Pažaislio kamaldulių vienuolynas prie Kauno yra vienas gražiausių brandžiojo baroko kultūros paveldo objektų Lietuvoje. Vienuolyną XVII a. antroje pusėje įsteigė Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės kancleris Kristupas Zigmantas Pacas, o statant dalyvavo iš Italijos pakviesti meistrai. Buvo sukurtas aukščiausio meninio lygio ansamblis, kuriame puikiai suderinta architektūra, tapyba ir skulptūra. Ypatingai išsiskiria unikalus marmuro dekoras. Per 360 metų vienuolynas išlaikė menines vertybes, nors jo šeimininkai keitėsi ne vieną kartą. Šiandien Pažaislio vienuolynas primena ne tik Kauno, bet ir Lietuvos istoriją, supažindina su didikų Pacų gimine, padeda pajusti baroko meną. Pagrindinis edukacijos tikslas – patrauklia, individualiai pritaikoma pagal amžiaus grupę, forma supažindinti moksleivius su baroko epocha Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje, atskleisti barokinės architektūros, tapybos ir skulptūros subtilybes bei simbolius, padėti pažintį baroko meną. Kiti tikslai - gilinti mokymosi proceso metu įgytas Lietuvos istorijos, kultūros ir meno žinias; įtraukti moksleivius į kultūros paveldo objekto tyrinėjimą, ugdyti pastabumą, gilinti dalykines ir bendrąsias kompetencijas.
Kultūrinės edukacijos užsiėmimas vyksta Pažaislio vienuolyne (T. Masiulio g. 31, Kaunas) antradieniais - penktadieniais 10:00 – 15:30. Prieš rezervuojant maloniai prašome suderinti atvykimą telefonu + 370 69873272 arba el. paštu info@kaunastour.lt.


Orientacinis žaidimas „Meno ir praeities keliais“ Marijampolėje

Orientacinis žaidimas „Meno ir praeities keliais“

1812 m. gruodžio 7 dieną Marijampolėje, traukdamasis iš Maskvos, Napoleonas Bonapartas buvo sustojęs papietauti ir priimti svarbų sprendimą – pasirinkti tolimesnės savo kelionės kryptį link Paryžiaus. Trijų karietų vilkstinė, spaudžiant dvidešimties laipsnių šalčiui, greičiausiai buvo apsistojusi čia pat Marijonų vienuolyne. Jūsų užduotis surasti akcentą, į kuri įstačius koją besisukant galima spėlioti, kuria kryptimi Napoleonas pasirinko keliauti...

Bendrinės lietuvių kalbos kūrėjui Marijampolėje skirtas paminklas bei jo vardu pavadinta mokykla, tautos inteligentų kalvė. Mokykla žymi savo garsiuoju šešetu. Jūsų užduotis išsiaiškinti, kas slepiasi po tuo šešetu.

Tai tik keletas užuominų iš daugybės užduočių, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Nuo senų senovės žmonės stebėjo Mėnulį ir bandė įminti jo paslaptis. Vienos kultūros mąstė, jog ten galbūt gyvena nemirtingumo eleksyrą gaminantis triušis, kiti - nežemiškos būtybės. Žvelgiant į Mėnulį galima pastebėti, kad jo paviršius kupinas šešėlių bei nelygumų. Šios edukacijos metu pasileisime į kosminę kelionę iki Mėnulio, kurio paviršiuje ieškosime kalnų, jūrų ir kraterių, bei juos visus žymėsime Mėnulio žemėlapyje. Dalyviai galės susipažinti su Mėnulio įvaizdžiais mene ir jo svarba žmonėms. Galiausiai išsiaiškinsime Mėnulio svarbą šiuolaikiniame pasaulyje. Edukacijos metu pasinersime į linksmas veiklas - pasitelkę žinias ir fantaziją ieškosime Mėnulio paviršiuje pasislėpusių gyvūnų bei kursime jo žemėlapį, eksperimento metu formuosime kosminio objekto paviršių, diskutuosime kodėl Mėnulio jūros neturi vandens ar žmogus galėtų ten išgyventi?

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Pirmasis Lietuvoje ir Latvijoje baltų kultūros pažinimo centras „Baltų kelias“ kviečia pamatyti, pažinti ir pačiam susikurti savo baltišką simbolį. Mokiniai edukacijos metu bus supažindinami su baltų istorija, kultūra, simboliais ir jų variantiškumu. Edukacinio užsiėmimo „Susikurk savo baltišką simbolį“ metu mokinius bus siekiama sudominti net tik ekspozicija, eksponatais, čia esančiais žaidimais, bet ir inovatyvia, kūrybiška, įtraukiančia menine veikla. Praktinėje dalyje, įtvirtindami jau įgytas žinias, mokiniai pasirinks labiausiai patikusį ir jiems priimtiną baltišką simbolį. Pasirinkę norimą dydį, pirmiausia atvaizduos jį popieriaus lape. Vėliau šį simbolį perkels ant plastikinės plokštelės išmania, nekenksminga, naujos technologijos priemone - 3D rašikliu. Nuėmus savo sukurtą simbolį nuo plokštelės ir pririšus jam virvelę, turės savo pakabutį. Ši inovatyvi priemonė leis mokiniams žaismingai eksperimentuoti, mėgautis spalvų, linijų bei formų įvairove, ugdys kūrybiškumą. Kiekvienas mokinys galės savo sukurtą pakabutį parsinešti į namus, jį pasikabinti, pasipuošti ar kažkam padovanoti. Ši edukacija suteiks galimybę ugdyti sąmoningą baltiškojo paveldo pažinimą bei jo išsaugojimo nuostatas, suponuos praeities ir dabarties sintezę.


Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Kiek daug neįmintų paslapčių slepia senieji herbai, o jų perskaitymas – anot vieno žymaus prancūzų rašytojo – lyg painios matematikos užduoties išnarpliojimas. Senasis herbas visada paslaptingas, net specialistams dažnai sunku pasakyti ką jame pavaizduoti simboliai reiškia. Dar didesnį paslaptingumą herbui suteikia laikas. Edukacinio užsiėmimo tikslas – bent šiek tiek praskleisti šią paslapties skraistę ir prakalbinti senuosius ženklus. Kokios taisyklės yra svarbiausios kuriant herbą? Ar kiekvienas paveikslėlis gali būti vadinamas herbu? Užsiėmimo metu ne tik domėsimės herbo atsiradimo istorija, herbų sudarymo taisyklėmis, spalvų reikšmėmis, bet ir mėginsime prakalbinti istorinius Lietuvos valstybingumo ženklus. Žaisdami kartojimo ir simbolių atpažinimo žaidimus, tapsime heraldikos – mokslo apie herbus žinovais, o praktinėje dalyje sukursime savo herbą iš popieriaus. Kūrybai bus naudojama koliažo ir aplikacijos technika, kad herbas būtų ne tik žinią apie asmenį perduodantis skiriamasis ženklas, bet ir savininko fantazija išpuoštas reprezentacinis simbolis, pasakojantis apie asmens arba šeimos tradicijas, pomėgius, siekius ir išskirtinumą. Sukurti darbai pabaigoje pristatomi viešai apžiūrai, aptariami pavaizduoti simboliai ir jų galima reikšmė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Terapinis muzikinis judesio spektaklis-ritualas „7 RATAI“

Muzikinis judesio spektaklis-ritualas vaikams “7 Ratai” Patirkite nekasdieniškas būsenas terapiniame muzikiniame judesio spektaklyje-rituale 7 RATAI. Skambant gyvai atliekamai autentiškai lietuvių liaudies vokalinei, sutartinių bei tautinių instrumentų (kanklių, skudučių) muzikai, kartu su spektaklio kūrėjais įsijungsite į meditatyvias ritualines apeigas ir žaidimus. 7 RATAI – tai kelionė per 7 skirtingas spalvas, garsus, kokybes, būsenas, ritualines apeigas. Tai smagumas drauge su aktoriais patirti, kaip paprasti kasdieniai ritualai, žaidimai, dainos ir pasakos gali tapti nekasdieniškais patyrimais ir bendryste. Šiuolaikinio ir liaudies šokio junginys, video animacijos, žaidimas objektais, autentiški instrumentai ir gyvas daugiabalsis dainavimas šiame spektaklyje kuria smagų žaidybišką ritualą. Vaikai ir suaugusieji čia įtraukiami į muzikavimą, judesį, mielas pramogas, o visa tai kartu tampa šiuolaikiška bendrystės ir harmonijos terapija. Režisierius(-ė): Ieva JACKEVIČIŪTĖ Aktoriai: Saulė Sakalauskaitė, Greta Šepliakovaitė, Marius Gotbergas, Raimondas Klezys/Mantas Bendžius. Kostiumų dailininkė ir scenografė: Indrė Pačėsaitė Video projekcijų autorius: Tautvydas Rasiulis


Šiaudinių menas. Lietuvių liaudies tradiciniai sodai

Šiaudinių sodų rišimas yra labai sena ir svarbi XX a. antroje pusėje beveik išnykusi lietuvių vestuvinių apeigų tradicija. Apsilankę A. ir J. Juškų muziejuje, mokiniai susipažins su Lietuvos ir kitų šalių šiaudinių sodų istoriją, jų sukūrimo aplinkybėmis, tradicijomis, tipais ir kūrimo būdais. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai mokosi surišti sodą arba šiaudinio sodo elementą. Kiekvienas dalyvis išmoksta pasiruošti šiaudus, juos susikarpyti. Po užsiėmimo kiekvienas dalyvis sugeba konstruoti šiaudines figūrėles. Rišdami sodus mokiniai patirs nuostabius bendrumo ir ramybės jausmus. Kiekvienas edukacijos dalyvis pasigamins gaminį, kurį po užsiėmimo galės pasiimti ir pritaikyti asmeniniams poreikiams.


Pažintinis koncertas – susipažinimas su vario dūdomis „Zooparadas"

Panevėžio rajono Šilagalio kultūros centras

Tai kultūros ir meno renginys, papildytas kultūrine edukacija. Užsiėmimo trukmė 45 minutės. Veiklos tikslas – vaikus supažindinti su variniais pučiamaisiais instrumentais ir jų muzika. Koncertas vyks žaidimo forma. „Zooparado“ autorius K. Strachan. Kūriniai imituoja gyvūnus pavyzdžiui: liūtų paradas; kengūrų šokis, panterų tango, dramblių maršas, begemotų valsas, gyvačių rokenrolas, bulių bliuzas, beždžionių svingas. Vaikai turės spėlioti, kokie tai gali būti gyvūnai, pažins skirtingus muzikos stilius: polką, valsą, svingą, bliuzą, sambą, maršą ir kt. Koncerto metu bus demonstruojama vaizdinė medžiaga tiek apie instrumentus, tiek apie gyvūnus. Programos dalyviai bus skatinami diskutuoti, gyvai reaguoti, imituoti gyvūnus, šokti, pažinti muzikos tempus ir charakterį.


Šv. Kalėdos - Šventiniai kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje

Kai žaliaskarės senamiesčio eglės kaip Šv. Kalėdų šaukliai mums moja iš toli, o miesto gatvės ir parduotuvių vitrinos pasipuošia margaspalvėmis girliandomis, žinome – artėja gražiausios žiemos šventės. Bet juk ne visada besiruošiant šiam magiškam laikotarpiui degdavo neoninės šviesios, mirgėdavo stikliniai žaislai. Tik dalis senųjų tradicijų pasiekė mūsų dienas. Kultūrinės edukacinės ekskursijos metu keliaudami Vilniaus senojo miesto takais sužinosite kaip žiemos šventes šventė įvairių tautų žmonės, kaip Kalėdoms ruošėsi pranciškonų ir jėzuitų vienuoliai, kokias tradicijas miestiečiai perėmė iš Vilniaus liuteronų bendruomenės, kur ir kada buvo papuošta Vilniuje Kalėdų eglutė ir kas nešė vaikams dovanas per Kalėdas. Prisiminsime kalėdinius burtus ir kitokius senovinius papročius. Programos metu naudojama vaizdinė, folklorinė, etnografinė ir istorinė medžiaga įtrauks mokinius į aktyvų aplinkos tyrinėjimą. Programa informatyvi ir nuotaikinga, užduotys kūrybingos ir inovatyvios, pritaikytos įvairaus amžiaus grupėms.


Edukaciniame užsiėmime susipažinsime su metų laikais, Saulės sistema, mėnesiais ir kitais įdomiais faktais apie laiko skaičiavimą.
Šis edukacinis užsiėmimas vyksta Saulės laikrodžių parke, kuriame atkurta viduramžių lauko žaidimų tradicija.  Įrengta 10 lauko žaidimų aikštelių, kuriose kiekvienas vaikas išbando savo sugebėjimus, žinias laiko tema.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija „Išlikimas teatre“ (9-12 klasėms)

„Išlikimas teatre“ yra paslaptingiausia edukacinė programa Alytaus miesto teatre. Dalyviai pateks į netradicinį žiūrovo akims pasaulį. Ekskursijos metu, jie pamatys tikruosius teatro užkulisius, išgirs teatrines legendas bei ugdys savo bendruosius gebėjimus: loginį mąstymą, kūrybiškumą bei atidumą. Dalyvaudami žaidimuose ir viktorinoje mokiniai išmoks ne tik apie teatro istorija, bet ir susipažins su aktoriais ir jų profesija.


Orientacinė programa - Veprių kraterio lobiai ir atradimai (3-4 klasėms)

Pristatome Jums nuo 2014m. vykstančią skautišką edukacinę programą. Kviečiame susipažinti su didžiausio meteorito kraterio Lietuvoje teritorija ir jį supančiais kultūriniais ir istoriniais objektais. Tai aktyvi, 8 km orientacinė programa gamtoje, paremta skautiškais metodais ir vertybėmis. Programos metu ieškosime kraterio deimantų, orientuosimės pagal koduotas žinutes, ieškosime paslėbto lobio, su skautų instruktoriais mokysimės užkurti ugnį lauko sąlygomis kaip tai darė mūsų protėviai. Klasės komandinis darbas ir dvasia, strateginis ir kritinis mąstymas ir nauji įgūdžiai užpildyti istorijomis ir įdomių gamtos objektų pažinimu.
Tai išbandymas ir iššūkis klasės komandai. Programos tikslas - vadovaujantis skautiškais metodais ir vertybėmis susipažinti su kultūros paveldo ir istorinėmis vietomis Ukmergės rajone bei įgyti gyvenime praversiančių įgūdžių.
Išnaudosime visas gamtos erdves: Skautų slėnio infrastruktūrą, Šventosios upę, miškus, istorinius ir kultūrinius objektus bei informaciją apie juos. Nedideles komandas lydės skautų vadovai, su kurių pagalba dalyviai mokysis uždegti ugnį be degtukų, naudoti virves ir mazgus įveikiant gamtos kliutis ir įgis kitų išgyvenimo gamtoje įgūdžių.
Edukacinė programa visada adaptuojama pagal dalyvių amžių, patyrimą ir norimą sudėtingumo lygį. Priimamos grupės su specialiaisiais poreikiais, atsižvelgiama į kitus pageidavimus. Kiekviena programa iš anksto suderinama su atvykstančiais dalyviais, pateikiama papildoma pasiruošimo dokumentacija, instruktažai, žemėlapiai.
Programos metus dalyviai praktiškai išbando ir mokosi dirbti su žemėlapiais, žygio ir išgyvenimo gamtoje priemonėmis: virvėmis, ugnies skeltuvais, pirmos pagalbos paketais, radijo stotelėmis ir kt. Programos metu sieksime ugdyti bendrąsias kompetencijas – savarankiškumą, smalsumą, gebėjimą dirbti grupėje, pasitikėjimo savimi įgūdžius, būtiniausius savarankiško gyvenimo įgūdžius. Ar tavo komanda yra pasiruošusi iššūkiams ir lobių paieškais?

