V. Mykolaičio-Putino gyvenimo ir kūrybos raida

Edukacinėje programoje svarbiausia yra pažintinė dalis. Ji vykdoma ekspozicijos salėje, prie pagrindinius V. Mykolaičio-Putino gyvenimo ir kūrybos bruožus pristatančių stendų. Edukacinio užsiėmimo dalyviai bus supažindinami su svarbiausiais V. Mykolaičio-Putino gyvenimo ir kūrybos raidos etapais, pagrindinėmis veiklos kryptimis. Bus pristatyti pagrindiniai rašytojo kūrybos bruožai, svarbiausi skirtingų žanrų kūriniai, atskleista gyvenimo ir kūrybos sintezė. Moksleiviai turės galimybę pamatyti V. Mykolaičio-Putino kūrybą interpretuojančius dailės kūrinius, autentiškus, su rašytoju ir jo giminaičiais susijusius eksponatus. Edukacinės programos metu mokiniai aktyviai dalyvaus diskusijoje, interpretuos kūrinius, atsakys į anketos klausimus, įgaus naujos kultūrinės patirties muziejaus ekspozicijos ervėje, sužinos svarbiausius V. Mykolaičio-Putino biografijos faktus, kūrinius, jų kontekstus, kūrybos bruožus, gebės interpretuoti svarbiausius rašytojo kūrinius, kritiškai juos vertinti, suvokti gyvenimo ir kūrybos neatsiejamumą. Edukacinė programa atitinka ugdymo programą.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacinė programa skirta 1 – 5 klasių moksleiviams. Programos tikslas – supažindinti su etnokultūra žaidimų pagalba. Pasakojama žaislų atsiradimo istorija, gaminimo procesas, pristatomos medžiagos iš kurių buvo gaminami žaislai. Edukacinės programos metu dalyviai žaidžia XX ir XXI a. judrius bei loginius komandinius žaidimus, kurių metu susipažįsta su senaisiais buities daiktais.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Amsterdamo mokyklos muziejus įsikūręs išskirtiniame 1928 m. statytame Amsterdamo mokyklos stiliaus pastate (architektas – Jokūbas Peras), vieninteliame tokiame Baltijos šalyse. Šiame prabangiame apartamente atkurti originalūs interjero elementai ir sukurta autentiška tarpukario Kauno gyventojo namų erdvė.
Ekskursijos metu dalyviai trumpam nusikelia į tarpukario Kauną, 1928-uosius; moksleiviai pažiūri į tarpukarį iš arti, nes muziejaus eksponatus galima liesti ir jais naudotis – sėdėti ant originalių baldų, pagroti fortepijonu, vartyti to meto periodinius leidinius.
Per pasakojimus skirtinguose apartamento kambariuose, kvapus, fone skambančią muziką mokiniai pažins Pirmosios Lietuvos Respublikos kultūros paveldą, tuo metu vyravusią atmosferą.
Bendrosios ugdymo programos istorijos pamokų turinys bus papildomas įdomiais faktais apie laikotarpį, realių žmonių istorijomis. Edukacija supažindins su architektūros bei dizaino pavyzdžiais, kurie yra įspūdingi ir aktualūs net šiandien.
Ekskursijos metu su mokiniais bus diskutuojama apie tarpukario visuomenės gyvenimo būdą, įpročius, madas, taip pat ir vyravusias socialines ypatybes, įvairovę. Amsterdamo mokyklos muziejaus pastatas kadaise priklausė Lietuvos žydams, verslininkams Mozei Posvianskiui ir Giršui Klišui. Pastato architektas Jokūbas Peras bei dauguma pastato gyventojų tarpukariu taip pat buvo litvakai, tarpukariu vienas iš namo savininkų buvo LGBTAQ+ bendruomenės narys.
Po ekskursijos moksleiviai galės Kauną, kaip laikinąją sostinę, savo vaizduotėje nupiešti daug tiksliau.
Amsterdamo mokyklos muziejaus įkūrėjai už savo darbą puoselėjant Lietuvos kultūros paveldą Lietuvos kultūros paveldo instituto apdovanoti „Paveldo DNR“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Spektaklis vaikams „Baltas Niekas ir Draugystė tyliai“ (su gestų k. integracija)

