Mokiniai sužinos apie garso poveikį, nematomą jo naudą. Patirs, kad garsas gali būti ne tik girdimas, bet ir matomas bei jaučiamas. Bendrystėje skleidžiamas garsas suskamba itin įspūdingai, jį gali pajusti net pėdos, jei liečia grindis be batų. Ypač, jei tam garsui pritaria paslaptingai vibruojantis Tibeto varpas, nuo neatmenamų laikų naudotas darnai palaikyti, sveikatai atstatyti.
Edukacijos metu kiekvienas norintis galės išbandyti save grojant daugeliui dar nematytu instrumentu, taip pat sužinojus daugiau apie save, supras kaip galima koreguoti savo charakterį norima linkme. Edukatorė – pedagoginį išsilavinimą turinti tarpdisciplininė menininkė, solinio albumo „Gyvybės gijos“ autorė Agnė Dragūnaitė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ar prisimenate Vilniaus miesto įkūrimo legendą? Garsusis Geležinis vilkas šiandien jau yra vienas iš miesto simbolių, tačiau paslaptinga Gedimino pilis slepia ir kitų, dar niekuomet negirdėtų legendų. Užsiėmimo metu ne tik klausysite, bet ir atliksite įvairiausias užduotis. Kartu žiūrėsime filmuką apie miesto įkūrimą, analizuosime įvairias iliustracijas, būsime detektyvais ir šifruosime kodus bei ieškosime eksponatų muziejaus ekspozicinėse erdvėse. Žinoma kalbėsime apie kunigaikštį Gediminą bei jo siųstus laiškus, Aukštutinės pilies atsiradimą ir reikšmingumą, apie Gedimino kalne miegančią kariuomenę ir pagrindinius kario ginklus, šarvus, apie lietuvių kovas su kryžiuočiais, kuriems niekada nepavyko užkariauti Gedimino pilies. Taip pat papildysite savo žinių kraitelę ir kitais mūsų sostinės istorijos faktais! Tikimės, jog šis edukacinis užsiėmimas prisidės prie savo kraštą, jo kultūros paveldą bei žmones gerbiančio ir pilietiško asmens ugdymo, o atlikę kūrybines užduotis pamatysite, jog istorijos pažinimas gali būti labai įdomus!

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Tradiciniai lietuvių liaudies žaidimai ir pramogos

Edukacinės programos metu dalyviai susipažins su tradiciniais (judriaisiais) lietuvių liaudies žaidimais ir pramogomis, jų įvairove, regioniniais ypatumais. Programoje  pristatomos  ir muzikinės pramogos, demonstruojama kaip pagaminti skudutį ir nendrinę birbynę. ypatingas dėmesys skiriamas judriesiems žaidimams, organizuojamos komandinės ir individualios žaidimų rungtys naudojant ne tik specialias priemones žaidimams žaisti, bet ir įvairius senovinius buities daiktus: vežimo ratus, naščius, kibirus, klumpes, botagus, pavalkus ir kt. Tokiu būdu vaikai susipažįsta su senoviniais daiktais, jų paskirtimi, mokosi juos pritaikyti šiuolaikinėje erdvėje. Lazda buvo artimas didžiojo žaidimų sumanytojo piemens pagalbininkas. Neatsitiktinai ir užsiėmimų metu yra nemažai žaidimų su lazdomis: „Žongliravimas lazdomis“, „Išstūmimas iš rato“, „Fechtavimas lazdomis“, „Apsivertimas aplink lazdą“, „Šuolis per lazdą“, „Rankų jėgos bandymas“ ir kt.
Ne tik lazda buvo artimas žaidimų sumanytojo piemens pagalbininkas, bet ir virvė, todėl programoje dominuoja ir rungtys su virvėmis bei kiti jaunimo mėgiami senoviniai žaidimai : „Katinai“,   „Vilkelių varžytuvės“, „Meškerys“, „Meškeriotojas“, „Žvejyba“, „Meškos šovimas“, „Paukščio plunksnos metimas“, „Lindimas per lanką“, „Vaikščiojimas kojūkais ir žąsų kojelėmis“, „Avinėlių grumtynės“, „Imtynės kojomis“, „Lenktynės terkšlėmis-karučiais“, „Lankų varymas“ ir kt. Edukacijos pabaigoje kiekvienas mokinys gauna dovanų po nendrinę birbynę.  Užsiėmimai gali vykti  ir patalpoje ir lauke. Edukacinės programos vedėjas Jonas Kavaliauskas.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Pažintis su Vištyčio vėjo malūnu - galimybė prisiliesti prie šimtametės istorijos. Tai vienintelis Suvalkijos vėjo malūnas su išlikusia autentiška technologine įranga ir vertingas medinių malūnų architektūros pavyzdys Lietuvoje. Šis edukacinis užsiėmimas padės atskleisti ilgą ir sudėtingą grūdo kelią nuo dirvos iki miltų. Patrauklia forma - pasakojimu, kuris bus iliustruotas senomis fotografijomis, mįslėmis, žodine tautosaka - nukels į šimto metų senumo laikotarpį, kuriame vėjo malūnai buvo neatsiejama kraštovaizdžio dalis.
Edukacinis užsiėmimas susideda iš dviejų dalių:
- Pirmoje dalyje, Vištyčio regioninio parko lankytojų centro ekspozicijoje moksleiviai susipažįsta su Vištyčiu prieš 100 metų. Netrukus po to, keliaujama į edukacinę klasę, kurioje dalyviai prisimena ilgą ir sudėtingą duonos kelią, susipažįsta su javų, miltų rūšimis bei aptaria jų panaudojimą kasdieniame gyvenime. Visas šias pažintis papildys įvairios komandinės užduotys ir žaidimai.
- Antroje edukacinio užsiėmimo dalyje vykstama į Vištyčio vėjo malūną, kuriame dalyviai susipažįsta su malūno istorija bei išlikusia technologine įranga: girnomis, „čystymu“, pikliaus dėže ir kt. Pažintis su autentiškais įrenginiais dalyviams leis dar geriau suprasti, kaip vėjo malūnuose vykdavo „pikliavonės“, razavų miltų, manų bei kruopų gamyba. Išskirtinėje Vištyčio vėjo malūno aplinkoje dalyviai mins patarles, mįsles, palyginimus, o užsiėmimo pabaigoje visiems edukacinio užsiėmimo dalyviams įteiksime „Malūnininko/-ės pažymėjimus“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Smagus, atpalaiduojantis ir įtraukiantis edukacinis užsiėmimas apie kasdienį ir įprastą mūsų dienų "draugą" – muilą. Šiais laikais būtinybe tapusio muilo istorija siekia senąsias civilizacijas, kai jis buvo prabangos dalis, graikų gydytojas Galenas, jį mini naudoju pirmiausia gydymo tikslais.
Plačiau apie tai, kas yra muilas, iš kur jis atsirado ir kokią kelionę jam teko nueiti iki šių dienų, sužinosite edukaciniame užsiėmime „Muilo gamyba“. Išsinešite ne tik naujų žinių, bet ir kvepiantį rankų darbo muilo gabalėlį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Orientavimosi žaidimas Kleboniškių kaimo buities muziejuje

Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacinis užsiėmimas vyks Kleboniškių kaimo buities muziejuje – išskirtinime kultūros paveldo objekte, vietovėje, pripažintoje geriausiai atspindinčia savitus Aukštaitijos regiono
 kraštovaizdžio bruožus.
Edukacija kvies užsiėmimo dalyvius atraktyvia forma – per orientavimosi žaidimą – pažinti kultūros paveldą.
Užsiėmimo dalyviai pasidalinę į nedideles grupeles, pasitelkę savo orientavimosi gebėjimus bei edukatoriaus pateiktus įvairius ženklus ir užuominas, ieškos žemėlapyje pažymėtų ir vietovėje esančių punktų. Keliaudami nuo vieno punkto prie kito, mokinianiai atliks įvairaus pobūdžio ir skirtingus gebėjimus ugdančias užduotis (atsakyti į klausimus, atrasti paslėptus objektus, pateikti vaizdines interpretacijas ir kt.).


Jonavos rajono savivaldybės Grigorijaus Kanovičiaus viešoji biblioteka

Ar kada teko naudotis tokiu pieštuku, kuris piešia erdvėje? Ne? Tuomet kviečiame į edukaciją „Modeliuojame su 3D pieštukais“! Užsiėmimo metu dalyviai tyrinės tvarios kūrybos galimybes ir gilins žinias apie nepaprastą juos supantį pasaulį. Spalvingi 3D pieštukų siūlai raizgysis ant plastiko plėvelės tapdami figūrėlėmis, originaliomis stiliaus detalėmis arba niekur nematytais ir unikaliais, vaizduotės įkvėptais kūriniais. Atvėsusį ir sustingusi piešinį lengvai nuėmę nuo plėvelės, dalyviai džiaugsis nuotaikinga dekoracija. Edukacijos trukmė: 60–90 min. Skirta 1–5 klasių moksleiviams.


Kartą senojoje Klaipėdoje… (Nuotolinė paslauga)

Prekeiviai iš tolimųjų kraštų ir artimiausių kaimų atkeliaudavo į senosios Klaipėdos turgų laivais ir vežimais, sklidinais nuostabiausių daiktų. Bet vieną dieną turguje prasidėjo keisti įvykiai… Prano Domšaičio galerijos edukacinis užsiėmimas „Kartą senojoje Klaipėdoje“ iš ciklo „Pasakos muziejuje. Kas muziejuje gyvena?“ kviečia ne tik pamatyti pasaką, sukurtą pagal galerijos taikomosios dekoratyvinės dailės parodos eksponatus, bet ir patiems tapti nuotaikingų senojo turgaus istorijų dalyviais.


Edukacinė programa, sujungs geografijos, istorijos, muzikos ir kitas mokyklines žinias. Galima pasakyti, kad nepaprastos istorijos gimsta kurorte, viena tokių apie jūrą, tyvuliavusią Druskininkų miške. Kuo ji buvo nepaprasta, kokius lobius po savęs paliko Druskininkuose ir kaip jos vietą užėmė miškas – į tai atsakysime edukacijos metu ir atskleisime gamtos svarbą ir reikšmę Druskininkų kurortui, čia gyvenusiems ir kūrusiems žmonėms.
Edukacija susideda iš dviejų dalių – teorinės ir praktinės. Teorinėje dalyje bus pristatoma idėja apie Druskininkų teritorijoje tyvuliavusią jūrą, jos sąsajas su dabartine Baltijos jūra ir tai ką ji paliko po savęs atsitraukdama – nusėdusius druskos ir jūros moliuskų geldelių klodus ir iš jų kilusius gamtos turtus. Taip pat edukacijos metu dalyviai bus supažindinti su Mizarų meteoritu ir jo įtaka mineralinio vandens atsiradimui.
Kalbėdami apie mišką, apžvelgsime kaip atsitraukdama jūra paliko žemynines kopas, kurios laikui bėgant apaugo tankiais pušynais bei masyviais jaunuolynais, pasislėpė po samanų ir kerpių klodais. Taip pat dalyviai sužinos ir miško gėrybių teikiamą naudą druskininkiečiams ir miestui kaip kurortui. Paskutinis teorinės dalies akcentas slepiasi ir edukacijos pavadinime, kuris susideda iš dviejų kompozitoriaus M. K. Čiurlionio simfoninių pavadinimų – „Jūra“ ir „Miške“. Jų sukūrimą ir motyvus taip pat aptarsime edukacijos metu, nes tik genijus, koks buvo M. K. Čiurlionis, galėjo pajusti be galo seniai pasitraukusią jūrą ir atkeliavusį kopomis mišką. Todėl ir edukacijos praktinę dalį lydės jo kūriniai: simfonijos „Jūra“  ir „Miške“ bei fone paveikslai su jūros ir miško motyvais.
Praktinėje dalyje, naudojant senąjį Druskininkų vaizdą – kuris taps paveikslo pagrindu, simbolizuojančiu vandens ir medžių motyvus – kiekvienas individualiai gaminsis paveiksliukus, kuriuos dekoruos iš jūros atkeliavusiomis gėrybėmis.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Draudimas paprastai sukelia priešingą reakciją. Juk uždraudus lietuvišką spaudą jos tik padaugėjo! Nors laikraščių spausdinimas buvo gerokai sudėtingesnis nei šiandien... Kodėl iki šiol mus stebina anuomet naudotas spausdinimo procesas? Apsilankykite! Pas mus turėsite progą tapti anų laikų spaustuvininkais ir atsispausti tekstą pasitelkę literas ir autentišką XIX a. presą. O tada ir įvertinsite, kuo ypatingas senasis spaudos procesas.


"Išgelbėk banginį", tvarumo kultūros ugdymo programa

Kupiškio rajono savivaldybės kultūros centras

Programa "Išgelbėk banginį" skiriama 1 - 7 klasių mokinams. Tikslas - Supažindinti projekto dalyvius su tvarumo idėjomis, su aplinką tausojančia veikla ir jos nauda visuomenei, gamtai,  sudaryti galimybes patiems susikurti reikalingą mokyklinę priemonę, panaudojant senus reklaminius tentus;
  Pasaulio ekologinė sutuacija yra išties sudėtinga, pavyzdžiui, kiekvienais metais pasaulyje vien plastikinių vandens butelių sunaudojama per 100 milijardų. Dauguma jų galiausiai atsiduria jūrose, vandenynuose ir sąvartynuose, o plastikui suirti reikia net 700 metų.  Plastiką praryja jūrų, vandenynų gyvūnai, dėl to žūva, viena iš pagrindinių banginių žūčių ir vadinamų "savižudybių" priežasčių - galybės plastiko patekimas į organizmą, kas sukelia gyvūnams dideles kančias. Dėl šio liūdno fakto pasirinktas ir simbolinis programos pavadinimas "Išgelbėk banginį".
Edukacinė programa turės tris sudėtines dalis: pažintinę/ vizualinę, kūrybinę/praktinę ir refleksinę. Pažintinėje/vaizdinėje dalyje pateikiami faktai, iliustracinė medžiaga ir pan., kūrybinėje/praktinėje dalyje vaikai kuria daiktus iš antrinių žaliavų (panaudotų reklaminių tentų), trečioje dalyje vaikai reflektuoja naujas patirtis, įgytas žinias, išgyventas emocijas, formuluoja savo asmeninius įsipareigijimus - "banginio gelbėjimo ratą".
Programos turiniui atskleisti naudojamos įvairios raiškos priemonės: medija, tekstai, muzika, judesys, dailė, grupinio darbo metodai derinami su individualiu darbu. Programos tema pristatoma medijos pagalba: animacinis filmukas arba PPT formatas. Programos užduotys konstruojamos taip, kad dalyviai tik tardamiesi, kalbėdamiesi ir diskutuodami, papildydami vieni kitus, gali pasiekti optimalaus rezultato. Programa baigiama refleksija, kurios metu programos dalyviai artikuliuoja savo patirtį, emocinius išgyvenimus, lygina savo ankstesnę patirtį su naujai įgytu žinojimu/gebėjimu, įvardija naujai sužinotus, suprastus dalykus.