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Šiandieninėje "snapchat'ų" ir "messenger'ių" greito bendravimo kultūroje edukacijos metu pakviesime  patyrinėti kitokio, daug lėtesnio komunikavimo tradicijas. Programos tikslas - supažindinti edukacijos dalyvius su tarpukario romantinio bendravimo tradicijomis ir jų kaita bei palyginti su dabartimi. Tai bus daroma autentiškose Istorinės Prezidentūros patalpose, kuriose įvairių primėmimų metu buvo užmegzta daugybė pažinčių. Dalyviai analizuos autentiškus žymių žmonių meilės laiškus, tyrinės laiškų rašymo vadovėlio turinį, aiškinsis kokia gėlė reiškė meilę, o kuri neapykantą. Vėliau grupėse atliks užduotis ir patys kurs laišką tarpukario stiliumi. Edukacijos pabaigoje bus surengta diskusija, kurios metu dalyviai reflektuos edukacijos metu įgytas žinias apie tai, ką  iš tarpukario  tradicijų galima būtų pritaikyti šiomis dienomis. Dalyviais patirs daug gerų emocijų, išmoks geriau komunikuoti dirbant grupėse, atskleis savo kūrybinius ir literatūrinius talentus rašant meilės laišką.

Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Ventos krašto istorija ir archeologija (7-8 kl.)

Šios edukacijos metu moksleiviai teoriškai susipažins su Ventos krašto senąja istorija, apžiūrės modernią ir įdomią Ventos regioninio parko lankytojų centro ekspoziciją, išmoks mėtyti žiemgalių ietis bei įskelti ugnį senoviniu titnaginiu skeltuvu. Ekspozicijoje yra kompiuteriniai terminalai su liečiamais ekranais, kuriuose galima pamatyti ir susipažinti su daug įdomių mūsų krašto istorijos momentų. Ši ekspozicija su jos įrenginiais yra labai geros priemonės teorinei edukacijos daliai. Teorinėje dalyje moksleiviai trumpai supažindinami su Ventos krašto priešistoriniais laikais, su čia gyvenusia žiemgalių gentimi, jos papročiais ir buitimi, su istoriniais laikais – kalavijuočių ordino įsiveržimu, kovomis su juo, Lietuvos valstybės atsiradimu, žiemgalių asimiliacija ir su vėlesne istorija. Teorinė dalis nėra vien sausas dėstymas, bet tuo pačiu ir patraukli vizualizacija. Praktinė dalis: 1. Supažindinimas su titnaginiais skeltuvais – kaip jie atrodo, iš kur kilę, kaip su jais skeliama ugnis (jei geras oras, lauke saugioje vietoje, prižiūrint mokytojui, bandoma uždegti išdžiūvusias samanas, jei blogas – viduje tik skeliamos kibirkštys, irgi saugioje vietoje). 2. Supažindinimas su žiemgalių ietimis, jų formomis, ir po to lauke ieties mėtymas į taikinį. Užsiėmime aprūpinama maksimali sauga, nes ietį vienu metu sviedžia tik vienas moksleivis, prižiūrint mokytojui. Moksleiviai šiek tiek priartės prie suvokimo, kaip atrodė gyvenimas ir buitis mūsų kraštuose ankstyvaisiais viduramžiais – kaip skiriasi ugnies išgavimas nuo dabartinio, ir kiek reikia jėgų, tikslumo bei patirties, atliekant regis paprasčiausią kovinį veiksmą – ieties metimą. Nors moksleiviai praktiškai užsiima tik su dviem įrankiais (per tiek laiko daugiau ir neįmanoma), bet tuo pačiu metu, jiems dirbant, mokytojas trumpai papasakoja ir apie kitas iki istorinio laikotarpio žiemgalių buities bei karybos ypatybes. Baigiamoji užsiėmimų dalis – klausimai, refleksija

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa „Lino kelias" (5 - 8 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Naudodamiesi autentiškų įrankių kopijomis moksleiviai išbando senuosius linų darbus: karšia, kulia, mina, bruka, šukuoja, verpia. Demonstruojant video siužetus, supažindinama su linų sėjos, rovimo, mirkymo, klojėjimo darbais. Išryškinamos bendruomeninės darbų tradicijos: linarovio, linamynio, linabrukčio talkų, verpimo vakaronių paprotys. Aptariamas linų pluošto naudojimas tradicinėje kultūroje. Demonstruojami muziejaus fonduose sukaupti tekstilės rinkiniai. Sekamos sakmės „Deivės verpėjos“, „Lino kančia“, „Numirėlis ir linai". Didesnis dėmesys skiriamas jaunimo bendruomeninėms tradicijoms – patalkių vakarėliams, kuriuose jaunimas šoko, dainavo, ėjo ratelius, vaišinosi, žaidė žaidimus, sprendė jaunimo bendruomenės problemas, turėjo progą parodyti savo jėgą, vikrumą, sumanumą. Einami smagūs jaunimo patalkių vakarėlių rateliai „Pasėjau linelius“, „Linelius roviau“, „Auskim sesutės abrūsus". Pristatoma šiuolaikinio menininko - lino skulptūrų meistro Gintauto Gavenavičiaus virtuali paroda „Lino mūka". Aptariami tarptautinių netradicinės lino dailės simpoziumų darbai, inovatyvios tekstilės ir tapybos parodos „Lino magija II" darbai. Remdamiesi aptartais pavyzdžiais, mokiniai skatinami interpretuoti, taikyti įgytas žinias kūrybiniuose projektuose.


Edukacinio užsiėmimo „Vėjų uostas“ metu dalyviai pateks į vėjų uostą. Čia švartuosis vėjai iš viso pasaulio. Iš egiptiečių papirusų, iš senovės graikų ir finikiečių patirčių, tūkstantmečio senumo vėjai atpūs iš Kinijos ir Japonijos. Tyrimo objektu taps dailė ir technologijų pasiekimai. Čia švartuosis badas, sausra, lietus, potvyniai, kirminai, gintarai... – visa, kas pasislėpę vėjų senuosiuose pamario bei pajūrio vėjų varduose. Etninės kultūros kontekste taps mūsų kraštiečių, jų gyvenamosios aplinkos ir buities pažinimo objektu. Čia švartuosis vėjo genami muzikos garsai, kurių įkvėpti patys dalyviai sukurs orkestrą ir pačiais netikėčiausiais instrumentais sugros kūrinį „Audra“ Čia švartuosis dalyvių kuriami permainų vėjai. Arba vėjai jų galvose ar kišenėse...


Teatro dailininkės Loretos Skruibienės inicijuota ir vykdoma programa vaikams. Gal būt jūs tas vaikas kuris svajojate pažvelgti į lėlių teatro dailininko dirbtuvę? Jeigu taip- tai ši programa kaip tik jums. Jos metu trumpai išgirsite lėlės atsiradimo istoriją ir išmoksite iš labai paprastų priemonių ir medžiagų susikurti lėlę.


Motanka  „Angelas"  - tekstilinė lėlė amuletas

Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės.
Teorinės dalis: Dalyviams bus pasakojama apie lėlių amuletų istoriją, kaip Ukrainos kultūros ir liaudies meno dalį. Mokiniai susipažins su lėlių motankų rūšimis, jų kūrimo principais. Jie mokysis suprasti lėlių motankų prasmes ir jas mokysis jas kurti pasitelkdami pateiktus pavyzdžius bei meistrų darbus.
Praktinė dalis – mokiniai mokysis savarankiškai arba su pagalba susikurti lėlę amuletą, iš pateiktų medžiagų ras optimalų lėlės kūrimo sprendimą, galės savarankiškai iškirpti dalis iš audinio, išmoks dirbti naudodami matavimo juostelę, matuos detalių dydžius, dirbs su siūlais ir juostelėmis.


LIETUVIŲ LIAUDIES MEDICINA, žinios kurios per ilgą laikotarpį buvo sukauptos ir perduodamos iš kartos į kartą, būtent liaudies medicina atsirado dar pirmykštėje visuomenėje. Lietuvių liaudies medicina yra šalies kultūros dalis, žinių apie Lietuvių liaudies mediciną galima rasti nuo 17 a., jas plačiai aprašė istorikai, etnografai, farmacininkai, gydytojai ir kt. moksliniuose darbuose. Nors Lietuvių liaudies medicinos raida ir bruožai panašūs į kitų tautų liaudies medicinas, tačiau būtent Lietuvių ji yra išlikusi daug gausesnė. Svarbu šias žinias ir toliau perduoti iš kartos į kartą, supažindinti jaunąją kartą su Lietuvos liaudies medicina, taip perduodant kultūros paveldą ir istorijos žinias.
Edukacijos metu vaikai susipažins su Lietuvių liaudies medicina, gilins savo žinias ir įsisamonins naujos informacijos. Šios edukacijos pagalba giliau pažins mūsų liaudies mediciną, atliekant kūrybines ir praktines užduotis, dalyvaujant diskusijose ir debatuose.


Virtuali ankstyvojo meninio ugdymo edukacija (II dalis)

Tai antra dalis virtualių meninio ugdymo edukacijų, skirta pirmoje dalyje įgytų kompetencijų plėtojimui.

Edukacijos yra skirtos ikimokyklinio ir priešmokyklinio amžiaus vaikams ir jų pedagogams, norintiems praktiškai supažindinti vaikus su skirtinga menine raiška. Video medžiaga pritaikyta, kaip kūrybinės veiklos organizavimui tiek stebint ją drauge su vaikais, tiek savarankiškai organizuojant menines veiklas. Plačiau čia: https://bbf.lt/AxTzc Koks turinys?

Šioje programoje rasite naujai aprašytas bei nufilmuotas pamokas, kurių vieno mėnesio veiklų rinkinį sudaro:
• 4 skirtingų tautų pasakų vaidinimo video,
• 2 greitakalbės ir 2 ketureilių interpretavimo video,
 • 4 šokių pagal lietuvių liaudies muziką video,
• 4 muzikavimo skirtingais instrumentais pagal klasikinę muziką video,
 • veiklų organizavimo aprašą.

 Kaip naudotis? Pagal šią vaizdinę ir metodinę medžiagą galima kasdien organizuoti vis skirtingas meninės raiškos veiklas, arba jas visas apjungus kartą į savaitę pravesti vieną ilgesnę pamoką, kurią sudarytų pasakos sekimas ir vaidinimas, šokio šokimas pagal liaudies muziką, muzikavimas pagal klasikinę muziką ir eilėraščio/greitakalbės interpretacija. Metodinėje medžiagoje yra pateikiamos konkrečios rekomendacijos kiekvienos veiklos organizavimui.


Atvykusiems pas keramikę į svečius, ji pirmiausia papasakos apie vieną iš seniausių Lietuvoje ir net pasaulyje amatų bei plačiau apie molį (jo rūšys ir panaudojimo būdai), kur jis randamas ir kaip galiausiai atsiduria pas mus namuose, pavirtęs įvairiomis formomis bei pasidabinęs spalvomis.paaiškins, kuo skiriasi senieji molio deginimo būdai nuo šiuolaikinių ir kur pasaulyje jie vis dar naudojami. Po pasakojimo, visi bus pakviesti savo rankomis nusilipdyti pakabinamą žaisliuką arba įgyvendinti savo paties sugalvotą idėją. Po programos kiekvienas dalyvis bus apdovanotas Jaunojo dvariškio liudijimu.


Dailės terapijos pasaulis: savo charakterio, emocijų ir socialinio vaidmens atradimas per piešimą

Užsiėmime mokinių sukurti kūriniai gali padėti suvokti kas esame, padėti išreikšti jausmus ir mintis, kurių negalime išreikšti žodžių pagalba. Ji ne tik teikia mums didelį malonumą ir estetinį pasitenkinimą, bet ir skatina savęs pažinimą, ugdo mus kaip asmenybes, lavina jautrumą ir, kas svarbiausia, gydo kūną bei sielą. Kiekvienas žmogus yra menininkas, o tapyba, piešimas - efektyvūs komunikacijos būdai. Užsiėmime bus taikomi dailės terapijos principai. Dailės terapija yra meno terapijos kryptis, psichoterapijos forma, kur dailė taikoma kaip pirminis komunikacijos būdas. Todėl edukacijoje svarbus ne tik meninis rezultatas, bet ir po to sekanti refleksija, kai žiūrint į savo piešinius mokiniai atsakys į klausimus apie vidinį savęs pažinimą, emocijų pasaulį, gebėjimą bendrauti ir bendradarbiauti komandoje. Užsiėmimo metu bus tokios praktinės užduotys: „Traukinys“ – savo charakterio ir vaidmens gyvenime suvokimui. „Diagnostinis fraktalas“ – savo vidinio pasaulio pažinimui. „Noriu – Darau – Galiu“ – balanso tarp minčių, jausmų ir veiksmų suradimui. „Piešinio metamorfozė“ – bendravimui ir bendradarbiavimui komandoje. „Mano emocijų pasaulis“ (jei spėjama) – emocijų pažinimui.


Edukacinis užsiėmimas „Mes mažieji piemenukai“ supažindina su piemenavimo tradicijomis Lietuvoje. Tai puiki galimybė pačius jauniausius moksleivius supažindinti su etnine kultūra. Užsiėmimo dalyviai sužino, kokius darbus dirbo piemenukai, kaip linksminosi, ką valgė, kaip šventė didžiąją piemenų šventę – Sekmines. Vaikai mokosi šokti ratelius, dainuojamos piemenėlių dainos, grojama liaudies instrumentais. Po užsiėmimo vaikai mokės 1 ratelį-žaidimą ir 1 dainelę. Į muziejų galima pakilti specialiu keltuvu, todėl galime priimti asmenis su judėjimo negalia. Vis dėlto edukacinė erdvė nedidelė, tad galime priimti tik iki 7 asmenų su judėjimo negalia grupes. Taip pat yra galimybė užsiėmimą pritaikyti asmenims su proto negalia. Jo metu pristatoma mažiau informacijos, naudojamas paprastesnis žodynas, pristatoma mažiau folkloro pavyzdžių. Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.


