų iš technologijų ir kompiuterių programavimo, tuo pačiu gerinami jų matematinio mąstymo įgūdžiai. Užsiėmimo pradžioje supažindinama su teoriniais robotikos pagrindais, o įsisavinus gautas žinias, mokiniai atlieka praktinę užduotį – konstruoja ir programuoja robotus -keliauninkus. Šis užsiėmimas – tai įdomi netradicinė pamoka, kuri paremta mokymųsi žaidžiant, konstruojant, programuojant ir eksperimentuojant. Edukacijos pabaigoje mokiniams įteikiami dalyvio pažymėjimai.


„Kvapnią kasdienybę dovanojantis rankų darbo muilas" 1-4 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Atvykite į Kuršėnų dvarą ir susipažinkite su muilo atsiradimo istorija, gamybos būdais, pirmaisiais muilo receptais. Išgirskite muilo pavadinimo legendą. Pamatykite kaip damos XIX a. kurdavo kvapnius muilus, juos maišydavo su gėlių žiedlapiais, žolelėmis, uogomis, sėklomis bei išgaudavo netikėčiausias spalvas ir kvapus.
Edukacija „Kvapnią kasdienybę dovanojantis rankų darbo muilas” skirta 1-4 kl. mokiniams norintiems pažinti muilo gamybos amatą, kuomet muilas gaminamas naudojant muilo bazę.  Tikslas  - skatinti gausesnį mokinių domėjimąsi tradiciniu muilo gamybos amatu, siekiant supažindinti, perduoti ir išsaugoti.
1.  Supažindinti mokinius su muilo atsiradimo istorija, jo gamybos būdais;
2. Leisti dalyviams tiesiogiai prisiliesti prie kūrybos proceso, skatinant kūrybiškumą ir naujų pomėgių vystymąsi.
3. Perduoti muilo gamybos amatą ateities kartoms.
Edukacija susideda iš dviejų dalių: 1. Muilo gamyba - dalyviams bus pateikiama teorinė medžiaga apie muilo atsiradimo istoriją, jo gamybos būdus. Tuomet, vaikai savarankiškai kurs muilo idėją ir mėgins ją įgyvendinti. Pasirinks muilo kvapą, žoleles, žiedlapius, uogas, sėklas,  formą. Maišys ir derins spalvas, sluoksnius muilą kurs ornamentus. 2. Muilo įpakavimas: naudodami spalvotą popierių, kartoną gamins ir dekoruos dėžutes ar maišelius muilo įpakavimui.
Visi išsineš estetiškai supakuotą gaminį, kuris džiugins ne tik patį gamintoją, bet tiks kaip puiki dovana draugui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Dieveniškių apylinkėse dominuoja kraštovaizdis su unikaliu 19 a. pabaigos 20 a. pradžios paveldu- gatviniais kaimais,  bei neįprastu trobesių statymo būdu- sujungiant pirkią su tvartu po vienu stogu, pavadinant tokį statinį „rūmu“.  Dalyviai apkeliaus už kelių šimtų metrų esantį  esantį Poškonių gatvinį kaimą, susipažins su  trobesių statymo ypatumais. Lankytojų centre, dalyviai turės galimybę prisiliesti prie unikalios praeities -rakandų, senų fotografijų, išsaugotos šimtametės  sąsparos ir kitų vertingų eksponatų istorijos ir nusitapys medinį namuką- magnetuką.


Programa „Po Klėtelės stogu“ pirmiausia skirta būsimam skaitytojui ugdyti – mokiniams sudominti poeto gyvenimu bei kūryba, „užkabinti“, suintriguoti toliau skaityti ir gilintis į tekstą. Susėdus prie Klėtelės, trumpai pasikalbama, ką mokiniai jau žino apie poetą, ką prisimena iš skaitytos „Anykščių šilelio“ ištraukos (su ketvirtokais ir penktokais, jau skaičiusiais poemos pradžią; antrokams-trečiokams pradedama sąsajomis su tikruoju šileliu – mišku, į kurį važiuos, tęsdami ekskursiją po Anykščius, ir A. Baranausko noru aprašyti šį mišką su jo gyventojais). Programoje stengiamasi sukurti įspūdį, kad literatūra ir rašytojas yra kažkas ypatingo, nekasdieniško, kad kūryba yra stebuklas, todėl ir aplinką stengiamasi kurti stebuklingą ir pasakišką: sena klėtelė, prieblanda, gęstančios šviesos, tyla ir kelionės į rašytojo pasaulį „po Klėtelės stogu“ vedlys – Anykščių šilelio kankorėžiukas, sekantis pasaką-ne pasaką apie poetą ir jo tikrą-netikrą Šilelį. Su vaikais žiūrimas  animacinis filmukas „Klėtelės pasaka“, supažindinantis su esminiais A. Baranausko gyvenimo momentais, su Klėtelės kaip literatūros kūrinio gimimo vietos istorija. Edukatorė „gyvai“ supažindina su Klėtelės eksponatais, kuriuos mokiniai matė filmuke, pakomentuoja su jais susijusias istorijas, kai kuriuos leidžia paliesti, primenant jų ypatingumą ir vaikams leidžiant suvokti, kad daiktai gali būti iškalbinga biografijos dalis. Trumpai pasikalbama, koks daiktas galėtų papasakoti apie vaiko gyvenimą, pomėgius ir t.t. O kad tas šilelis, aprašytas poemoje, yra tikras ir gyvas, vaikams primena tikras šilelio kankorėžis, kurį kiekvienas kaip simbolį gali pasiimti iš muziejaus ir parsivežti į namus kaip „vedlį“ į A. Baranausko poemos pasaulį ir į domėjimąsi miško paslaptimis. Programa tęsiama rašytojo A. Žukausko-Vienuolio, išsaugojusio Klėtelę, namuose. Atliekamos diferencijuotos užduotys, patikrinančios, ką mokiniai įsiminė prie Klėtelės, sprendžiamas A. Baranausko vaikystės uždavinys.


Draugystės kodas : kaip menas padeda pažinti save ir kitus

Prasidedant paauglystei atsiranda iššūkis geriau suprasti save, naujai atrasti savo tapatybę, vietą pasaulyje ir megzti draugystes.  Gebėjimas suprasti ir išreikšti save, pozityviai ir pilnavertiškai kurti santykius su bendraamžiais yra viena svarbesnių užduočių šiame amžiaus tarpsnyje. Šis edukacinis užsiėmimas kviečia patyrinėti vidinį vaiko pasaulį, užčiuopti kylančius egzistencinius klausimus susijusius su santykiu su savimi ir aplinkiniais: draugais, mokytojais, tėvais ir kt., kurie neretai kelia iššūkių ir sunkumų. Užsiėmimo metu mokiniai MO muziejaus parodoje, remiantis edukatoriaus parinktais meno kūriniais, praktinėmis užduotimis ir dialogo pagalba tyrinės bendravimo ir draugystės temas. Susipažinę su efektyvaus bendravimo principo taikymu kasdienėse situacijose, mokysis įsiklausyti į asmeninius vidinius poreikius, gebėti atpažinti ir įvardinti esamą situaciją ir priimti galimą geriausią sprendimą. Meno kūriniuose apstu įprasmintų emocijų, kurias išnarplioti ir sieti su savo patirtimis bus kviečiami jaunuoliai besidomintys socialinių ryšių tema bei trokštantys draugauti. Šios edukacinės programos metu ugdomos socialines, emocines ir kritinio mąstymo kompetencijas, kurios yra labai svarbios sėkmingam gyvenimui.Rekomenduojama klasės valandėlių metu.


Edukacinė programa "Žirgininkystės paslaptys" skirta 1-12 kl. mokiniams. Tai unikali galimybė susipažinti su žirgais ir jų gyvenimu.
Išgirsite pasakojimą apie dvaro žirgų veisles, gyvenimo ypatumus, pamatysite, kaip žirgas ruošiami jodinėjimui. Galėsite pamaitinti žirgus savo atsivežtomis morkomis ar obuoliais. Kiekvienam dalyviui bus suteikta galimybė pašukuoti žirgą, padėti pabalnoti, nusifotografuoti ir gal net pasėdėti balne.


Velykinio margučio dekoravimas dekupažo technika

Dekupažas yra kūrybiška, dekoratyvi bei nesenstanti meno forma. Naudojant įvairias technikas galima sukurti išskirtinio grožio darbelius. Edukacijos metu vaikai sužinos kokie yra šios dekoravimo technikos būdai, kokios priemonės naudojamos. Šios jaukios ir kūrybiškos edukacijos metu ruošimės  krikščionių šventei – Velykoms. Dekupažo technika dekoruosime velykinį margutį, kuris yra vienas svarbiausių šios šventės atributų. Kviečiu kurti!


Edukacinė programa "Lietuvių duona" (2 - 4 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su kasdieniais ir šventiniais Aukštaitijos regiono valgiais, valgymo kultūra. Užsiėmimo dalyvių dėmesys nuolat žadinamas klausimais: „Kodėl lietuviai augina rugius ir kepa juodą duoną“, „Kodėl prietaringos valstietės neskolindavo raugo?“. „Kodėl kepant duoną buvo draudžiama kalbėti ir varstyti duris?“, „Kokių galių turėjo šv. Agotos duona?“. Demonstruojama garsinio mokomojo filmo „Tradiciniai lietuvių valgiai“ ištrauka. Didžiausias dėmesys skiriamas vienam seniausių ir pagrindinių maisto produktų – duonai. Virtualiai pristatomos grūdinės kultūros: rugiai, kviečiai, avižos, miežiai, aptariamas jų panaudojimas tradicinėje virtuvėje. Akcentuojami tradiciniai darbai – javapjūtė dalgiais, pėdų rišimas, rugių kūlimas spragilais ir kt. Demonstruojama archyvinio dokumentinio filmo „Lietuva. 1930 m. I dalis“ ištrauka. Išryškinamos kūlimo talkų, patalkių vakarėlių tradicijos. Klausant audio įrašų, prisimenamos jautrios tremties istorijos, skatinančios mokinius suvokti duonos vertę. Kuriamos patarlės bei priežodžiai apie duoną.