Ukmergės rajono savivaldybės Vlado Šlaito viešoji biblioteka

„Erdvinių knygelių kūrimo“ edukacijoje vaikai susipažins su pasaulio erdvinių knygelių pavyzdžiais, jų autoriais tyrinėdami surinktą erdvinių knygelių kolekciją, stebėdami skaidrėse pateiktą medžiagą. Praktinėje dalyje dalyviai bus mokomis susikurti erdvinės knygelės pagrindą bei eskizuoti būsimos knygelės scenarijų bei vaizdą. Pagal sugalvotą idėją padedami mokytojos, vaikai perkels savo idėją į knygos puslapius, sukurdami erdvinę išraišką. Mokiniai, kurie pajėgūs kurti tekstus, bandys įterpti į knygelę tekstines dalis arba tik pavadinimą naudodami raidžių antspaudus bei žurnalų raidžių iškarpas. Edukacijos pabaigoje bus kuriamas erdvinės knygelės apipavidalinimas panaudojant trafaretus, purškiamus dažus arba pačių sugalvotu meninės išraiškos būdu.


,,Misija (Ne)Įmanoma''. Patirtinis edukacinis žaidimas 11-12 kl. mokiniams

Žaidimą ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ užpildo linksmų, kūrybiškumą skatinančių, keistų, nepatogių, tačiau būtinai kultūrinį akiratį plečiančių, draugystę skatinančių ir komandą formuojančių užduočių vykdymas, unikalios piešimo ir rašymo simbioze paremtos refleksijos, sukuriančios dalyvių tarpe taip reikalingą bendrumo jausmą. Užsiėmimo metu dalyviai ne tik piešia, konstruoja, vaidina, dainuoja ir t.t., jie per savo patirtį ir išgyvenimus išjaučia bendruomenės iššūkius, geba juos įvardinti ir pasiūlyti būdų jiems išspręsti, ima labiau vertinti unikalius kolektyvo narių gebėjimus ir vienoje ar kitoje meno srityje bei jų indėlį į bendrą komandos sėkmę.
Edukacijos programą sudaro: susipažinimas, klausimų ratas, ,,ledlaužiai’’ pratimai, žaidimo pristatymas, strategijos planavimas, žaidimo procesas, užsiėmimo refleksija.
Mūsų didelės komandos tikslas - mokyklos bendruomenės bendravimo kultūros bei moksleivių kūrybiškumo puoselėjimas per kultūrinę raišką bei kultūrinį sąmoningumą.
Edukacija remiasi David Kolb patirtinio ugdymo principu, taip pat ,,Nesmurtinės komunikacijos’’ bei ,,Ubuntu’’ filosofijomis, S. Covey visų savo būties lygmenų pažinimo bei jų lavinimo principais.
Kultūrinio, kūrybiškumą ugdančio žaidimo ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ vedliai - jungtinė lektorių grupė iš Whatansu komandos.
Kadangi mūsų kolektyvas yra platus, eduakcija  vienu metu gali vykti kelioms grupėms/klasėms iš karto.


Edukacija „PO MAŽĄJĄ LIETUVĄ BRIEDŽIO TAKAIS“

Mažosios Lietuvos saugomų teritorijų direkcija

Pasirinkę edukaciją „Po Mažąją Lietuvą briedžio takais“ jūs būsite trumai supažindinti su Mažosios Lietuvos istorija,  jos  herbu. Ypatingą dėmesį skirsime vienam iš herbo simbolių- briedžiui. Sužinosite kodėl jo atvaizdas atsirado šio krašto herbe. O pažiūrėję filmuką apie Rambyno apylinkėse gyvenantį tikrą briedį, paklausę jo didingo balso įrašo, galėsite pasigaminti didingą briedžio karūną – ragus. Ir tuomet, pasidabinę savo kūriniais, patrauksime pasivaikščioti tikru  miško taku. Galbūt eidami aptiksite dar šviežius briedžio pėdsakus, ar pamatysite kitokių jo paliktų ženklų.  Patyrinėsite kas dar gyvena briedžio kaimynystėje, kokie augalai, medžiai auga. Įtempę klausą, išgirsite miško garsų įvairovę. Sudalyvavę šioje edukacijoje įgysite   daugiau žinių apie Mažosios Lietuvos regioną, apie mus supančią gamtą. Pasivaikščioję po mišką, ir įkvėpę pilnas krūtines švento Rambyno kalno oro į namus grįšite geresni, sveikesni, kūrybingesni.

       Veiklos metu vaikai  sužinos naujų dalykų apie Mažosios Lietuvos regioną, apie Rambyno regioninio parko išskirtinumą, patirs teigiamas emocijas, nes edukacijoje bus naudojamos vaizdo, audio priemonės, kūrybiniai rankdarbių elementai ir aktyvus buvimas gamtoje. Pažintis su girių karaliumi briedžiu atskleis daug gamtos ypatybių, paskatins dažniau lankytis gamtoje, tyrinėti, gerbti mus supančią aplinką. Vaikai Turės galimybę patyrinėti savo pojūčius gamtoje, pasidalinti patirtimi.


Mus supa įvairūs architektūros statiniai, ausis pasiekia skirtinga muzika, skaitome skirtingų žanrų knygas- visa tai apjungia viena taisyklė ir tuo mes žavimės. Mokymų metu prisiliečiama prie meno istorijos formavimosi, mene taikomų dėsnių. Edukacija skatina suvokti, tuos pačius dėsningumus taikomus įvairiose meno srityse. Pasiteklkdami tą pačią taisyklę skirtingi autoriai sukuria nepanašius vienas į kitą kūrinius. Apžvelgiamas auksinės proporcijos taisyklės apibrėžimas, pasakojama, kas ją apibūdino ir kodėl taip pavadino. Vaizdo pristatymo skaidrėse nagrinėjama, kur ir kaip pritaikoma, kur ją galima rasti natūralioje aplinkoje. Bus skatinami atidžiau pastebėti dėsningumus, taisykles, kurias galima ir reikia taikyti ne tik kūryboje. Atskleidžiama, kad kiekvienas kūrybiškumas turi savo taisykles, kurios ne trukdo, bet padeda jam atsiskleisti. Aiškinamasi, kaip praktiškai pritaikyti šią taisyklę fotografuojant, kas tam gali padėti.


Paslaugos tikslas - skatinti pažinti savo kraštą, kuriame gyvename. Gaivinti, moderninti, tęsti senąsias tradicijas, domėtis kultūriniu palikimu.
 Parodyti, kaip keitėsi paprasto žmogaus gyvenimas Mažojoje Lietuvoje (XIXa.pab.), gyvenant dviejų kultūrų sandūroje, ypatingai sustiprėjus germanizacijai.
Trumpai apžvelgsime kitimo procesus Lietuvininkų tautinio kostimo, tarmės, patirsime kulinarinio paveldo skonį. Vydūno kultūros centras įsikūręs senosios parapijinės pradžios mokyklos pastate, tad programos vadovė dalyvius pasitinka dėvinti Mažosios Lietuvos XIX a. pabaigos tautinį kostiumą. Trumpai pristatoma parapijinės mokyklos istorija, kurioje pamokos buvo vedamos vokiečių kalba...
  Pasitelkiama vaizdinę medžiagą, esanti edukacinėje aplinkoje: Mažosios Lietuvos fotografijos, esančios parodoje "Mažosios Lietuvos istorija ir buitis",  taip pat teritorijos ribas dalyviams primenantys žemėlapiai, XIX a. ir dabarties, aiškiai parodantis 5 Lietuvos regionus. Diskutuojama, kodėl mums, čia gyvenantiems yra svarbu žinoti bent dalį Mažosios Lietuvos istorijos?; Kokie pagrindiniai skirtumai Mažosios ir Didžiosios Lietuvos? Kas pasikeitė sustiprėjus pietizmo įtakai Mažojoje Lietuvoje? Programos vadovė - tantė (teta), kalbanti tarmiškai, suteikia progą išgirsti ir pamąstyti, kodėl tiek daug negirdėtų žodžių tarmėje? išsiaiškinama jų reikšmė.  Tarmiškais pavadinimais pristatomos tautinio kostiumo detalės. pasitelkus truputį kūrybos bei vaizduotės, galime įsivaizduoti, kad 5 Lietuvos regionuose gyvenantis jaunimas  pasirinktų savo krašto tautinio rūbo detalę, ją prisitaikytų šiandieniniame gyvenime?  II dalis:
Žaidimas „Spėk žodžio reikšmę“,   dalyvauja 3 komandos
Žaidimas „Atrask už žodžio pasislėpusį“. Naudojamos priemonės: buities daiktai, rakandai.
Refleksija, kur dalyviai gali drąsiai reikšti savo mintis. Tai, kaip būti savitam, nepasiduoti kitų įtakai? Diskutuojame, ar esame atsakingi už savo kraštą, tradicijų puoselėjimą, tarmę, gražią kalbą, norime jį kurti?

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Teatrinis užsiėmimas „Kūrybinė laboratorija“

„Kūrybinė laboratorija“ – tai Juozo Miltinio dramos teatre rengiama interaktyvi edukacija, kurios tikslas – skatinti kūrybiškumą, originalių idėjų įgyvendinimą, komandinio darbo svarbos suvokimą, ugdyti meninius gebėjimus. Edukacijos metu, moksleiviai supažindinami su scenos judesio, improvizacijos formomis ir kalba, tai pat su teatrinės raiškos priemonėmis (žaidimais, pratimais), padedančiais ugdyti socialinius įgūdžius, pažinti savo vidinį pasaulį, bendradarbiauti. Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės dalies (pasakojimai apie Juozo Miltinio dramos teatrą, aktorystę, judesio meną, kaip kuriamas spektaklis, kokių profesijų atstovai dalyvauja spektaklio kūrime, koks jų darbas) ir praktinės dalies (vaikai žaidžia tam tikrus gebėjimus lavinančius aktorinius žaidimus, kuria etiudus, atlieka užduotis, kelia klausimus, atlieka refleksiją). „Kūrybinėje laboratorijoje“ dalyviai gali rinktis vieną iš trijų skirtingus gebėjimus ugdančių edukacijos temų: judesio bei plastikos, improvizacijos ir vaidybos, sceninės kalbos ir viešojo kalbėjimo. Kiekviena tema yra pritaikoma tam tikrai mokinių amžiaus grupei: judesio ir plastikos pratimai puikiai tinka pradinėms klasėms (1–4 kl.), judesio pratimai padeda vaikams išmokti sukoncentruoti dėmesį, susikaupti, išgirsti užduotį, bendradarbiauti su klasės draugais; improvizacija ir vaidyba tinka 5–8 kl. mokiniams, t. y. paaugliams, teatriniai improvizacijos pratimai padėtų geriau pažinti savo gebėjimus, įgyti drąsos, atrasti saviraiškos priemonių, ugdyti socialinius įgūdžius, bendradarbiauti su klasės draugais; sceninė kalba ir viešasis kalbėjimas geriausiai ugdytų gimnazistų gebėjimus (9–12 kl.), įgytos žinios ir patirtis padėtų rengiant ir atliekant viešąsias kalbas egzaminuose, tai pat padėtų įgyti drąsos kalbėti viešai, reikšti savo nuomonę, diskutuoti, tolerantiškai išklausyti kitų.


Tai tarpdisciplinis projektas, netiesiogiai skatinantis tvarumą ir apjungiantis storyteling’ą, tieisoginę verbalinę, fizinę ir vizualinę komunikaciją su vaikais bei kūrybines koliažo dirbtuves. Šis projektas skirtas vaikų dėmesingumui, empatijai, komunikacijai, kūrybiškumui ir smulkiąjai motorikai lavinti. Visa tai bus daroma pasitelkus interaktyvų istorijos pasakojimą natūraliai peraugantį į koliažo dirbtuves. Pasirodymo metu bus naudojama viena iš paveikiausių ir vaikų dėmesį pritraukiančių strategijų – istorijos pasakojimas užduodant klausimus, įvedant pakartojimus tiek verbalinius, tiek fizinius, pačią istoriją iliustruojant iš antrinių medžiagų pagamintais paveikslėliais (išlankstomų paveikslėlių pagrindas - pakuočių kartonas dekoruotas koliažais). Tai puikus būdas netiesiogiai paskatinti tvarų ir atsakingą resursų naudojimą kūrybai. Pats pasakojimas truks apie 15 - 20 minučių, tai optimalus laikas, per kurį vaikai gali išlaikyti dėmesį ir koncentraciją. Likęs laikas bus skirtas vaikų kūrybiškumui pasireikšti,  laisvai kuriant koliažus. Pasakojimo su dirbtuvėmis trukmė būtų apie 50min. (apie 45min. ikimokyklinukams apie 1val. antrokams).
Pagrindinė šios istorijos veikėja bus skylutė, kuri atsirūrusi žmonių pasaulyje, patirs ne vieną sudėtingą išbandymą. Ji sužinos, kad dantyje atsiradus skylutei, skauda ir tuomet norima kuo greičiau jos atsikratyti arba atsiradus skylei kelyje, lūžta dviračiai, kojos ir visi pradeda pykti ant tos skylės. Bet su močiutės, atvykusios aplankyti anūko, pagalba mūsų skylutė patirs ne vieną transformaciją ir galiausiai pavirs atviruku, skirtu nudžiuginti brangiam žmogui. Ši atvirutė bus pirmas pavyzdys supažindinantis vaikus su koliažo technika. Patyrinėję dar keletą koliažo pavyzdžių jie patys pasiners į kūrybos procesą.


Mokydamasis apie gamtą iš gamtos vaikas supranta, kad iš pažiūros gąsdinantys augalai, vabzdžiai, gyvūnai yra visai nebaisūs, o kaip tik – reikalingi ir atliekantys tam tikrą svarbų vaidmenį. Edukacija „Gyvosios gamtos beieškant“ skirta vaikams pažinti ir paliesti gyvąją gamtą iš labai arti. Edukacijos metu vaikus supažindinsime pirmiausia su skrajūnais paukštukais, jų namelių įvairove, parodysime kur gyvena voverytės ir kodėl šikšnosparniams taip pat reikia namelio. Ieškodami Dinozaurų parke skruzdėlyno, išsiaiškinsime kodėl vieni gyvūnai ar vabalai saugomi Raudonojoje knygoje, kiti dar nėra įrašyti. Ieškosime žinių apie gilias lietuviškas tradicijas, tikėjimą ir papročius, diskutuos apie biologinės įvairovės ir ekosistemų atliekamų pagalbos funkcijų svarbą, bandant prisitaikyti prie klimato kaitos. Edukacijoje dalyvaujantys vaikai sutiks nuostabiąsias parko pažibas – alpakas, jas pamaitins. Aplankys šalia esantį triušiukų miestelį – mokysis suprasti ką triušiukai valgo, ko negalima duoti, kaip laikyti ir glostyti, o kaip negalima kelti jų. Iš arčiau pažįstant gyvąją gamtą, neabejotinai sustiprės ryšys tarp vaikų ir gamtos.