Vilniaus katedra stovi vienoje seniausiai gyvenamų Vilniaus vietų. Apsilankydami šios šventovės požemiuose pažinsime ne tik pastato architektūrą, bet ir išskirtinių čia palaidotų žmonių istorijas. Specialiai paruoštose iliustracijose analizuosime pastato kaitą, spręsime užduotis, leidžiančias geriau pažinti archeologo darbą, pamatysime senuosius palaidojimus ir vieną iš seniausių freskų Lietuvoje.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Tai judrus komandinis užsiėmimas, skirtas žemaičių tarmei ir 19-20 a. Žemaitijos kaimo gyvenimui pažinti. Autentiškoje Žemaitijos kaimo ekspozicijos aplinkoje pagal pateiktą ekspozicijos planą ir užduotis, dalyvių komandos įmena mįsles ir atranda eksponatus, įveikia įvairias užduotis. Dalyviai susipažįsta su autentiškais darbo priemonių, gyvūnų pavadinimais, sužino įvairių įrankių, pastatų paskirtį, lavina pastabumą, išradingumą ir kūrybiškumą. Naudojami metodai: komandų varžybos, stebėjimas, diskusija, klausimai-atsakymai. Edukacinis užsiėmimas naudingas kaip moksleivių neformaliojo ugdymo elementas.


Tikslas - supažindinti su stiklo atsiradimo ištakomis, jo apdirbimo technologija ir būdais, įvairių laikotarpių, skirtingomis apdirbimo technikomis sukurtais stiklo gaminiais bei susikurti stiklo karoliukų apyrankę. Supažindinti moksleivius su stiklo dirbinių raida skirtingais laikotarpiais, skirtingose kultūrose. Išvystyti diskusiją, kuri skatintų moksleivius kritiškai mąstyti, apdoroti gautą informaciją, palyginti ją su jau turimomis asmeninėmis žiniomis apie stiklo medžiagą ir jo gaminius. Moksleiviai sužinos už kiek stiklinių karoliukų buvo galima įsigyti vištą, avelę ar karvę. Bus parodyta dokumentinio filmo, pristatančio stiklo apdirbimo technologijas, trumpa ištrauka. Pasinaudodami pateiktomis medžiagomis, moksleiviai susikurs stiklo karoliukų apyrankę. Edukacinės programos turinys adaptuojamas pagal skirtingas moksleivių amžiaus grupes.


Paukščio giesmė poezijoje ir ne tik (Nuotolinė paslauga)

Paslaugos tikslas - populiarinti poeziją kaip literatūros rūšį, patraukliai suteikti informacijos apie Lietuvos paukščius bei ugdyti gamtosauginį mąstymą. Vaikų literatūroje, ypač poezijoje, dažnas ir labai spalvingas sparnuočio įvaizdis. Ne tik jo išvaizdos aprašymas, bet ir giesmių „įžodinimas“, pamėgdžiojimai. Pavasarį ir rudenį ypač populiari edukacinė programa „Paukščio giesmė poezijoje ir ne tik“ pristatys rašytojų L. Gutausko "Girių giesmės devynbalsės" ir M. Karčiausko "Jojam varnų kaustyt" eilėraščių knygas apie keliolika Lietuvoje gyvenančių ar vasarojančių paukščių, pademonstruos spalvingas jų iliustracijas, audio įrašus su giesmėmis, taip pat pateiks trumpą mokslinį plunksnuočių aprašymą. Kad vaikams pamoka atrodytų patraukli ir šiuolaikiška, įterpsime populiaraus socialinių tinklų fotografo ir gamtininko M. Čepulio įspūdingas nuotraukas ir šmaikščius tekstus iš paukščių gyvenimo. Ši edukacija svarbi, nes vaikų (o ir suaugusių) žinios apie giesmininkus gan ribotos, dažniausiai atpažįstami ant vienos - dviejų rankos pirštų suskaičiuojami paukšteliai, neskiriami jų balsai. Kai žinios pateikiamos integruojant kelis dalykus, šiuo atveju – ornitologiją, literatūrą, dailę ir fotografiją - smegenys daug geriau įsisavina informaciją, tuo pačiu ugdoma vaiko meilė gamtai, atsakomybė už ją, patiriamas pasitenkinimas klausant poetinės kalbos, o ne tik moksliniu stiliumi pateiktos vadovėlinės informacijos. Įdomiausia, interaktyviausia šios edukacijos dalis – audio įrašų su giesmėmis klausymas ir bandymas atkartoti jas poetų bei savais žodžiais – pamėgdžiojimais, kurių rašytojai sukūrę ir folkloras prikaupę pačių įvairiausių, skambiausių, netikėčiausių. Tikimės, kad po šios pamokos mokiniai geriau suvoks poeziją, poetinio įvaizdžio sąvoką, raiškiau skaitys eiliuotą tekstą ir, aišku, mylės, saugos gamtą.


Edukacinė programa „Velykinio margučio ornamentai“ 2-5 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Lietuvoje kiaušiniai marginami nuo seniausių laikų. Kasmet praėjus didžiosioms metų šventėms, senoliai suskubdavo ruoštis Šv. Velykoms, nes dažus margučiams reikėdavo pasigaminti patiems ir iš anksto. Juos ruošdavo iš ąžuolo, alksnio, šaltekšnio žievės, džiovintų dilgėlių, ramunėlių, rugiagėlių, svogūnų lukštų ir kitų aplinkui augančių augalų. Juos palikdavo subręsti, o jau vėliau natūraliu bičių vašku nurašytus kiaušinius merkdavo į šiuos dažus. Šiandien viskas paprasčiau nuvykę į parduotuvę įsigyjame lengvai paruošiamas chemines spalvas, jas sumaišome pagal instrukciją, ir viskas marginimui pasiruošta. Jei siekiate susipažinti su senosiomis kiaušinių marginimo tradicijomis, istorija,
Edukacinė programa „Kiaušinių marginimas vašku“ skirta 2-5 kl. mokiniams norintiems supažindinti su kiaušinių marginimu senąja technika - rašytiniu būdu, jo ištakomis, istorija. Taip pat, šia edukacija siekiama perduoti senąsias kiaušinių marginimo tradicijas jaunajai kartai.
Edukacijai suteikiamos visos priemonės kurios reikalingos šiai veiklai: balti (kietai virti vištos kiaušiniai), natūralus bičių vaškas, stovelis su žvake, metalinis indelis, įrankis su adatėle gale, natūralūs dažai. Edukaciją veda tautodailininkė, edukacinių programų ir etninės kultūros specialistė, puodynių ir kiaušinių margintoja senoviniais lietuvių raštais edukatorė Alina Milašienė.
Atvykę dalyviai susipažins su Šv. Velykų tradicijomis, papročiais, marginimo technikomis, spalvų reikšmėmis. Vėliau karštu bičių vašku nusirašys du kiaušinius, merks juos į natūralius dažus. Margučius dalyviai pasiims su savimi namo.
Ruoškimės Šv. Velykų  šventei kartu!


Edukacijos metu dalyviai supažindinami su piešimo priemonėmis nuo seniausiųjų laikų iki šių dienų. Bendraudami su dalininku sužino kaip pasigaminti neįprastų piešimui priemonių., Kiekvienas dalyvis sukuria paveikslą ant neįprasto popieriaus, neįprastomis piešimo priemonėmis.


Edukacija „Žaislai iš popieriaus – Origami“ (Išvažiuojamoji)

Tikriausiai nė vieno vaikystė neapsiėjo be popierinių lėktuvėlių ir laivelių leidimo. Tačiau vargu, ar daugeliui šis pomėgis išsivystė į sudėtingų ir detalių figūrų iš popieriaus lankstymą. Kviečiame į edukaciją „Žaislai iš popieriaus - Origami", kurioje susipažinsite su japonišku menu, kai lankstoma žingsnis po žingsnio pagal tam tikras schemas, kai nematai visumos ir neįsivaizduoji, kas iš to išeis. Tiesiog stengiesi kuo tiksliau atlikti kiekvieną judesį, kol prieš akis netikėtai išvysti trokštamą figūrą.
Pirmoje edukacijos „Žaislai iš popieriaus - Origami" dalyje, dalyviai video filmo pagalba susipažins su origamio meistrų darbais, sužinos origamio atsiradimo istoriją, išmoks skaityti origamio shemas. Antroje dalyje, mokiniai bei mokytojai patys išbandys save tradicinio origamio lankstymo procese, atliks daug funkcijų: žaidimo, dekoravimo bei kūrybiškumo, mokysis kantrybės ir nuoseklumo. Originali išlankstyta figūrėlė galės tapti puikiu eglutės, stalo papuošalu, dovanėle tėveliams ir panašiai. Iš popieriaus išlankstytas figūrėles galima efektyviai panaudoti teatro arba klasės žaidimų veikloje.


Edukacinė pamoka “Senųjų slavų simboliai: iš praeities į ateitį

VšĮ "Mstislavo Dobužinskio daugiakultūrinis centras"

Slavų metodologiją vystėsi 3000 metų. Ji gimininga Lietuvių metodologijai. Vienas iš jų bruožas – simbolius, daiktinis, vaizdinis ženklas. Slavų liaudies simboliuose užkoduotas tautos kultūros mąstymas, gilios tradicijos ir papročiai amžiais buvo saugoti šeimose ir perduodami iš kartos į kartą. Unikali liaudies simbolika lydėjo žmogų visuose gyvenimo etapuose, nuo gimimo iki mirties, saugodama jį, nešdama sėkmę arba suteikdama trokštamų savybių. Žmogaus kurti, buityje naudoti daiktai, namai ir drabužiai buvo puošiami teigiamais, sakralinę reikšmę turinčiais simboliais. Edukacinė pamoka “Senųjų slavų simboliai” - tai interaktyvi edukacija, kurios metu, naudojant inovatyvius metodus, išlaisvinamas mokinių kūrybiškumas. Edukacijoje susipažinsite su senųjų slavų ornamentų prasmėmis ir simboliais, atversite jų gilesnę prasmę, įsitrauksite į kūrybinį procesą, kurie ženklai simbolizuoja stichijas – ugnį, orą, žemę ir vandenį, sužinosite, kur ir kaip buvo naudojami šie ženklai, kokie jų vaizdavimo ypatumai. Šiandienis dizainas puikiai derina archajiškus raštus su naujomis technologijomis ir moderniomis išraiškos priemonėmis. Gavę žinių ir pradėję atidžiau stebėti tautinius raštus suprasite simbolių kalbą ir jų archetipinę prigimtį, pamatysite šio meno unikalumą ir grožį. Piešimo būdu (pasirinktinai) dekoruosite simboliai, kuri pasiimsite su savim.


Romantiškoje atmosferoje skambės devynių asmenybių meilės laiškai. Jūsų širdis palies karštas garsios XIX a. prancūzų rašytojos Žorž Sand meilės prisipažinimas,  romano „Laiškų knyga“ veikėjos Sašenkos tyra meilė, Jono Basanavičiaus ir jo žmonos Gabrielos švelnūs laiškai, jaudinantis Napoleono Bonaparto ir imperatorienės Žozefinos susirašinėjimas, pasiaukojanti Fridos Kahlo meilė, Liudviko van Bethoveno laiškai paslaptingai nemirtingai mylimajai ir Ronaldo Reigano nuoširdus išminties kupinas laiškas sūnui su tėviškais patarimais apie meilę ir santuoką. Etiudus kūno plastika apjungs pantomimos aktorė ir tango šokėjai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Vakaras O „vakaras O“ - tai antrasis aktorių Balio Ivanausko ir Artūro Dubakos poetinis vakaras - vyksmas. (Pirmasis - visą Lietuvą apkeliavęs ,,vakaras P", pagal G.Grajausko kūrybą). Aktoriai Balys Ivanauskas ir Artūras Dubaka sukūrė unikalų poetinį reiškinį iš V. Stankaus, S. Gedos, R. Stankevičiaus, D. Grajausko, G. Grajausko, M. Vainilaičio, M. Nastaravičiaus J. Meko ir D. Kajoko eilėraščių, pačių kurtos muzikos ir netikėtų interaktyvių improvizacijų. Šiek tiek plačiau: „vakaras O“ yra poezijos, tikrų istorijų ir muzikos kompozicija. Raidė O simbolizuoja ratą, begalybę, pradžios ir pabaigos nebuvimą. Šiame pasirodyme visi segmentai sudėlioti būtent taip, kad žiūrovas panirtų į vis kito žmogaus gyvenimo etapo būsenas. Viskas prasideda nuo vaikiškų eilėraščių ir istorijų, pamažu pereina į jaunatviškus, paaugliškus eilėraščius, vėliau – dar brandesnius, kol pasiekiame mirties, išėjimo, susitaikymo temas ir pamažu vėl grįžtame prie vaikiškų eilėraščių. Pasirodyme nagrinėjamos meilės, gyvenimo prasmės ir būties temos. Šioje kompozicijoje nedominuoja vienas autorius. Pasirinkome daug įvairių kūrėjų – nuo jaunųjų, neseniai į poezijos pasaulį įžengusių iki visuotinai pripažintų klasikų. Pasirodyme kaitaliojasi lengvi ir greitai perkandami eilėraščiai su sudėtingesniais XX a. klasikų darbais. Kūrėjai ir muzikos autoriai: Artūras Dubaka Balys Ivanauskas


Lietuvių vaikų literatūroje, ypač poezijoje, dažnas ir labai spalvingas paukščio įvaizdis, ne tik sparnuočių išvaizdos
aprašymas, bet ir giesmių „įžodinimas“, pamėgdžiojimai. Vaikų literatūros muziejus yra paruošęs ypač pavasarį ir rudenį
populiarų edukacinį užsiėmimą „Paukščio giesmė poezijoje“, kurio metu pristato keliolika Lietuvoje gyvenančių paukščių – jų spalvingas nuotraukas, trumpą mokslinį aprašymą bei rašytojų L. Gutausko ir M. Karčiausko knygas su eilėraščiais, iliustracijomis, audio įrašais  plunksnuočių giesmėmis). Vaikų žinios apie giesmininkus gan ribotos, dažniausiai atpažįstami ant vienos - dviejų rankos pirštų suskaičiuojami paukšteliai, neskiriami jų balsai. Kai žinios pateikiamos integruojant kelis dalykus, šiuo atveju –zoologiją, literatūrą, dailę bei fotografiją - smegenys daug geriau įsisavina informaciją, tuo pačiu ugdoma vaiko meilė gamtai, atsakomybė už ją, patiriamas pasitenkinimas klausant poetinės kalbos, o ne tik moksliniu stiliumi pateiktos vadovėlinės informacijos. Įspūdingiausia šios edukacijos dalis – audio įrašų su giesmėmis klausymas ir bandymas atkartoti jas poetų bei savais žodžiais – pamėgdžiojimais, kurių rašytojai ir folkloras prikaupę pačių įvairiausių, skambiausių, netikėčiausių. Klausydamiesi paukščių giesmių žmonės ieškodavo žodžių, kad galėtų juos pamėgdžioti. Kiekviena ausis juos išgirsta skirtingai, bet yra nusistovėję garsažodžiai kiekvieno skleidžiamam garsui.
Taigi tikslas - populiarinti poeziją, kaip literatūros rūšį bei patraukliai suteikti informacijos apie Lietuvos sparnuočius.
Žaisminga forma, tinkama šio amžiaus grupės mokiniams, padės geriau suvokti poeziją ir poetinio įvaizdžio sąvoką, mokys raiškiai skaityti eiliuotą tekstą, ugdys atsakomybę už gamtos saugojimą ir tausojimą.