Edukacinis užsiėmimas „Bitelė ratuota“ skirtas 1–4 klasių mokiniams. Šio užsiėmimo tikslas – supažindinti su bitininkyste ir žvakių liejimo tradicija Lietuvoje. Arklio muziejuje aukštaitiškoje sodyboje vykdomame užsiėmime edukatorė pristato XIX a. valstiečio buitį ir namų aplinką. Mokiniai sužino apie bičių šeimos narius, jų gaminamus produktus ir panaudojimą, aptaria žmonių ir bičių gyvenimo bendruomenėje panašumus ir skirtumus. Mažiesiems medžiaga pateikiama žaidimo forma, pasitelkiant pasakas, patarles, užduodant mįsles, aptariamos tradicijos. Pagal asmeninę patirtį, turimas žinias, mokiniai supažindinami su senaisiais namų apšvietimo būdais, pastarieji lyginami su dabartiniais. Atkreipiamas dėmesys į tai, kokie apšvietimo būdai yra šioje sodyboje, kur naudotos žvakės. Aptariama jų panaudojimas įvairiose bendruomenės ir šeimos šventėse. Aptariamos žvakių gamybos priemonės, medžiagos ir jų savybės. Pristatomi įrankiai ir priemonės: siūlai, ratas, vaškas, puodukas. Paruošiamas ratas, kaitinamas vaškas, atliekami bandomieji ir pavyzdiniai liejimai, gryčią pripildo sodrus vaško ir medaus aromatas. Išbandžius, kiekvienas lieja savo žvakę. Atliekant praktines užduotis, pradinių klasių mokiniams padedama, skiriamas didesnis individualus dėmesys, patariama kaip laikyti puoduką, kaip pilti vašką. Dirbama kruopščiai, atsakingai ir atidžiai. Kiekvienam suteikiama galimybė lieti vašką po keletą kartų, kol visi išlieja po vieną žvakę. Baigus darbą vyksta užsiėmimo ir įgytų žinių aptarimas, atsakoma į mokinių klausimus. Stengiamasi išsiaiškinti kas dalyviams buvo neaišku. Kalbamės apie žvakių pritaikymą šiais laikais. Įtvirtiname įgytas žinias. Galimas integruotas technologijų-pasaulio pažinimo-istorijos-etninės kultūros edukacinis užsiėmimas.


Ar esate patyrę fotomagijos kerų žavesį? Edukacijos metu suteiksime galimybę ir malonumą pačiam savo rankomis susikurti fotografinio vaizdo stebuklą. Veikloje bus supažindinama su fotografijos atsiradimo istorija ir vienu iš seniausių fotografijos gavimo būdų – cianotipija, atrasta dar 1842 m. Tai nesudėtingas fotografinių atspaudų gavimo procesas, tačiau atviras išpildyti kūrybinėms vizijoms ir sprendimams. Jo rezultatas – šviesiai arba tamsiai mėlynas atspaudas, gaunamas užtepant specialų, šviesai jautrų tirpalą ant popierinio paviršiaus, ant kurio dedamas negatyvas su pasirinktu Tauragės miesto atvaizdu. Negatyvą eksponuojant po UV spindulių lempa ir po kelių minučių gautą atvaizdą skalaujant vandenyje, galima stebėti kaip po truputį gimsta fotomagija – formuojasi mėlynas atspaudas. Kiekvienas edukacijos dalyvis galės atsispausdinti po atvaizdą su Tauragės miesto istoriniais objektais atminimui. Po praktinės užsiėmimo dalies mokiniai galės aptarti gautus rezultatus ir pasidalinti įspūdžiais su draugais.


Ar galite įsivaizduoti, kaip gyveno mūsų protėviai prieš šimtą su trupučiu metų? Jie malė grūdus girnomis, sijojo miltus sietu, vandens kibirus nešė naščiais ir lininius marškinius lygino kočėlu.
Dabar apie senuosius namų apyvokos reikmenis žinome tik iš pasakojimų. Apsilankę muziejuje tuos daiktus atidžiai apžiūrėsite, paliesite, o kai kuriuos bandysite ir panaudoti. Taip pat atliksite užduočių.


Barbora Radvilaitė – viena garsiausių Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovių. Vilniaus katedra ir jos požemiai su šia karaliene susiję labiau, negu gali pasirodyti iš pirmo žvilgsnio. Senojoje Karalių koplyčioje įvyko slaptos Barboros Radvilaitės ir karaliaus Žygimanto Augusto vestuvės, po ankstyvos mirties valdovė atgulė kriptoje po koplyčios grindimis, vėliau buvo perlaidota, ir tris šimtus metų žmonės tegalėjo spėlioti, kur ilsisi jos palaikai. Moksleivius kviečiame iš arčiau susipažinti su legenda tapusios Barboros Radvilaitės istorija. Stabtelėsime katedroje, klaidžiosime požemių labirintais, pamatysime slaptą valdovų kriptą bei karalių mauzoliejų. Apie karalienės kasdienybę pasakosime rodydami atkurtus Barboros daiktus, skaitydami jos rašytus laiškus, aplankydami slaptųjų vedybų vietą – Karališkąją kolyčią, ir mauzoliejų, kur dabar ilsisi karalienės palaikai.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Edukaciniu užsiėmimu „Važiuok dviračiu saugiai“ siekiama ugdyti vaikų loginį mąstymą, skatinti emocinę ir kultūrinę raišką, vaizdžiai ir įtaigiai supažindinant juos su dviračių technikos raida bei pagrindinėmis kelių eismo taisyklėmis (KET), skirtomis dviratininkams. Užsiėmimo metu mokiniai bus supažindinti su dviračio ir dviratininko saugos elementų atsiradimo istorija ir jų raida; su KET važiavimo dviračiais laikymosi svarba ir pasekmėmis jų nesilaikant. Edukacijos dalyviams užduodami įvairūs klausimai, susiję su kelių eismu, saugiu važiavimu dviračiu. Praktinio užsiėmimo metu sukuriamos simuliacijos pagal KET, kur mokiniai pasitelkę kūrybiškumą ir loginį mąstymą, tampa įvairių įvykių „dalyviais“. Taip pat edukacijos metu, pasitikrinus įgytas teorines žinias apie kelių eismo taisykles bei sudalyvavus simuliacijoje, edukacijos dalyviai kviečiami pasigaminti vieną iš saugumą kelyje užtikrinančių elementų – atšvaitą.


Edukacinė programa "Rugio šiaudo spindesys"

Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produktų - šiaudinių girliandų, šiaudinių žvaigždžių, šiaudinių eglutės žaisliukų ir šiaudinių sodų rišimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Edukacinės programos metu dalyviai supažindinami su senuoju šiaudinių sodų rišimo amatu, tradicijomis ir svarba mūsų kultūroje. Mokoma gaminti girliandą, saulutę arba šiaudinio sodo elementą - reketuką.


Senoviniai stalo žaidimai: išmok, pasigamink ir žaisk.

Stalo žaidimai - puiki metodinė priemonė įvairiausioms mokinių kompetencijoms ugdyti: nuo bendrųjų(bendravimo, bendradarbiavimo, taisyklių laikymosi, mokėjimo laimėti ir pralaimėti), iki specialiųjų – skaičiavimo, loginio, strateginio mąstymo, skaitymo įgūdžių, kūrybiškumo lavinimo ir kt. Edukacijos metu mokiniai ne tik sužinos ir išmoks žaisti, bet ir patys pasigamins labiausiai patikusius stalo žaidimus, kuriuos galės sėkmingai žaisti ir ateityje. Šia programa siekiame: • Skatinti stalo žaidimų kultūrą mokyklose • Supažindinti mokinius su stalo ir kitais žaidimais, kurie buvo žaidžiami senovėje įvairiausiuose kontinentuose, ypatingą dėmesį skiriant viduramžių Europoje ir, žinoma, Lietuvoje gyvavusiems stalo žaidimams. • Netradiciniu būdu paskatinti vaikus domėtis istorija, kultūra, senovės tradicijomis, skatinti vaikų kūrybiškumą. • Suburti klasės kolektyvą tarpusavio bendravimą ir bendradarbiavimą skatinančiai veiklai.


Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas (išvažiuojamoji)

Tekstilės dekoravimas, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas" metu supažindinama su audinių dekoravimu, bei suteikiama galimybė patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje piešiama dažais, pagalbinėmis priemonėmis dekoruojama medžiaga ir kuriamas maišelio dizainas puoštas nuotaikingais personažais. Kūrybiniai rezultatai visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima sukurti labai gražų darbelį, kuris bus ir daugkartinio panaudojimo, taip prisidedant prie gamtos saugojimo.