Virtualus literatūrinis susitikimas „Juodavandeniai“ (Nuotolinė paslauga)

Kaip negali spręsti apie knygos turinį iš jos viršelio, taip negali pažinti žmogaus iš pradinio įspūdžio. Juk žmogus – kaip tekanti upė, jis visada visiems ir visur kitoks. Turi savo dugną, paviršių, o kiekvieno vanduo savaip drumstas – skirtingomis patirtimis, svajonėmis, paslaptimis. Visi tarsi juodavandeniai – tuo pačiu ir tamsos, ir šviesos nešėjai. Virtualaus literatūrinio susitikimo metu rašytoja Ignė Zarambaitė pristatys knygą „Juodavandeniai“, laimėjusią akcijoje „Metų knygos rinkimai 2020“, įtrauktą į prestižinį reikšmingiausių pasaulio knygų vaikams ir paaugliams katalogą „The White Ravens 2020“. Kūrinys priskiriamas probleminės prozos žanrui, tačiau jame apstu nuotykinio, mistinio, detektyvinio pasakojimo elementų. Pagrindinė veikėja Anika persikelia į gimtąjį miestelį, kuriame gyveno iki tėvų skyrybų. Ji su mama kurį laiką praleido sostinėje, ten stengėsi pamiršti skaudžias patirtis, pradėti gyvenimą iš naujo. Vis dėlto aplinkybės privertė sugrįžti. Šešiolikmetę merginą vėl prislegia vaikystės ir ankstyvos paauglystės prisiminimai – nesutarimai šeimoje, žiaurios bendramokslių patyčios. Anikos viduje veši senos nuoskaudos, bet išoriškai ji stipriai pasikeitusi, niekas jos neatpažįsta. Ji nusprendžia tuo pasinaudoti. Pasivadinusi Ana, perėmusi mamos pavardę į gimnaziją įžengia tapusi kitu žmogumi... Pasitelkiant vaizdines priemones bus perteikiamos knygos siužeto, veikėjų charakterių kūrimo subtilybės. Kas įtakojo knygos protagonisto, antagonisto elgesį? Ar jie turėjo kitą pasirinkimą? Kokios patyčių priežastys, pasekmės? Kodėl tas pats žmogus aplinkinių matomas skirtingai? Kaip jam prilimpa „etiketės“? Dalyviai bus įtraukti į atvirą, neformalų pokalbį apie problemas ir dilemas, su kuriomis susiduria „Juodavandenių“ ir kitų šiuolaikinių paauglių knygų veikėjai bei jie patys. Vėliau moksleiviai atliks individualią kūrybinę užduotį – dalinsis įžvalgomis apie žmogų, vandenį ir žmogų kaip vandenį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Rišame knygą kitaip. Japoniškas įrišimas

Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas.
Pristatyti knygos formos raidą pasauliniame kontekste ir Lietuvoje, supažindinti su knygrišio amatu.
Uždaviniai.
1. Aptarti knygos formos kaitą istoriniame kontekste.
2. Susipažinti su knygrišio instrumentais ir dekoravimo priemonėmis.
3. Įgytas žinias pritaikyti rišant A5 formato knygelę ir ją dekoruojant.

Užsiėmimo pradžioje mokinius kviečiame į diskusiją, kokia knygos forma patogesnė: ritininė ar kodeksinė. Išsiaiškinsime su mokiniais knygos formos raidą istoriniame kontekste. Aptarę kiekvienos knygos formos pliusus ir minusus, mokiniai apžiūrės vieną įdomiausių muziejuje esančių eksponatų – „Amžinosios Rambyno kalno knygos“ kopiją.
Suprantama, jums kilo dar daugiau klausimų apie knygos istoriją, knygrišio amatą. Tik atvykę į Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejaus edukacinius užsiėmimus galėsite daug sužinoti ir patirti, išbandyti ir sukurti. Sužinosite iš ko ir kaip buvo rišamos knygos, kokia buvo jų reikšmė ir paskirtis. Sužinosite naujų knygrišystės sąvokų, terminų, susipažinsite su knygrišio įrankiais, pritaikysite juos praktiniame darbe.
Praktinės užduoties metu įsirišite A5 formato knygelę japonišku būdu. Lavinsime mokinių vaizduotę ir kūrybiškumą mokydami knygos dekoravimo paslapčių. Supažindinsime su autentiškomis auksavimo priemonėmis ir įrankiais. Sudarysime galimybę patiems dekoruoti knygos viršelį auksavimo būdu, panaudojant senojo knygų dekoro elementus.
Kuo daugiau sužinome, tuo platesni mūsų kūrybiškumo laukai!


Programa „Šaržo piešimas“, kurią veda dailininkas-iliustratorius Gintaras Jocius, moksleivius supažindins su šaržo istorija, jo įvairove bei paskirtimi ir padės išbandyti savo piešimo galimybes šiame dailės žanre. Edukacijos  metu  dailinininkas  papasakos apie savo asmeninę  patirtį, suteiks teorinių šaržo piešimo žinių: paaiškins apie pagrindines žmogaus veido proporcijas , pamokys gebėjimo stebėti ir pamatyti unikalius, išskirtinius žmogaus veido bruožus, o taip pat gyvai demonstruos  šaržo piešimą pagal „žingsnis po žingsnio“ metodiką. Praktinių užsiėmimų metu mokiniai atliks nesudėtingas užduotėles, bei patys išbandys šaržavimo gebėjimus, o jei prireiks bus suteikta dailininko pagalba.  Veiklos metu bus diskutuojama ir juokaujama, moksleiviai patirs nemažai teigiamų emocijų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Tauragės krašto muziejaus „Santaka" padalinys – Tremties ir rezistencijos muziejus yra įkurtas autentiškame buvusios NKVD būstinės pastate. Šiuolaikinės, moderniai atnaujintos muziejaus ekspozicijos su kalinimo kamera, karceriu, tardytojo kabinetu, partizanų bunkeriu pristato lankytojams Lietuvos tremties bei rezistencijos laikotarpių istoriją. Edukacijos metu susipažinus su visomis ekspozicijomis bei eksponatais, dalyviams reikės surasti eksponatus, kurių nepastebėjo apžvalginės ekskursijos metu. Eksponatų teks ieškoti visiškoje tamsoje, pasišviečiant tik žibintuvėliu ir orientuojantis erdvėje pasitelkiant  stilizuotą žemėlapį, sudarytą specialiai šiai edukacijai. Šio edukacinio užsiėmimo tikslas per patyriminius pojūčius – sudominti lankytojus tremties ir rezistencijos istorija, ugdyti jų pilietiškumą ir patriotiškumą, o svarbiausia – ugdyti atidumą.


Medicinos raida: nuo ankstyvaus amžiaus iki dabar

MEDICINOS RAIDA: NUO ANKSTYVAUS AMŽIAUS IKI DABAR? Su kiekviena diena technologijos vis žengia pirmyn ir tobulėja, visose srityse, medicinoje ne išimtis. Medicina vis tobulėja ir galime pastebėti labai ryškią medicinos raidą nuo ankstyvaus amžiaus iki dabar. Šiais laikais labai svarbu, supažindinti jaunąją kartą, ne tik su esamais medicinos įrankiais ir gydymo būdais, bet taip pat supažindinti, kaip tie įrankiai pasikeitė, kaip pasikeitė gydymo būdai ir kaip tai padeda mums šiandieniniame pasaulyje.
Tai edukacija kurios metu vaikai susipažins su medicinos raida, kaip keitėsi medicinos prietaisai ir įrankiai, tokie kaip stetoskopas, kraujo spaudimo aparatas, refleksų plaktukas ir kt. Vaikai susipažins su gydymo būdais kurie buvo taikyti seniau ir kokie gydymo būdai yra taikomi dabar.


Karalaičio Kazimiero idealą nusako psalmės žodžiai: „Tas, kurio rankos nekaltos ir širdis tyra“ (Ps 24, 4). Jaunasis princas gyveno tuo metu, kai karališkojo luomo pranašumai ir valdovo politinė galia teikė daug privilegijų, garantavo prabangą ir gyvenimo malonumus. Tam atsispirti, priešintis šeimai, aplinkinių spaudimui gyventi „kaip visi“ reikėjo daug drąsos. Pasidalinę istorijomis apie karalaičio gyvenimą, jo būdą, žaisime atradimų žaidimą – sudėliosime šv. Kazimiero atvaizdą ir visą jo gyvenimo bei gerbimo istoriją.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Veiklos aprašymas: Žodį robotas sugalvojo visai ne mechanikas, o rašytojas. Daugelis rašytojų kūrė kūrinius, kuriuose herojai buvo ne vien tik žmonės, bet ir robotai. Skaitytojai dievino mokslinę fantastinę literatūrą, kurioje vaizdžiai buvo pasakojama apie tai, kokia gali būti ateitis. O ateityje buvo vaizduojama daugybė unikalių ir nežinomų technologijų, minimi robotizuoti humanoidai, gyvensiantys tarp žmonių. Po Antrojo Pasaulinio karo buvo pradėti gaminti pirmieji robotai - žaislai. Edukacijos metu mokiniai paanalizuos pirmuosius robotizuotus išradimus literatūroje ir kultūroje. Sužinos, kaip atrodė pirmieji robotai – žaislai. Bus ugdomas kritinis mąstymas, nes turės palyginti senovėje kuriamas robotus su šių laikų robotais. Taip pat ugdomos techninės, kūrybinės ir meninės kompetencijos, nes užsiėmimo metu pagamins roboto modelį, sujungs jį su energijos šaltiniu ir varikliu. Pažintinė dalis: teorinės dalies metu mokiniams bus parodyta vaizdinė medžiaga apie robotų atsiradimą literatūroje ir pop kultūroje. Kūrybinė veikla: iš skirtingo tipo medžiagų sukonstruos roboto modelį. Praktinė mokslinė veikla: modelyje sujungs elektros šaltinį su varikliu, kurio dėka robotas judės ir suksis. Tikslas - susipažinti su robotų atsiradimo istorija literatūroje ir pop kultūroje.


Pynimas turi ypatingą savybę – kad ir kaip stengtųsi pynėjas, visiškai vienodo gaminio nupinti neįmanoma.  Dalyviai pirmą kartą susitiks su nauja medžiaga, žilvičio vytele ir jos paruošimu darbui (mirkymas).  Kiekvienas dalyvis turės galimybę pridėti fantazijos ir darbo, užsispyrimo ir kantrybės, patirti kūrybos džiaugsmą ir  savo rankomis pasigaminti saldaiinę. Mokiniai įgytas žinias pasitikrins žaisdami Kahoot žaidimą „Pynimas iš vytelių“.  Užsiėmimo pabaigoje vyks refleksija.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Pasinerk į Šekspyro pasaulį su „Hamleto dėžute“!

„Hamleto dėžutė“ – tai interaktyvi edukacinė programa, skirta supažindinti vaikus su viena iš svarbiausių teatro istorijos pjesių – Viljamo Šekspyro „Hamletu“. Edukacijoje pasitelkiant kamishibai teatrą, popierines lėles ir kūrybines bei interaktyvias užduotis, mokiniai bus įtraukti į įspūdingą kelionę po Šekspyro pasaulį.

Ką vaikai patirs edukacijos metu:

Susipažins su „Hamleto“ pjesės siužetu ir veikėjais: Edukacijos pradžioje vaikai trumpai susipažins su „Hamleto“ pjesės siužetu ir pagrindiniais veikėjais.
Tyrinės kamishibai teatrą: Vaikai turės galimybę tyrinėti kamishibai teatrą, kuris yra kilęs iš Japonijos ir jau XII amžiuje buvo naudojamas vienuolių budistų.
Kurs lėles: Edukacijos metu vaikai susikurs lėles, vaizduojančias „Hamleto“ pjesės veikėjus.
Atliks įvairias užduotis: Vaikai gaus įvairių kūrybinių ir interaktyvių užduočių, pavyzdžiui, pildys anketą remiantis pjese, diskutuos filosofiniais pjesės klausimais, turės įsiminti įvairias legendines pjesės frazes, fantazuos kaip sureaguotų jeigu pamatytų vaiduoklį ir kt.
Edukacijos pabaigoje mokiniai suvaidins jiems specialiai adaptuotą „Hamleto“ versiją: atliks  „Hamleto“ vaikišką versiją, kurią patys sukurs naudodami kamishibai teatrą ir popierines lėles.

Edukacijos tikslai:

Supažindinti vaikus su Viljamo Šekspyro „Hamletu“
Ugdyti vaikų kūrybiškumą, vaizduotę ir kritinį mąstymą
Skatinti vaikų domėjimąsi teatru ir literatūra
Lavinti vaikų estetinį skonį
Ugdyti vaikų gebėjimą dirbti grupėje ir bendradarbiauti
Padėti vaikams tapti kultūriškai sąmoningesniems

„Hamleto dėžutė“ – tai unikali galimybė vaikams interaktyviai ir įdomiai susipažinti su viena iš svarbiausių teatro istorijos pjesių. Kviečiame mokytojus registruoti savo klases į edukacijas!


Edukacinė programa „Pynimas iš vytelių“ 9-12 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Pynimas iš vytelių yra senas liaudies amatas. Kiekviename kaime buvo savas pynėjas, kuris pindavo krepšius kasdienei buičiai. Šie pinti krepšiai buvo skirti duonai, bulvėms ir kitoms daržovėms, obuoliams, uogoms bei grybams rinkti. Pynimo menas tebegyvuoja mūsų šalyje ir šiandien, o pintų gaminių formos, konstrukcija, ir pynimo žaliavos panašios į tas, kurios buvo naudojamos praėjusiuose šimtmečiuose. Edukacinė programa „Pynimas iš vytelių“ skirtas 9-12 kl. mokiniams, kurios tikslas supažindinti ir skatinti mokinių domėjimąsi lietuvių senuoju amatu – pynimu iš vytelių, siekiant jį išsaugoti bei perduoti patirtį ir žinias ateities kartoms. Edukaciją veda sertifikuotų tautinio paveldo produktų kūrėja, senojo pynimo amato puoselėtoja.
Užsiėmimo metu dalyviai supažindinami su pynimo amatu, jo ištakomis, istorija, reikalingomis priemonėmis, pynimo technologija, raštais, panaudojimo galimybėmis. Edukacijos metu mokiniai pins įvairius suvenyrinius krepšelius, saulutes ir kt.,   išmoks atlikti darbų apdailą. Kurdami prasmingai ir kūrybiškai leis laisvalaikį, giliau suvoks daikto ir darbo vertę. Edukacijos pabaigoje laukia refleksija – aptarimas. Darbeliai kartu iškeliaus su mokiniais į mokyklą ar namus.