Kalėdų giesmė ( 3kl. - 4kl., nuotolinė paslauga)

Spektaklis sukurtas pagal garsaus anglų rašytojo Charleso Dickenso to paties pavadinimo apysaką, kurioje pasakojama apie šykštuolį Ebenzerį Skrudžą, kuris nemato prasmės džiaugtis Kalėdomis, kol Kūčių vakarą jo neaplanko trys Dvasios. Šiandien ši apysaka pati yra tapusi Kalėdų tradicija, ji jaudina seną ir jauną, vargšą ir turtingą tiek pat, kiek ir 1843 m., kai pasirodė pirmą kartą. Tai viena iš geriausių visų laikų kalėdinių istorijų ir… pati pirmoji. Svarbiausia scennio žaidimo terpe virto laikas ir jo skaičiavimo, matavimo, fiksavimo mechanizmai. Scenoje matome keistą objektą, tarsi didelį laikrodį, tarsi paslaptingą grimo kambarį, kur spektakliui besiruošiantys aktoriai skaičiuoja iki pasirodymo likusias minutes ir taip garsiai primena mums apie nuolatinę laiko tėkmę... Pagrindinį istorijos personažą Skrudžą ir jo velionį draugą Marlį vaidinantys aktoriai scenoje žaidžia naudodami šiuolaikinės klounados principus, o tai jiems suteikia daug erdvės ir galios įtaigiai, netikėtai ir įdomiai papasakoti šią viktorijos laikų istoriją šiuolaikiškai. Spektaklyje naudojamos skirtingų laikmečių medijos ir jose transliuojami vaizdai žadina praeities prisiminimus, leidžia tarsi iš šalies stebėti dabarties Kalėdų vaizdus ir sufantazuoti, kokių Kalėdų laukiame!!! Režisierė - Kamilė Kondrotaitė Scenografė, kostiumų dailininkė – Liuda Liaudanskaitė Video projekcijų autorius- Tomas Jurginas Fotografas - Remigijus Treigys Kompozitorius - Mantas Joneikis Grimo autorė- Giedrė Jarockaitė. Aktoriai - Liudas Vyšniauskas, Mantvydas Poškus. Autoriaus balsas- Šarūnas Juškevičius


Edukacija „Teatro elementai pagal Aristotelį“

O kaip teatrą įsivaizdavo ir matė Aristotelis...?
„Teatro elementai pagal Aristotelį“ - tai interaktyvi pamoka, kurioje mokiniai žaidybinėmis priemonėmis susipažins su teatro pasauliui aktualia Aristotelio asmenybe ir praktiškai išbandys šio filosofo siūlomus elementus, reikalingus kokybiškam teatro spektakliui sukurti. Aktorė Kamilė Galkutė pirmoje edukacijos dalyje pasidalins audiovizualiniu filmuku apie šešis Aristotelio teatro elementus (siužetas, charakteriai, dikcija, mintis, vaizdas, daina). Antrojoje edukacijos dalyje elementai mokinių ir aktorės  bus išbandyti praktiškai: mokiniai žais aktorinius žaidimus, išbandys butaforines žaidybines kaukes ir išbandys tokį teatrą, kuriuo Aristotelis būtų patenkintas.
Edukaciją vedantis asmuo – aktorė Kamilė Galkutė. Aktorė baigė Lietuvos muzikos ir teatro akademijos vaidybos bakalauro studijas (2018 m.) bei teatro meno magistro studijas (2020 m.). Aktorė dirba Juozo Miltinio dramos teatre, vysto nepriklausomus projektus ir dalyvauja edukacinės krypties veiklose.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Norite išmokti novatoriškai kurti trimačius objektus? Ieškote alternatyvų 3D spausdintuvui? Tuomet naujasis įrenginys – 3D rašiklis – pavers Jūsų svajones realybe. Jis nereikalauja specialaus pasiruošimo ar sudėtingos programinės įrangos, eksploatacijos procesas yra labai paprastas ir intuityvus. Pakaks kelias valandas pasitreniruoti, ir nauja meno forma bus visiškai įsisavinta. Su juo galite rašyti ne tik ant lygaus popieriaus lapo, bet ir ore. Rašimui naudojamas saugus ir netoksiškas plastikas, kuris sušyla viduje, o rašymo metu išstumiamas į išorę, kur greitai sukietėja ir sukuria trimatį modelį. Rašiklį labai patogu laikyti rankoje jo ergonominės formos dėka. Rašiklio populiarumas su kiekviena diena vis didėja, ir tai suprantama, nes jo panaudojimo galimybės skaičiuojamos dešimtimis.


Kokia pirma mintis šauna į galvą išgirdus sąvoką „kūrybinis rašymas“? Feisbuko įrašai? Tinklaraščių tekstai? Laiškas draugui? Dienoraštis? Knygos? Kūrybingai pašyti galima daugybę dalykų, tačiau kūrybinis rašymas yra tai, kas kyla iš vaizduotės, kam suteikiama tam tikra forma. Kūrybiškai rašyti gali kiekvienas, nes kiekvieno iš mūsų galvoje verda tūkstančiai istorijų: tų, kurios nutiko mums, tų, kurios ištiko mūsų draugus ir pažįstamus. Visas jas galime papasakoti, o jei galime papasakoti, galime ir užrašyti. Viena iš technikų, kuri padeda, – įvairūs laisvojo rašymo metodai. Vienas iš variantų – tiesiog konkretų laiką stengtis užrašyti, kuo daugiau minčių, jų nevertinant ir nefiltruojant. Kas yra taip bandęs rašyti, žino, kad sudėtingiausia yra nevertinti rašomos minties. „Kūrybinio rašymo dirbtuvės“ skirtos visiems, norintiems išbandyti savo rašymo gebėjimus. Galbūt kaip tik tu po 10 metų būsi garsiausias Lietuvos rašytojas?


Komedijos „Amerika pirtyje“ repeticijos Grinių namuose

Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Atėjusius į edukacinį renginį moksleivius pasitinka  K.Griniaus žmona Joana Pavalkytė - Griniuvienė ir režisierius Pijus Grigaitis. Vaidybine forma pateikiama komedijos "Amerika pirtyje" atsiradimo istorija ir organizuojamos repeticijos. Edukacijos metu moksleiviai įtraukiami į spektaklio  kūrimą: jiems išdalijami tekstai, personažai kartu su mokiniais paruošia spektaklio dekoracijas ir pasirinktinai suvaidina keletą scenų. Pasibaigus repeticijoms, mokiniams pravedama ekskursija po muziejaus ekspozicijas, kurios metu papasakojami svarbiausi  K.Griniaus biografiniai faktai.


Optinės išdaigos ir apgaulingi paveikslai

Dailininkai – tikri iliuzionistai. Jie kuria erdvės įspūdį ten, kur plokščia, gali pradžiuginti ar nuliūdinti vien tik spalvų deriniais, skatina į pasaulį pažvelgti kitaip. Per užsiėmimą pabandysime perprasti dailininkų gudrybes, „demaskuoti“ tapybos burtus ir pratęsti paveikslą, matydami tik mažą jo fragmentą.


Kviečiame kartu su aktore Onute Gudaityte pasinerti į magišką ir paslaptingą grimo pasaulį. Užsiėmimo metu pamatysite,
kaip grimo pagalba aktorius neatpažįstamai pasikeičia; sužinosite, nuo kada teatre naudojamas grimas, koks jis buvo anksčiau
ir dabar; susipažinsite su skirtingomis tautų grimo tradicijomis. O smagiausia tai, kad patys galėsite pabandyti nusigrimuoti –
virsti dievybe, gyvūnėliu arba per kelias minutes tapti seneliu ar močiute. Edukacijos tikslas – supažindinti su teatrinio grimo
pasauliu bei jį išbandyti.


MANO MEILĖS KALBŲ PASAULIS PER M.K. ČIURLIONIO KŪRYBOS ATSPINDĮ (PANAUDOJANT MENO TERAPIJOS EDUKACIJOS METODUS) 9-12 KL.

VšĮ Vaikų ir jaunimo visapusiško lavinimo centras

Kūrybinė edukacija „Mano meilės kalbų pasaulis per M.K. Čiurlionio kūrybos atspindį“ (panaudojant meno terapijos edukacijos metodus) leidžia kiek kitaip prisiliesti prie įžymiojo Lietuvos menininko M.K.Čiurlionio kūrybos: skaitant jo meilės laiškus mylimajai Sofijai, apžvelgiant tuo laikotarpiu kurtus jo paveikslus bei klausant muzikos kūrinių, juos savaip interpretuojant ir asmeniškai atspindint savo vidinį pasaulį – emocijas ir jausmus. Meditatyviai prisiliesdami prie Čiurlionio laiškų, dailės bei muzikos kūrinių, stebime savo jausmus – „kokia meilės kalba aš kalbėčiau savo mylimajai/mylimajam?”, „ar drąsu taip atvirai reikšti savo jausmus?”, „kaip tai veikia mane?“. Taip kviečiame jaunuolius tyrinėti kūrinius per asmeninę emocinę patirtį ir leisti savo vidiniam pasauliui atsispindėti taip, kaip patys jį jaučia ir supranta, taip kartu mokantis pažinti save bei kitus. Edukacijos metu jaunuoliai klausys vieno laiško ištraukos, patys skaitys keletą laiškų, rinks citatas, frazes ar tik atskirus žodžius, pagal kuriuos patys parašys laišką. Laiško rašymas nebus tradicinis - tam naudosime kūrybinio rašymo bei dailės terapijos metodus. Edukacijos pabaigoje, pasitelkiant įvairias kūrybinės raiškos priemones – dažus, pieštukus, anglį, pasteles ir pan. – savo laišką pavers į savitą meno kūrinį. Svarbu pastebėti, kad nereikia jokių meninių gebėjimų – kurti ir savo vidinį pasaulį atspindėti gali kiekvienas mokinys! Edukacijoje stebimi ir patyriminiškai interpretuojami šio autoriaus laiškai mylimajai dailės bei muzikos kūriniai įkvėps mokinius kurti bei daugiau pažinti save patį, lavinti save kaip kūrybingą, laisvą, emociškai pažinią bei besididžiuojančią iškiliais Lietuvos kūrėjais asmenybę. Po edukacijos mokinys: -Susipažins su M.K. Čiurlionio laiškais mylimajai Sofijai -Prisilies prie emocinio raštingumo pagrindų -Supras, kaip galima kūrybingai atspindėti ir išgyventi rašytinį ar meno kūrinį per savo emocijas ir jausmus -Patirs kūrybinį džiaugsmą -Atsipalaiduos ir pailsės


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Vilniaus legendų skrynia“ Kiekvienas miestas ir miestelis turi savų legendų,
padavimų. Vilniaus miestas ne išimtis. Vienos Vilniaus legendos sukelia baimę ir siaubą, kitos žavi nuostabiomis meilės
istorijomis lyg Šekspyro dramose. Nedaug yra miestų Lietuvoje, kurie turėtų tiek padavimų, legendų ir mistinių pasakojimų,
kaip Vilnius. Jo legendos – miesto istorijos dalis, įkvepianti menininkus kūrybai, o kitiems sukelianti jausmų įvairovę. Bemaž
su kiekvienu kalnu, su kiekvienu senesniu namu ir bažnyčia yra susijęs vienoks ar kitoks istorinis padavimas. Pakeliui nuo
Gedimino kalno iki Aušros vartų išgirsite daugybę legendų, apie meilę, slibiną ir ne tik Tvardovskio stebuklus, sukurtų prieš
kelis šimtus metų ir perduotų iš lūpas į lūpas iki mūsų dienų: Edukacinės ekskursijos tikslas ugdyti mokinių tautinį tapatumą,
pažinti ir vertinti Lietuvos tautinę kultūrą. Suprasti kokie istoriniai įvykiai, tikėjimai, papročiai, apeigos ir bendravimas su
gamta lėmė įvairių legendų, pasakų, padavimų kūrimą. Pažinti ir suvokti liaudies kūrybą, tradicinę kultūrą, jos ypatybes ir
raidą, ugdyti atsakomybę dėl savo tautos ir Lietuvos etnokultūrinio paveldo vertybių likimo, jų puoselėjimo ir išsaugojimo
ateinančioms kartoms. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacinius, teminius žaidimus, padedančius gyvai tyrinėti
miestą, juos supančią aplinką ir smulkias jos detales. Mokiniai skatinami domėtis miesto istorija, vertinti ir saugoti Lietuvos
kultūros paveldą, liaudies kūrybą, puoselėti tradicijas savo šeimose, bendruomenėse, kūrybiškai pritaikyti savo etnokultūros
žinias ir gebėjimus gyvenime

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Mėlyni saulės atvirukai (6-12 klasių mokiniams)

Atrodytų neįmanoma, kad fotografijai sukurti gali pakakti tik paprasto specialiu tirpalu užtepto popieriaus ir saulės šviesos, tačiau tokia fotografijos technika žinoma dar nuo XIX a. vidurio ir vadinasi cianotipija. Apsilankykite Fotografijos muziejuje ir cianotipijos procesą išbandykite patys! Iš mūsų parengtų priemonių pasigaminę šviesai jautrų popierių ir ant jo sukomponavę vaizdą, stebėsite, kaip dienos šviesoje jis virsta mėlynos spalvos fotografiniu atspaudu. Savo sukurtus mėlynus saulės atvirukus galėsite pasilikti atminčiai ar išsiųsti paštu muziejuje įrengtoje pašto dėžutė. Užsiėmimo metu dalyviai gilins savo žinias fotografijos, gamtos mokslų srityse. Dalyvių skaičius: nuo 5 iki 15 asmenų Trukmė: 60 min.


Edukacinės ekskursijos metu bus kūrybiškai pristatomas antisovietinis partizaninis pasipriešinimas ir aktualizuojamos Joniškio krašto partizanų asmenybės. Paslaugos dalyviai aplankys muziejuje įrengtą interaktyvią ekspoziciją, kurioje išgirs išsamų partizaninės kovos istorijos pristatymą. Mokiniai sužinos, kad Joniškio krašto partizanai priešinosi ne tik fiziniais, bet ir dvasiniais ginklais – savo leidiniais ir dainomis. Ekspozicijoje naudojant modernias priemones bus atliekamos kūrybinės užduotys. Interaktyvios partizanų spausdinimo mašinėlės pagalba bus galima išsamiau sužinoti apie laisvės kovotojų spausdintus ir platintus leidinius, o naudojant interaktyvų partizanų radijo imtuvą – klausytis ir mokytis jų kūrybos dainų. Visa tai suteiks galimybę geriau pajusti partizanų dvasinį pasaulį, jų mintis ir jausmus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kauno tautinės kultūros centro edukacinėje erdvėje mokiniams pristatoma edukacija „Vidury dvaro žydi grūšelė“. Mokiniai supažindinami su augalų semantika mūsų kultūroje, pristatoma augalų svarba archajinėje sampratoje. Augalų svarba kalendorinėse šventėse, augalų simbolika tautodailėje. Mokinių kultūrinio akiračio plėtimas prisidės prie patriotiškumo ugdymo ir labiau sustiprins kultūrinį žingeidumą savo tautos kultūrinėmis vertybėmis. Edukacijos praktinėje dalyje mokiniai individualiai pasidarys atspaudą. Mokiniai galės pasirinkti vieną iš penkių Lietuvos etnografinių regionų, kuriems yra būdingi tam tikri Gyvybės medžio arba kitaip Pasaulio medžio bruožai. Puikiai praleistas laikas su bendraamžiais, tautosaka ir tautodaile, naujų meninių idėjų įgyvendinimas.