Stepo (tap dance) šokio edukacinė-koncertinė programa - Vienu ritmu

Stepo šokis paremtas ritmo pojūčiu, ugdymu bei vieningumo sukūrimu kiekvienam individualiai kuriant bendrą ritmą. Tai perkusinis šokis, kuris Lietuvoje dar nėra labai išplėtotas. Pažintis su šokiu leis praplėsti mokinių kultūrinį akiratį šokio meno srityje, įsigilinti į individualų bei bendrą ritmo kūrimą bei pojūtį, jo svarbą tiek meno sferoje, tiek asmeniniame gyvenime bei visuomenėje. Perkusinio šokio programa Vienu ritmu supažindina mokinius stepo šokiu, atspindinčiu amerikietiškos, airiškos, afrikietiškos kultūrų sintezės pagimdytą šokį, kur išryškėja harmoninga žmogaus kaip individualios asmenybės bei žmogaus - glaudžiai susijusio su kitais žmonėmis sąsaja bei kūrybos galimybės. Tai pasiekiama kiekvienam turint, atrandant, plėtojant savo individualų ritmą ir sujungiant jį į visus vienijantį bendrą ritmą. Pirmieji Lietuvoje stepo šokio profesionalai Funny Beat metalinėmis pakalomis kaustytais batais kuria ritmus, kurie gali skambėti tyloje, muzikoje ar tapti komunikacijos priemone su kitu žmogumi. Siekiama ne tik praplėsti mokinių kultūrinį išprusimą šokio srityje, bet ir lavinti ritmo suvokimą, pajautimą, skatinti suvokti savo individualų ritmą ir perprasti, kad kiekvienas individualus ritmas atranda savo vietą bendrystėje su kitais, taip sukuriant vieningą mūsų visų ritmą. Taigi per šokį išvedamos paralelės į žmogaus psichologinį būvį bei bendrystę vieni su kitais. Tai ir aktyvus dalyvių įsitraukimas į edukacines užduotis, pasakojimus, ir nuotaikinga koncertinė programa.

Tikslas - plėtoti mokinių kultūrinį sąmoningumą, supratimą bei raišką stepo šokio priemonėmis, skatinant kūrybiškumą, bendradarbiavimą, estetinį suvokimą bei fizinį aktyvumą.

Uždaviniai:
- puoselėti mokinių kultūrinį sąmoningumą, skatinti jų meninę amenybinę raišką,
- lavinti gebėjimą komunikuoti ritmo ir judesio forma, puoselėti šokio tradiciją,
- plėtoti mokinių kultūrinius, meninius patyrimus, leidžiant jiems išbandyti save kūrėjų, atlikėjų, stebėtojų ir vartotojų vaidmenyse.


Daiktai iš praeities (Nuotolinė paslauga)

Užsiėmimas norintiems pažinti IXI-XX a. pr. kaimo žmonių buities aplinką, apyvokos daiktus, darbo įrankius, rakandus. Daiktai iš praeities turi savo istoriją, vardus/pavadinimus. Juos išlukštensime per smulkiosios tautosakos atstoves mįsles. Tikrai ir senovinės gražiosios mįslės kalba apie jau primirštus ar net nežinomus daiktus. Šis užsiėmimas papildys mokykloje įgytas lietuvių kalbos, pasaulio pažinimo žinias.


KLIK galia: elgesio internete kultūra (Gyvai)

Viso pasaulio vaikai, prisijungiantys prie interneto, turi šansą naudotis geriausiomis  technologijų teikiamomis galimybėmis: skaitmeninėje erdvėje jie bendrauja, mokosi, kuria, pramogauja. Tam, kad visos šios veiklos juos AUGINTŲ plačiąja žodžio prasme, būtina ugdyti kultūringo bendravimo, sveiko naudojimosi technologijomis, kritinio mąstymo vartojant interneto turinį bei jį kuriant gebėjimus.
Vienas iš esminių įgūdžių šiame kelyje – kritinis mąstymas, be jo – nė iš vietos. Atskleidžiame, kaip gebėjimas virtualioje erdvėje elgtis išmaniai ir atsakingai ne tik apsaugo kiekvieną nuo nepageidaujamų patirčių internete, bet ir sudaro puikias sąlygas naudotis technologijų galimybėmis saviraiškai ir kūrybai. Visa tai aptariame pasitelkdami ir jaunimą įtraukiančius interneto kūrybos paveikslėlių – „memų“ pavyzdžius!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kauno miesto savivaldybės Vinco Kudirkos viešoji biblioteka

„Bežodžių knygų magijos“ dalyviai sužinos daugiau apie pačias bežodes knygas, išgirs istoriją apie ypatingą salą, kurioje yra žinomiausia bežodžių knygų kolekcija ir patys skaitys šias knygas. Moksleiviai ne tik atras bežodžių knygų, turinčių galią sukurti netikėtumo efektą, paslaptis, bet ir pajus kūrybos jėgą bei atskleis savo kūrybiškumą. Išbandę keletą bežodžių knygų skaitymo technikų ir įkvėpti šios patirties, vaikai patys kurs mažo formato bežodes knygeles. Užsiėmimo pabaigoje refleksijos būdu dalyviai aptars savo patirtis ir įspūdžius. Užsiėmimas taip pat yra puiki priemonė mokymosi sunkumų patiriantiems bei kitakalbiams moksleiviams integruotis į bendrą klasės veiklą.


Edukacinis užsiėmimas „Cianotipija – mėlynųjų saulės atspaudų dirbtuvės“

Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai supažindinami su alternatyviu fotografijų – cianotipijų kūrimo ir technologiniu procesu. Cianotipija, arba kitaip – mėlynieji saulės atspaudai – vienas pirmųjų fotografinio vaizdo gavimo būdų. Jo metu gaunamas įvairaus tamsumo mėlynas atspaudas. Užsiėmimo metu bus mokomasi pagrindinių cianotipijos technikos žingsnių, trumpai supažindiama su jos istorija ir panaudojimo galimybėmis. Šio užsiėmimo metu vaikams susiejami gamtos mokslų - fizikos, chemijos, biologijos - dalykai su menine kūrybine veikla. Kiekvienas dalyvis išsineša savo susikurtą cianotipiją ž mėlyną atviruką. Užsiėmimas rengiamas esant pakankamam kiekiui dienos šviesos. Jei oro sąlygos užsakymo dieną netinkamos, dalyviams siūlomos kitokios alternatyvos - mėlynų grafikos atspaudų dirbtuvės, tačiau supažindinama ir su teorine cianotipijų kūrimo dalimi.


Programa skirta pažinti vietos kurioje yra ūkis istoriją, susipažinti su skirtingus ūkyje laikomais gyvūnais. Lankytojai bus supažindinami su naminiais paukščiais (vištos, antys, žąsys), triušiais, avimis, alpakomis. Sužinos apie pagrindines jų veisles, mitybą, naudą, atsiradimo istoriją ir priežiūrą, pamatys svarbiausius ūkio įrankius, sužinos kaip jais naudotis. Edukacijos dalyviai gyvai pabendraus su gyvūnais, galės su jais nusifotografuoti ir juos pamaitinti. Turintys daugiau laiko galės pavedžioti alpakas, pasidžiaugti įvairių veislių paukščiais ir pasidaryti pikniką po ąžuolais.


Pažink pasaulio instrumentus. Instrumentai, įtraukti į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą (1-4 kl.)

Muzikos instrumentai gali būti kartais kaip žmonės: gali augti, populiarėti arba išnykti. Kad ypatingą kultūrinę muziką ir instrumentus puoselėtume ir saugotume, jie yra įtraukiami į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą. Saulius Petreikis, populiarus Lietuvos multiinstrumentininkas, yra sukaupęs senovinių instrumentų kolekciją, išmano skirtingas muzikavimo tradicijas ir net dainavimo technikų ypatybes. Norima mokiniams pristatyti šią muzikinę kultūrinę programą, kad primintų tiek mokiniams, tiek mokytojams, kokie instrumentai yra nykstančios rūšies, kodėl gali išnykti ir kaip juos galime išsaugoti.


Skambantis kinas, arba kaip gimsta garsai kine?

Kuriant įvairiausius filmus ne mažiau svarbią vietą užima ir garsai. Tai gali būti personažų dialogai, garso efektai (triukšmai) ir, žinoma, muzika. Garsinė plotmė kine padeda lengviau sekti ir suprasti besivystantį veiksmą, sukurti ir išlaikyti tam tikrą emocinę atmosferą - pasakoti istoriją būtent mūsų ausims sustiprinant vizualinį efektą. Tačiau žiūrint filmą garsai nebūtinai bus iš tų šaltinių, kuriuos matome ekrane, ir tikrai ne visi garsai yra užfiksuojami filmavimo metu - tad ne tik muzika ar kiti efektai yra įrašomi ar kuriami atskirai studijoje. Edukacija atskleis įdomias kino industrijos paslaptis, kur didžiausias dėmesys bus skiriamas būtent kino garsams: jų ypatybėms, kūrimui, įrašymui bei pritaikymui įvairiems filmams.

EDUKACIJOS TIKSLAS:
Atskleisti kino garsinės plotmės kūrybinę, techninę, meninę bei kultūrinę svarbą išskiriant kino garso elementus bei jų kūrimo / panaudojimo metodus.
UŽDAVINIAI:
Atskleisti kino garsų plotmę ne tik kaip integralią kino industrijos dalį, bet kaip ir meno formą, savitą kultūrą bei kūrybinę terpę;
Supažindinti su kino garsinės plotmės pagrindiniais elementais, jų svarba ir reikšmėmis;
Atskleisti esminių kino garsų (dialogo, garso efektų ir muzikos) kūrimo ir panaudojimo bei pritaikymo filmui specifiką;
Supažindinti su galimomis profesijomis / funkcijomis, kurios yra itin svarbios kino industrijoje siekiant sukurti kokybišką (ir efektingą) garsinį patyrimą filmo žiūrovui;
Ugdyti analitinį mąstymą filmų peržiūrų metu;
Skatinti tolimesnį susidomėjimą ir savarankišką žinių gilinimą.