Kaip jaustis scenoje laisvai ir užtikrintai? Viešojo kalbėjimo dirbtuvės.

Renginio tikslas yra išmokyti dalyvius viešojo kalbėjimo ir efektyvaus komunikavimo pagrindų.
Tai leis jiems jaustis užtikrintai scenoje bei efektyviai, įtaigiai, drąsiai, užtikrintai komunikuoti siekiant išreikšti save įvairiose srityse.
Gautos žinios ir suformuoti įgūdžiai bus naudingi pamokose, pristatant projektus (idėjas, pozicijas), laikant egzaminus ir įskaitas, taip pat dalyvaujant diskusijose, susirinkimuose, debatuose, vedant renginius.

Programa:
1. Iš ko susideda komunikacijos srautas ir kaip jį valdyti?
2. Teisinga, elegantiška stovėsena – pasitikėjimo savimi ir teigiamo pirmojo įspūdžio pagrindas.
3. Gestai – jų poveikis komunikavimo efektyvumui, auditorijos dėmesio išlaikymui bei pranešėjo vidinei būsenai.
4. Balso skambėjimas, balso treniravimo principai.
5. Akių kontaktas.
6. Jaudulio valdymas.
7. Improvizacija kalbant viešai ir bendraujant.
8. Veiksmingas, įtaigus argumentavimas.

Mokymo metodika: pristatomi kiekvienos temos pagrindiniai principai, praktinė treniruotė, trumpi iliustraciniai filmukai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Į Archeologijos muziejų dinozaurų žingsniais atkeliavo edukacinis užsiėmimas - ,,Fosilijų gamyba“.
Ką veiksite šios edukacijos teorinėje dalyje? Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje susipažinsite su gyvybe gyvenusia Žemėje priešistoriniais laikais. Tyrinėsite gamtines sąlygas, kurios turėjo įtakos gyvybės įvairovei. Aiškinsitės paslaptingo žodžio – fosilija reikšmę. Nagrinėsite fosilijų rūšis ir fosilijų kūrimosi periodą. Sužinosite apie mokslininkus, kurie yra vadinami paleontologais.
Kaip įprasminsite teorines žinias? Praktinio užsiėmimo metu leisitės į fosilijų paieškas ir suprasite, jog jas rasti nėra paprasta. Rasti radiniai dėl savo atspaudų dalyviams  užmins tikrą mįslę. Ką dar veiksite? Turėsite unikalią galimybę pasigaminti savąją fosiliją!
Fosilijų gamyba – tai edukacinis užsiėmimas, kuris skatina dalyvių kūrybiškumą, padeda atrasti, pažinti ir suprasti Žemės priešistorę.


Literatūrinė-istorinė pažintis su daktaru Jonu Basanavičiumi (Nuotolinė paslauga)

Panevėžio Elenos Mezginaitės viešoji biblioteka

Edukacinės programos tikslas – supažindinti su daktaro Jono Basanavičiaus (1851-1927) asmenybe, įdomesniais biografijos faktais, nuveiktais darbais Lietuvos ir lietuvių tautos labui, pristatant knygas vaikams apie daktarą Joną Basanavičių. Pasakojimas iliustruojamas vaizdine medžiaga. Dalyviams pateikiamos individualios kūrybinės užduotys. Užsiėmimo programoje – interaktyvi KAHOOT viktorina, kurios metu dalyviai pasitikrins ir įtvirtins gautas žinias.


Kaukas-mano draugas (Nuotolinė paslauga)

Edukacijos metu, klausydamiesi animuoto Kauko pasakojimo dalyviai bus supažindinami su XIX a. pab. – XX a. pr. Žemaitijos istorija ir mitologija, supras mitologijos reikšmę senovės kaimo žmogaus pasaulėžiūroje, girdės autentišką Telšių krašto žemaičių tarmę. Stebėdami Kauko aprangą ir elgseną, susipažins su Žemaitijos vyriško tautinio kostiumo detalėmis. Gamindami Kauką iš parankinių medžiagų namie ar mokykloje, ugdys kūrybiškumą, fantaziją. Siektini paslaugos rezultatai: 1. Paslaugos dalyviai praplės žinias apie senovės žemaičių ūkininkų gyvenimo būdą, juos lydėjusias ir globojusias mitines būtybes; 2. Moksleiviai lavins fantaziją, ugdys gebėjimą palyginti skirtingų laikotarpių ir patirčių asmenų pasaulio suvokimą, taip ugdydami empatiją ir toleranciją; 3. Kurdami individualų Kaukutį, paslaugos dalyviai ugdys kūrybiškumą, pagilins žinias apie tautinį kostiumą, mokysis susikaupti ir atlikti užduotį iki galo.


Ar raganos gyvena tik miško trobelėje? Atvykusi šiuolaikinė ragana tikrai atsakys į šį klausimą. Išmoksime juoktis kaip tikros raganos, žaisime ir prisiminsime Užgavėnių tradicijas ir kaip jos gyvuoja šiuolaikinėje visuomenėje. O antroje edukacijos dalyje keliausime gaminti BAISIAI gražių ir didelių kaukių tvariai. Panaudojant ir prikeliant daiktus antram gyvenimui mokiniai sukurs savo unikalią Užgavėnių kaukę.


Ilgą laiką praleidus vienumoje, užklumpa nesvarumo būseną primenantis jausmas., kaip panirus į gilų vandenį,  nebegali kvėpuoti. Spektaklyje gretinami šie pojūčiai: ar mums iškart ima trūkti oro, o galbūt galime išmokti gyventi „po vandeniu“? Visas veiksmas vyksta lovoje ar aplink ją, tai ta erdvė, kuri yra tik tavo ir čia gali būti savimi su savo liūdesiu ir vienatve.
 Spektaklyje yra  gražių, prasmingų, momentų, bet yra ir absurdo bei juoko. Vienatvės tema gvildenama per populiariąją psichologiją, gyvūnijos pasaulį, muziką ir aktorės asmeninius išgyvenimus. Spektaklyje kelis kartus yra minimi banginiai, kurie yra prisitaikę gyventi po vandeniu, bet jiems kartkartėmis reikia iškilti į paviršių įkvėpti oro... Aktorė pati kūrė spektaklyje atliekamas dainas, pritardama sau gitara ji išties užburia savo nuostabiu balsu. Taip pat spektaklyje naudojami ir objektų, šešėlių teatro elementai, leidžiantys pavaizduoti tam tikras būsenas, netgi naudojamas ir senas geras televizorius... Spektaklio autorė ir aktorė pabrėžia,  kad šis spektaklis aktualus nuo 14 metų amžiaus iki 100. Būtent nuo šio amžiaus prasideda kelionė vienatvės link...  Todėl labai svarbus yra palaikymas, supratimas ir priėmimas tokio, šalia esančio, žmogaus.
Spektaklio autorė, režisierė, kompozitorė ir aktorė – Dominyka Budinavičiūtė (tai jos diplominis darbas, kuris užaugo į monospektaklį lėlių teatre).
Dailininkas – Rokas Lažaunykas
Medijų menininkas – Titas Jurjonas
Kūrybinis mentorius – Arvydas Dapšys

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Valstybinio Kernavės kultūrinio rezervato direkcija

Renginys „Senoji Kernavė atgyja moksleiviams“ - tai teatralizuota istorijos pamoka istorinėje Lietuvos sostinėje. Renginys skirtas supažindinti moksleivius, kurių mokymosi programoje yra skyrius apie Kernavę, su šios vietovės istorija kiek neįprastu, bet labai įdomiu būdu – iškeisti pamokas apie Kernavę sėdint mokykloje į pamokas Kernavėje, vaikščiojant po piliakalnius, bendraujant su skirtingų amžių pasakotojais, prisiliečiant prie senovės amatų, girdint senąją muziką ir jaučiant tų laikotarpių dvasią. Skatinti moksleivius pažinti savo šalies praeitį - trumpam laiko mašina persikelti į senąją Kernavę ir taip geriau įsisąmoninti žinias apie šią vietovę ir, kartu, apie mūsų šalies ir tautos ištakas.
Šio renginio uždaviniai :
1.	Pristatyti trumpą trijų praeities laikotarpių (akmens amžiaus, geležies amžiaus ir viduramžių) Kernavės istoriją.
2.	Supažindinti vaikus su šia istorija ne tik pasakojimo būdu, bet ir demonstruojant tų laikotarpių buitį ir amatus.
3.	Edukacinių užsiėmimų metu, pateikiant savarankiškas užduotis, skatinti moksleivius sukurti aptartų laikotarpių meninius dirbinius.
Kviečiame atvykti į senąją Lietuvos sostinę ir susipažinti su jos istorija per teatralizuotus pasakojimus ir patyrimus!


Edukatorė supažindins su viena seniausių veltinio vėlimo istorija.  Pasakojama įdomi legenda, kaip ir kada atsirado pirmas veltas kilimas Nojaus laive.  Archeologai pirmų veltų gaminių atsiradimą datuoja VI – V a. pr. m. e. Surinkę laukinių gyvūnų vilną, kai jie šeriasi, senovės žmonės gamino pirmuosius primityvius rūbus, ir tik praėjus amžiams išmoko verpti, austi, megzti. Senovės žmonės gydė įvairias ligas naudodami skirtingų gyvūnų vilną. Šiandien vilnos veltinis patiria naują vystymosi etapą, jis atgaivinamas. Šiandien, tai - jau nebe gyvybiškai svarbus amatas, o gyva meninės raiškos forma.
Lietuviška vilna, naminio šuns vilna – prabanga. Norint ją išvalyti, reikia labai daug rankų darbo. Edukacijos metu mokiniai susipažins su skirtingų šunų veislių vilna, vilnos paruošimu vėlimui, vilnos vėlimo technika, sužinos, kodėl ir kaip ji veliama, kokios priemonės naudojamos. Mokiniai skaidrių pagalba pamatys, ką gražaus galima pasigaminti iš šuns vilnos. Susipažinus su įdomiu vilnos vėlimo amatu ir pasitelkus fantaziją, mokinių išgyventos emocijos ir jausmai nuguls kūrybiškai suformuotuose skirtingų formų ir stilių apyrankėse, pakabukuose, karoliukuose - rutuliukuose.


Kuriame parodą apie Vasario 16-ąją (nuotolinė edukacija)

Kuo atmintis skiriasi nuo istorijos? Kodėl muziejus (kaip ir biblioteka ar archyvas) yra vadinamas atminties institucija? Kaip tam tikros vietos, datos, simboliai ir daiktai savyje „užkonservuoja“ mums svarbius pasakojimus? Į šiuos klausimus nuotolinio užsiėmimo metu atsakymus atrasime per praktinę veiklą: tapsime parodų kuratoriais ir, dirbdami komandose, sugalvosime, koks naujas, dar mažai žinomas eksponatas galėtų įdomiai ir originaliai papasakoti apie Vasario 16-osios epochą. Idėjų pritrūkti neturėtų – jas pasufleruos virtualus pasivaikščiojimas po Signatarų namų muziejų su edukatoriumi. Beliks tik pasitelkti vaizduotę ir sugalvoti kūrybinį sprendimą.


Edukacinė  programa "Aš ir Kitas Aš" padeda mokiniams geriau pažinti  vienas kitą, o mokytojams gali būti naudojama kaip diagnostikos įrankis (mokinių tarpusavio santykiai, jų nuostatos konkrečiu atžvilgiu, jų gebėjimai, jų bendravimo įpročiai).
Užsiėmimo metu sukuriamos užduotys, kurios įgalina mokinius atsiskleisti, kalbėti daugiau apie save, savo pomėgius ir klasės draugus.
Edukacijos procesai asociatyviai perteikia mokinių vertybes.
Stebėdami mokinius mokytojai gali apie juos sužinoti daugiau dalykų: kuo domisi, ką veikia po pamokų, kuo nori būti, kokias turi nuostatas konkrečios temos atveju.
Tokiu būdu stiprinimas mokytojo ir mokinio neformalus ryšys, kuris taip pat kuria saugią mokymosi erdvę.


Užsiėmimo metu išsiaiškinsime kas yra istorijos šaltiniai, kaip jie grupuojami ir ką gali jie mums „papasakoti“ apie praeityje vykusius įvykius ir kokie istorijos šaltiniai yra patikimiausi. Užsiėmimo metu susipažinsime ir su muziejuje saugomais eksponatais (akmeniniais kirvukais, archeologų surastais IX-XII a. papuošalais, XVIII a. dokumentais, tarpukario vadovėliais ir t.t.) kurie taip pat yra istorijos šaltiniai. Lyginsime juos su dabartiniais daiktais, jų funkcionalumu, išsiaiškinsime kokių istorijos šaltinių turi užsiėmimo dalyviai namuose. Praktinių užsiėmimų metu mokysimės įvairiuose šaltiniuose rinkti nurodytą informaciją: „prakalbinsime“ monetas, mokysimės dailyraščio rašymui naudodami plunksnakočius, matuosimės klumpes ir lyginsime „mogliu“.


“Žaliasis koncertas” – tai muzikanto, multiinstrumentalisto ir edukatoriaus Remio Rančio vedama muzikinė edukacija jaunimui apie ekologiją, sveiką gyvenimo būdą bei žmogaus ryšio su gamta svarbą. Nors edukacijos tematika dažnai kalba apie negatyvų žmogaus poveikį gamtai, tačiau pats koncertas yra smagus, šmaikštus ir motyvuojantis veikti. Jame atlikėjas muzikuos bei pasakos „su meile apie dalykus, dėl kurių žaliuojame ir su ironija - apie dalykus, dėl kurių vystame“. Kitaip tariant, jūsų laukia gero gyvenimo receptas, išrašomas skirtingais instrumentais – gitarlele, kalimba, perkusija, fleitomis ir melodionu.
Pagrindinis koncerto kūrinys “Žalia" kalba apie mus supančią gamtos harmoniją ir grožį. Kiti koncerte skambantys autoriniai R. Rančio kūriniai yra apie darnos siekį kasdieninėje veikloje ir aplinkoje, apie neatsakingą medžių kirtimą, apie sveiką mitybą, apie judėjimo stoką šiandienos pasaulyje.
Edukacinio koncerto muzikiniai numeriai išsiskiria netradicinių instrumentų bei ritmų panaudojimu. Tam tikros kūrinių ritminės idėjos yra "pasiskolintos" iš P. Amerikos bei Afrikos muzikos tradicijų. Visi kūriniai atliekami gyvai arba naudojant "looper'į" (momentinio įrašymo technologija). Koncertas interaktyvus – daugelyje kūrinių auditorija atliks svarbų muzikinį vaidmenį pritardama balsais, ritmingais plojimais.
Remis Rančys – Lietuvos ir tarptautinėje muzikos scenoje puikiai žinomas muzikantas,  multiinstrumentalistas, džiazo kūrėjas bei edukatorius. Jis taip pat užsiima edukacine veikla – per daugiau nei penkerius metus Lietuvoje bei užsienyje R. Rančys surengė apie 200 muzikos edukacinių užsiėmimų vaikams ir suaugusiesiems.