Tai vaikų kūrybiškumą skatinanti edukacija, kurioje per žaidimą į darnią visumą sujungiamas mokymosi procesas ir kūrybinio mąstymo lavinimas. Edukacijos metu, vaikai pamatę pora praktinių pavyzdžių kaip galima raidę paversti iliustracija, bandys patys pirmąją savo vardo raidę paversti piešiniu. O raidžių ir skaičių pažinimo ir įtvirtinimo įgūdžius gerins bandydami atpažinti dekoratyviniuose piešiniuose paslėptus skaičius ir abėcėlės raides bei iš jų sudėliodami žodžius.


Spektaklis " Čiurlionio pasaka" išvažiojamasis

Alytaus miesto teatras atveria duris dar mažai Lietuvoje pažįstamam šiuolaikinės klounados žanrui ir kviečia į spektaklį vaikams „Čiurlionio pasaka“. Spektaklį apie žymųjį dailininką ir kompozitorių Mikalojų Konstantiną Čiurlionį kuria šio žanro Lietuvoje pradininkas, režisierius Žilvinas Beniušis.
Spektaklio epicentre – pats Čiurlionis, apie kurį pasakoja jo dukra Danutė, gimusi beveik tuo pat metu, kuomet Čiurlioniui teko išeiti iš šio gyvenimo. Ji apie Čiurlionį pasakoja lyg kurdama pasaką, pilną ryškių veikėjų ir stebuklingų su tikrove (bei kūryba) susijusių įvykių. Visas veiksmas vyksta dailininko studijoje, kuri tampa jo gyvenimo ir fantazijos vieta.
Komiška ir kartu stebuklinga atmosfera kuriama aiškios fizinės vaidybos ir magiškos scenografijos, susijusios su menininko tapybos darbais, dėka. Spektaklyje Čiurlionis vaizduojamas kaip linksmas čapliniškas herojus, plačia širdimi, nuolat įsiveliantis į komiškas situacijas. Jo gyvenimas – tarsi cirko pasirodymas, kuriame niekada netrūksta truputį magiškų elementų.
Spektaklis skirtas vaikams nuo 6 metų ir visai šeimai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kultūrinė edukacija vyksta autentiškame Žemaičių kaimo muziejuje. Tarsi laiko mašina nusikėlę į XIX a. pab. - XX a. pr. kaimą mokiniai teoriškai ir praktiškai pažįsta kaimo buitį, gyvenimo, darbo ir namų apyvokos įrankius, reikmenis, suvokia jų reikšmę ir vertę tuometinio žmogaus gyvenime. Taip pat pastebi autentišką skrynių, baldų, darbo įrankių dekorą, aiškinasi jų simbolių reikšmes ir paskirtį.


Muziejaus sodybos kluone apžiūrima linų apdirbimo ekspozicija, pasakojama apie lino naudą, demonstruojami darbai (kai kuriuos jų siūloma pabandyti patiems), kuriuos būtina nudirbti, kad lauko augalas taptų dailiu raštuotu audeklu. Aptariamas lino praktinis pritaikymas bei jo vieta papročiuose ir apeigose. Užsiėmimas baigiamas viešnage pas audėją.


Kūrybinės grafikos dirbtuvės "Kas ta grafika?"

Kūrybinėse grafikos dirbtuvėse "Kas ta grafika?" dalyviai turi galimybę susipažinti su grafikos meno įvairove ir galimybėmis, pritaikomumu, atrasti ir interpretuoti galerijoje eksponuojamus meno kūriniais bei susikurti savo grafikos atspaudus. Galerijoje yra sukurta puiki bazė kurti grafikos meną - yra edukacinė salė, profesionalus grafikos presas, rankinis presas ir mokyklinis presas, todėl vienu metu galima daryti tiek įvairių rūšių atspaudus, tiek suteikti galimybę vienu metu dirbti grupei žmonių. Vaikai galerijos erdvėje visų pirma yra supažindinami su galerijoje ekspuonuojamais kūriniais, patraukliais ir įtraukiančiais būdais pasakojama apie meno pasaulio procesus, autorius, parodas, taip įvedant juos į platesnį meno lauko kontekstą. Po pažinties su eksponuojamais kūriniais vaikai kuria grafikos atspaudus - monotipijas, linoražinius, plastiko raižinius arba skaitmeninę grafiką. Technikos parenkamos pagal grupių amžių, galimybes ir poreikį. Grafikos dirbtuvės yra palankios formaliojo ugdymo integracijai į meną, todėl mokytojai kviečiami ateiti su savo temomis (literatūros, istorijos, gamtos mokslų) ir jas interpretuoti kuriant grafikos atspaudus.


Molio dirbiniai žmonių gyvenime yra labai svarbūs ir reikalingi. Žemaitijoje labiausiai buvo išvystytas tradicinis amatas – puodininkystė. Edukacinio užsiėmimo metu sužinosite daug autentiškų detalių iš Tauragės krašto keramikos istorijos, kaip laikui bėgant keitėsi keramikos technologijos ir jos pritaikymas kasdienėje buityje, išgirsite kokią svarbią vietą keramika užėmė pasaulio kontekste ir žmogaus gyvenime. Taip pat susipažinsite su pačia seniausia lipdymo technika – virveline keramika. Jungdami molio virveles vieną su kita, galėsite ne tik pasidaryti įvairiausių širdžiai mielų puodynių, bet ir turėsite puikią galimybę įgyvendinti savo kūrybinę saviraišką bei patirti daug teigiamų emocijų.


Ak, paslaptingas tas operos pasaulis! Praskleisti nežinios šydą ateikite į Galaunių namus - muziejų, kuriuose tarpukariu gyveno žavioji Adelė Galaunienė, pirmoji ,,Traviatos“ Violeta bei viena „Operos vaidyklos“ įkūrėjų! Sužinosite ne tik apie ją – šioje edukacijoje, derindami teatro ir muzikos dalykus, ieškosime, kas gi tas operos žanras, kaip gimė pirmoji opera Kaune (...kurioje ryžtingai nusiteikę aktoriai vaidino vilkėdami skolintus drabužius, o scenografijai buvo naudojami iš namų pačios Adelės atsinešti patalai...) ir kokią svarbą esamu metu turi mums operos grožis? O praktinėje dalyje laukia iššūkis: dalyviai turės galimybę patys kurti vaidybinį etiudą, inspiruotą sudominusios operos siužeto vingių. Taigi – tapkime šauniais aktoriais ir dėmesingais žiūrovais, ir nepabijokim: dainuoti solo čia neprireiks! Reikės vieno vienintelio dalyko:  įsimylėti operą...


Edukacinis užsiėmimas „Komiksų dirbtuvės“ virtualiai

Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

Siekiama, kad (1) vaikai, susipažinę su komiksų įvairove, išlaisvintų savo fantaziją ir išmoktų sukurti savo personažą (super herojų), pasakojantį istoriją komiksų kalba; (2) aptariant komiksų kūrimo iššūkius ir galimybes, pristatant sukurtus darbus, vaikai lavintų savo kritinį mąstymą, mokytųsi kūrybiškumo; (3) kuriant komiksus, susipažintų su komiksų medijos unikalumu, populiarinama literatūra, domėtųsi jos skaitymu, lavintų savo kultūrinį sąmoningumą; (4) būtų organizuojamas prasmingas vaikų laisvalaikio užimtumas, informacinio ir skaitmeninio raštingumo lygio augimas, prisidedant prie kūrybingų asmenybių ugdymo, įvairių visuomenės problemų sprendimų ir socialinės integracijos. Komiksų dirbtuvių metu mokiniai susipažins su skirtingų šalių komiksų istorija ir media ir konkrečiais pavyzdžiais. Patys kurs komiksus apie super herojus ir pristatys savo sukurtas idėjas. Susipažinę su komiksų kultūra, išmoks pastebėti kultūrinius įvairių šalių skirtumus, panašumus, esančius komiksuose, interpretuoti ir atskleisti gilesnes kūriniuose perteikiamas idėjas.


Pagrindinis edukacijos tikslas - papildyti bendrąsias ir specialiąsias žinias, skatinant kūrybišką mokinių veiklą pagaminant dirbtinę ekosistemą-mikrokosmą. Uždaviniai: - susipažinti su teorine medžiaga kas yra mikroskosmas, kaip jis gaminamas; - pasitelkiant gamtines medžiagas, inovatyviai motyvuojant mokinius veikti kūrybiškai ir lavinant mokinių vaizduotę sukurti savo mikrokosmą stiklainyje; - aptarti ir pristatyti klasės draugams mikrokosmo gaminimo eigą, naudotas priemones ir įsivertinti kaip pavyko darbas.
Pirmiausiai mokiniai išklauso trumpą teorinį įvadą kas yra mikrokosmas, kaip jis gaminamas. Išklausę teoriją mokiniai generuoja savo idėjas, kritiškai mąsto ir kelia aktualius klausimus. Įžvelgia sąsajas, tarp išklaustytos teorijos ir praktiškai išreikškia savo kūrybines idėjas - kiekvienas pasigamina savo norimą mikrokosmo modelį. Edukacijos pabaigoje mokiniai skatinami reflektuoti savo patirtis, atliekant trumpą reflektavimo žaidimą, prisitaikant prie kiekvieno mokinio poreikių ir galimybių.
Edukacijos metu patiriamos teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją, suteikiant naujų žinių ir įgyjant naujų patirčių. Per veiklas ugdoma savivertė ir motyvacija, pasitikėjimas savimi ir pasitenkinimas savo darbu. Edukacijos metu ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti. Formuojamas / atskleidžiamas savitas, naujas požiūris, įgalinama savarankiškai reikšti savo idėjas, skatinama saviraiška ir savarankiškumas. Leidžia atpažinti ir susieti naujai įgytas patirtis su turimomis formaliojo ugdymo žiniomis ir įgūdžiais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kviečiame pažinti 9-11 amžiaus Baltų kultūrą kaip dar nesate - plaukdami Vilniaus vikingų laivu!

Kelionėje susipažinsite su Baltijos jūros ir upių prekybos istorija, čia gyvenusių genčių kasdienybe ir kultūra, savo rankomis prisiliesite prie to laikmečio istorinių rekonstrukcijų. O taip pat, išmoksite dirbti kartu ir valdyti tikrą istorinio laivo rekonstrukciją irkluodami ir dainuodami jūreivių dainas!

Laivo užkaboriuose slepiasi dar neįmintos sostinės paslaptys, o jų raktai laukia papulti į jūsų rankas - pažadame, kad tokia kelionė ir joje gauta išmintis išliks ilgam!


Teatralizuotas edukacinis koncertas- žaidimas KAI UŽAUGSIU, BŪSIU...

„Kai užaugsiu, būsiu…“- tai šmaikštus ir žaismingas teatralizuotas koncertas apie tai, kaip svarbu tinkamai išsirinkti profesiją. Mažieji žiūrovai ne tik „susitinka“ su labai skirtingų profesijų atstovais, bet ir patys turi galimybę pabūti ir aktoriais, ir statybininkais, ir mokslininkais, ir gaisrininkais... Kiekviena profesija turi savo žaidimą (lydimą muzikos), kuris atspindi tos profesijos ypatumus, kylančias užduotis ir pasitaikančius sunkumus. Dalyvaudami spektaklyje – žaidime vaikai tarsi „pasimatuoja“ siūlomas profesijas ir sužino svarbią tiesą: visi darbai yra geri ir garbingi, tik svarbu išsirinkti sau tinkamą ir mielą.


Siauruko atradimai kiekvienam smalsuoliui (7–8 klasėms)

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Programos edukatorius pasitinka moksleivius, atvykusius į Anykščių siaurojo geležinkelio stotį. Pagal metų laiką ir oro sąlygas perone arba Siauruko muziejaus ekspozicijoje pasisveikinama, susipažįstama, simboliniais klausimais patikrinama, kiek konkretūs moksleiviai yra pažinę geležinkelius kaip vieną iš transporto priemonių, atvykusieji skatinami prisiminti, kada jiems teko važiuoti ir kokį įspūdį yra palikusi kelionė traukiniais. Bendravimo metu siekiama atkreipti programos dalyvių dėmesį į geležinkelio skirtumus, lyginami siaurieji ir platieji geležinkeliai, patikrinamos ir patikslinamos žinios apie Lietuvos geležinkelių istorinę kilmę. Taip užmezgamas ryšys su grupe ir sukuriamas palankus kontekstas temai pristatyti. Edukatorius, pakvietęs programos dalyvius sėsti į rankinę dreziną su prikabintu vagonėliu, siūlo išbandyti pačią šią paprasčiausią bėginę transporto priemonę. Aiškinama rankinių riedmenų paskirtis seniau ir dabar, kartu su programos dalyviais svarstoma, kaip tokie riedmenys pakeitė žmonių gyvenimą, kaip laiko tėkmėje transformavosi jų funkcijos. Programos dalyviai rankine drezina važiuoja į riedmenų paviljoną, pakeliui išbandydami ir keleivio, ir tokios drezinos „mašinisto“ patirtis. Su moksleiviais diskutuojama apie tai, kokio tarpusavio bendravimo reikia, kad keli „mašinistai“ įstengtų suderinti savo veiksmus ir drauge priverstų dreziną greičiau riedėti. Riedmenų ekspozicijoje programos dalyviams pristatomos skirtingos transporto priemonės, irgi riedančios bėgiais, aiškinamos riedmenų paskirtys, taip palaipsniui atskleidžiant keleivinio ir krovininio transporto sistemą ir jos funkcionavimą, aiškinamos technikos raidos priežastys. Programos dalyviai atlieka savarankišką užduotį: pasinaudodami ekspozicijoje pateikiama informacija, sudaro riedmenų raidos „laiko juostą“, skirstydami riedmenis į senesnius ir naujesnius. Plačiau apie realias patirtis – teminiame šios programos plane.