Koks yra pasaulis, kuriame nėra garso? Ar tikrai girdime, kai klausome? Ar esame geresni, kai girdime? Į visus šiuos klausimus bandys atsakyti aktorės bei režisierės Reditos Dominaitytės iniciatyva įkurtas „Knygos teatras“, išskirtinai inscenizuojantis lietuvių literatūrą. Savo antrąjį vaikams skirtą spektaklį „Baltas Niekas arba Draugystė tyliai“ pagal Sigito Gedos poeziją nugabens tiek mažus, tiek didelius į stebuklingą vaikystės pasaulį.
Naujasis spektaklis „Baltas Niekas arba Draugystė tyliai“, pasitelkdamas kosmoso ir virtualios realybės temas, supažindins šiuolaikinę vaikų kartą su lietuvių literatūra. Interaktyvus spektaklis mažiesiems, sukurtas bendradarbiaujant su Kernagio fondu, išsiskiria pasakojamuoju skaitoviniu žanru bei specialiomis priemonėmis, žadinančiomis jusles bei fantaziją.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Orientacinis-pažintinis žaidimas "Tiškevičių aukso skrynios beieškant"

Viešoji įstaiga Kauno rajono turizmo ir verslo informacijos centras

Orientacinis-pažintinis žaidimas „Tiškevičių aukso skrynios beieškant...“ skirtas 8–15 m. amžiaus vaikams. Tai aktyvus, įtraukiantis ir sumanumo reikalaujantis žaidimas, kurio tikslas – atskleisti dingusios paskutiniųjų Raudondvario dvaro šeimininkų, grafų Tiškevičių aukso skrynios paslaptį. Šis žaidimas – puiki pramoga, padėsianti vaikams geriau pažinti Raudondvario dvarą ir jo turtingą istoriją. Aukso skrynios paslapčiai atskleisti nebus reikalingos jokios specialios priemonės ar įranga – tik sumanumas ir atidumas. Pateiktas užduotis žaidimo dalyviai iššifruos ir tikslą pasieks tik veikdami išvien! Prieš pradedant žaidimą, aukso skrynios ieškotojus grafienė Rozalija pakvies į ekskursiją po Raudondvario dvaro teritoriją, trumpai supažindins su dvaro istorija ir šiandiena. Leiskitės į nepamirštamą nuotykį Raudondvario dvare ir atverkite paslaptingąją aukso skrynią!


Tikslas: Sukurti atviruką iš džiovintų augalų.
Uždaviniai: 1. Supažinti su plokščiosios floristikos viena iš rūšių - atviruku. 2.  Susipažinti su augalų džiovinimo atvirukams ypatumais. 3. Išmokti sukomponuoti augalus. 4. Išmokti suklijuoti augalus.
Įvardinus atviruką kaip vieną iš plokščiosios floristikos rūšių, mokymų metu mokiniai kurs savo pasaką iš augalų, kurią jiems papasakojo lapeliai. Išklausys instruktažo, kaip klijuoti džiovintus augalus, išsiaiškins iš kokių formų sudaryta jų pasirinkta norima sukurti figūra. Gavę sudžiovintų augalų lapus, dėlios, klijuos. Baigus kurti aptariamas gautas rezultatas, kaip ir kas pavyko, ko tikėjosi, aptariamas darbų savitumas ir individualumas. Atviruką pasiliks sau.