Tautinio paveldo karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija, žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis. Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.


Dalyviai sužinos apie Viduramžių epohos karybą, jos vystymosi etapus ir ypatumus, išsiaiškins kariuomenės formavimo principus, kariuomenės rūšis, taktiką ir ginklus; praktiškai įsitikins skirtingų šarvų atsparumu skirtingiems ginklų tipams ir supras kaip ir kodėl technologiniai pokyčiai pakeitė ginklus ir karybą. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviams bus demonstruojamos tikrų Viduramžių epochos ginklų ir šarvų replikos, kuriuos bus galima palyginti, liesti, laikyti ar pasimatuoti, užsidėti nuo atskirų šarvuotės elementų iki viso šarvų komplekto.


Visi žinome posakį „gyvena kaip bajoras“. O ar norite pasijusti tikru bajoru? Kauno pilies seniūnas jus kviečia kartu keliauti į miestą – sutvarkyti reikalų. Išvykę iš pilies, per Mažąjį Vatikaną su Šv. Jurgio globa pasieksime miesto vartus. Rotušėje mus pasitiks valdovo vietininkas, su kuriuo turėsime garbės aptarti bendrus bajorų ir miestiečių reikalus. Kelionę baigsime prie Perkūno namo. Kelionės metu atliksite užduotis ir prisikrausite pilną kapšelį monetų. Užsiėmime per Kauno senamiesčio architektūrinių objektų istorines paskirtis susipažinsite su LDK bajorijos ir miestiečių kasdienybės realijomis, tarpusavio santykiais ir skirtumais, suprasite dvasininkijos svarbą LDK bendruomenėse, Kauno vaidmenį LDK ir Europos kontekste, pažinsite svarbiausius Kauno senamiesčio architektūros objektus. Svarbu: užsiėmimas vyksta lauke, tad rekomenduojama užsisakyti šiltesniuoju metų laiku. Turime galimybę šią ekskursiją pritaikyti asmenims su protine negalia - jos metu pateikiama mažiau informacijos, vartojamas paprastesnis žodynas. Užsakant užsiėmimą asmenų grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie grupės specifiką informuoti užsakymo formoje. Dėmesio: paslaugos teikimo vieta nepritaikyta priimti asmenims su judėjimo negalia.


Lietaus garso muzikos instrumento gamyba

Tai edukacinis užsiėmimas, kurio metu vaikai bus supažindinami su lietaus garso instumento gamyba ir jo istorija. Užsiėmimo metu bus mokoma viso proceso, nuo skylučių darymo, pagaliukų tvirtinimo, kruopų pylimo ir dekoravimo. Instrumento gamybai bus naudojamos antrinės žaliavos, papasakojant apie daiktų antrinio panaudojimo naudą. Vaikai bus skatinami kūrybiškai pasižiūrėti į visą procesą ir ieškoti savo individualios išraiškos instrumento apipavidalinime,skatinama saviraiška, pokalbiai, pasitelkiami žaidimo elementai. Po užsiėmimo visi kartu grosime - šauksime lietų išbandydami savo kurtus instrumentus. Kiekvienas vaikas turės savo instrumentą, kurį galės pasiimti su savimi ir ilgai juo groti.


Alytaus Jurgio Kunčino viešoji biblioteka

Edukacijos tikslas – pristatyti vyresniųjų klasių moksleiviams svarbiausius tremties literatūros aspektus. Uždaviniai: Paįvairinti ir papildyti mokykloje mokomos literatūrinės programos turinį. Ugdyti moksleivius netradicinėje erdvėje – kultūrinėje aplinkoje. Skatinti jaunimo domėjimąsi literatūriniu ir kultūriniu paveldu bei literatūrinėmis asmenybėmis gimusiomis ir rašiusiomis įvairiais istorijos tarpsniais.


Interaktyvus iliuzijų šou žiūrovus sutinka Naujojo teatro kamerinėje salėje. Čia, 45 min trukmės pasirodymo metu, moksleiviams demonstruojamos iliuzijos ir magijos triukai, lydimi įspūdingo apšvietimo, scenografijos, bei specialiųjų efektų. Interaktyvaus šou pabaigoje moksleiviai turi išskirtinę galimybę dalyvauti edukacinėse dirbtuvėse, kurių metu jie yra supažindinami su praktine atliktų triukų puse bei kitomis iliuzijų meno paslaptimis.


Autentiškoje XX a. pr. aukštaičių sodybos aplinkoje mokiniai išsiaiškina, kas yra promočiutė ir kiek jai gali būti metų. Taip lengviau suvokiamas laikas, į kurį nukelia muziejaus ekspozicija. Susipažįstama su aukštaitiško namo pavadinimu ir patalpų išdėstymu, išsiaiškinama akmens prie įėjimo paskirtis. Stebint eksterjerą ir interjerą, lyginama su dabartimi ir atrandami panašumai, skirtumai bei pokyčiai. Sužinoma, kaip seniau buvo elgiamasi nuėjus į svečius, menamos mįslės ir bandoma jas sukurti. Išsiaiškinus patarlės apie verkiančią duonelę prasmę, vaikams siūloma tyliai pamąstyti ir įvertinti, ką šioji darytų, jų valgoma. Dalyviai kviečiami nudirbti kai kuriuos darbelius, pvz. gliaudant pupas ne tik susipažįstama su retam matyta daržove ir darbu, kurį turėjo atlikti senovėje dalyvių bendraamžiai, bet ir lavinama smulkioji motorika bei atidumas. Kad visados galėtum valgyti duoną su sviestu, reikėjo nemažai pasidarbuoti. Todėl, supažindinus su sviestamuše, verpimo rateliu, naščiais ir mogliais, kviečiama dar patalkininkauti. Mokiniai padalinami į komandas ir išbando visus įrankius. Ugdomi darbo komandoje įgūdžiai, pagarba kitam. Naudojantis sviestamuše ir rateliu ugdomas ritmo pajautimas, o naščiai padeda taisyklingai laikysenai. Kviečiama į pabaigtuvių šventę seklyčioje, kurios metu pritaikomos anuomet galiojusios svečių elgesio taisyklės. Vaišinamasi juoda duona su medumi ir sviestu, žaidžiami tradiciniai vaikų žaidimai.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Stebuklų ir simbolių pasaulyje – Šv. Petro ir Povilo bažnyčia“  9-12 kl. kl.

Kultūrinė edukacinė programa „Stebuklų ir simbolių pasaulyje – Šv. Petro ir Povilo bažnyčia“ XVII a. menkai
apgyvendintame Antakalnio priemiestyje, vaizdingoje Neries pakrantėje, žalių kalvų ir pušynų fone išaugo Vilniaus baroko
šedevras – Šv. Petro ir Povilo bažnyčia. Amerikiečių portalas paskelbė įspūdingiausių pasaulio bažnyčių sąrašą, kurio
viršūnėje – per tris šimtus metų gyvuojanti Vilniaus Šv. Petro ir Povilo bažnyčia. Vėlyvojo baroko perlu vadinami maldos
namai, kuriose priskaičiuojama per 2000 įvairių lipdinių, atrinktų į 16-os gražiausių šventovių sąrašą. Beveik nepakitusi per
300 metų, bažnyčia perteikia mums ne tik Vilniaus, bet ir visos žmonijos gyvavimo istoriją, amžiną blogio ir gėrio kovą:
Dievas ir velnias, angelai ir demonai, mitologinės ir alegorinės būtybės, šventieji ir nusidėjėliai, kviečia į nepakartojamą
skulptūrų spektaklį. Programos tikslas mokinius supažindinti su barokine Šv. Petro ir Povilo bažnyčios architektūra, istorija
ir legendomis, stiuko lipdiniais dekoruotu interjeru. Mokiniai skatinami tyrinėti juos supančią aplinką, ugdant pastabumą ir
dėmesį detalėms gebėti atrasti, pažinti menines formas, juos supančią stiuko lipdinių gausą ir jų simboliką. Edukacinės
programos metu mokiniai supažindinami su Lietuvos didikų Pacų giminės istorija, iš užsienio atvykusių ir čia dirbusių
menininkų, architektų, skulptorių darbais. Vienas iš programos uždavinių padėti mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir
bendrąsias kompetencijas bei ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą ir gebėjimą užsimegzti asmeninius santykius su
vizualiuoju menu. Programos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, pagal jiems pateiktą papildomą
vizualinę medžiagą ieško įvairių ornamentų, kaukių, simbolių ir pan. Šia paslauga siekiama rūpintis kultūros ir architektūros
paveldo išsaugojimu, skatinti mokinius perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Programos turinys ir forma
pritaikyta pagal amžiaus grupę.


Žaidimai muziejuje patraukia tiek jauną, tiek ir suaugusį, norintį išmoningai praleisti laiką, daugiau sužinoti apie kultūrinį bei istorinį paveldą. Edukacinio užsiėmimo "Etnografijos lobynas" idėja – skatinti jaunimo etninį aktyvumą per tradicinę kultūrą. Edukacinis užsiėmimas susideda iš dviejų dalių. Pirmoje dalyje – dalyviai supažindinami su tradiciniais amatais ir verslais, naudojant unikalų edukacinį žaidimą-skulptūrinę kompoziciją "Malūnas" (eksponato replika) su amatininkų darbus vaizduojančiomis judančiomis figūromis ir autentiškais eksponatais (amatininkų darbo įrankiai, senieji vaikų žaislai). Tai padės vaikams lavinti vaizduotę, lyginti, kurti tikroviškus vaizdinius. Antroje dalyje – užsiėmimo dalyviai įtraukiami į sensorinį, interaktyvų žaidimą "Etnografijos lobynas". Šiuolaikine žaidybine forma, mokiniai įtraukiami į (objekto) kūrimo procesą, skatinami mąstyti, ieškoti asociacijų, dalintis patirtimi būdami kalviais, dailidėmis, staliais, bitininkais, keramikais, audėjomis. Emociją perteikia gražūs piešti vaizdai, garsinė, vaizdinė informacija, o animuotas-žaismingas personažas ,,lūšis“ suteikia gyvumo. Užsiėmimo pabaigoje refleksija.


Orientacinis žaidimas Kalvarijoje „Trobių seklys“ mažiesiems

XIX a. pradžioje pro Kalvariją buvo nutiestas istorinis pašto kelias (traktas), sujungęs Sankt Peterburgą su Varšuva, dar kitaip vadinamas imperatoriškuoju.
Jūsų užduotis išsiaiškinti, kaip vadinama susisiekimo priemonė, kuria važiuodavo miestiečiai arba būdavo vežamas paštas?

Kalvarijos herbą sudaro ovalo formos skydas, padalintas į du laukus.

Kairiajame raudoname lauke, pavaizduoti balti vartai su bokštu, virš kurio plevėsuoja auksinė vėliavėlė. Ant bokšto juoda raidė K. Bokšto stogas raudonos spalvos. Vartų arka ir dvi šaudymo angos juodos. Jūsų užduotis išsiaiškinti, ką simbolizuoja ant bokšto esanti juoda raidė K?

Tai tik keletas užuominų iš daugybės užduočių, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.

Esant galimybei ir iš anksto susitarus, žaidimas gali būti vedamas gyvai, atvykus į vietą.


Edukacinis užsiėmimas "Kaip atsiranda perlas?"

Edukacinis užsiėmimas „Kaip atsiranda perlas?“ Istorijos apie perlus yra apaugusios daugybe mitų bei pasakojimų: nuo tokių, kurie teigia, jog pirmieji perlai atsirado iš Ievos ir Adomo ašarų, iki tokių, kurie teigia, jog perlai - turintys mistinių galių, galinčių net pražudyti. Tikėti, ar ne – kiekvieno pasirinkimas, tačiau edukacinio užsiėmimo metu mes Jums pateiksime pačius tikriausius faktus apie neįprastą perlo gimimą, jo augimą, supažindinsime su perlo nameliu ir atliksime neįtikėtiną bandymą, kurio galutinis rezultatas garantuotas – tai šokoladinių perlų gamyba. Nepavykti tiesiog neįmanoma. Šios edukacijos metu vaikai daugiau sužinos ir apie save pačius ir šalia esančius. Savęs ir pasaulio pažinimas padės dalyviams suvokti save kaip perlą - išskirtinę ir unikalią asmenybę.


Nepaliaujamas laikrodžių rodyklių tiksėjimas, primena mums, koks neįkainojamas yra bėgantis laikas. Mes kviečiame Jus bent trumpam neskaičiuoti brangių savo minučių ir su malonumu pasinerti į laikrodžių gamybą! Užsiėmimo metu pagaminsite originalų, veikiantį laikrodį, kuris bus puiki dovana arba puošmena savuose namuose. Laikrodžio ciferblatas bus paruoštas iš medienos, o išsirinkus norimą formą galėsite pasinerti į kūrybinį laikrodžio dekoravimą. Galėsite dažyti, spalvoti, klijuoti, puošti ir t.t. Prie papuošto laikrodžio ciferblato tvirtinsime mechanizmą ir namo jau galėsite neštis nuostabų, rankų darbo ir patį tikriausią veikiantį laikrodį.


Vėtrungė - unikalus Mažosios Lietuvos žvejų raižybos, tautodailės pavyzdys, neturintis analogų visame pasaulyje. Vėtrungių atsiradimo istorija paprasta. Kad būtų lengviau kontroliuoti žvejybą Kuršių mariose. 1844 m. Prūsijos valdžios įsakymu įvesta speciali ženklinimo sistema - stačiakampio forma, išmarginta atitinkamu spalvų deriniu. Ilgainiui Kuršių marių žvejai ėmė puošti paprastas identifikacines vėjarodes, joms suteikdami tikrų meno kūrinių formas. Edukacijos metu moksleiviai susipažins ne tik su vėtrungių istorija, tradicijomis, bet ir išgirs vėtrungių meistrų pasakojimus trumpuose video filmukuose, turės galimybę padiskutuoti apie žvejybos įstatymą ir žmogaus teises. Pamatys vėtrungių krikštatėvio foto figūrą, atitinkančią tikrąjį inspektoriaus ūgį ir išvaizdą. Susiprojektavę, nudažę ir surinkę savo asmenines vėtrunges, moksleiviai turės galimybę sužaisti "Laivų mūšį", kuris ugdo moksleivių strateginį mąstymą. Ši edukacija moksleiviams padės ugdyti tautinį tapatumą ir etnokultūrinį raštingumą, pažinti ir vertinti tradicinę kultūrą, suprasti jos gyvybingumą ir nuolatinį atsinaujinimą, sąsajas ir skirtumus su kitomis kultūromis, suvokti save kaip kultūros puoselėtoją.