Edukacijos tikslas - skatinti pažinti kultūrą per meninę, edukacinę plotmę, didinant kultūrinį sąmoningumą, ugdant ir turtinant vidinį pasaulį, motyvuojant veikti ir pasitikėti savimi. Susipažįstant ir žaidžiant lietuvių senovinius žaidimus siekiamas kultūrinis, meninis bei edukacinis poveikis per etninę kultūrą.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Edukacijos metu dalyviai susipažins su bežodėmis knygomis ir praktiškai išbandys istorijų pasakojimo metodus. Istorijų pasakojimas – neatsiejama kultūros dalis. Tai būdas dalintis patirtimis, išsaugoti savo istoriją ir suvokti mus supantį pasaulį bei vieniems kitus. Pasakojimas žodžiu padeda kurti bendrystę grupėje, lavina kalbinius įgūdžius, žadina vaizduotę ir stiprina pasitikėjimą savimi. Bežodėse knygose istorija pasakojama per tam tikrą vaizdų seką nenaudojant teksto. Pastaruoju metu pastebėtas jų potencialas perteikiant istorijas daugiakalbėms bendruomenėms, vaikams su skaitymo sutrikimais ar tam tikrą negalią turintiems asmenims, jos tampa būdu užmegzti ryšį ir kolektyviai patirti pasakojimą, įveikiant kultūrinius ir kalbinius barjerus. Edukacijos metu dalyviams bus suteikta praktinė pagalba istorijų pasakojimo įgūdžių lavinime.


Ar kada nors planavote būti mieste, kurio dar nėra? Kaip atrodys gyvenimas už žemės ribų, kokiuose miestuose mes gyvensime, kokios naujos galimybės atsivers? Šio metu Marsas atrodo patraukliausia vieta naujos žmonių kolonijos kūrimui. Jis gana netoli ir jame yra gausu mums reikalingų medžiagų. Marsas kažkuo mums labai primena Žemę - jis turi metų laikus, ledu apsitraukusius ašigalius, o jo paviršiumi kažkada netgi tekėjo upės, kurių vagas iki šiol galime matyti. Tikimasi, kad žmonės ne tik nukeliaus į Raudonąją planetą, bet ten ir pasiliks ir kurs pirmuosius kosmoso miestus. Ko reikėtų, kad ši vizija virstų realybe? Kokios kliūtys mūsų laukia? Galų gale, ar realiu tikėtis, kad po šimto metų Raudonoji planeta bus gyva? Šio užsiėmimo metu mokiniai išbandys save ateities architekto vaidmenyje. Sužinos apie inovatyviausius architektūrinius sprendimus: "marso betonas", erdvinis namų spausdinimas arba namų statymas iš grybų ir pan. Mokiniai naudodami AR/VR MergeEdu kubus, Ozobotos išmanuosius robotus ir LEGO kaladėles sukurs Marso ateities miesto ir kelių infrastruktūros prototipą.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Nepažintas Žvėrynas “ Neries kilpos apjuostas Žvėrynas žavus ramybe ir
žaluma, istorine praeitimi, išskirtiniu kultūros paveldu, paslaptingomis istorijomis ir religinėmis mįslėmis. Vaikščiodami
tyliomis gatvelėmis, nužersime dulkes nuo Žvėryno praeities, prisiliesime prie senosios medinės architektūros statinių,
ieškosime atsakymų į klausimus: Ar išliko senųjų savininkų Radvilų, Vitgenšteinų pėdsakai ? Kas sieja Žvėryną ir Rygą?. Ką
byloja hebrajiškas įrašas karaimų kenesos kertiniame akmenyje? Kaip su Žvėryno Znamenskaja cerkve susijusi stebuklingoji
Kursko Dievo Motinos ikona. Programos metu sudomins judėjų maldos namai, seniausia veikianti miesto vaistinė, pirmosios
Vilniaus radijo stoties būstinė... Atskleisime Žvėryno savitumą miesto kontekste – specifinę šio rajono atmosferą ir
architektūrą, istorinę religijų įvairovę (stačiatikiai, karaizmo išpažinėjai, judėjai, katalikai), Žvėryno bendruomenės
pastangas saugoti rajono architektūrinį paveldą. Programa skatina domėjimąsi Vilniaus istorija bei kultūra; skatina pažinti
įvairių religinių konfesijų kultūrinį paveldą bei vertinti senąją medinę architektūrą; ugdyti supratimą apie paveldosaugos
svarbą. Edukacinės programos -ekskursijos metu su Žvėryno istorija susipažinsime per gyvus, intriguojančius, dramatiškus
arba linksmus epizodus, per sąsajas su žymių, nusipelniusių žmonių vardais. Užduotys greitam apmąstymui ir atsakymui
skatins įsitraukti į turinį. Programos metu iliustracijoms naudojamos senos nuotraukos ir planai, herojų portretai. Edukacinės
programos turinys ir forma pritaikyta pagal amžiaus grupę.


Edukacinė programa "Gyvi tropiniai drugeliai iš arti"

Nuo pat ankstyvosios Majų civilizacijos drugelis žmonijos kultūroje atliko didelį vaidmenį tiek literatūroje tiek mitologijoje. Per šią trapios būtybės prizmę vaikai bus supažindinti ne tik su drugelio gyvenimo ciklu, tačiau ir su įvairiausiomis kultūromis ir jų tikėjimais. Programos metu dalyviai pamato ir drugelius, ir visas drugelio stadijas (kiaušinius, vikšrus, leliukės, kokonus) ne paveiksliuke ar ekrane, o naturaliai. Pradinių klasių moksleiviai bus įtraukti į žaidimą. kad geriau jas prisiminti. Pateikiama informacija apie ypatingus drugelių ir jų vikšrų maitinimo įpročius, jų gyvenimo trukme. Drugeliai turi savo spalvų, formų, elgsenos magiją, kuri vilioja vaikus pasinerti į pažinimų kelionę. Moksleiviai galės patirinėti kokoną, drugelio sparnus, pamatyti kaip valgo drugeliai, kiek koju turi ir kokios jos. Bus pristatyti drugeliai - rekordininkai. Susitikimo su drugeliais metu mokiniai bus supažindinami su mikroskopiniu drugelio pasauliu - įvairiausiomis spalvomis ir raštais, kurie primena ir žuvies žvynus ir gėlės žiedadulkes ir daugybę kitų dalykų. Vaikai skatinami tausoti gamtą, atsargiai elgtis su drugeliais ir kt. gyvūnais. Programos pabaigoje kiekvienas dalyvis turi galimybė palaikyti apelsiną su ant jo atsitupusiu drugelių ir pasakyti jam savo norą. Drugeliai juk pildo norus! Paslaugos tikslas: 1. Dalyviai susipažįsta su kultūrine drugelio reikšme Lietuvoje ir visame pasaulyje. 2. Sukelti teigiamas moksleivių emocijas, 3. Parodyti koks gražus, mistinis ir trapus drugelio gyvenimas, 4. Skatinti tikėti savimi ir stebuklais.


Kėdainių rajono savivaldybės Mikalojaus Daukšos viešoji biblioteka

Šimtametės iki šių dienų nepakitusios amatų tradicijos atskleidžia mūsų tautos identitetą. Siuvinėjimo kilmė datuojama apie 5000 metų pr. Kr. Rašytiniai šaltiniai byloja, jog šio amato šaknys – Rytuose. Vienas amatų yra siuvinėjimas. Siuvinėjimas kryželiu buvo populiarus visais laikais. Šiandien juo domisi vis jaunesni žmonės. Siuvinėjimo nauda didžiulė, nes: visos mintys sutelkiamos į siuvinėjimo procesą, todėl lengva atsipalaiduoti; ugdomas kūrybiškumas, nes kyla daug kūrybinių idėjų kaip dekoruoti namus, drabužius ar kitaip realizuoti savo darbus; mažinamas stresas, nes susikoncentravimas ir atsipalaidavimas užkerta kelią bet kokioms neigiamoms mintims; gerina smegenų veiklą ir lavina atmintį, nes siuvinėjant dirba akys, abi rankos, o taip pat ir abu smegenų pusrutuliai; ugdoma kantrybė ir disciplina; kuriamos unikalios rankų darbo dovanos.
Siuvinėjimas – tai užsiėmimas, kuris ramina, leidžia kūnui atsipalaiduoti ir pailsėti bei neleidžia nuobodžiauti. Edukacinės veiklos „Paslaptingais adatos pėdsakais“ metu mokiniai sužinos apie siuvinėjimo amatą, mokysis siuvinėti kryželiu ir kurs knygų skirtukus. Bibliotekoje mokiniai turiningai, įdomiai ir šauniai praleis laiką, kuris paliks neišdildomus įspūdžius.
Veiklos programa: susipažinimas, PowerPoint pateiktis „Siuvinėjimo amatas“, individuali veikla „Knygos skirtuko siuvinėjimas“, žaidimai, mokinių apdovanojimai atminimo dovanėlėmis, veiklos refleksija.
Edukacijos išskirtinumas – mokiniai susikurs unikalias rankų darbo dovanos. Veiklos turinyje atsižvelgta į specialiuosius ugdymosi poreikius turinčius mokinius ir užtikrinama šių mokinių dalyvavimo galimybė ir įsitraukimas.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kuršių vėtrungės – istorinės vėtrungės, jomis buvo žymimi ir puošiami Kuršių marių pakrančių gyvenviečių žvejų laivai – kurėnai. Tiksliai paaiškinti kiekvieną vėtrungės simbolio reikšmę labai sunku. Tai buvo žvejo fantazijos kūrinys ir dažnai tik jam vienam buvo žinoma jo reikšmė. Edukacijos metu būsite supažindinti su kuršių vėtrungių ir kurėnų istorija, simbolių bei spalvų reikšmėmis, gamybos procesu. Užsiėmimo metu kiekvienas dalyvis gaus po medinį vėtrungės maketą su magnetu, jį dekoruos savo norimomis spalvomis, kuriose atsispindės jų kūrybiškumas ir nuotaika. Šis unikalus suvenyras – įdomi dovana artimui ar sau pačiam. Užsiėmimo dalyviai sukurtą vėtrungę pasiima atminčiai


"Nec aspera terrent!" (Ir sunkumai nebaugina!)

Ar kiekvienas ženklas gali būti herbas? Ką kalba herbuose vaizduojami simboliai ir ženklai? Kadaise Viktoras Hugo rašė: "Mokančiam skaityti heraldiką - herbas yra algebra, herbas yra kalba. Herbe yra surašyta visa antrosios viduramžių pusės istorija..." Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su heraldikos pagrindais: herbų atsiradimo istorija, jų kilme ir raida, sudarymo taisyklėmis, spalvomis, formomis, herbinėmis figūromis ir jų simbolika. Aptariama, kas sąlygojo herbų atsiradimą Europoje, kur ir kodėl jie buvo naudojami, kokie asmenys ar institucijos juos turėjo? Palyginsime kokia herbo reikšmė buvo jo klestėjimo laikais ir kokia šiandien? Dalyviai stebės ir analizuos pristatomą vizualinę medžiagą ir aptars herbo, kaip skiriamo ir reprezentacinio ženklo ypatumus, liudijančias apie giminės priklausymą kilmingųjų luomui ir užimamą vietą šio luomo hierarchijoje. Sužinos, kad herbais buvo puošiami rezidencijų pastatų ir laidojimo koplyčių portalai, kartušai, durys, interjero puošybos detalės, porcelianiniai ir tauriųjų metalų indai, firminiai vokai ir laiškų popierius, antspauduojama korespondencija ir kt.
Praktinės užduoties metu, pagal aptartas taisykles, ant skaidrios, organinio stiklo plokštelės stiklo keramikos dažais kursime savo skiriamąjį, reprezentacinį ženklą – herbą.


Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Edukatorius edukacijos dalyvius supažindins su knygų įdomybėmis, apžvelgs ženklų ir rašto atsiradimą, rašymo medžiagas, knygų įrišimą ir fabrikinę knygrišystę, papasakos apie spaudos išradimą. Pristatys įdomiausias lietuvių legendas, padavimus, mitus.
Edukacijos pabaigoje dalyviai kuria legendą apie Istorijų dvarelį, gamina knygelę ir ją iliustruoja.
Edukacijos dėmesio centre – didžioji Anykščių legendų knyga.


ATIK ESUP studija siūlo dvi studijų programas: DJ ir Muzikos produkcijos, kurios yra sudarytos iš trijų pakopų – pradedančiojo, pažengusio ir įgudusio, dėl ko kiekvienas nesunkiai atrasite sau tinkamiausią užsiėmimą pagal jau turimas ar norimas įgauti žinias.  Tai puiki proga, sužinoti plačiau apie muzikos industriją, sužinoti kaip valdyti aparatūrą, kurti bei sujungti melodijas, lavinti kūrybiškumą bei atskleisti save per muziką. Nauji gebėjimai leis kurti ir dalintis muzika su visu pasauliu.


Ne visi vaikai ir suaugusieji pažįsta vaistinius augalus, žino jų vertingąsias savybes bei naudojimo galimybes grožio, sveikatos ir kitais tikslais. Todėl norime pakviesime pakeliauti po paslaptingą žolynų pasaulį – supažindinsime kuo naudingos vaistažolės, kaip jas rinkti, laikyti, naudoti bei pasigaminti žolelių arbatą. Susikursite vaistažolėms laikyti tinkamą lininį maišelį, dekoruotą liaudies ornamentais. Įgytas žinias įtvirtinsime komandiniame žaidime, kuriame reikės ne tik atidumo, priskiriant žolynų pavadinimus prie tam tikrų augalų, bet ir pasitikrinti skonio receptorius, degustuojant skirtingų žolelių arbatas.


Dviejų pamokų kino edukacija vaikams ir jaunimui skirta ugdyti kūrybiškumą ir savęs pažinimą. Edukacija skirta išlaisvinti jaunimo potencialią išreikšti save, ugdyti įgudį vertinti ir pastebėti grožį ir įdomius dalykus kasdienybėje. Per kino pagrindų pažinimą, vaikai ir jaunimas lavins individualius gebėjimą ir savęs išraiškos formas kalbėti apie tai, kas jiems yra svarbu. Per video filmukų kūrimą, dirbtuves ir diskusijas vaikai tyrinės, kas jiems yra svarbu jų gyvenime ir pasaulyje, ir kodėl yra svarbu tai išreikšti.  Kūrybiškumas, kritinis mąstymas, vertybės ir idėjos bus individualiai išreiškiami naudojant visiems prieinamas šiuolaikines technologijas, kuriant trumpus filmus ir ugdant naujus video kūrimo, idėjų generavimo, saviraiškos sugebėjimus.
Pirmą pamoką vaikai dalyvaus savo kūrybiškumo atradimo dirbtuvėse bei susipažins su šiuolaikiniais video kūrimo ypatumais, kameros darbu ir jau su naujomis žiniomis atliks užduotis porpoje. Antros pamokos metu jaunuoliai tyrinės video ir filmų pavyzdžius iš režisieriaus kėdės. Rašymo dirbtuvių metu, dalyviai tyrinės, kas jiems labai svarbu gyvenime ir tai papasakos kuriant savo individualų filmą – atliekant kūrybinę užduotį „Pagauti kasdienybę”.