„Kvapnią kasdienybę dovanojantis rankų darbo muilas" 1-4 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Atvykite į Kuršėnų dvarą ir susipažinkite su muilo atsiradimo istorija, gamybos būdais, pirmaisiais muilo receptais. Išgirskite muilo pavadinimo legendą. Pamatykite kaip damos XIX a. kurdavo kvapnius muilus, juos maišydavo su gėlių žiedlapiais, žolelėmis, uogomis, sėklomis bei išgaudavo netikėčiausias spalvas ir kvapus.
Edukacija „Kvapnią kasdienybę dovanojantis rankų darbo muilas” skirta 1-4 kl. mokiniams norintiems pažinti muilo gamybos amatą, kuomet muilas gaminamas naudojant muilo bazę.  Tikslas  - skatinti gausesnį mokinių domėjimąsi tradiciniu muilo gamybos amatu, siekiant supažindinti, perduoti ir išsaugoti.
1.  Supažindinti mokinius su muilo atsiradimo istorija, jo gamybos būdais;
2. Leisti dalyviams tiesiogiai prisiliesti prie kūrybos proceso, skatinant kūrybiškumą ir naujų pomėgių vystymąsi.
3. Perduoti muilo gamybos amatą ateities kartoms.
Edukacija susideda iš dviejų dalių: 1. Muilo gamyba - dalyviams bus pateikiama teorinė medžiaga apie muilo atsiradimo istoriją, jo gamybos būdus. Tuomet, vaikai savarankiškai kurs muilo idėją ir mėgins ją įgyvendinti. Pasirinks muilo kvapą, žoleles, žiedlapius, uogas, sėklas,  formą. Maišys ir derins spalvas, sluoksnius muilą kurs ornamentus. 2. Muilo įpakavimas: naudodami spalvotą popierių, kartoną gamins ir dekoruos dėžutes ar maišelius muilo įpakavimui.
Visi išsineš estetiškai supakuotą gaminį, kuris džiugins ne tik patį gamintoją, bet tiks kaip puiki dovana draugui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Dieveniškių apylinkėse dominuoja kraštovaizdis su unikaliu 19 a. pabaigos 20 a. pradžios paveldu- gatviniais kaimais,  bei neįprastu trobesių statymo būdu- sujungiant pirkią su tvartu po vienu stogu, pavadinant tokį statinį „rūmu“.  Dalyviai apkeliaus už kelių šimtų metrų esantį  esantį Poškonių gatvinį kaimą, susipažins su  trobesių statymo ypatumais. Lankytojų centre, dalyviai turės galimybę prisiliesti prie unikalios praeities -rakandų, senų fotografijų, išsaugotos šimtametės  sąsparos ir kitų vertingų eksponatų istorijos ir nusitapys medinį namuką- magnetuką.


Edukacinė programa "Žirgininkystės paslaptys" skirta 1-12 kl. mokiniams. Tai unikali galimybė susipažinti su žirgais ir jų gyvenimu.
Išgirsite pasakojimą apie dvaro žirgų veisles, gyvenimo ypatumus, pamatysite, kaip žirgas ruošiami jodinėjimui. Galėsite pamaitinti žirgus savo atsivežtomis morkomis ar obuoliais. Kiekvienam dalyviui bus suteikta galimybė pašukuoti žirgą, padėti pabalnoti, nusifotografuoti ir gal net pasėdėti balne.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Velykinio margučio dekoravimas dekupažo technika

Dekupažas yra kūrybiška, dekoratyvi bei nesenstanti meno forma. Naudojant įvairias technikas galima sukurti išskirtinio grožio darbelius. Edukacijos metu vaikai sužinos kokie yra šios dekoravimo technikos būdai, kokios priemonės naudojamos. Šios jaukios ir kūrybiškos edukacijos metu ruošimės  krikščionių šventei – Velykoms. Dekupažo technika dekoruosime velykinį margutį, kuris yra vienas svarbiausių šios šventės atributų. Kviečiu kurti!

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Bitelė ratuota“ skirtas 1–4 klasių mokiniams. Šio užsiėmimo tikslas – supažindinti su bitininkyste ir žvakių liejimo tradicija Lietuvoje. Arklio muziejuje aukštaitiškoje sodyboje vykdomame užsiėmime edukatorė pristato XIX a. valstiečio buitį ir namų aplinką. Mokiniai sužino apie bičių šeimos narius, jų gaminamus produktus ir panaudojimą, aptaria žmonių ir bičių gyvenimo bendruomenėje panašumus ir skirtumus. Mažiesiems medžiaga pateikiama žaidimo forma, pasitelkiant pasakas, patarles, užduodant mįsles, aptariamos tradicijos. Pagal asmeninę patirtį, turimas žinias, mokiniai supažindinami su senaisiais namų apšvietimo būdais, pastarieji lyginami su dabartiniais. Atkreipiamas dėmesys į tai, kokie apšvietimo būdai yra šioje sodyboje, kur naudotos žvakės. Aptariama jų panaudojimas įvairiose bendruomenės ir šeimos šventėse. Aptariamos žvakių gamybos priemonės, medžiagos ir jų savybės. Pristatomi įrankiai ir priemonės: siūlai, ratas, vaškas, puodukas. Paruošiamas ratas, kaitinamas vaškas, atliekami bandomieji ir pavyzdiniai liejimai, gryčią pripildo sodrus vaško ir medaus aromatas. Išbandžius, kiekvienas lieja savo žvakę. Atliekant praktines užduotis, pradinių klasių mokiniams padedama, skiriamas didesnis individualus dėmesys, patariama kaip laikyti puoduką, kaip pilti vašką. Dirbama kruopščiai, atsakingai ir atidžiai. Kiekvienam suteikiama galimybė lieti vašką po keletą kartų, kol visi išlieja po vieną žvakę. Baigus darbą vyksta užsiėmimo ir įgytų žinių aptarimas, atsakoma į mokinių klausimus. Stengiamasi išsiaiškinti kas dalyviams buvo neaišku. Kalbamės apie žvakių pritaikymą šiais laikais. Įtvirtiname įgytas žinias. Galimas integruotas technologijų-pasaulio pažinimo-istorijos-etninės kultūros edukacinis užsiėmimas.


Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su Kauno heraldika, sužinos kaip per laiką keitėsi Kauno miesto herbas ir kas jame buvo vaizduojama - taip praplės savo kultūrinį akiratį, pagilinti savo istorines žinias apie Kauną, Mokiniai lavins pastabumą ir ugdys kritinį mąstymą lygindami herbus tarpusavyje, aiškindamiesi juose pažymėtų simbolių reikšmes, sužinos kokie vietovardžiai ir vandenvardžiai, o taip pat kokie lietuviški žodžiai yra susiję su kadaise Lietuvos giriose gyvenusiais taurais pavaizduotais ant senųjų Kauno miesto herbinių antspaudų. Sužinos koks šventasis yra Kauno globėjas ir kaip jis siejasi su dabartiniu miesto herbu. Praktinėje dalyje užsiėmimo dalyviai supažindinami su keramikos pagrindais, mokosi nulipdyti ir dekoruoti Kauno miesto herbą, kurį vėliau išsineš namo. Turime galimybę į šią ekskursiją pritaikyti asmenims su protine negalia - jos metu pateikiama mažiau informacijos, vartojamas paprastesnis žodynas, skiriama daugiau laiko užduočiai atlikti. Užsakant užsiėmimą asmenų su specialiaisiais poreikiais grupei, prašome apie grupės specifiką informuoti iš anksto. Svarbu: paslaugos teikimo vieta nepritaikyta asmenims su judėjimo negalia.


Barbora Radvilaitė – viena garsiausių Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovių. Vilniaus katedra ir jos požemiai su šia karaliene susiję labiau, negu gali pasirodyti iš pirmo žvilgsnio. Senojoje Karalių koplyčioje įvyko slaptos Barboros Radvilaitės ir karaliaus Žygimanto Augusto vestuvės, po ankstyvos mirties valdovė atgulė kriptoje po koplyčios grindimis, vėliau buvo perlaidota, ir tris šimtus metų žmonės tegalėjo spėlioti, kur ilsisi jos palaikai. Moksleivius kviečiame iš arčiau susipažinti su legenda tapusios Barboros Radvilaitės istorija. Stabtelėsime katedroje, klaidžiosime požemių labirintais, pamatysime slaptą valdovų kriptą bei karalių mauzoliejų. Apie karalienės kasdienybę pasakosime rodydami atkurtus Barboros daiktus, skaitydami jos rašytus laiškus, aplankydami slaptųjų vedybų vietą – Karališkąją kolyčią, ir mauzoliejų, kur dabar ilsisi karalienės palaikai.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Edukacinė programa "Rugio šiaudo spindesys"

Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produktų - šiaudinių girliandų, šiaudinių žvaigždžių, šiaudinių eglutės žaisliukų ir šiaudinių sodų rišimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Edukacinės programos metu dalyviai supažindinami su senuoju šiaudinių sodų rišimo amatu, tradicijomis ir svarba mūsų kultūroje. Mokoma gaminti girliandą, saulutę arba šiaudinio sodo elementą - reketuką.


Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas (išvažiuojamoji)

Tekstilės dekoravimas, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas" metu supažindinama su audinių dekoravimu, bei suteikiama galimybė patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje piešiama dažais, pagalbinėmis priemonėmis dekoruojama medžiaga ir kuriamas maišelio dizainas puoštas nuotaikingais personažais. Kūrybiniai rezultatai visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima sukurti labai gražų darbelį, kuris bus ir daugkartinio panaudojimo, taip prisidedant prie gamtos saugojimo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Stepo (tap dance) šokio edukacinė-koncertinė programa - Vienu ritmu