Utenos rajone Vaikutėnų kaime neseniai atidaryta Odetos galerija. Taip vadinasi tautodailininkės sertifikuotos tradicinių amatų meistrės Odetos Tumėnaitės – Bražėnienės kūrybos studija, edukacijų erdvė ir margučių kolekcija.
Ką ten pamatysite?..
Meistrė kviečia į savo kūrybines karpinių, lino bei medžio raižinių ir margučių dirbtuves. Galėsite stebėti tradicinių amatų kūrybos proceso demonstravimą. Tautodailininkė visada pasiruošusi pademonstruoti tradicinės užuolaidėlės, karpinio paveikslo, lino ir medžio raižinio kūrimo ar margučio skutinėjimo procesą. Kiekvienas dalyvis gali išbandyti kūrybos įrankius, pats prisiliesti prie įdomaus kūrybos proceso. Įdomus senoviškas primityvus medžio raižinio kūrybos procesas ir visai šiuolaikiškas linoraižinių atspaudimas grafikos preso pagalba. Be kūrybinio proceso, meistrė gali pademonstruoti iš savo gausios kolekcijos daug originalių autorinių  karpinių ir lino bei medžio raižinių tiek žymiausių Lietuvos, tiek ir pasaulio kūrėjų.
Galerijoje yra didelė knygų iš viso pasaulio apie karpinius, grafiką, margučius ir kitus tradicinius menus biblioteka.
Meistrės kūrybos studijoje apžiūrėję karpinius ir grafiką, žinoma, ilgiausiai užtrunkame galerijoje, kurioje eksponuojama tūkstančiai margučių ir kitokių eksponatų, susijusių su margučiais.
O kur dar įdomus pasakojimas apie galerijos eksponatus, margučių autorius, Velykų tradicijų ir papročių pristatymas, tradicinių Velykų žaidimų išbandymas ir pan. Ir dar jūsų  lauks niekada nesibaigiantys siurprizai ir naujovės.
Laikas Odetos galerijoje tikrai neprailgs.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Teatralizuota ekskursija „Užkulisių paslaptys“

„Užkulisių paslaptys“ – tai teatralizuota ekskursija teatre, kurios tikslas – atskleisti paslaptingą teatro pasaulį, supažindinti su teatro struktūra, spektaklio kūrimo procesu ir suteikti galimybę moksleiviams patiems išbandyti kai kuriuos aktoriaus amplua. Edukacinės programos dalyviai turi galimybę klausti juos dominančių klausimų, gilinti žinias apie teatro atsiradimą Panevėžyje ir jo dabartį. Dalyviai sužino apie teatre veikiančias tarnybas, kurios nėra matomos spektaklio metu, aplanko vietas, kurios paprastai nėra prieinamos žiūrovams. Teatralizuota ekskursija lavina vaizduotę ir ugdo teatro meno supratimą. Ekskursijos teatre metu trumpai papasakojama, kas yra teatras, kaip gimsta spektaklis, kokių profesijų žmonės dirba teatre, kokie yra jų darbo ypatumai. Aplankomos teatro scenos, supažindinama su elgesio jose taisyklėmis, užkulisiais, dekoracijų sandėliu, rekvizito kambariu, grimo kambariu, kostiumų sandėliu. Tokios pažinties su teatru metu vaikai sužino, kodėl šis teatras vienintelis Lietuvoje pavadintas asmens vardu, apsilankoma Juozo Miltinio darbo kabinete ir vaikai supažindinami su šia spalvinga asmenybe, kuri Lietuvos teatro raidai darė didelę įtaką. Ekskursiją vainikuoja galimybė pasimatuoti teatro kostiumus ir nusifotografuoti.


KAUKIŲ METAS: PASAULINĖS SENOVĖS TRADICIJOS (Nuotolinė paslauga)

KAUKIŲ METAS: PASAULINĖS SENOVĖS TRADICIJOS - tai nuotaikinga edukacija, kurios metu mokiniai susipažins su tam tikrų šalių kaukių tradicijomis. Kaukės ir kostiumai yra puiki idėjų ir emocijų vizualinė išraiška. Tai būdas įnešti žaismingumo ir įvairovės į savo gyvenimą. Mokiniai sužinos, kokią reikšmę turi kaukės ir persirenginėjimai įvairiuose kultūrose, išgirs kokia jų atsiradimo istorija. Besiklausant linksmų pasakojimų patys bandys perteikti labiausiai patikusią kaukę ant popieriaus lapo, o edukacijos pabaigoje žais interaktyvų ,,kahoot” žaidimą kaukių tema.


Autentiškoje Žemaitijos kaimo ekspozicijos aplinkoje arba muziejaus edukacinėse erdvėse moksleiviai su edukatoriumi diskutuoja apie praeities žmonių darbų ir gyvenimo ritmą, lygina jį su šių dienų gyvenimo įpročiais. Apžiūrimos ir aptariamos senovinės apšvietimo priemonės: liktarnos, balanos, žibintai, spingsulės,  sulyginama su šiandieninėmis apšvietimo priemonėmis. Žvakių liejimui naudojamas tikras bičių vaškas, todėl dalyviai pastebi skirtumus: kvapas, spalva - tarp šiuolaikinių žvakių ir tikro vaško žvakių. Mokiniai iš siūlų ruošia žvakių knatus, lieja tikro bičių vaško žvakes, kurias pasiima sau. Lygina žvakės, balanos, spingsulės šviesos intensyvumą, bando skaityti ir atlikti smulkius darbus tokioje šviesoje. Užsiėmimo tikslas - supažindinti dalyvius su senovinėmis apšvietimo priemonėmis, saugumu ir galimais pavojais jomis naudojantis taip pat - galimybe pasigaminti kai kurias iš jų patiems. Uždaviniai: skatinti mokinių pažinimą ir kultūrinį smalsumą, mokyti saugaus elgesio su atvira ugnimi, pažinti ir branginti savo krašto kultūrinį paveldą ir papročius.


Įdomioji tekstilė. Audinio dizaino kūrimas

Užsiėmimo metu kiekvienas kurs savo išskirtinį dizainą ant drobės. Pamokos pradžioje iš arčiau susipažinsime su tekstilės dekoravimo galimybėmis, technikomis, naudojamomis priemonėmis ir įrankiais. Sukursime savo unikalų dizainą, kurį kiekvienas perkels ant pasirinktos drobės-tekstilės gaminio. Edukacinės programos metu dekoruosime pasirinktinai (grupei): tekstilės paveikslą, kurį užsiėmimo pabaigoje įrėminsime; medvilninį maišelį; penalinę, kepurę ar kt. Prieš užsakant edukacinę programą susitariama, koks gaminys bus dekoruojamas. Visomis priemonėmis pasirūpiname. Į švietimo įstaigas važiuojame susidarius mažiausiai 50 asmenų skaičiui. Atsižvelgiant į mokinių amžių bei įgūdžius, turimas žinias ir galimybes priimti ir suvokti informaciją, programa yra pritaikoma skirtingų gebėjimų vaikams (mokiniams), parenkami temų bei dekoruojamų objektų sudėtingumo lygiai.


Ozobot – tai mažas, beveik rutulio formos robotas, kuris tik nori su jumis pažaisti. Ar norėtumėte su juo paklaidžioti po Panevėžio miestą? Tuomet ši edukacija skirta jums. Užsiėmimo metu vaikai su Ozobot robotuku keliaus po Panevėžio miesto žemėlapį, aplankant įžymias, lankytinas Aukštaitijos sostinės vietas. Susipažins su jų istorija, aptars kuo viena , ar kita vieta reikšminga Panevėžio miestui. Tai padaryti pavyks tik išmokus koduoti Ozobotą, kuris geba sekti linijas, atpažinti spalvas, parinkus tinkamą spalvų kodą galima valdyti roboto kryptis ir veiksmus. Išmokus valdyti robotą vaikai miesto žemėlapyje turės pasirinkti lankytinus objektus, susidaryti maršrutą. Teisingai užkoduotas robotas seks sudarytu keliu aplankant žymius miesto objektus. Dirbant porose vaikai ugdysis bendravimo ir bendradarbiavimo, programavimo įgūdžius, turtins žinias apie lankytiną miestą.


Kartais naujų formų paieškos įprastoms pamokoms gali atrodyti kaip nemenkas iššūkis. Ką daryti, kad jos būtų įdomios, naudingos ir nenuobodžios? Mes Jums siūlome PAMOKĄ SU MUZIEJININKU, kuris rašytojo gyvenimą ir kūrybą žino iki smulkiausių detalių. Išgirsti įdomių ir negirdėtų faktų, pamatyti muziejų eksponatų, susipažinti su JONU MAČIULIU-MAIRONIU, JUOZU GRUŠU, BALIU SRUOGA, JUOZU TUMU-VAIŽGANTU arba SALOMĖJA NĖRIMI artimiau galite mūsų pamokose, vykstančiose ne klasėse, o muziejų erdvėse. Apie Jūsų pasirinktą rašytoją muziejininkai paruošę 45 minučių pasakojimą, kurį pagyvina vaizdinė medžiaga ir išskirtinė galimybė pamatyti muziejaus eksponatus, o tada – pokalbis su smalsaujančiais moksleiviais ir apsilankymas gyvenamuosiuose rašytojo kambariuose. Bus tikrai smagu – nepraleiskite unikalios progos!