"Kaip draugystė augina žmogų?" (literatūrinė edukacija pagal knygą "Ir vienąkart, Riči" su rašytoja Daina Opolskaite) (išvažiuojamoji)

Edukacijos pagrindas – knygos "Ir vienąkart, Riči" siužetas (aptariama dviejų skirtingų jaunuolių - Balio Beleko ir Ričio draugystė, jos užuomazga ir augimas iki stipraus, vaikinus vienijančio ryšio). Įžanginio pokalbio metu su mokiniais išsiaiškinama, kas yra draugystė, kuo ji skiriasi nuo kitų bendravimo formų (meilės, simpatijos, antipatijos), ieškoma galimo sąvokos apibrėžimo, jis kuriamas, susitariama, kokios vertybės leidžia atpažinti tikrą draugystę ir kodėl ji svarbi kiekvieno žmogaus gyvenime. Mokiniai komentuoja surastas ir atrinktas veikėjų pokalbių frazes iš teksto argumentuodami draugystės ryšį. Greta pasitelkiama kultūrinė edukacija - mokiniai supažindinami su garsių rašytojų draugystės pavyzdžiais literatūroje: Šilerio ir Gėtės, Tolkien'o ir Lewis'o, Baranausko ir Praniauskaitės, Kazio Bradūno ir Vytauto Mačernio. Susipažinę su jų biografijomis įvardija draugystės požymius, pakomentuoja asmenybių ryšį ir apibendrina - kuo svarbi kiekvienam iš jų buvo draugystė, kuo ji praturtino kiekvieną asmenybę - kaip rašytoją ir kaip žmogų. Edukacijos pabaigoje grįžtama prie draugystės - kaip būtino kiekvieno žmogaus egzistencijai pagrindo - suvokimo, išsakomi savi vertinimai ir asmeninės patirtys.


Meno terapija pagrįsta supratimu, kad mūsų kūriniai gali padėti suvokti kas esame, padėti išreikšti jausmus ir mintis, kurių negalime išreikšti žodžių pagalba. Ji ne tik teikia mums didelį malonumą ir estetinį pasitenkinimą, bet ir skatina savęs pažinimą, ugdo mus kaip asmenybes, nuteikia pozityviai. Užsiėmimų tikslas – suteikti dalyviams teigiamų emocijų, pasitelkiant meno terapiją. Uždaviniai – skatinti kūrybiškumą, atskleisti mokinių meninės raiškos gebėjimus, lavinti estetinį skonį, mokyti atsipalaiduoti atliekant kūrybines užduotis. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai tampa kūrėjais. Jiems pateikiamos kūrybinės užduotys ir priemonės – natūralios medžiagos tokios kaip druska, smėlis bei pagalbinės medžiagos – popierius, flomasteriai. Ši veikla nereikalauja gebėjimų piešti. Užsiėmimuose vyksta nenuspėjamas žaidimas dailės priemonėmis bei technikomis. Siekiama pažinti save, o ne sukurti vertingą darbą. Numatomas rezultatas – paveikslas, kurį dalyviai pagal tam tikras instrukcijas ir technikas atliks iš pradžių individualiai, bei vėliau komandose, bandydami suvokti savo bei kitų jausmus ir nuotaikas.


edukacija vyksta Vinco Krėvės -Mickevičiaus memorialiniame muziejuje. Mokinius sutinka persirengusi bobulė, kuri ieško savo anūkėlio. Koks anūkėlio vardas turi atsakyti mokiniai, mindami mįsles ir sudėliodami vardą ANTANUKAS. Vienas iš mokinių pasisiūlo pabūti anūkėliu Antanuku ir padėti bobulei. Mokiniai parodo kaip moka šokti. Tada anūkėlis Antanukas išdalija muzikos instrumentus: akmenukus, dūdeles, lazdyno pagaliukus ir kartu su bobule muzikuoja. Po to vaikai susipažįsta su piemenukų vadu Skerdžiumi. Pasakojama koks jis buvo juokdarys, paskaitoma ištrauka. Skerdžius rinkdavo žoleles ir parnešdavo kaimo moterims, todėl mokiniai išmoks pasidaryti arbatos krepšelius ir susidės arbatą iš trijų žolelių. Kam padovanos nuspręs patys. Kas yra kiškio pyragas prie arbatos sužino paskaitę ištrauką iš ,,Antanuko ryto''. Visi ieško kiškio pyrago, kuris paslėptas krosnyje. Dar pakalbam apie Antanuko baimes ir prisimenam dabartines knygeles apie monstriukus iš Kakės Makės. Tada atsisveikinam.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Tikslas – supažindinti ugdytinius su gyvulių ganymo ir išginimo į lauką (Jurginių, Jorės)  papročiais bei tradicijomis, piemenukų muzikos instrumentais, ugdyti  kalbinį, emocinį potencialą, populiarinti žodinę lietuvių  liaudies kultūrą – paukščių garsų pamėgdžiojimus, piemenukų užkalbėjimus, daineles. Uždaviniai: atskleisti Jurginių (Jorės) šventės archajiškumą ir kaitą; apeigų ir papročių semantiką; paaiškinti augalų ir simbolinių veiksmų paskirties papročiuose, sinkretiškumą.
Metodai, priemonės.    Pasakojimo.. Programa įgyvendinama programos vedėjai pasakojant;
 Demonstravimo- susipažinimo. Rodomi mediniai savaskambiai lietuvių liaudies muzikos instrumentai, klausomasi jų skambesio, aptariamas garso intensyvumas ir tembras. Vaikui duodama pačiam išgauti garsą. Rodomi pučiamieji liet. liaudies instrumentai – lumzdelis ir kerdžiaus ragas. Vedėja jais groja.
Meninis – žaidybinis. Vaikai mokosi lietuvių liaudies piemenukų dainų, eina ratelius. Programa, esant geram orui, vyksta etnografinės sodybos parke, šalia kluono. Vaikams papasakojama apie Jurginių ir ganiavos tradicijas. Aiškinama, kodėl po slenksčiu dedami margučiai (joručiai, jurgučiai) ir užrakinta senovinė spyna. Pasakojama , kodėl gyvuliai, prieš išgenant aprūkomi Verba (rodoma Verba) ir kodėl Verbą sudaro būtent tokie augalai.
Toliau vaikai aktyvinami: žaidžiami žaidimai, einami rateliai.
Parodomi muzikos instrumentai:  vienais muzikuojama, kitų – siūloma pasiklausyti. Dainuojamos piemenų dainelės, mokomasi paukščių garsų pamėgdžiojimo, gyvulių erzinimo formulių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Pokario partizanų gyvenimas miške, bunkeriuose, kartais atrodo nerealus, egzistuojantis tik pasakojimuose, kino filmuose. Tikrai sunku suvokti, kad galima net kelerius metus išgyventi miško stovyklose, požeminiuose bunkeriuose, įrengtuose netikėčiausiose vietose. Kyla klausimas, ką jie valgė, ar prausėsi, ar valė dantis, pagaliau kur atlikdavo gamtinius reikalus? O kas jiems įrengdavo tas slaptavietes, iš kur jie gaudavo uniformas, ginklus, šaudmenis, kas aprūpindavo tvarsliava, vaistais? Aktuali ir dabartinių Ukrainos kovotojų kasdienybė. Tuos ir kitus kylančius klausimus aptarsime šios edukacinės programos metu.


Pasaulio knygų įdomybės (Nuotolinė paslauga)

Kiekviena knyga yra savotiškas raktas į pasaulio širdį, žmonių mintis ir troškimus. Kokie yra žmonės, tokios yra ir knygos, nes tai jų gyvenimo ir būties atspindys. Kurti, rašyti nori daugelis, bet kaip visa tai įvilkti į knygos rūbą, parinkti jai gerus marškinius, supakuoti ir pateikti skaitytojui žino nedaugelis. Vilniaus universiteto komunikacijos ir informacijos mokslų docentas Tomas Petreikis edukacijos dalyvius supažindins ne tik su knygų įdomybėmis, bet ir apžvelgs ženklų ir rašto atsiradimą, rašymo medžiagas, knygų įrišimą ir fabrikinę knygrišystę, papasakos apie spaudos išradimą. Edukacijos pabaigoje iliustratorė Vilija Kvieskaitė dalyvius moko pasigaminti knygelę ir ją iliustruoti.


Programos dalyviai supažindinami su senoviniais maisto gaminimo įrankiais, indais, krosnimi. Patys dalyviai dalyvauja bandų gaminimo procese, pašovime į krosnį. Kol bandos ant kopūsto lapo kepa, vyksta viktorina, kurią sudaro tradiciniai lietuviški žaidimai, dainos, rateliai, mįslių spėjimai ir pan. Kai bandos iškepa, dalyviai nusilupa kopūstą, užpilamas padažas ir vyksta bandų degustacija.


Spektaklis "Rubinaitis Peliūzė, arba Lietuvio išgyvenimo būdas" ir edukacinės kūrybinės dirbtuvės

Keturi objektų teatro aktoriai ne tik supažindins žiūrovus su senovės lietuvių pasaulio matymu, kalba, buitimi, nelengvu išgyvenimu stichijų malonėje, leis prisiliesti prie mitologinių temų, bet ir įtrauks į vienos šeimynos tėvų ir vaikų santykių dramą. Juk tokias vertybes kaip pagarba, pasitikėjimas ir meilė imame itin tausoti tik tada, kai pajuntame, kaip lengva jų netekti.
Edukacinių kūrybinių dirbtuvių metu, bus pristatomi pagrindiniai objektų (daiktų) teatro principai, pateikiamas istorinis ekskursas į tai, kaip Simonas Daukantas kūrė žodžius ir, tarsi olimpiadoje žaidėjai bus kviečiami apibūdinti ar pavaizduoti kortelėje parašytą žodį taip, kad kiti jį atspėtų. Vaizdavimui mokiniai naudotų įvairius jiems pateiktus objektus: šaukštus, dubenis, puodelius ir kitus spektaklio rekvizito elementus.


Užsiėmimo dalyviai prisidės prie vieno seniausių etninės kultūros lobių – audimo – gyvosios tradicijos išsaugojimo bei tęstinumo. Ugdys meilę istoriniam etnografiniam kultūriniam paveldui. Susipažins su audinių raštais jų paplitimu etnografiniuose rajonuose, senoviniu iš natūralių medžiagų dažymo būdu. Juostų raštus galės pritaikyti gaminat suvenyrus iš popieriaus, medžio ar gamtinės medžiagos. Galės juos pritaikyti buityje. Juostų raštų ornamentais pasipuošti drabužius. Naudoti, kaip lietuviškos tapatybės ženklą.


Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas (išvažiuojamoji)

Tekstilės dekoravimas, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su dizainu ir tekstilės dekoravimu, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis piešti ant audinio, sukuriamas vienetinis, dekoruotas krepšelis. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima sukurti labai gražų darbelį, kuris bus ir daugkartinio panaudojimo, taip prisidedant prie gamtos saugojimo.


Edukacija leis pažinti pagrindinius ikonografinius krikščionybės šventųjų vaizdavimo simbolius ir atrasti, kad šiuos simbolius žinojo bei kaip juos interpretavo mūsų protėviai. Simbolis – tas pats nuo Vatikano Šv. Petro bazilikos skulptūrų iki koplytstulpio kaimo kryžkelėje, tačiau kokia gausi formų, plastikos ir interpretavimo tradicijų įvairovė! Kodėl „Jurgis ir drakonas“? Ką rankoje laikė šv. Barbora? Kur pradingo šv. Juozapo lelija? Susipažinę su UNESCO saugoma nematerialaus kultūros paveldo – kryždirbystės – tradicija, moksleiviai, trumpam virtę menotyrininkais—detektyvais, tyrinės gausią lietuvių liaudies meistrų sakraliosios skulptūros meno kolekciją (seniausias eksponatas iš XVII a.), ieškos šventųjų rankose, drabužiuose, atributuose tūkstantmečių simbolių, savotiškų kodų, leidžiančių įspėti šventojo vardą. O tuomet patys imsis meistrų darbo – mėgins sukurti savo Krikšto vardo globėjo simbolį, arba simbolį, atspindintį juos pačius.


Papasakosiu jums istoriją... Labai laukiau Šv. Kalėdų. O dar labiau - Kalėdų senelio. Skaičiavau dienas, klijavau datas, kol vieną dieną nusprendžiau, kad reikia Kalėdų senelį man pačiam prisivilioti. Vienoje knygoje perskaičiau, kad Kalėdų senelis yra smaguris, mėgstantis įvairiausius pyragėlius. Ir taip viskas prasidėjo... Ėmiau kepti ir kepti, langus praverti, gal užuos greičiau, gal atšliuoš sparčiau? Ir štai vieną dieną, girdžiu - šlumšt! Į mano virtuvę įrioglina augalotas, apipešiotas, samanotas... girinis. Pyragėlius surijo, ačiū nepasakė, bet pastebėjęs mane - pasijuto, kaip miške. Ėmė pasakoti apie lapes, kiškius ir barsukus. Taip gimė draugystė truputėlį keista. Tešlą kočiosime, pyragėlius vyniosime, orkaitėje kepsime... Beliks tik atspėti - ar girinis ir šį kart ateis?


Edukacijos „Mano miestas - Vilnius“ metu žaidimų elementų pagalba supažindiname su Lietuvos sostinės Vilniaus istorija - tarsi švenčiame Vilniaus gimtadienį. Vaikai gauna keramikinius puodelius, kuriuos porceliano dažais dekoruoja piešdami sostinės elementus - Gedimino pilį (ar jo laiškus), vilką ar Vilnelę su šalia esančiu piliakalniu, Nerį ar TV bokštą. O galbūt savo kiemą ar slaptą senamiesčio kiemelį. Po šios edukacijos vaikai namo parsineš nuostabų savo kūrinį.


Cirko edukacija – įvairaus amžiaus žmones praturtinanti veikla. Cirko edukacija vyksta Baltijos cirko būstinėje Kaune – Kameriniame cirke-muziejuje. Šią edukaciją sudaro trys dalys. Pirmoji – ekskursija klounų ir cirko muziejuje su didžiausia klounų kolekcija, istorinės ekspozicijos apžvalga. Ekskursijos metu pasakojama apie lietuviškojo cirko didingą istoriją bei iškilius Lietuvos cirko artistus – praeities grandus bei šiuolaikinio cirko žvaigždes. Antroji edukacijos dalis – Kauno cirko meno akademijos auklėtinių pasirodymas Kamerinio cirko arenoje. Trečioji – atvykusių mokinių interaktyvi edukacija cirko arenoje ant cirko įrangos, prižiūrint edukatoriams, pasakojant, kaip koks triukas atliekamas ir leidžiant pabandyti patiems, savarankiškai kurti bei improvizuoti. Kaip smagi baigiamoji nata – balionų lankstymo pamokėlė. Balionus leidžiama pasiimti su savimi. Edukacijos metu diskutuojama ir, jei tik matome vaikų poreikį žinoti, juos dominanti tema nagrinėjama plačiau.