Stepo šokis paremtas ritmo pojūčiu, ugdymu bei vieningumo sukūrimu kiekvienam individualiai kuriant bendrą ritmą. Tai perkusinis šokis, kuris Lietuvoje dar nėra labai išplėtotas. Pažintis su šokiu leis praplėsti mokinių kultūrinį akiratį šokio meno srityje, įsigilinti į individualų bei bendrą ritmo kūrimą bei pojūtį, jo svarbą tiek meno sferoje, tiek asmeniniame gyvenime bei visuomenėje. Perkusinio šokio programa Vienu ritmu supažindina mokinius stepo šokiu, atspindinčiu amerikietiškos, airiškos, afrikietiškos kultūrų sintezės pagimdytą šokį, kur išryškėja harmoninga žmogaus kaip individualios asmenybės bei žmogaus - glaudžiai susijusio su kitais žmonėmis sąsaja bei kūrybos galimybės. Tai pasiekiama kiekvienam turint, atrandant, plėtojant savo individualų ritmą ir sujungiant jį į visus vienijantį bendrą ritmą. Pirmieji Lietuvoje stepo šokio profesionalai Funny Beat metalinėmis pakalomis kaustytais batais kuria ritmus, kurie gali skambėti tyloje, muzikoje ar tapti komunikacijos priemone su kitu žmogumi. Siekiama ne tik praplėsti mokinių kultūrinį išprusimą šokio srityje, bet ir lavinti ritmo suvokimą, pajautimą, skatinti suvokti savo individualų ritmą ir perprasti, kad kiekvienas individualus ritmas atranda savo vietą bendrystėje su kitais, taip sukuriant vieningą mūsų visų ritmą. Taigi per šokį išvedamos paralelės į žmogaus psichologinį būvį bei bendrystę vieni su kitais. Tai ir aktyvus dalyvių įsitraukimas į edukacines užduotis, pasakojimus, ir nuotaikinga koncertinė programa.

Tikslas - plėtoti mokinių kultūrinį sąmoningumą, supratimą bei raišką stepo šokio priemonėmis, skatinant kūrybiškumą, bendradarbiavimą, estetinį suvokimą bei fizinį aktyvumą.

Uždaviniai:
- puoselėti mokinių kultūrinį sąmoningumą, skatinti jų meninę amenybinę raišką,
- lavinti gebėjimą komunikuoti ritmo ir judesio forma, puoselėti šokio tradiciją,
- plėtoti mokinių kultūrinius, meninius patyrimus, leidžiant jiems išbandyti save kūrėjų, atlikėjų, stebėtojų ir vartotojų vaidmenyse.


KLIK galia: elgesio internete kultūra (Gyvai)

Viso pasaulio vaikai, prisijungiantys prie interneto, turi šansą naudotis geriausiomis  technologijų teikiamomis galimybėmis: skaitmeninėje erdvėje jie bendrauja, mokosi, kuria, pramogauja. Tam, kad visos šios veiklos juos AUGINTŲ plačiąja žodžio prasme, būtina ugdyti kultūringo bendravimo, sveiko naudojimosi technologijomis, kritinio mąstymo vartojant interneto turinį bei jį kuriant gebėjimus.
Vienas iš esminių įgūdžių šiame kelyje – kritinis mąstymas, be jo – nė iš vietos. Atskleidžiame, kaip gebėjimas virtualioje erdvėje elgtis išmaniai ir atsakingai ne tik apsaugo kiekvieną nuo nepageidaujamų patirčių internete, bet ir sudaro puikias sąlygas naudotis technologijų galimybėmis saviraiškai ir kūrybai. Visa tai aptariame pasitelkdami ir jaunimą įtraukiančius interneto kūrybos paveikslėlių – „memų“ pavyzdžius!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kauno miesto savivaldybės Vinco Kudirkos viešoji biblioteka

„Bežodžių knygų magijos“ dalyviai sužinos daugiau apie pačias bežodes knygas, išgirs istoriją apie ypatingą salą, kurioje yra žinomiausia bežodžių knygų kolekcija ir patys skaitys šias knygas. Moksleiviai ne tik atras bežodžių knygų, turinčių galią sukurti netikėtumo efektą, paslaptis, bet ir pajus kūrybos jėgą bei atskleis savo kūrybiškumą. Išbandę keletą bežodžių knygų skaitymo technikų ir įkvėpti šios patirties, vaikai patys kurs mažo formato bežodes knygeles. Užsiėmimo pabaigoje refleksijos būdu dalyviai aptars savo patirtis ir įspūdžius. Užsiėmimas taip pat yra puiki priemonė mokymosi sunkumų patiriantiems bei kitakalbiams moksleiviams integruotis į bendrą klasės veiklą.