„Buvo trys broliai: negalius, nemokius ir pamėginčius.“ – Ši trumputė pasaka nusako asmens augimo kelią per ugdymo patirtis ir iškelia iniciatyvos ir nuolatinio ugdymosi prioritetus šiuolaikinėje visuomenėje. Suprasdami, kad yra atsakingi už įtraukią ateities kultūrą, užsiėmimo metu vaikai per bendrai kuriamą istoriją spręs konkrečią socialinę problemą (pavyzdžiui, pagrindinis veikėjas turi fizinį trūkumą). Bendras darbas leis vaikams identifikuoti, ir sumažinti drovumo ir nerimo simptomus, vienišumo ir socialinio nepasitenkinimo jausmus, taip pat tinkamą reakciją į kitų žmonių neigiamą vertinimą, o svarbiausia pasijusti herojais suvokiant gyvenimo prasmę per socialinės atsakomybės prisiėmimą.


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Edukacinis užsiėmimas "Pasaulio gyvūnai" – tai unikali galimybė paprastai ir linksmai susipažinti su pasaulio gyvūnais, aplankant vieną seniausių muziejų Lietuvoje – Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejų. Edukacinėje klasėje pateikiant vaizdines priemones vyksta paskaita-diskusija apie pasaulio gyvūnus, jų įvairovę ir paplitimą Žemės planetoje. Mokiniai kviečiami dalyvauti praktinėje veikloje - aktyviame ekspozicijos tyrinėjime - vaikščiojant po muziejaus sales, vartant su išskirtinių muziejaus eksponatų iliustracijomis, atrasti iliustacijose pavaizduotus gyvūnus ekspozicijose, o jų pavadinimus surašyti į laiptažodį.

Pažinimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


"Akmens pėdomis" - tai programa, kviečianti jus įsitraukti į akmens istoriją.  Lygindami akmenis sužinosite kokios yra akmenų rūšys nuo brangakmenių iki paprastų žemės akmenų. Diskutuosime apie akmens naudą žmogaus sveikatai, jo pritaikymą  architektūroje, mene ir buityje. Susipažinę su baltų raštų reikšmėmis, kūrybinio darbo metu jais puošite akmenėlius. Judriųjų žaidimų erdvė leis atsipalaiduoti ir patirti teigiamų emocijų. Sužinoję trečio pagal dydį lietuvos riedulio - "Kriaučiaus" akmens net kelis metus trukusią traukimo iš žemės proceso istoriją, kuri yra užfiksuota ir išsaugota nuotraukų albume,  vyksite riedulio apžiūrėti ir net pabandysite jį apglėbti.


Ekologija ir tvarumas yra viena iš svarbiausių šių dienų aktualijų.
Tvarios edukacijos metu dalyviai įvairiomis priemonėmis dekoruos skardines. Bus naudojamos Lietuvos gamtinė medžiaga: gilės, kankorėžiai, smilgos, džiovinti pievų augalai ir grūdai, džiovintos gėlės. Taip pat dekoruoti galima ir audiniais, juostelėmis, virvelėmis. Tokia dekoruota skardinė atgimsta naujam gyvenimui ir iš jos gimsta nauja pieštukinė, vaza ar smulkmenų dėžutė.


Magiškos porceliano dekoravimo dirbtuvės

Kviečiame į kupiną paslapties ir kūrybos pamoką - porceliano  dekoravimo dirbtuves. Daug susidomėjimo ir puikių įvertinimų sulaukiantis užsiėmimas įtrauks į susitelkimą, atsipalaidavimą skatinanti procesą. Vaikai kviečiami į patyriminę pamoką, kurios metu susipažins su porceliano dekoravimo technikomis, metodais. Daug kruopštumo ir susikaupimo reikalaujantis kūrybinis piešimo procesas padeda geriau sutelkti dėmesį, moko nusiraminimo technikų, padeda geriau pažinti save, o savitai papuoštas puodelis arba lėkštė kaskart suteikia džiaugsmo ir didina pasitikėjimą savo jėgomis.
   Piešimo technikos ir temos skirsis priklausomai nuo dalyvių amžiaus, nuo gamtos vaizdavimo jauniausiems iki sudėtingesnių raštų, mandalų kūrimo - vyresnių klasių moksleiviams. Sakoma, kad mandala tai - sielos gelmių piešinys. Nuo seno plačiai paplitęs rytų šalyse, mandalų piešimas išpopuliarėjo ir vakarų pasaulyje, kaip susitelkimą, nusiraminimą, būvimą čia ir dabar skatinantis procesas. Skubančioje visuomenėje, įtakojami ekranų ir socialinių medijų, vaikai kaip niekad patiria daug streso, todėl kruopštus piešimo procesas padeda valdyti mintis, emocijas, gerina koncentraciją ir gebėjimą išlaikyti dėmesį ilgiau.

Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Dailės terapijos pasaulis: savo charakterio, emocijų ir socialinio vaidmens atradimas per piešimą

Užsiėmime mokinių sukurti kūriniai gali padėti suvokti kas esame, padėti išreikšti jausmus ir mintis, kurių negalime išreikšti žodžių pagalba. Ji ne tik teikia mums didelį malonumą ir estetinį pasitenkinimą, bet ir skatina savęs pažinimą, ugdo mus kaip asmenybes, lavina jautrumą ir, kas svarbiausia, gydo kūną bei sielą. Kiekvienas žmogus yra menininkas, o tapyba, piešimas - efektyvūs komunikacijos būdai. Užsiėmime bus taikomi dailės terapijos principai. Dailės terapija yra meno terapijos kryptis, psichoterapijos forma, kur dailė taikoma kaip pirminis komunikacijos būdas. Todėl edukacijoje svarbus ne tik meninis rezultatas, bet ir po to sekanti refleksija, kai žiūrint į savo piešinius mokiniai atsakys į klausimus apie vidinį savęs pažinimą, emocijų pasaulį, gebėjimą bendrauti ir bendradarbiauti komandoje. Užsiėmimo metu bus tokios praktinės užduotys: „Traukinys“ – savo charakterio ir vaidmens gyvenime suvokimui. „Diagnostinis fraktalas“ – savo vidinio pasaulio pažinimui. „Noriu – Darau – Galiu“ – balanso tarp minčių, jausmų ir veiksmų suradimui. „Piešinio metamorfozė“ – bendravimui ir bendradarbiavimui komandoje. „Mano emocijų pasaulis“ (jei spėjama) – emocijų pažinimui.


Kas yra amatininkas? Kokie populiariausi Lietuvos amatai? Kuo skiriasi ir kuo panašūs mūsų ir kitų šalių amatininkų dirbiniai? Kaip gyveno, kaip puošė savo namus, kokius įrankius naudojo senieji amatininkai? Atsakymus į visus šiuos klausimus išgirsite ir pamatysite atvykę į programą ,,Tradiciniai amatai". Pasivaikščioję po senovinę sodybą, išgirdę pasakojimą apie tradicinius Lietuvos amatus, pamatę gausybę autentiškų dirbinių, įrankių, gyvenamojo namo menėje pabūsite amatininkais - kursite vieną pasirinktą dirbinį - liesite vaško žvakę arba karpysite karpinį, lipdysite puodynėlę, ausite juostelę, marginsite kiaušinį, ar rišite šiaudinę girliandą Kalėdų eglutei. Tai bus gražių lauktuvių namiškiams! Programa skirta 1 - 4 klasių smalsuoliams. Trukmė 60 minučių.


Koks Juozas Gruodis buvo vaikystėje? Kokius augintinius mylėjo labiausiai? Kodėl kompozitoriaus darbas yra taurus? Į šiuos klausimus mielai atsakysime edukaciniame užsiėmime, kuriame išsamiai supažindinsime su ekspozicija, pristatysime kompozitoriaus asmeninį gyvenimą, pomėgius, jo, kaip dirigento, pedagogo veiklą. Klausysitės J.Gruodžio muzikos kūrinių bei S. Gruodienės dienoraščių ištraukų, dalyvausite virtualioje viktorinoje. Po užsiėmimo vaikai gebės atpažinti Gruodžių namo interjero/eksterjero detales; žinos istorines asmenybes, gyvenusias šiame name, žinos pagrindinius Juozo ir Stasės Gruodžių gyvenimo ir kūrybos faktus bei gebės atpažinti J. Gruodžio kūrinių ištraukas.


Edukacinio užsiėmimo metu dalyviams pristatoma koncentruota ekspozicijos apžvalga ir taktilinė ekspozicija edukacinėje klasėje, archeologinių radinių analogai ir jų istorinis kontekstas. Dalyviams sudominti - aktyvi veikla, atspėjant eksponatų kopijas. Tai pažadins vaizduotę, o galimybė paliesti, apčiuopti leis geriau suprasti to meto gyvenimą pilyje, atskleisti naujų potyrių. Užsiėmimas tinkamas dalyviams su regos negalia.
Mokiniai susipažins su pilies ekspozicija, gebės nusakyti atitinkamų eksponatų paskirtį viduramžių laikmečiu, atpažins ir apibūdins eksponatų replikas.


Ką daryti, kai labai nori pavaizduoti kažką nepaprastai įdomaus, tačiau neturi nei kompiuterio, nei fotoaparato ir netgi pieštukų? Padėti gali akmens amžiaus žmogus. Saujelė ochros, gabalėlis molio, užgesusio laužo angliukas – visos priemonės, reikalingos tikram akmens amžiaus menininkui. Edukacijoje „Menas akmens amžiuje“ susipažinsite su Europos ir Lietuvos akmens amžiaus kultūromis, jų meninės išraiškos formomis, vyravusiomis prieš 40000, 10000 ar 5000 metų. Taip pat sužinosime bei padiskutuosime apie jų atsiradimo priežastis ir įtaką šiuolaikinei civilizacijai, o užsiėmimo metu iš molio suformuosime tai, ką prieš tūkstančius metų lipdė tuomet gyvenusių vaikų ir suaugusiųjų rankos.


Renesansas – asmenybės, mokslas ir menas (7-12 kl.)

Renesansas epcha – tai daugialypė Vilniaus istorija, primiršta ir dėl to kone nereali. Moksleivių išmonės pagalba sukursime  pastatus ir žmonės popieriuje pagal tikrus renesansinės architektūros kanonus. Edukacijos metu istorijų pasakojimo (storytelling) būdu pristatoma renesanso architektūra, tekstilė ir auksakalystė, o taip pat kalbama apie Renesansą iš didžiosios R: šios kultūros epochos idėjas, įvykius ir savitus reiškinius, formavusius tuometinio žmogaus mąstymą. Įkvėpti istorijų, moksleiviai konstruoja savo renesansinį pastatą popieriniame koliaže, taip susikurdami asmeninį santykį su tokia tolima, tačiau iki šiol svarbia kultūros epocha.


Edukacijos "Animacijos dirbtuvės nuo nulio" metu dalyviai taps animacinių filmų kūrėjais - nuo idėjų generavimo iki fotografavimo planšetiniais kompiuteriais. Kartu su edukatoriumi dalyviai sužinos ko reikia animacino filmo kūrimui, atras sustabdyto kadro animacijos techniką. Dirbdami grupėmis dalinsis idėjomis animacinio filmo scenarijui, diskutuos. Pasirinkę norimas kanceliarines priemones gamins pačių sugalvotus personažus ir fonus animaciam filmui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai išgirs pasakojimą apie vieną seniausių liaudies amatų – audimą, bei vieną iš svarbiausių liaudies audinių rūšį – juostas. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susiriš nesudėtingą juostelę – skirtuką knygai ar draugystės apyrankę.


Seniai svajoji, kad mokykloje nebūtų knygų, o dar geriau – kad nebūtų nė pamokų? Pamokų neatšauksime, o štai pažinti literatūrą be knygos – galėsi!
...nereginčio rašytojo vaikystę grėsmingai užklojęs internato šešėlis, baimę kelianti didžiulė kliokianti ir ūžianti skylė – berniukų dušas, besikeičiančios, apsiverčiančios teksto raidės ir knygos, prabylančios tiems, kam skaityti sunku ar net neįmanoma – visos šios patirtys tavęs laukia mūsų edukacijoje.
Žmonių įvairovę pažinsi ir priimsi per savo ir jų patirtis. Visos edukacijos metu mus lydės rašytojo Alvydo Valentos, Metų knygos rinkimų laureato, romanas „Pradžios užkalbėjimai“.

Ukmergės r. sav.; Vilniaus m. sav.; Klaipėdos m. sav.


„Tu arba tave“ –Valentino Masalskio režisuotas spektaklis apie patyčias. Tai - kelių etiudų kompozicija su muzikiniais, ritminiais, šokio intarpais šia tema, paliečiant tokias problemas kaip antisemitizmas, rasizmas, neapykanta kitos lytinės orientacijos žmonėms bei narkotinių medžiagų plitimas jaunų žmonių tarpe. Spektaklyje keliame tokius klausimus – smurtas kasdien viešoje aplinkoje, mokykloje, gatvėje – iš kur, kodėl jis kyla? Ar kaltas smurtautojas, ar auka? Ar tai tik žaidimas? Kaip jis pasireiškia mūsų aplinkoje, ar tai tikrai mūsų neliečia? Kokios viso to galimos pasėkmės? Ar mes galime likti abejingi? Mūsų teatras originalus tuo, kad esame išmokyti dirbti, veikti kaip komanda; vienu, bendru ritmu judėti link tikslo. Norime kovoti su visuomenės ligomis ir įkvėpti žmones prie mūsų prisidėti – po spektaklio vykstančioje diskusijoje dalinamės patys ir prašome pasidalinti mokinių patirtimi minėtų problemų tema, skatiname nebijoti kreiptis pagalbos, patariame, kaip apsiginti bei pasipriešinti agresoriui, o „užpuolikams“ priminame, kad situacija gali bet kada gali kardinaliai pasikeisti ir analizuojame, kaip tvarkytis su priežastimis, dėl kurių galbūt jie šiuo metu yra dabartinėje pozicijoje.