Nuo kaligrafijos iki „graffiti” (Išvažiuojamoji)

Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su kaligrafijos istorija Europoje. Sužinos kaip rašančiųjų tautybė įtakojo skirtingų rašto stilių (pvz. karolingų, gotiškasis, humanistiškasis, kaligrafiškasis ir kt.) formavimąsi. Analizuodami istorinius įvykius moksleiviai suvoks dailyraščio transformacijas į meno kūrinius. Praktinės kaligrafijos užduotys suteiks moksleiviams naujų kultūrinių patirčių. Jie įgis meno istorijos žinių, susipažins su žymiausiais meno kūriniais, kuriuose raštas tampa meninės išraiškos priemone. Moksleiviai taip pat atras ir išbandys „graffiti” – šiandieną dažniausiai sutinkamą kaligrafijos formą. Istorinių sąsajų tarp dailyraščio, kaligrafijos ir „graffiti” analizė skatins kūrybiškumą ir asmenybės saviraišką.


Lino kančia (arba nuo sėklelės iki drobelės)

Lankytojus pasitinka muziejininkė ir pradeda pažintį su ekspozicijoje esančiais daiktais ir padargais, kurie naudojami linų auginimui bei apdirbimui. Po to, edukacijos dalyviai žiūri filmą, kaip linai nuraunami, rišami į pėdus, nukaršiami. Žinių įtvirtinimui vaikai suskirstomi į komandas, kurios tarpusavyje rungtyniauja viktorinose, praktinėse užduotyse.


Edukacinė paskaita „Lietuvos etnografiniai regionai“ (nuotolinė paskaita)

Etnografinis regionas – istoriškai susiformavusi teritorijos dalis, kurioje išlaikyta savita tarmė, tradicijos ir papročiai, integruotas baltų genčių palikimas. Šis palikimas iki mūsų laikų išliko kaip materialusis ir nematerialusis paveldas, pasireiškiantis ir labiausiai atpažįstamas pagal tokius savitumo raiškos požymius: tarmę, tautosaką, muzikinį folklorą, tautinį drabužį, architektūrą, papročius, tautodailę ir tradicinius dirbinius, kulinarinį paveldą.
Lietuvoje šiuo metu paprastai išskiriami penki etnografiniai regionai, pasižymintys istoriškai susiformavusiais kultūriniais ypatumais: Aukštaitija, Dzūkija, Mažoji Lietuva, Suvalkija ir Žemaitija.
Nuotolinės paskaitos metu Zoom platformos pagalba aptarsime kiekvieną regioną pagal jo tapatumo požymius: tarmę, muzikinį folklorą, tautinį drabužį, architektūrą, papročius, tautodailę ir tradicinius dirbinius, kulinarinį paveldą. Gilesniam įspūdžiui susidaryti regionų ribų ieškosime Lietuvos žemėlapyje, klausysime skirtingų tarmių ir dainų, o paskaitos pabaigoje žinias užtvirtinsime žaisdami Kahoot viktoriną.


Klounados ir fizinio teatro spektaklis ,,Pasišiukšlinę"

Kaip ir kodėl šiukšliname? Kas šioje temoje mus verčia jaustis nejaukiai? Kas sukelią baimę, siaubą ir kaltę? O kas skatina imtis veiksmų?

Skirtingus teatro žanrus – klounadą, fizinį, dramos teatrą – jungiantis spektaklis „Pasišiukšlinę“ universalia teatro kalba atveria globalios klimato krizės temą. 12 – 17 metų jaunimui kurtame spektaklyje skamba lietuvių klimatosaugininkės Dr. Gintarės Klimienės pranešimas. Į klimato kaitą žvelgiama kaip į socialinę dramą, kurią žmonija pajėgi išspręsti. Žiūrovai dalyvauja sprendimo procese.

Klimato krizė patiriama ir iš asmeninės, „pasišiukšlinusių“, ne itin atsakingų vartotojų, daug metų bandančių neigti, slėpti, ignoruoti perspektyvos. Saviironija atskleidžia komiškus, absurdiškus mūsų elgesio modelius susidūrus su atsakomybės ir įsitraukimo reikalaujančia problema.

Spektaklio kostiumai ir scenografija sukurti iš antrinių perdirbtų medžiagų. Į naujas formas sulydytas plastikas tampa išskirtiniu meniniu objektu. Iš ledo pagamintos ledynų figūros tirpsta ir nyksta viso vyksmo metu.

Spektaklio autorės, aktorės – Kristina Mauruševičiūtė, Vilma Raubaitė, Indrė Lencevičiūtė                                                                   Režisierius konsultantas – Franck Dinet                                                                                Scenografė – Medilė Šiaulytytė
Kompozitorius – Jokūbas Tulaba                                                                                Šviesų dailininkas – Ignas Lungevičius
Mokslinio pranešimo autorė –  Gintarė Klimienė

Spektaklio sukūrimą finansavo Lietuvos kultūros taryba, Vilniaus miesto savivaldybė.
Spektaklio partneriai – Vilniaus mokytojų namai, „Associazione Culturale La Terra Galleggiante“
(Italija), „Teatre Le Samovar“ (Prancūzija).


Marijampolės geležinkelio stotis yra viena gražiausių Lietuvoje. Įspūdingos architektūros pastatas pasitinka visus atvykstančius į miestą. Kokia šio pastato istorija, kas jį suprojektavo ir įrengė išskirtinio dizaino interjerą? Koks šio pastato architektūrinis stilius ir kokios detalės suteikia šiam pastatui puošnumo sužinosite atvykę. Čia nuo senųjų prieškario laikų išlikusi bilietų kasa, keleivių laukimo salė su didžiuliais suolais.. Su mokiniais išsiaiškinsime ką reiškia ne kasdien girdimi žodžiai - peronas, platforma, lokomotyvas,, semaforas... Atvykstančius į geležinkelio stotį pasitinkas istorinis stoties varpas. Sužinosime, kam jis buvio reikalingas
Traukiniais keliauja žmonės, norėdami aplankytis kitus miestus, šalis, žmones... Tačiau buvo ir kitoks laikotarpis, kai geležinkelio vagonais žmonės buvo tremiami į tolimus ir atšiaurius kraštus... Tuos laikus mena senas, medinis  vagonas ir paminklas tremtiniams.
Šiais laikais geležinkelio stotis priima ne tik norinčius keliauti -  įspūdingose stoties salėse vyksta koncertai, tarptautinio meno ir architektūros simpoziumo Malonny atidarymo renginiai, parodos.
Po apžvalginės ekskursijos po geležinkelio stotį, keleivių laukimo salėje mokinių lauks interaktyvi užduotis - kurią mokiniai atliks grupelėmis, bei klausimų ir mįslių  viktorina. Geriausiai atsakiusiųjų ir aktyviausiai dalyvavusių lauks prizai.


Viešoji įstaiga "Tytuvėnų piligrimų centras"

Edukaciją mokiniai pradės trumpa pažintine ekskursija po Tytuvėnų vienuolyną. Edukacinės programos metu pasakosime apie vienuolynų vaistažolių sodelių augalus, bandysime iš kvapo atpažinti žoles gyduoles, minsime mįsles, bandysime išgirsti žolynų muzikos garsus. Visi edukacinės programos dalyviai pasidarys po kvapų maišelį iš žolelių, kurios Jums labiausiai patiks. Pavaišinsime pagal Tytuvėnų vienuolyno virėjo receptą užplikyta arbata, ragausime sūrį iškeptą žolinių pabarstų pataluose.


Origami lėlių spektaklis "Arklio Dominyko meilė" (Nuotolinė paslauga)

Meilė ir draugystė svarbi tema vaikų pasaulyje. Ji padeda augti, pažinti pasaulį, atskleisti save, įsitraukti į įdomias veiklas .Tačiau ne visiems vaikams pavyksta greitai susirasti draugą, jie bendraudami tarpusavyje patiria sunkumų, nes nemoka įvardinti, išreikšti jausmus. Popierinių (origami) lėlių vaidinimas pagal Vytauto V. Landsbergio pasaką “ Arklio Dominyko meilė” šiuolaikiškai, subtiliai ir kūrybingai pateikia jaunajam žiūrovui meilės temą . Žiūrėdami vaidinimą dalyviai nejučia sutapatina save su veikėjais ir stebėdami jų išgyvenimus labiau pažįsta ir supranta save bei aplinką. Pasakos siužetas stebinantis, paradoksalus. Laukinis arklys Dominykas pamilsta gražią ir truputį aikštingą rugiagėlę. Artėjant žiemai, arklys nuskina rugiagėlę ir paslepia, nes šalna kėsinasi ją sušaldyti, o pats iškeliauja į Afriką. Jo kelionė įdomi ir sudėtinga. Dominykas susitinka baltąją mešką, krokodilą, kupranugarių ir kitokių veikėjų. Pagaliau Dominykas patenka į rugiagėlių pievą, iš kurios kilusi jo mylimoji. Artėjant pavasariui Dominykas grįžta į Lietuvą, nes vėl turi išdygti jo rugiagėlė. Sceninio veiksmo metu du aktoriai ( Kamilė Kondrotaitė ir Liudas Vyšniauskas) pasakodami šią istoriją naudoja įvairių dydžių, formų popierinius lankstinius. Scenografijoje matome įvairius pasaulio žemėlapių vaizdavimo būdus , kurie kelionės metu kinta, keičiasi. Visa tai apjungia subtilūs akvarelės piešiniai ( dailininkė Liuda Liaudanskaitė) ir fortepijono garsai (kompozitorė Aušra Vaštakaitė). Stebėdami lėlių ir objektų judėjimą žiūrovai nejučia įsitraukia į žaidimą, lavina savo fantaziją, kūrybingumą. Spektaklyje yra interaktyvių momementų, kurie įtraukia žiūrovą ir skatina kūrybingai mąstyti kartu ieškant sprendimų. Šis meilės ir kelionių vaidinimas moko meilės ir kūrybos. Spektaklis nominuotas klaipėdietiškam teatralų apdovanojimui "Padėkos kaukė" už geriausią metų spektaklį.