Edukacinis užsiėmimas „Cianotipija – mėlynųjų saulės atspaudų dirbtuvės“

Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai supažindinami su alternatyviu fotografijų – cianotipijų kūrimo ir technologiniu procesu. Cianotipija, arba kitaip – mėlynieji saulės atspaudai – vienas pirmųjų fotografinio vaizdo gavimo būdų. Jo metu gaunamas įvairaus tamsumo mėlynas atspaudas. Užsiėmimo metu bus mokomasi pagrindinių cianotipijos technikos žingsnių, trumpai supažindiama su jos istorija ir panaudojimo galimybėmis. Šio užsiėmimo metu vaikams susiejami gamtos mokslų - fizikos, chemijos, biologijos - dalykai su menine kūrybine veikla. Kiekvienas dalyvis išsineša savo susikurtą cianotipiją ž mėlyną atviruką. Užsiėmimas rengiamas esant pakankamam kiekiui dienos šviesos. Jei oro sąlygos užsakymo dieną netinkamos, dalyviams siūlomos kitokios alternatyvos - mėlynų grafikos atspaudų dirbtuvės, tačiau supažindinama ir su teorine cianotipijų kūrimo dalimi.


Pažink pasaulio instrumentus. Instrumentai, įtraukti į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą (1-4 kl.)

Muzikos instrumentai gali būti kartais kaip žmonės: gali augti, populiarėti arba išnykti. Kad ypatingą kultūrinę muziką ir instrumentus puoselėtume ir saugotume, jie yra įtraukiami į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą. Saulius Petreikis, populiarus Lietuvos multiinstrumentininkas, yra sukaupęs senovinių instrumentų kolekciją, išmano skirtingas muzikavimo tradicijas ir net dainavimo technikų ypatybes. Norima mokiniams pristatyti šią muzikinę kultūrinę programą, kad primintų tiek mokiniams, tiek mokytojams, kokie instrumentai yra nykstančios rūšies, kodėl gali išnykti ir kaip juos galime išsaugoti.


Skambantis kinas, arba kaip gimsta garsai kine?

Kuriant įvairiausius filmus ne mažiau svarbią vietą užima ir garsai. Tai gali būti personažų dialogai, garso efektai (triukšmai) ir, žinoma, muzika. Garsinė plotmė kine padeda lengviau sekti ir suprasti besivystantį veiksmą, sukurti ir išlaikyti tam tikrą emocinę atmosferą - pasakoti istoriją būtent mūsų ausims sustiprinant vizualinį efektą. Tačiau žiūrint filmą garsai nebūtinai bus iš tų šaltinių, kuriuos matome ekrane, ir tikrai ne visi garsai yra užfiksuojami filmavimo metu - tad ne tik muzika ar kiti efektai yra įrašomi ar kuriami atskirai studijoje. Edukacija atskleis įdomias kino industrijos paslaptis, kur didžiausias dėmesys bus skiriamas būtent kino garsams: jų ypatybėms, kūrimui, įrašymui bei pritaikymui įvairiems filmams.

EDUKACIJOS TIKSLAS:
Atskleisti kino garsinės plotmės kūrybinę, techninę, meninę bei kultūrinę svarbą išskiriant kino garso elementus bei jų kūrimo / panaudojimo metodus.
UŽDAVINIAI:
Atskleisti kino garsų plotmę ne tik kaip integralią kino industrijos dalį, bet kaip ir meno formą, savitą kultūrą bei kūrybinę terpę;
Supažindinti su kino garsinės plotmės pagrindiniais elementais, jų svarba ir reikšmėmis;
Atskleisti esminių kino garsų (dialogo, garso efektų ir muzikos) kūrimo ir panaudojimo bei pritaikymo filmui specifiką;
Supažindinti su galimomis profesijomis / funkcijomis, kurios yra itin svarbios kino industrijoje siekiant sukurti kokybišką (ir efektingą) garsinį patyrimą filmo žiūrovui;
Ugdyti analitinį mąstymą filmų peržiūrų metu;
Skatinti tolimesnį susidomėjimą ir savarankišką žinių gilinimą.