Istorija mus perkelia į buvusio cirko artisto, dėdulės klouno namus. Šlovės dienos jau praeityje ir liko tik vienatvė.... Kas gali praskaidrinti cirko artisto gyvenimą? Kartu gyvena peliukas, kuris nepaprastai žavisi dėdule klounu ir vis stengiasi jam padėti, tik dėdulė jo pastangų nesupranta ir namo parsineša katiną, kuris turi padėti pagauti peliuką. Linksmas, visada patenkintas ir gyvenimą mylintis peliukas. Tingus, verkšlenantis ir niurzga katinas.
Šis spektaklis atrodo kaip nuostabus būdas sujungti pramogą su svarbiomis gyvenimo temomis. Jis leidžia žiūrovams, ypač vaikams, suprasti, kas yra draugystė, meilė, ir vienatvė, per žmogiškąsias sąveikas ir santykius tarp gyvūnų. Tai yra puikus būdas skatinti žiūrovus galvoti apie empatiją, draugiškumą, ir tai, kaip santykiai gali paveikti žmonių gyvenimą.
KŪRĖJAI:
Režisieriaus – Darius Armanavičius;
Režisieriaus asistentė – Reda Matuzevičienė;
Garso režisierius  – Andrius Gaigalas;
Šviesos režisierė  – Ina Jackūnienė;
Dailininkė – Oksana Rossol;
Spektaklį kuriant dalyvavo  - Marina Kreidi, Oleksandr Serhiienko, Mariia Makarenko;
Teatro meno vadovas  - Antanas Markuckis.
VAIDINA:
Rima Lapinskienė, Ihor  Ihnatenko, Oleksandr Zheleznov, Stanislav Alokhin, Vladyslav Mozghovyi, Marharyta Kisilova, Mariia Patokova, Danutė Rukšienė, Rita Zutkienė.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Kviečiame susipažinti su istorijos ir kultūros paveldo karalyste – Valdovų rūmų muziejaus ekspozicijomis. Aiškinsimės, kas yra muziejus, kokio senumo istorijos paslaptis jis saugo. Pirmoje edukacinio užsiėmimo dalyje sužinosite apie Lietuvos didžiųjų kunigaikščių rezidencijos ir jos teritorijos raidą Lietuvos bei Europos istorijos kontekste XIII–XVII a. Pasivaikščiosime tarp mūrų, kuriuos gaubia atkurtas Valdovų rūmų pastatas, apžiūrėsime šioje teritorijoje aptiktus unikalius archeologinius radinius. Vitrinose apžiūrėsime įvairius daiktus ir bandysime suprasti, ką jie mums pasakoja apie praeitį. Pasvarstysime ar mūsų batai panašūs į tuos, kuriuos avėjo čia gyvenę žmonės prieš 500 metų, pasigrožėsim papuošalais, paspėliosim kas jais galėjo puoštis. Veiklas tęsime menėse su atkurtais istoriniais reprezentaciniais interjerais, kuriuos puošia koklinės krosnys, autentiški gobelenai, Jogailaičių dinastijos atstovų atvaizdai, istoriniai baldai bei kiti originalūs eksponatai. Atkurtose menėse ieškosime architektūrinių detalių būdingų Gotikai, Renesansui ir Barokui. Ir ne tik – daug sužinosit ir apie pačius Rūmų šeimininkus, o taip pat bandysime atrasti dvaro ir Vilniaus miesto kultūrines jungtis. Šį edukacinį užsiėmimą rekomenduojame mokinių grupėms, atvykusioms į Valdovų rūmų muziejų pirmą kartą.


Kuršių marių vėtrungės - istorija ir paskirtis (Nuotolinė paslauga)

Nuotolinės edukacijos metu žiūrėsite trumpą filmuką ir klausysitės pasakojimo iliustruoto skaidrėmis. Užsiėmimo metu susipažinsite su vėtrungių istorija ir jų paskirtimi. Sužinosite, ką reiškė pamaryje gamintos puošnios vėtrungės ir kodėl jas žvejai privalėjo iškelti savo burvaltės stiebo viršūnėje. Pažinsite sudėtines vėtrungės dalis bei naudotus simbolius ir jų reikšmes vėtrungių puošyboje. Pabandysite iš vėtrungės raižinių suprasti apie pamario žvejo gyvenimą, jo norus, svajones ir tykotus pavojus. Kad užtvirtinti įgytas žinias viktorinos metu spėliosite kokiems pamario kaimams priklausė vėtrungės.


Paslauga vykdoma naujoje Odetos galerijoje, kurioje gausu eksponatų: margučių, karpinių ir medžio bei lino raižinių. Šiame užsiėmime daugiausiai dėmesio skiriama būtent karpiniams. Pademonstruoju labai daug originalių karpinių ir lietuvių autorių, ir karpytojų iš viso pasaulio.
Karpiniai – puiki, lengvai prieinama ir daugelio mėgstama dailės technika. Tai populiari kūrybos ir laisvalaikio praleidimo forma.
	Susipažinę su tradiciniais karpiniais, mes mokysimės kurti simetrišką karpinį paveikslą. Tik išgirdus žodį „karpinys“, mums prieš akis iškyla būtent simetriškas paveikslas. Lietuviškų autorinių karpinių bene svarbiausias bruožas – taisyklinga simetrija. Simetriškų raštų kūrinys suteikia darnos ir harmonijos pojūtį. Simetriškus raštus randame išpieštus ant kraičio skrynių ir medinių langinių, sutinkame prieverpsčių, geležinių saulučių ornamentikoje ir kituose mūsų tautodailės kūriniuose.
Kuo skiriasi simetriškas karpinys nuo asimetriško? Jei norime sukurti asimetrišką karpinį, imame popieriaus lapą, jame išsipiešiame visą numatytą piešinį ir iškerpame. O simetriškam karpiniui popieriaus lapą lenkiame per pusę, tada išsipiešiame pusę norimo piešinio, kurio centras sutampa su popieriaus lenkimo linija. Kerpame per abu popieriaus sluoksnius, ir tik galiausiai atlenkę, pamatome galutinį variantą.
O kodėl planuojame kirpti būtent Gyvybės medį? Nes jis yra dažnas ne tik lietuvių tradiciniame mene, bet ir mūsų pasaulėjautoje. Gyvybės medis – tai pasaulio centras, visatos ašis, apie kurį vyksta visas žmogaus gyvenimas.
Per užsiėmimą kiekvienas mokinys išmoksta išsipiešti ir iškirpti originalų , savo sugalvotą simetrišką medį. Išmoksta taisyklingai klijuoti karpinį ant pasirinkto fono su skystais klijais. Vėliau pristato savo užbaigtą kūrinį visiems klasėje, papasakoja, ką norėjo pavaizduoti, ar pavyko savo užmanymą perteikti karpinių technika. Užsiėmimo pabaigoje suorganizuojama visų dalyvių darbų parodėlė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Švėkšnos dvaro parkas- vienas gražiausių parkų Vakarų Lietuvoje, kasmet sulaukiantis gausybės lankytojų. Edukacinio pasivaikščiojimo „Švėkšnos dvaro parko paslaptys“ metu kviečiame išsamiau susipažinti su Švėkšnos dvaro parku: su Švėkšnos dvaro istorija, čia gyvenusiais žmonėmis, bei svarbiausiais parko elementais- medžiais. O medžiai parke auga išties įspūdingi- seniausias Lietuvoje dviskiautis ginkmedis, vienas seniausių kukmedžių Lietuvoje. Pasivaikščiojimo parko alėjomis metu ne tik klausomasi pasakojimų, bet moksleiviai patys aktyviai dalyvaus dvaro parko aplinkos pažinime, pasitelkiant lytėjimą, uoslę, klausą bei regą. Praktinės užduoties metu ieškos savo santykio su supančia aplinka, bei supras aplinkos ir žmogaus darnaus santykio svarbą. Programa gali būti pritaikyta nuo pačių mažiausių iki vyriausių dalyvių. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ ir „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės“ minėjimo sukaktis, skatinančias kultūrinį ir istorinį šalies bei sostinės pažinimą.


Nusivelsim sau veltinį 8-12 kl. mokiniams

Kas yra veltinis? Veltinis – viena iš seniausių tekstilės technologijų, kai iš vilnos pluošto nuveliama medžiaga, gražūs aksesuarai, karoliai, žaislai.  Jau nuo seno žmonės savo buityje naudojo vilną, nes ji ne tik puikiai šildo, bet ir turi gydomųjų, tonizuojančių savybių. Šiandien dienai vilna naudojama kur kas plačiau: įvairiems aksesuarams, žaislams, namų interjero detalėms ar kt. atributikai gaminti.
Programa „Nusivelsim sau veltinį” skirta 8-12 kl. mokiniams norintiems pažinti sausojo vilnos vėlimo amatą, ar praplėsti jau turimas žinias ir įgūdžius. Edukacijos metu, panaudojant įvairių rūšių ir spalvų vilną, specialias adatas, poroloninės kempines vilna badoma, o vilnos plaukeliai sukimba tarpusavyje. Tokiu būdu gimsta nuostabūs meno kūriniai.
Pirmiausiai, užsiėmimo metu mokiniai supažindinami su vilnos vėlimo amatu, jo ištakomis, istorija. Pristatomos vilnos rūšys, jos panaudojimo galimybės. Išaiškinami keli įdomūs faktai apie vilną. Vėliau, mokiniai supažindinami su gamybos procesui reikalingomis priemonėmis, demonstruojama vėlimo technika, rodomi vilnos ir veltinių pavyzdžiai.
Mokiniams suteikiamos visos reikalingos priemonės: vilna, poroloninės kempinės, įvairių rūšių vėlimo adatos, siūlai, klijai, specialios akytės ir kita dekoro atributika. Jų pagalba vaikai patys mokosi šio amato ir kuria norimus dirbinius - figūrėles, žaisliukus, papuošalus ir kt. Edukacijos pabaigoje laukia refleksija –  sukurtų darbų aptarimas.
Sukurti veltinukai kartu keliauja su mokiniais į mokyklą ar namus.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


O ar esate matę Tauragės pilį mažoje dėžutėje? Edukacijos dalyviai, susipažinę su pilies, kurioje šiuo metu įsikūręs muziejus, istoriniais architektūriniais elementais ir jų kaita bėgant šimtmečiais, gaminsis popierinę dėžutę, kurioje pasitelkiant išmaniuosius įrenginius – savo pačių mobiliuosius telefonus,  bus demonstruojama iš anksto sukurta Pilies architektūrinio komplekso holograma. Pačių pasigamintą holograminę dėžutę vaikai galės išsinešti kartu su savimi ir toliau patirti dar naujų neatrastų pojūčių su trimačiu erdvinių vaizdų pasauliu. Ši edukacinė programa, atsižvelgiant į amžiaus grupę, gali būti siejama su istorijos bei informatikos bendrosiomis ugdymo programomis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa Grūdo kelias, kuri vyksta autentiškoje XXa. Pradžios pilno ansamblio sodyboje, kurią sudaro: dviejų galų gyvenamasis namas, klojimas su arkliniais padargais, veikiančia kalve, klėtis apstatyta senovinių daiktų ir rakandų kolekcijomis. Taip pat stovi vienintelis Lietuvoje veikiantis 1924 metų vėjo malūnas, miltus malantis akmeninėmis girnomis. Iš jau sumaltų miltų pagal tradicijas užraugiama duonos tešla, iš kurios atvykę moksleiviai gavę po saują tešlos kiekvienas su gido pagalba susiformuoja po kepaliuką duonos ir pasišauna jį į senovinę krosnį. Kol duona kepama, gidas supažindina su protėvių kasdieniniais darbais, sodybos pastatais bei rakandų kolekcijomis. Aplankomas tvartelis, kuriame gyvena naminiai gyvūnėliai, o kitapus kelio aplankysite tokius gyvūnus kaip: Danieliai, muflonai, alpakos, taurieji elniai, asiliukas, ponis, avytės bei ožkytės. Ekskursijos pabaigoje išsidaliname duonelę bei vaišinamės žolelių arbata.


Kviečiame virtualiai pasivaikščioti Vilniaus gatvėmis ieškant skirtingų amžių mums paliktų ženklų, kad mokykloje išmoktas datas, žmones ir įvykius „įdėtume“ į mūsų miestą! Vėliau savarankiškai vaikštant miesto gatvėmis, moksleiviai galės atpažinti objektus primenančius asmenybes ir įvykius, kuriuos mokosi pamokose.

LIVE (gyvai) transliacijos būdu per nuotolinio bendravimo platformą (Zoom, Teams, Meet ar kt.) gidė telefonu filmuos objektus mieste realiu laiku, o moksleiviai dalyvaus edukacijoje nuotoliniu būdu. Gidės pasakojimas bus papildytas nuorodomis į animuotas vizualizacijas pristatančias aptariamą objektą, įvykį ar asmenybę.

Lavinsime moksleivių pastabumą tyrinėjant memorialines lentas žyminčias asmenybių gyvenimo ar įvykių vietas, paslėptus objektus kiemeliuose ir pastatų architektūrinių detalių simbolius (gotikos, renesanso, baroko, klasicizmo).

Kultūrinės edukacijos metu moksleiviai (jiems suprantama kalba, pagal jų amžių ir patirtį) nuotoliniu būdu (LIVE transliacija per nuotolinio bendravimo platformą) tyrinės senamiesčio gatvelių ir kiemelių architektūros vertybes. Pasakojimai ir animuotos vizualizacijos padės įsivaizduoti gyvenimą praeities Vilniuje (imperatorių vizitai, sukilimų pasekmės, kasdieninio gyvenimo sąlygos, kultūrinė veikla) ir kt.

Užduotys, kalbėjimo stilius ir konkretus maršrutas pritaikytas atsižvelgiant į moksleivių amžių ir patirtį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Tingisi šiandien eiti į mokyklą? Tuomet kviečiam pasižvalgyti į XIX a. pabaigos - XX a. pradžios piemenėlių gyvenimą! Pasipuošę piemenėlio marškinėliais ir prigulę pasiklausysite paukštelių čiulbėjimo, sužinosite kaip šaltą rytą greitai susišilti basas kojeles. Pamąstysime kokia koše skerdžius pavaišina piemenėlį už į svetimą lauką nuklydusią karvę... Et, visa pasimiršta dainų ir žaidimų metu, o dar reikia išbandyti ir augalo antspaudėlį pasigaminti! O kada tam piemenėliui į mokyklą?! Ateikite ir visa patirkime kartu, tuomet ir nuspęsim, gal tikrai geriau piemenauti?..