„Archeologinis kostiumas ir virvučių vijimas akmenukais“

Daugiausia duomenų apie žmonių aprangą ir papuošalus archeologai gauna tyrinėdami palaidojimo vietas, mat pagal senovės baltų tikėjimą buvo priimta žmogų laidoti su visais jo asmeniniais daiktais. Išlikusias aprangos detales restauruojame, darome kopijas. Edukatorius, vilkėdamas archeologinį kostiumą, demonstruoja aprangos detales, papuošalus, aiškina jų paskirtį. Mokiniai supažindinami su medžiagomis, iš kurių priešistorėje gamintas drabužis: kailis, oda, vilnonis ir lininis audinys. Pristatoma, kokie būna vyriški ir moteriški drabužiai, kokia avalynė. Tada pereinama prie senovinių papuošalų: įvairūs karoliai, talismanai, žalvarinės segės, smeigtukai, apyrankės ir kiti puošybos elementai. Per papuošalų formas ir ornamentiką galima spręsti apie tuometinį pasaulio suvokimą, apie papročius ir senuosius tikėjimus. Kaip neatsiejama archeologinio kostiumo dalis demonstruojami moters darbo įrankiai, taip pat mūsų protėvių ginklai. Edukatorius parodo, kaip senovėje užkurdavo ugnį naudojant skiltuvą ir titnagą. Mokiniai turės progą patys pasidaryti spalvotą papuošalą – iš vilnonių siūlų pintą apyrankę. Vaikai dirbdami komandoje po du senoviniu virvių pynimo būdu nusipins ilgą virvę, kurią padalinę užrišime jiems ant riešo. Taip vaikai įprasmins apsilankymą edukacijoje ir turės savos gamybos papuošalą-suvenyrą.


Kaip ir kodėl atsirado opera, kas sieja veiksmo trilerį ir operos žanrą, ar gali opera baigtis laimingai ir kodėl operos istorijai svarbios primadonos? Atsakymų į šiuos ir daugelį kitų klausimų galima tikėtis interaktyviame edukaciniame užsiėmime OPEROS ŽAVESYS. Kompozitorė Audronė Žigaitytė, operos žanru susižavėjo dar vaikystėje – nuo 10 metų lankėsi operos teatre ir žiūrėjo „suaugusių“ spektaklius. Vaikystės susižavėjimas žanru tapo viso gyvenimo aistra ir pagrindine profesijos dalimi: sukurtos (ir pastatytos) 4 operos („Mažvydas“, „Žilvinas ir Eglė“, „Praregėjimas“, „Frank‘Einstainas – XXI amžius“), sukurtas naujas medijų operos žanras, išleista straipsnių rinktinė „Ieškokite operos“, vesti susitikimai, koncertai, radijo ir televizijos laidos operos temomis, išleistos kompaktinės plokštelės (operų fragmentai ir operos), inicijuotas filmo-operos „Rigoletas“ pastatymas (lietuvių kalba) ir pan. Moksleiviams vienam užsiėmimui siūlau rinktis temą iš keturių operų, kurių kiekvieną tikiuosi pristatyti taip, kad operos žanras taptų kur kas aiškesnis ir rastųsi noras gilintis ir į kitas operas: 1. G. Verdi opera „Rigoletas“ (J. P. Ponelli pastatymas italų kalba ir R. Banionio pastatymas lietuvių kalba) 2. G. Verdi opera „Traviata“ (F. Zeffirelli ir Willi Decker pastatymai italų kalba ir LNOBT pastatymų fragmentai lietuvių kalba) 3. A. Žigaitytės Muzikinė drama „Mažvydas“, pagal Justino Marcinkevičiaus dramą „Mažvydas“ 4. A. Žigaitytės Muzikinė drama „Žilvinas ir Eglė“, pagal Vinco Mykolaičio-Putino poemą „Žilvinas ir Eglė“ Susitikimo/pamokos teminis planas Programos aprašai viešinami svetainėse www.muzikusajunga.lt (tekstai, nuotraukos, garso ir vaizdo įrašai) ir http://parduotuve.muzikusajunga.lt/koncertai (edukacinio susitikimo OPEROS ŽAVESYS pristatymas)


Monospektaklis 9-12 kl. mokiniams „Dulkėti veidrodžiai“

,,Dulkėti veidrodžiai” yra jauno dramaturgo autobiografiniais faktais paremtas monospektaklis, pasakojantis jaunystės patirtis augant provincijoje, savo gyvenime pasiklydusių tėvų šeimoje, išgerinėjančių draugų apsuptyje, kuomet nebuvo nei kuo užsiimti, nei pas ką pasiguosti. Pagrindinė spektaklio tema – nemeilė šeimoje, mokykloje, tarp draugų bei tos nemeilės poveikis jauniems žmonėms, pasireiškęs svaigalų vartojimu, nusikalstamomis veiklomis, ko pasekoje ne vienas baigė savo dienas įkalinimo įstaigose ar net pasitraukiant iš gyvenimo.
Spektaklio peržiūra yra papildyta pospektakline diskusija ir kūrybine užduotimi, kurių metu aptariamaos dokumentinio teatro, storytelingo, monospektaklio kūrybos būdai ir kitos inovatyvios šiuolaikinio teatro raiškos galimybės. Kūrybinės užduoties metu mokiniai spektaklio raiškos rėmuose, apraria, analizuoja ir generuoja asmenines idėjas, galimam naujam spektakliui. Tokių veiklų metu gilinamos tiek kultūrinio, tiek meninio, tiek edukacinio poveikio sritys.
Spektaklio dramaturgas ir aktorius – Raimondas Klezys
Spektaklio režisierė, diskusijos ir kūrybinių užduočių mnentorė – Ieva Jackevičiūtė


Ar norite atrakinti spynas ir kodus, išsiaiškinti šokolado paslaptis ir patekti į Vonkos šokolado fabriką, kur kuriami neįtikėtini skanėstai?!

Paslėpta ir užkoduota informacija, žadins dalyvių smalsumą atrasti ir susipažinti su Čarliu, jo socialine padėtimi ir Vonkos šokolado fabriku, su šokolado atsiradimo istorija, kilme, keisčiausiais sukurtais skoniais pasaulyje, istorinėmis Lietuvos ir pasaulio asmenybėmis, mėgusiomis šį gardėsį.
Atlikdami užduotis sužinos apie didžiausius pasaulio smaližius, iškoduos suvalgomo šokolado kiekius.
Jeigu pavyks atlikti visas paslėptas, užkoduotas užduotis ir rasti 5 auksinius bilietėlius, pateksite į stebuklingą fabriką, kuriame patys virsite fabriko mašinomis, o vėliau kaip tikri kūrėjai bandysite sukurti pačius netikėčiausius šokolado skonius ir naujų gaminių pavadinimus.

Ar pavyks nulaužti „Slaptą kodą: ŠOKOLADAS“ jūsų klasei?

(Iš anksto suderinus ir gavus sutikimą, edukacijos pabaigoje gali būti degustuojamas šokoladas.)


Bangų papasakota gamtos istorija (Nuotolinė paslauga)

Baltijos jūra – jauniausia pasaulyje, skaičiuojanti vos keliolikos tūkstančių metų istoriją, tačiau net per šį gamtiškai trumpą laiką įvyko gausybė pasikeitimų. Šioje paskaitoje aptarsime ypatingas gamtos jėgas, sukūrusias neapsakomą jūros grožį. Gamtos jėgas stebėjo ir mūsų protėviai, savo stebėjimus iš kartos į kartą perduodavę jaunesnėms kartoms. Šie pasakojimai per tūkstančius metų pasiekė ir mus - pasakų, padavimų, legendų pavidalu. Viena iš žinomiausių lietuvių liaudies pasakų "Eglė žalčių karalienė" yra taip pat susijusi su Baltijos jūros raida. Kartu su pasakos herojais leisimės į kelionę laiku - atgal ir suprasime kaip mokslas ir mitologija yra susiję. Siekiame, kad auganti karta nenutoltų nuo gamtos, suprastų ir išmoktų vertinti ją bei joje vykstančius reiškinius, domėtųsi savo aplinka, gimtosios šalies istorija, ją suprastų ir vertintų. Po šios paskaitos išmoksime kitaip žiūrėti į melsvąjį tolį.