Teatralizuota ekskursija „Užkulisių paslaptys“

„Užkulisių paslaptys“ – tai teatralizuota ekskursija teatre, kurios tikslas – atskleisti paslaptingą teatro pasaulį, supažindinti su teatro struktūra, spektaklio kūrimo procesu ir suteikti galimybę moksleiviams patiems išbandyti kai kuriuos aktoriaus amplua. Edukacinės programos dalyviai turi galimybę klausti juos dominančių klausimų, gilinti žinias apie teatro atsiradimą Panevėžyje ir jo dabartį. Dalyviai sužino apie teatre veikiančias tarnybas, kurios nėra matomos spektaklio metu, aplanko vietas, kurios paprastai nėra prieinamos žiūrovams. Teatralizuota ekskursija lavina vaizduotę ir ugdo teatro meno supratimą. Ekskursijos teatre metu trumpai papasakojama, kas yra teatras, kaip gimsta spektaklis, kokių profesijų žmonės dirba teatre, kokie yra jų darbo ypatumai. Aplankomos teatro scenos, supažindinama su elgesio jose taisyklėmis, užkulisiais, dekoracijų sandėliu, rekvizito kambariu, grimo kambariu, kostiumų sandėliu. Tokios pažinties su teatru metu vaikai sužino, kodėl šis teatras vienintelis Lietuvoje pavadintas asmens vardu, apsilankoma Juozo Miltinio darbo kabinete ir vaikai supažindinami su šia spalvinga asmenybe, kuri Lietuvos teatro raidai darė didelę įtaką. Ekskursiją vainikuoja galimybė pasimatuoti teatro kostiumus ir nusifotografuoti.


Kartais naujų formų paieškos įprastoms pamokoms gali atrodyti kaip nemenkas iššūkis. Ką daryti, kad jos būtų įdomios, naudingos ir nenuobodžios? Mes Jums siūlome PAMOKĄ SU MUZIEJININKU, kuris rašytojo gyvenimą ir kūrybą žino iki smulkiausių detalių. Išgirsti įdomių ir negirdėtų faktų, pamatyti muziejų eksponatų, susipažinti su JONU MAČIULIU-MAIRONIU, JUOZU GRUŠU, BALIU SRUOGA, JUOZU TUMU-VAIŽGANTU arba SALOMĖJA NĖRIMI artimiau galite mūsų pamokose, vykstančiose ne klasėse, o muziejų erdvėse. Apie Jūsų pasirinktą rašytoją muziejininkai paruošę 45 minučių pasakojimą, kurį pagyvina vaizdinė medžiaga ir išskirtinė galimybė pamatyti muziejaus eksponatus, o tada – pokalbis su smalsaujančiais moksleiviais ir apsilankymas gyvenamuosiuose rašytojo kambariuose. Bus tikrai smagu – nepraleiskite unikalios progos!


Kūrybinė edukacija “Taškas prie taško”

Ar norėtumėte išmokti naujos kūrybos technikos ir sužinoti, ką jūsų kūrinys gali papasakoti apie jus? Kviečiame į unikalią kultūrinę-kūrybinę edukaciją „Taškas prie taško“!
Taškas – paprasčiausias, bet  giliausias simbolis. Jis dažnai reiškia pradžią, vienybę, begalybę, tikslą, centrą. Taškuojant, tveriant unikalią taškų kompoziciją, sukuriamos sudėtingos struktūros, kurios atspindi tvarką, harmoniją ir simetriją, o tai kuriančiajam teikia estetinį pasitenkinimą bei emocinę pusiausvyrą. Taškavimo procesas ypatingas - jo metu vyksta gilus susitelkimas į save, "čia ir dabar" patyrimas, produktyvi, intuicijos vedama raiška, emocinė savireguliacija.
Ši edukacija padeda ugdyti kūrybiškumą, stiprina kūrybiško problemų sprendimo kompetenciją, suteikia vertingų pažinimo bei pusiausvyros susigrąžinimo įgūdžių, ugdo kantrybę ir dėmesingumą. Kūryba taškais, ypač taškuojant mandalas ir simetriškus ornamentus, yra pozityvius pojūčius bei estetinį pasitenkinimą teikianti kūrybos forma, kuriai būdingas meditatyvus, raminantis poveikis.
Edukacija susideda iš 3 dalių:
1. Teorinė dalis: sužinosite apie taško simboliką, taškavimo technikos istoriją ir jos svarbą įvairiose pasaulio kultūrose, įskaitant ir baltiškąją. Pasakosime apie Australijos aborigenų meną, Bizantijos mozaikas, islamiškus raštus, baltų ornamentus ir šiuolaikinius menininkus, tokius kaip Yayoi Kusama ir Damien Hirst.
2. Praktinė dalis: išmoksite naudotis taškavimo įrankiais, sužinosite, kokios yra taškavimo technikos subtilybės. Kursite savo unikalias taškų kompozicijas.
3. Refleksijos dalis: apmąstysite savo kūrybinį patyrimą ir dalinsitės įžvalgomis apie sukurtus vaizdinius bei emocines patirtis, gausite edukatorės grįžtamąjį ryšį. Šis etapas reikšmingas savižinai.
Visos priemonės bus suteiktos edukacijos vietoje. Edukaciją veda taškavimo techniką įvaldžiusi profesionali dailininkė ir dailės terapeutė Vaida Virbalaitė.
Sukurkite savo taškuotą šedevrą!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Lino kančia (arba nuo sėklelės iki drobelės)