Scenarijaus autorė ir režisierė - Danutė Cikanaitė. Kompozitorius - Aras Žvirblys. "Kalėdinė pasaka" - tai linksma istorija apie niurzgalę Raganaitę ir Klouną. Raganaitė, pametusi savo stebuklingos šluotos ražą, slampinėja visur jo ieškodama ir sutinka Klouną Širduką, kuris yra labai nusiminęs ir nelaimingas, nes pabudęs neberado savo cirko. Nors iš pradžių jie pykstasi, tačiau Kalėdinės dvasios paveikti, susidraugauja, o Raganaitė netgi pažada suradusi savo stebuklingąjį ražą, nuskraidinti Klouną Širduką į cirką. Tik ar pavyks? Ir kokie dar nuotykiai jų laukia? O gal padės Kalėdų Senelis? Viso spektaklio metu vaikai įtraukiami į spektaklį - moko Klouną dainuoti, padeda Raganaitei prisiminti burtažodžius, ploja ir dainuoja kartu su personažais. O Kalėdų Senelis iš tolimosios Laplandijos atveža ne tik žaidimų ir dovanų, bet net ir sniego.


„Mažoji archeologija – pažinkime Panemunės pilį“

Kviečiame 1- 4 klasių moksleivius dalyvauti edukacinėje programoje „Mažoji archeologija – pažinkite Panemunės pilį“. Užsiėmimai vyksta Panemunės pilyje. Veiklos metu susipažinsite su pilies istorine praeitimi bei pabūsite mažaisiais archeologais ir savo rankomis paliesite tai, ką mums paliko šios pilies šeimininkai prieš šimtus metų. Trumpai apžvelgsite pagrindines archeologinio darbo pakopas. „Archeologinėje perkasoje“ ieškosite praeities dirbinių, mokysitės juos įvardinti. Taip pat atliksite praktinę-kūrybinę užduotį - improvizuotoje perkasoje ieškosite archeologinių radinių, kursite ir piešite savo giminės herbinį koklį.


Nuo Adomo iki Ievos (nuotolinė edukacija)

Kelionė iš vaiko į suaugusiųjų pasaulį pažymėta kūno ir dvasine branda, neatsiejama nuo lytiškumo suvokimo. Adomas ir Ieva – vyras ir moteris – sena kaip pasaulis tema, tačiau kiekviena jaunuolių karta ją sprendžia vėl ir vėl iš naujo. Mes norime kalbėti dar ryškesniu aspektu – apie vyro kelionę iki savo moters. Programa siekiama į šią temą pažvelgti per mokslinį, poetinį, mitologinį žanrą – kaip skirtingai yra traktuojamas vienas ir tas pats reiškinys, kaip, tarkime, mitas gali atspindėti ir padėti suprasti praeities kartų požiūrį į vyro ir moters santykius. Nagrinėdami Biblijinį Adomo ir Ievos sukūrimą ar Antikos mitologinį pasakojimą apie vyro ir moters atsiradimą, atskleisime, kodėl mūsų laikus pasiekė idėja apie tobulos antros pusės paieškas ir kaip tai atsispindi žmonių santykiuose. Toliau pereinama prie šių dienų naujųjų „mitologinių“ pasakojimų, pvz., kokį santykių naratyvą perteikia šiuolaikinė populiarioji muzika (nagrinėjami skirtingas santykių kūrimo formas pristatantys kūriniai). Trumpai aptariami vyro ir moters ypatumai yra kvietimas ne į konkurenciją ar susipriešinimą, bet į tarpusavio bendradarbiavimą ir papildomumą. Pristatoma meilės, kaip abipusės dovanos, idėja. Kalbama apie kiekvieno vyro ir moters kaip unikalaus asmens vertę ir orumą. Pabrėžiama, jog jaunas žmogus pirmiausiai turėtų formuotis pats kaip asmenybė ir tik tada, turėdamas ką duoti ir dovanoti kitam, žengtų toliau – į romantinį santykį. Panaudotas ir asmeninis liudijimas apie santykių kūrimo etapus, išryškinant stereotipų pasekmes bei kviečiant ieškoti savo autentiško santykių kūrimo būdo. Temos edukatoriai yra prityrę ir žinomi lektoriai. Jų veiklos sritis visuomenėje – meilės etikos, santykių ir lytiškumo temos. Dirbdami su jaunais žmonėmis mokyklose, stovyklose ir ugdymo seminaruose, sukaupė didelę patirtį ugdydami atsakingą ir pagarbų jaunimo požiūrį į tarpusavio santykius, šeimos kūrimą, grįstą pagarba ir atsakomybėmis.


Gerumo pamokos Jono Biliūno sodyboje (2-5 klasėms)

Rašytojo Jono Biliūno asmenybės moralinės vertybės yra jo kūrinių pamatinės nuostatos. Nemažos kūrinių dalies mintis užsimezgė tėviškėje, todėl unikali patirtis apie tai kalbėtis rašytojo namuose, kur visa vyko prieš 140 metų. Apsilankę edukacinėje programoje „Gerumo pamokos Jono Biliūno sodyboje“ jaunesniųjų klasių mokiniai turės ypatingą galimybę išgirsti tik 28-erių metų sulaukusio rašytojo gyvenimo ir kūrybos legendą, gilindamiesi į apsakymą „Kliudžiau“. Programos dalyviai susipažins su autentiška rašytojo tėviškės aplinka – XIX a. troba su išlikusiais daiktais, galinčiais papasakoti vis kitą istoriją, nugulusią į J. Biliūno kūrinius, aplankyti senąsias, dar rašytoją menančias obelis, surasti diendaržio pamatus, kur ant spalių  krūvos gulėjo Brisius, paragauti šulinio gaivaus vandens, pažaisti rašytojo vaikystės žaidimų. Ir pasinerti į rašytojo pasaulį, persmelktą gerumo ir graudumo, liūdesio dėl pasaulio netobulumo, dėl seno ir silpno nereikalingumo, ir pajusti, jog ir pačiam skauda dėl kitam daromos neteisybės. Įvairiais metodais −  teksto skaitymu ir klausymu, pasakojimu storytelingo metodu, klausymu, pokalbiais, diskusijomis, individualiomis ir grupinėmis veiklomis ir kt. – susipažindami su apsakymu „Kliudžiau“, mokiniai ugdosi supratimą, kad klasikinė  literatūra yra universali, meno kalba kalbanti ir apie tavo pojūčius, savaime, neįkyriai mokanti gerumo ir empatijos.


Kultūrinio edukacinio renginio "IKONŲ ŠVIESA" dalyviai susipažįsta su Anykščių sakralinio meno centre saugoma monsinjoro Alberto Talačkos sukaupta meno kūrinių kolekcija. Joje yra ir keturios ikonos, kurias kunigui padovanojo Tėvas Stanislovas. Tuomet pasakojame, kaip ir kada gimė ikonų tapymo tradicija, kokie pagrindiniai skirtumai nuo Vakarų Europos tapybos. Diskutuojame apie ikonoklastų veiklos poveikį ikonų tapymo tradicijai. Pristatoma ikonų tapymo situacija Lietuvoje, kur saugomos seniausios Lietuvoje išlikusios ikonos. Kūrybinėse dirbtuvėse dalyviai panaudojant įvairias išraiškos priemones susikuria savo ikonėlę. Kultūrinis edukacinis renginys "IKONŲ ŠVIESA" sėkmingai papildys tikybos pamokas.


Šešėlių teatro kūrybinių dirbtuvių metu susipažinsime su šešėlių teatru, gaminsimės lėlytes, žaisime teatrą, pabūsime ir aktoriais, ir žiūrovais.

Mes kursime šėšėlių teatro veikėjus, pasakosime žinomas liaudies pasakas ir jei norėsime - naujas jų versijas. Savo svajones ir vizijas paversti fiziniu kūnu - ne visada labai paprasta, bet šešėlių pasaulis mums suteikia galimybę fantazuoti kur kas drąsiau nei kasdienybė. Kaip ir keliauti toliau negu mums leistų net ir pačios pažangiausios technologijos.

Užsiėmimą veda aktorė Ieva Brikė. Dalyvių prašytume turėti paprastą pieštuką ir žirkles bei nusiteikimą žaisti, kurti ir mokytis.


„Per ornamentą į mitologiją“ – tai edukacinė programa mokiniams nuo 7 iki 18 metų amžiaus, kurioje jie ne tik antspaudukų pagalba išmargins drobinį maišelį, bet ir atras milžinišką lietuvių mitologijos pasaulį slypintį už paprasčiausių audimo raštų. Peržiūrėdami projekcijas išsiaškinsim iš kur anksčiau atsirasdavo rūbai bei kada atsirado ornamentas. Margindami drobę sužinosim kaip vadinasi ornamentų ženklai ir kodėl apskritimas reiškia laimę. Pasišokdami ir žaisdami sužinosim kaip bitė ir linas susijęs su deive Austėja. O dainuodami atrasim deivę Laimą kukuojančią medyje! Edukacijos turinys yra pritaikomas įvairaus amžiaus mokiniams, o programos pabaigoje kiekvienas dalyvis išsineš drobinį maišelį su savo rankom išmargintu ornamentu. Ši edukacija vyksta bityne, nuostabios laukinės gamtos apsuptyje, specialiai įrengtame edukacijų namelyje.


Pasaulis arbatos puodelyje (edukacija, degustacija)

Ar norite sužinoti daugiau apie karštuosius gėrimus ir žolelių arbatas pasaulyje ir Lietuvoje, apie skirtingas gėrimų tradicijas ir skirtingus jų paruošimo būdus? Pakvieskite savo mokinius į įdomią ir įtraukiančią edukaciją, kurios metu bus aptariama arbatos paplitimo istorija ir jos svarba tarpkultūrinės komunikacijos kontekste.
Dirbtuvių metu leisime mokiniams pasinerti į arbatos gėrimo ruošimo niuansus, kviesime degustuoti arbatą. Šios edukacijos planas yra parengtas taip, kad mokiniai būtų aktyviai įtraukti į procesą. Jau turimas žinias papildysime nauja informacija, kad kiekvieno mokinio žinios būtų pagilintos. Mokiniai turės galimybę diskutuoti apie skirtingas arbatos gėrimo tradicijas, vertinti arbatos svarbą sveikos gyvensenos ir darnaus laisvalaikio kontekste. Kalbėsime apie arbatos svarbą sveikos gyvensenos ir darnaus laisvalaikio kontekste. Užbaigsime mūsų dirbtuves arbatos ceremonijos demonstracija ir arbatos degustacija.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Regių Trakų pilį (Regėjimo negalią turintiems vaikams)

Užsiėmimas tinkamas dalyviams su regos negalia. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviams pristatoma Trakų salos pilies taktilinis maketas, koncentruota ekspozicijos apžvalga ir taktilinė ekspozicija edukacinėje klasėje, archeologinių radinių analogai ir jų istorinis kontekstas. Dalyviams sudominti - aktyvi veikla, atspėjant eksponatų kopijas. Tai pažadins vaizduotę, o galimybė paliesti, apčiuopti leis geriau suprasti to meto gyvenimą pilyje, atskleisti naujų potyrių.
Mokiniai susipažins su pilies ekspozicija, gebės nusakyti atitinkamų eksponatų paskirtį viduramžių laikmečiu, atpažins ir apibūdins eksponatų replikas.


Ekskursija po Karo technikos ekspoziciją

Kariuomenė – laisvės garantas, o Karo technikos ekspozicija, tai unikali vieta pažinti Lietuvos kariuomenės kūrimosi pradžią. Šimtamečiame Pirmojo Pasaulinio karo tvirtovės forte po atviru dangumi eksponuojama per 100 karinės technikos vienetų iš visų kariuomenės rūšių: sausumos, oro, jūrų, specialiųjų operacijų pajėgų. Eksponuojama karinė technika yra gauta iš įvairių pasaulio valstybių ir ne tik naudota praeityje, bet puikiai savo funkcijas atliekanti ir šiomis dienomis. Nūdienos aktualijos leidžia objektyviau suvokti karinės technikos reikšmę, įvertinti privalumus ar pastebėti trūkumus, o įlipus patyrinėti ją iš vidaus – neįkainojama patirtis. Ateik ir pamatyk gyvai tai, ką paprastai matai tik per žinias!


Dirbtuvės „Praktiniai scenos kalbos metodai“

Gebėjimas laisvai ir nevaržomai reikšti savo mintis kai kuriems žmonėms yra nemaža problema, kuri ypač išaugo prasidėjus pasaulinei pandemijai – žmonės patyrė izoliaciją, gyvo bendravimo stoką. Be to jaunimas gyvą bendravimą vis dažniau išmaino į veiksmą virtualioje erdvėje. Išmanių technologijų naudojimas ir pritaikymas kasdieniame gyvenime, be abejonės, teikia didžiulę naudą, tačiau kartu sumažina gyvo bendravimo laiką ir tuo pačiu galimybę gyvai ir betarpiškai reikšti savo mintis ir idėjas. Gebėjimas kokybiškai ir aiškiai artikuliuoti savo mintis tampa didele vertybė. Geriausi pasaulio lyderiai tiek moksle, tiek politikoje ar menuose nuolatos tobulina savo kalbėjimo įgūdžius. Tai – ne tik gramatika, ir taisyklingas kalbos stilius, tai – mintis ir jos materializavimo laisvė.| Greitas gyvenimo tempas, atsiribojimas nuo gyvo kontakto gali tapti problema, norint bendrauti grupėje ar kalbėti prieš auditoriją. Norint pasiekti klausytojo širdį ir mintis, pravartu žinoti, kaip tai padaryti. Dažniausiai didžiausi kritikai ir teisėjai esame patys sau, todėl laisvas kalbėjimas prasideda nuo įvarių įtampų atsikratymo, bandymo pamatyti save tarsi iš šono – kamerai filmuojant, tačiau be kritikos, ar cinizmo. Christinos Gutenkunst mokymo metodika aiškina, kaip valdyti savo balsą, tembrą ir kokią įtaką tai turi mūsų minčių raiškai. Svarbiausia - tikėjimas tuo, ką kalbi, suvokimas, žinojimas, kad gali pasitikėti savo balsu ir kūnu. O jie – visada viena.


KAIP GIMSTA GARSAS: PASIGAMINK SINTEZATORIŲ

Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Mažai kam žinomas faktas, kad viena pirmųjų elektroninės muzikos grupių visoje buvusioje Sovietų Sąjungoje buvo kauniečiai „Argo“. Dar 1977 m. jie sukūrė pirmąjį Lietuvoje sintezatorių, o 1980 m. išleido savo debiutinį albumą „Diskofonija“. Jis skambėjo neįtikėtinai moderniai tam laikui, buvo spausdintas visuose Sovietų Sąjungos leidybinės kompanijos „Melodija“ padaliniuose, šiandien manoma – milijoniniu tiražu. Šiame edukaciniame užsiėmime trumpai apžvelgsime šios grupės susikūrimo istoriją, prisiminsime, koks ir kaip buvo pagamintas pirmasis sintezatorius. O praktinėje dalyje Jūs patys turėsite unikalią galimybę pasigaminti šį elektroninės muzikos instrumentą! Prijungę dar keletą paprastų muzikinių instrumentų, grupėmis galėsite sukurti trumpas muzikines impresijas bei jas įsirašyti. Kviečiame pasinerti į beribį muzikos komponavimo pasaulį ir išbandyti save tokiame kūrybiniame iššūkyje.