Kretingos pranciškonų vienuolyną ir šalia jo esančią Mergelei Marijai dedikuotą bažnyčią XVII amžiaus pradžioje įsakė pastatyti LDK karvedys Jonas Karolis Chodkevičius. Tai – jo pergalės Salaspilio mūšyje paminklas. Paminklas, kuris pakeitė visos Kretingos gyvenimą. Vienuolyne ir bažnyčioje saugomi neįkainojami istoriniai lobiai – knygos, paveikslai, religiniai objektai. Edukacinės ekskursijos metu moksleiviai išvys istoriją vizualiai – 400 metų senumo bažnyčios duris, kurios pasakoja visą Kretingos miesto ir pačios bažnyčios istoriją; senuosius Chodkevičių giminės sarkofagus, kriptą, kuri susijusi su Šiaurės karo epizodais. Tai leis vizualiai susipažinti su bažnyčios ir vienuolyno istorija. Vienuolyno ir bažnyčios vizualinis vaizdas, galimybė liesti ir klausytis istorijos, leis dalyviams istorijos pamoką patirti kitaip, skatins diskutuoti apie pokyčius tarp praeities ir dabarties, skatins smalsumą ir pilietiškumą, padės suvokti, kaip buvo kuriami miestai, vienuolynai, bažnyčios.


„Vaiko protas slypi jo pirštų galiukuose“ – mokslo nustatyta, kad smulkiosios motorikos lavinimas gerina ne tik pirštų, plaštakos, riešo, rankų ir akių koordinaciją, ugdo dėmesį, atmintį, skatina susikaupimą, kantrybę, bet ir stimuliuoja kalbos raidą. Užsiėmimo dalyviai sužinos dailyraščio atsiradimo istoriją Rytų šalyse, bus supažindinti su seniausiomis rašymo priemonėmis naudotomis Lietuvos mokyklose, Tarpukariu Lietuvoje leistais dailyraščio lavinimo leidiniais, rašymo taisyklėmis, rašto svarba kasdieniniame gyvenime. Stebėdami edukatoriaus veiksmus ekrane, demonstruojamus dailyraščio pavyzdžius bei atlikdami užduotis moksleiviai lavins smulkiąją motoriką, mokysis atidumo stebėdami ir atkartodami rašybos ženklus, bus skatinami mąstyti taisyklingai rašyti, laikytis vienodo raidžių dydžio ir krypties, dailiai jungti raides ir įskaitomai rašyti žodžius. Veiklos metu pristatomi lietuviški rašmenys, jų naudojimo tradicijos stiprins vaikų tautinį identitetą, estetinį skonį.


Kaip atrodė Lietuva prieš daugiau nei 100 metų, skelbiant Vasario 16-osios aktą? Kokių profesijų žmonės tuo metu gyveno? Edukacijos metu keliausime po Signatarų namų ekspoziciją ir bandysime įsijausti į XX a. pr. virėjos, kalvio, raštininko, auklėtojos, kepėjos ir agronomo profesijas bei pagalvoti, kaip šie žmonės suprato laisvę ir kokiais būdais galėjo prisidėti prie naujos valstybės kūrimo. Aptarsime, koks mūsų vaidmuo šiuolaikinėje demokratinėje visuomenėje. Taip pat iš arčiau susipažinsime su vienu iš signatarų - Jonu Basanavičiumi, bei aplankysime Nepriklausomybės akto pasirašymo kambarį. Jūsų laukia linksmi žaidimai ir interaktyvios užduotys, kurios sukurs smagią ir įsimintiną apsilankymo muziejuje patirtį.


Valstybinio Kernavės kultūrinio rezervato direkcija

Pasakojimo, bandymų ir žaidimų pagalba keliausime į tolimą praeitį. Sužinosime kaip žmonės gyveno gamtos prieglobstyje bei su kokiais gamtos iššūkiais tekdavo susidurti, ką jie rankiojo, kaip medžiojo, kokia buvo jų išvaizda ir kaip ji keitėsi per amžių amžius. „Pagyvensime“ priešistorės palapinėje, sužinosime, iš ko buvo gaminami įrankiai, apranga bei statomi būstai.


Pažintis su Panemunės pilimi ieškant lobio (6-10 kl.)

Kultūrinė edukacija "Pažintis su Panemunės pilimi ieškant lobio" kviečia pasinerti į paslaptingą pilies lobio ieškojimą ne tik pilyje, bet ir pilies parke. Veiklos metu mokiniams pristatoma Panemunės pilies istorija bei šiandiena. Mokiniai supažindinami su pilies lankomomis erdvėmis: Žemaitijos kunigaikštystės valdytojo apartamentais, atkurta istorine 18 a. virtuve bei jos ekspozicijomis (senovine virene, duonos kepykla su duonkepėmis krosnimis, maisto sandėliu, buvusiu tarnų valgomuoju), taip pat pristatomas buvęs kalėjimas-karceris. Pilies parke atkreipiamas dėmesys į išlikusius seniausius medžius, kaskadinių tvenkinių sistemą, vienuolių saleziečių statytą koplytėlę. Vėliau aptariamas lobio paieškos būdas. Dalyviai suskirstomi į dvi komandas. Komandos lobio skrynios ieško pagal pateiktas nuorodas. Gavusios po pirmą nuorodą, į pilies lobio paiešką komandos leidžiasi skirtingais maršrutais. Nuorodose mokiniai randa ne tik užuominas, kur eiti toliau, bet ir klausimus bei užduotis, kurių teisingi atsakymai ir sprendimai galiausiai leidžia atrakinti lobių skrynią. Edukacinio užsiėmimo metu bus naudojamasi pasakojimo-ekskursijos, orientacinio žaidimo metodais, informaciniame terminale esančiomis fotografijomis, brėžiniais, virtualia medžiaga apie pilį, archeologiniais radiniais, ekspozicijos medžiaga, nuorodomis, kuriose pateiktos užduotys, ugdančios loginį mąstymą. Edukacinės veiklos dalyviai ne tik ras „pilies lobį", bet ir susipažins su Panemunės pilies bei šio krašto istorija, mokysis bendros, draugiškos veiklos komandoje be smurto ir patyčių, turės galimybę saviraiškai ir patirs atradimo džiaugsmą.


Užsiėmimo metu dalyviai prisimena žinomas iškasenas. Praplečia savo akiratį naujomis. Grupelės gauna indelius su durpės, žvyro, žemės ( kelių rūšių), smėlio (kelių rūšių), kreidos, molio(raudono, balto, geltono, šamoto), gipso, anglies, lygina jų savybes (judindami klauso kaip barška, vizualiai, liesdami, ), apžiūri pateiktus ir aplinkoje esančius ar turimus daiktus, pasako, iš ko jie pagaminti. Spėja, kokios medžiagos ir kaip buvo naudojamos mūsų protėvių, kokios ir kaip naudojamos dabartyje. Užsiėmimo metu menamos mįslės apie žemę. Atlikę tiriamąją veiklą, susipažįsta su smėlio pilstymo būdais, komponavimo principais. Į stiklinį indą supilsto spalvotą smėlį bei kuria kompoziciją, ją pasilieka sau.


,,Teatro istorijų" spektaklis „Miesto eilės“ – novatoriškas kūrinys, garsinių pasivaikščiojimų žanrą pritaikęs teatrui vaikams ir jaunuoliams (9-16 m.). Interaktyvus spektaklis vyksta vaikščiojant Vilniaus miesto gatvėmis, „slaptais“ kiemais ir aikštėmis, klausantis geriausių lietuvių poetų eilėraščių vaikams, patiriant dviejų draugų draugystės istoriją bei naujai patiriant Vilnių. Du spektaklio herojai – Steponas (D. Ciunis) ir Liudas (M. Gotbergas) – kviečia pasivaikščioti ir pajusti Vilnių atvira širdimi, taip, kaip miestą mato menininkai, poetai. Liudas sutartoje vietoje laukia dalyvių, išdalina jiems ausines ir paaiškina, kad viską plačiau sužinos iš Stepono, kuris susilaužė koją, prisivirė kažikokios „nerėgėtos košės “, todėl kelionę ves iš nuotolio.                                                                     Žiūrovai turi galimybę patirti Stepono Vilnių. Kinematografinę poetinę spektaklio kelionę sudaro 8 stotelės, jose dalyviai išgirsta, patiria 8 eilėraščius, pamato 8 neįprastus objektus – senovinius kino prietaisus (taumatropą, zoetropą, mutaskopą ir kt.) – kurių kiekvienas sukuria mažą stebuklą, o akyliausieji, laimingiausieji pamato dar daugiau. Spektaklio instaliacija – senovinis XIX a. kino teatras – renginio metu atgyja viešose ir privačiose miesto erdvėse, eilėraščiams artimoje aplinkoje (V. Palčinskaitės „Agava“ – langinėje, A. Šimkaus „Bobulytė išvilioja sūrį“ – sūpynėse, A. A. Jonyno „Karvė“ slaptame sode...). Ji tarpininkauja atskleidžiant eilėraščio atmosferą ir poeziją, slypinčią miesto fragmentuose. Eilėraščiai ne iliustruoja Vilnių, o tam tikra prasme jį papildo, parodydami ne tik koks Vilnius yra, bet ir koks jis gali būti kiekvienam mūsų, jei tik atsivertume galimybėms išgirsti ir pamatyti daugiau nei įprastai.                                                                       Režisierė - K. Mauruševičiūtė; Dramaturgė - Diana Gan Kompozitorius - J. Tulaba; Scenografė - D. Kiaupaitė;  Objektų konstruktorius -  A. Bartninkas


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Menas – universali kalba, galinti skirtingus žmones sutelkti bendram tikslui.
Edukacijos tikslas - į magiško teatro procesą įtraukti niekada scenoje nestovėjusius žmones.
Šiaulių rajono savivaldybės Kultūros centro mažojoje teatro scenoje dalyvius pasitiks magijos artistė lydima scenos partnerių - gyvūnėlių (šuo, papūga ir kt.).
Edukacijos metu edukatorė supažindins su Magijos teatru ir jo artistais. Mokinius mokys, kaip elgtis scenoje, valdyti balsą ir kūną, išmokins nesudėtingų magiškų triukų, papasakos apie pasirodymo kūrimo eigą.
Dalyvių grupė bus padalinta į dvi dalis: artistai ir žiūrovai. Edukatorės pagalba bus kuriamas "Magijos teatro" pasirodymas, kuriuo metu dalyviai kurdami bendrą pasirodymą, atras būdų, kaip išreikšti save, suteiks jėgų perlipti per save ir įveikti baimes. Drauge dalyvaudami kūrybos procese visi taps labai artimi.
Edukacija baigiama refleksija, kuri padės mokiniams susieti ankstesnes žinias su naujomis, taip pat bus kalbama su mokiniais ką jie jautė, ką jie naujo atrado, ko išmoko. Tokiu būdu mokiniai bus skatinami daugiau mąstyti ir domėtis, pergalvoti ką tik įgytas žinias ir potyrius.