Ir vis tik, kas gi ta meilė? Ar visada mano noras – kitam įsakymas? Ir ką gi turėtų reikšti posakis „myliu noriu negaliu“? Šie ir kiti klausimai kyla ne vienam. Ši edukacija – tai meilės, etikos, santykių ir lytiškumo ugdymo laikas. Koks laimės kodas įrašytas mūsų kūno lytiškume? Dauguma lytinio ugdymo programų dažniausiai būna orientuotos vien tik į lytinių santykių kontekstą (saugus seksas, prevencinės priemonės ir t.t.), tačiau lytinis ugdymas yra kur kas kompleksiškesnis. Tai – brandžios asmenybės, gebančios kurti tvirtus visaverčius santykius, ugdymas. Edukacijų metu paliečiamos ne tik ankstyvų lytinių santykių, neplanuoto nėštumo, gyvybės išsaugojimo ir panašaus pobūdžio temos, bet kartu aptariami ir vyro bei moters savivertės, kito asmenybės priėmimo, draugystės ir meilės auginimo klausimai, nevengiant nuopuolio, išsiskyrimo ir praradimo temų. Mylėti, reiškia, žvelgti į kitą, dalintis visu savo gyvenimu ir prisiimti atsakomybę už savo veiksmus, o tai kur kas daugiau, nei atiduoti tik savo kūną. Kalbama apie pasirengimą šeimai, tėvystei, motinystei, akcentuojant, jog vyriškumo ir moteriškumo raiškos kulminacija yra tėvystė ir motinystė, ir nebūtinai tik biologine prasme. Situacijų valdymo žaidimai, juose atpažįstant save ir kitus, padės formuoti visavertę asmenybę, gebančią pažinti ir atpažinti sudėtingą savo ir kito žmogaus jausmų pasaulį, sugebėti jį valdyti bei kurti darnius ir tvarius tarpusavio santykius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lietuvos regionų puošmena - tautinis kostiumas

Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Tautinis kostiumas – vienas iš tautos ženklų, kurį sukūrė tauta ir mūsų tikslas kalbėti apie tautinę savastį nuo mažų dienų.
Edukacijos metu bus pristatyti 5 Lietuvos regionų unikalūs tautiniai kostiumai, leidiniai, kurie apibūdina regionų tautinio kostiumo ypatumus.
Edukacijos tikslas -skatinti mokinius puoštis tautiniu kostiumu.
Edukacijos poveikis  pagerins gebėjimus mokomąją medžiagą labiau sieti su tikru gyvenimu, paskatins daugiau mąstyti ir domėtis regionine kultūra, pergalvoti ką tik įgytas žinias, sustiprins mokinių atkaklumą, smalsumą, kritinį mąstymą. Bendradarbiaudami su mokytojais ir mokiniais įgis bendradarbiavimo, kūrybinės veiklos pilietiškumo ir tautinės tapatybės puoselėjimo įgūdžių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Vasario 16 - oji ir Kovo 11 – oji kiekvienam lietuviui svarbios ir įsimintinos datos, kurios pulsuoja laisvės, nepriklausomybės, patriotiškumo dvasia. Tai labai reikšmingos dienos šalies istorijai, kurios suteikė žmonėms viltį ir tikėjimą savo valstybės gerove bei stiprybe. Atvykę į edukaciją sužinosite apie Lietuvos valstybės ir Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo dienų įvykius, susipažinsite su reiškiniais menančiais istoriją bei su asmenybėmis, kurios prisidėjo prie Lietuvos valstybingumo išsaugojimo ir gyvavimo. Taip pat susipažinsite su pagrindiniais valstybės simboliais – herbu , tautine vėliava ir himnu. Išklausę edukatorės pasakojimų mokiniai bus skatinami aktyviai dalyvauti diskusijoje apie valstybingumo atkūrimo istorijos reikšmę šiandien. Edukacinio užsiėmimo antroje praktinėje dalyje pasidarysite paukštelį – segtuką, simbolizuojantį sėkmę, pasitikėjimą ir laisvę. Naudodami trispalvės vėliavos spalvas, įvairiais ornamentais ir raštais dekoruosite iš modelino pagamintus paukštelius, prie kurių nugarėlės priklijavę segtuką bei iš siūlų suformuotą trispalvę sukursite paukštelius – segtukus, kuriuos galėsite įsisegę nešioti ne tik per valstybines šventes, bet ir kiekvieną dieną.


„Viena diena tarpukario mokykloje“ innteraktyvus edukacinis užsiėmimas, kuris atskleidžia autentišką tarpukario mokyklos vaizdą, mokymosi atmosferą, mokyklos tradicijas, supažindina su dėstomais dalykais ir priemonėmis. Minėto laikmečio dokumentinės medžiagos, fotonuotraukų, vadovėlių, mokymo priemonių pagrindu buvo paruošta reikalinga istorinė medžiaga ir sukurtas edukacinis užsiėmimas. Užsiėmimo tikslas kurti improvizuotas pamokas, pertraukas, istorijos pagal sukurti senąją tarpukario mokyklą. Taip sužadinama vaikų fantazija, susidomėjimas istorija ir jos išsamus analizavimas. Edukacinį užsiėmimą sudaro: teatralizuotas įvadas į tarpukario mokymo sistemą, trumpos improvizuotos lietuvių kalbos, dailyraščio, istorijos, skaičiavimo, geografijos pamokėlės ir pertrauka su žaidimais, bausmės bei paskatinimai. Pamokos metu moksleiviai susipažįsta su buvusiomis pamokos etikos taisyklėmis bei tvarka. Edukacijoje naudojami tarpukario metu išleisti vadovėliai, kuriame yra lietuvių kalbos, dailyraščio, skaičiavimo, geografijos ir istorijos pamokų tekstai bei moksleiviams paruoštos įvairaus sunkumo užduotys. Edukaciniai programai paskiriamos priemonės, kurios bus reikalingos visos edukacijos metu: portfeliai, skaičiavimo priemonės, plunksnakočiai, penalai, liniuotės, sąsiuviniai, mokslo baigimo pažymėjimai, kurios sukurtos pagal fonduose turimus autentiškus eksponatus. Edukatorius naudojasi išlikusiomis tarpukario mokymo priemonėmis: raidynu, žemėlapiu, mokytojo lazdele. Atlikus visus edukacinio užsiėmimo uždavinius visi programoje dalyvavę moksleiviai gauna mokyklos baigimo pažymėjimus. Tai proga ir puiki pramoga moksleiviams suprasti skirtumą tarp buvusios ir esamos mokyklos.


Per kūno raišką žmogus gali stipriausiai patirti pats save ir kitus - koks aš esu, ką aš vertinu, kuo išsiskiriu iš kitų, o kas mane su kitais sieja? Paauglystėje yra be galo svarbu atrasti savo identitetą, vertybes, ribas, talentus, draugus ir kultūrinę aplinką, susidėlioti prioritetus ir tai, kas jaudina į "stalčiukus", analizuojant savo pasirinkimus.

Edukacijoje naudojami teatrinės improvizacijos, dramos terapijos ir šokio-judesio terapijos metodai, padedantys vystyti tam tikrus kūrybinius ir kognityvinius gebėjimus, atskleisti asmenybę, ugdyti pasitikėjimą savimi ir vaizduotę, ugdyti emocinį intelektą ir bendravimui svarbius įgūdžius, kaip empatiją, elgesio koregavimą, dėmesingumą, valingumą, savikritiškumą. Priklausomai nuo grupės amžiaus ir ugdymo tikslų (jie bus tikrai skirtingi penktokams ir vienuoliktokams) užsiėmime gali būti parenkamas socialinių vaidmenų žaidimas, aktualių gyvenimo temų atvaizdavimo žaidimas, veidrodžio judesio žaidimas, porinis ir grupinis skulptūrų žaidimai, vieno personažo istorijos kūrimo vaidybinės užduotys grupėse, genties gyvenimo istorijų kūrimas grupėje ar grupėse bei kitos įtraukios, žaismingos, smagios vaidybinės improvizacinės užduotys, kurios kiekvienai klasei, kiekvienai grupei parenkamos individualiai. Taip pat edukaciją galima kartoti tai pačiai klasei ir užduotys-žaidimai gali būti vėl kitokie!
Užsiėmimas visuomet pradedamas apšilimu, o baigiamas refleksija – aptarimu, kas įvyko, kas buvo atrasta ir patirta, kokie jausmai, įžvalgos, mintys ar emocijos aplankė, kuo paaiškėjo, kad mes esame skirtingi, o kuo esame panašūs. Edukacijoje į pagalbą pasitelkiama muzika, kartais kitos pagalbinės priemonės, kurias atsiveža jau 10 metų su vaikais ir jaunimu dirbanti edukatorė, šokio-judesio terapijos praktikė Indrė Šiliauskaitė.
Užsiėmimas pravedamas erdvesnėje ugdymo institucijos patalpoje. Tinka papildyti teatro, etikos, muzikos, sveikos gyvensenos, fizinio lavinimo ir kitas pamokas bei veiklas mokykloje.


Rimo ir ritmo dirbtuvės. Praktinė kūrybinė edukacija su knygų autore, poete Indre Pliuškyte-Zalieckiene

Edukacijos metu autorė dalyviams žaismingai pateikia eilėraščių žanrą, skaitydama savo eilėraščius performanso metu. Vaikai mokosi išgirsti, pajusti rimą ir ritmą, dalyvauja dinamiškame grupiniame ir individualiame kūrybiniame procese, kurio metu padedami autorės patys kuria žodžius, tinkančius pagal eilėraščio rimą ir ritmą. Edukaciją veda ne vieną apdovanojimą už savo kūrybą pelniusi knygų vaikams autorė, poetė ir iliustruotoja Indrė Pliuškytė-Zalieckienė.
Autorė atvyksta į ugdymo įstaigą susidarius 4-6 klasėms/grupėms (minimalus skaičius per dieną 90 vaikų).

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Šiandien turime kelis kartus daugiau drabužių negu turėjo mūsų seneliai. Tuo pačiu suvartojame gerokai daugiau gamtos išteklių, labiau teršiame aplinką, dažnai perkame ne tik tai ko reikia, bet ir ko nereikia, retai domimės drabužio sudedamosiomis dalimis.
Šiame edukaciniame užsiėmime susipažinsite su siūlų kilme, jų rūšimis, diskutuosite tvarumo, aplinkos tausojimo, sąmoningo vartojimo temomis, išsiaiškinsime kokį poveikį mūsų veiksmai gali turėti mus supančiai aplinkai, o pasitelkę vaizduotę ir kūrybiškumą macrame technika kursime savo unikalų aksesuarą, kuriuo papuošime kuprinę, drabužį ar panaudosime kaip namų interjero dekoraciją.


Edukacinis lėlių teatro tarminis spektaklis „Pasaka apė Joną“ (išvažiuojamasis)

Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Gruzdžių Augustino Griciaus bibliotekos edukacinis lėlių teatro „Stebuklingas lagaminas“ spektaklis „Pasaka apė Joną“ ugdys dalyvių pagarbą krašto tautosakai (pasakoms), senosioms tradicijoms, tarmėms, šnektoms, skatins mokinių domėjimąsi etnine kultūra, literatūra ir teatro menu, panaudojant teatrines lėles. Svečius pasitiks pagrindinių teatro personažų kostiumais pasipuošusios lėlių teatro aktorės. Prieš tai edukacijos vieta paruošiama teatro rekvizitu. Joje dekoracijų, pirštininių lėlių vaidybos ir gruzdietiškos šnektos dėka vaikai „perkeliami“ į senoviškos pasakos pasaulį, perteikiant vyro ir moters meilės siekį, kupiną aplinkinių kerų ir apgavysčių. Tarsi lininis siūlas vyniojamas pasakos siužetas veda prie spėjamos, džiugios pasakos-spektaklio atomazgos. Jame – senelių vartojami, o gal ir visai negirdėti žodžiai priverčia susikaupti, stebėti. Vaikai žais žaidimą tema „Valgomas – nevalgomas“, kurio metu mokiniai trauks lapelius su užrašytais tarmiškais žodžiais ir turės pasakyti, ar tai valgomas ar nevalgomas daiktas. Iš paruošto pilno lagamino su pirštininėmis lėlėmis vaikai pasirinks patikusią lėlę ir bandys suvaidinti šios ar kitos pasirinktos lietuvių liaudies pasakos fragmentą. Pabaigoje vaikai pasipasakos savo įspūdžius, analizuos personažų veiksmus, gerus ir blogus poelgius.


Protų mūšis "Ką žinau apie Joną Basanavičių"

Kosmopolitiškojo Jono Basanavičiaus biografija slepia daug neįtikėtinų faktų. Ar žinojote, jog ši iškili Lietuvos tautinio atgimimo asmenybė buvo įgijusi Bulgarijos pilietybę ir dirbo kunigaikščio Ferdinando rūmų gydytoju? Tik sulaukęs 53-ejų metų Basanavičius grįžo į Lietuvą ir tęsė užsienyje pradėtą mokslinę, politinę bei etnokultūrinę veiklą, pašvęstą gimtinei. Kviečiame pasigalynėti protų mūšyje ir sužinoti dar daugiau įdomybių apie spalvingą gydytojo gyvenimą.


Tai įdomi ir pamokanti istorija apie berniuką Pikčių. Atrodo ir elgiasi jis keistai. Susiraukęs, nemandagus, grubus ir labai labai piktas! Tačiau geriau jį pažinus - pasirodo, kad ne toks jis ir baisus. Tereikia jam padėt atvert savo mažą širdelę, o susikaupusį pykti panaikinti stebuklingu būdu. Todėl, kviečiu visus nebijot ir susipažint su keistuoliu Pikčiumi bei padėt jam pasikeist.


LIETUVA - mano namai! Odinio raktų pakabuko gamyba!

Tuk tuk! Tai - dažnai girdimas garsas odininko dirbtuvėje. Kalam, plakam kaip širdelė..  O mūsų širdelėse visada gyvena meilė savo šaliai. Taigi, ar norėtumėte pasigaminti odininį savo raktų pakabuką namuką, kuriame gyventų meilė ne tik savo artimiesiems, bet ir savo šaliai? O gal norite pabandyti iškalti žodžius odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet kviečiame į Druskininkus, į amatų centro „Menų kalvė“ odininko dirbtuves. Čia ne tik susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, piešti ant odos, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos raktų pakabuku kišenėjė! Laukiame Jūsų ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!

PASLAUGOS TIKSLAS. Išbandyti save odos gaminių kūrėjo vaidmenyje, išmokti komunikuoti vaizdu. Ugdyti tautiškumą.  Uždaviniai. Susipažinti su dalimi Lietuvos papročių, kultūrinių aplinkų, suvokti odininkų gaminamų kūrinių įvairovę. Susipažinti su odų rūšimis bei odininko darbo įrankiais, praplečiant požiūrį apie kultūrinės raiškos būdus. Išbandyti save kaip kūrėją, vertintoją, atskleisti mokinio vidinį pasaulį, pasigaminant rankų darbo raktų pakabuką su Lietuvos simbolika. Patobulinti socialinius įgūdžius bendraujant su kitais edukacijos dalyviais bei vedėju.

PASLAUGOS POVEIKIS.Per pasigamintą gaminį atskleista saviraiška, vidinis pasaulis.Tikėtina, pagerės socialiniai įgūdžiai, nes edukacijų metu bus skatinama bendradarbiauti, klausti ir reflektuoti. Po veiklos tikėtinos teigiamos emocijos leis išmokti mokytis ne tik nuobodžiuoju būdu, bet ir per mokymąsi žaidimo forma per vaizdinius. Po edukacijos dalyvis bus išbandęs save kaip kūrėją, o kaip vartotojas galės vertinti savo ir kitų kūrybinius darbus.