Edukacinė programa Grūdo kelias, kuri vyksta autentiškoje XXa. Pradžios pilno ansamblio sodyboje, kurią sudaro: dviejų galų gyvenamasis namas, klojimas su arkliniais padargais, veikiančia kalve, klėtis apstatyta senovinių daiktų ir rakandų kolekcijomis. Taip pat stovi vienintelis Lietuvoje veikiantis 1924 metų vėjo malūnas, miltus malantis akmeninėmis girnomis. Iš jau sumaltų miltų pagal tradicijas užraugiama duonos tešla, iš kurios atvykę moksleiviai gavę po saują tešlos kiekvienas su gido pagalba susiformuoja po kepaliuką duonos ir pasišauna jį į senovinę krosnį. Kol duona kepama, gidas supažindina su protėvių kasdieniniais darbais, sodybos pastatais bei rakandų kolekcijomis. Aplankomas tvartelis, kuriame gyvena naminiai gyvūnėliai, o kitapus kelio aplankysite tokius gyvūnus kaip: Danieliai, muflonai, alpakos, taurieji elniai, asiliukas, ponis, avytės bei ožkytės. Ekskursijos pabaigoje išsidaliname duonelę bei vaišinamės žolelių arbata.


Kaip negali spręsti apie knygos turinį iš jos viršelio, taip negali pažinti žmogaus iš pradinio įspūdžio. Juk žmogus – kaip tekanti upė, jis visada visiems ir visur kitoks. Turi savo dugną, paviršių, o kiekvieno vanduo savaip drumstas – skirtingomis patirtimis, svajonėmis, paslaptimis. Visi tarsi juodavandeniai – tuo pačiu ir tamsos, ir šviesos nešėjai.
Literatūrinio- edukacinio užsiėmimo metu knygų vaikams ir paaugliams autorė Ignė Zarambaitė pristatys knygą „Juodavandeniai“ (kūrinys tapo 2020-ųjų Metų knyga paaugliams, pelnė Vaikų literatūros premiją, pateko į prestižinį reikšmingiausių pasaulio knygų vaikams ir paaugliams katalogą „Baltieji varnai 2020“, yra verčiamas į latvių, estų kalbas, išleistas Brailio raštu).
Pagrindinė veikėja Anika persikelia į gimtąjį miestelį, kuriame gyveno iki tėvų skyrybų. Su mama kurį laiką praleido sostinėje, ten stengėsi pamiršti skaudžias patirtis, pradėti gyvenimą iš naujo, vis dėlto aplinkybės privertė sugrįžti. Šešiolikmetę merginą vėl prislegia vaikystės ir ankstyvos paauglystės prisiminimai – nesutarimai šeimoje, žiaurios bendramokslių patyčios. Anikos viduje veši senos nuoskaudos, bet išoriškai ji stipriai pasikeitusi, niekas jos neatpažįsta. Ji nusprendžia tuo pasinaudoti. Pasivadinusi Ana, perėmusi mamos pavardę į gimnaziją įžengia tapusi kitu žmogumi...
Kūrinys laviruoja tarp trilerio ir probleminės prozos žanro. Knygoje nagrinėjamos jaunimui aktualios temos – patyčios, tapatybės ir prasmės paieškos, draugystės ir pripažinimo troškimas, moralinės dilemos. Pasitelkiant informacines technologijas, vaizdines priemones bus perteikiamos knygos siužeto kūrimo subtilybės, apibūdinami veikėjų charakteriai. Dalyviai bus įtraukti į atvirą, neformalų pokalbį apie problemas ir dilemas, su kuriomis susiduria knygoje aprašomi veikėjai ir jie patys. Antroje susitikimo dalyje galimi trys kūrybinių dirbtuvių variantai: kūrybinis rašymas, kūrybinė improvizacija ant drobės arba knygų skirtukų kūrimas.


Užsiėmimo metu susipažinsite su dviem seniausiais amatais - žvakininkyste ir bitininkyste. Aiškinsimės, kaip atrodo korys ir kam jis reikalingas? Kiek bitė turi kojų, o kiek sparnų, kaip ji paima medų ir kiek jo pagamina per savo gyvenimą? Kodėl astronautams taip pat labai svarbios bitės ir ar tikrai išnykus bitėms išnyktume ir mes? Daug klausimų ir dar daugiau atsakymų bus mums susitikus! Edukacijos dalyviai bus apsupti vasariškai kvepiančio bičių vaško ir medaus aromato. Dalyviai gamins žvakes šiuolaikišku būdu - su silikoninėmis formomis ir patys dalyvaus bičių vaško lydymo procese, pasiruoš formą žvakės gamybai. Dalyviai išbandys ir sausąją žvakių gaminimo techniką – iš bičių korių.


Kūrybinio rašymo edukacija su rašytoja Daina Opolskaite: ieškau personažo! (išvažiuojamoji)

Kūrybinio rašymo edukacijos pradžioje mokiniai paraginami pamąstyti: kas yra rašytojas? Sunku ar lengva sukurti istoriją? Ko reikia, kad gimtų įdomus veikėjas-personažas? Kodėl neretai nuo jo priklauso visos istorijos sėkmė? Toliau prisimenami svarbiausi kiekvieno pasakojimo elementai: autorius, veikėjas, aplinkybės, vieta, laikas ir kt. Kūrybinės užduoties metu moksleivių grupei pateikiamas tik vienas sakinys, kuriame yra svarbiausi būsimo teksto kūrimo elementai: situacija, personažas, tikslas. Kartu išsiaiškinamos kūrybos galimybės ir galimi kontekstai, mokiniai paskatinami sieti gautą informaciją su savo gyvenimiškąja patirtimi. Toliau kūrybinė edukacija vyksta keliais etapais: moksleiviai grupėse arba individualiai padedami edukatorės kuria veikėjo personažą, išryškina situaciją, kurioje jis yra, ir siekiamą tikslą. Atrenkami labiausiai pavykę ir įdomiausi pavyzdžiai, kurie pagaliau jungiami į vientisą istoriją. Edukacijos pabaigoje siekiama apibendrinimo: pakanka vos kelių smulkmenų ir vaizduotės, kad gimtų įdomus personažas.


Kviečiame į smagią pažintinę kelionę po Vydūno gyvenimo ir filosofijos pasaulį. Paprastai suprantamomis priemonėmis muziejuje sužinoti apie filosofijos žodžio reikšmę ir ką tokia veikla užsiimantys žmonės veikia gyvenime. Kas yra gyvenimo būdo filosofija ir kaip jį susikuria žmogus. Pasitelkiant muziejaus ekspoziciją, garso ir vaizdo medžiagą, trumpai supažindiname su filosofo Vydūno vaikystės prisiminimais bei jo gyvenimo būdu ir kūryba. Kviečiame pažaisti žaidimą, iš kokių jausmų, patyrimų ar kvapų susideda mūsų namai ir tarp jų- aš pats. Vydūnas mokė pažinti pasaulį per pagrindines jusles (pojūčius). Jos lavinamos klausant, liečiant, uodžiant ir sukelia įvairias emocijas bei patirtis. Tai padeda žmogui pažinti save, susivokti, kas aš esu ir kaip mane veikia supantis pasaulis. Ekspozicijoje dalyviai gali pamatyti Vydūno arfą ir paskambinti Mažosios Lietuvos kanklėmis, tokiomis pat, kurias turėjo Vydūnas vaikystėje. Pasėdėti senuose mokykliniuose suoluose, išsiaiškinti Vydūno frazę  "Vidinis tilsmas". Kas tai yra? Anot Vydūno, ,,save žmogus išgirsti gali tik visiškoje tyloje ir susikaupime". Tuo tikslu muziejaus ekspozicijoje sukurtas šviesos ir garso instaliacijos "Vidinio tilsmo" kambarys, į kurį dalyviai eina po vieną klausyti ir pamatyti mus supančių energetinių sielos, proto ir jausmų spindulių. Tai susikaupimo ir trumpos meditacijos pratimas. Kitame kambaryje dalyviai kviečiami pajusti, kokios emocijos ir pojūčiai sukyla užrištomis ar užmerktomis akimis liečiant daiktus, įvairius paviršius, kurių nematai. Kaip veikia ir kokias asociacijas sukelia paslėptas kvapas? Norite išgirst, paliest ir pajust? Kviečiame į Vydūno muziejų!