Lankytojus pasitinka muziejininkė ir pradeda pažintį su ekspozicijoje esančiais daiktais ir padargais, kurie naudojami linų auginimui bei apdirbimui. Po to, edukacijos dalyviai žiūri filmą, kaip linai nuraunami, rišami į pėdus, nukaršiami. Žinių įtvirtinimui vaikai suskirstomi į komandas, kurios tarpusavyje rungtyniauja viktorinose, praktinėse užduotyse.


Edukacinė paskaita „Lietuvos etnografiniai regionai“ (nuotolinė paskaita)

Etnografinis regionas – istoriškai susiformavusi teritorijos dalis, kurioje išlaikyta savita tarmė, tradicijos ir papročiai, integruotas baltų genčių palikimas. Šis palikimas iki mūsų laikų išliko kaip materialusis ir nematerialusis paveldas, pasireiškiantis ir labiausiai atpažįstamas pagal tokius savitumo raiškos požymius: tarmę, tautosaką, muzikinį folklorą, tautinį drabužį, architektūrą, papročius, tautodailę ir tradicinius dirbinius, kulinarinį paveldą.
Lietuvoje šiuo metu paprastai išskiriami penki etnografiniai regionai, pasižymintys istoriškai susiformavusiais kultūriniais ypatumais: Aukštaitija, Dzūkija, Mažoji Lietuva, Suvalkija ir Žemaitija.
Nuotolinės paskaitos metu Zoom platformos pagalba aptarsime kiekvieną regioną pagal jo tapatumo požymius: tarmę, muzikinį folklorą, tautinį drabužį, architektūrą, papročius, tautodailę ir tradicinius dirbinius, kulinarinį paveldą. Gilesniam įspūdžiui susidaryti regionų ribų ieškosime Lietuvos žemėlapyje, klausysime skirtingų tarmių ir dainų, o paskaitos pabaigoje žinias užtvirtinsime žaisdami Kahoot viktoriną.


Klounados ir fizinio teatro spektaklis ,,Pasišiukšlinę"

Kaip ir kodėl šiukšliname? Kas šioje temoje mus verčia jaustis nejaukiai? Kas sukelią baimę, siaubą ir kaltę? O kas skatina imtis veiksmų?

Skirtingus teatro žanrus – klounadą, fizinį, dramos teatrą – jungiantis spektaklis „Pasišiukšlinę“ universalia teatro kalba atveria globalios klimato krizės temą. 12 – 17 metų jaunimui kurtame spektaklyje skamba lietuvių klimatosaugininkės Dr. Gintarės Klimienės pranešimas. Į klimato kaitą žvelgiama kaip į socialinę dramą, kurią žmonija pajėgi išspręsti. Žiūrovai dalyvauja sprendimo procese.

Klimato krizė patiriama ir iš asmeninės, „pasišiukšlinusių“, ne itin atsakingų vartotojų, daug metų bandančių neigti, slėpti, ignoruoti perspektyvos. Saviironija atskleidžia komiškus, absurdiškus mūsų elgesio modelius susidūrus su atsakomybės ir įsitraukimo reikalaujančia problema.

Spektaklio kostiumai ir scenografija sukurti iš antrinių perdirbtų medžiagų. Į naujas formas sulydytas plastikas tampa išskirtiniu meniniu objektu. Iš ledo pagamintos ledynų figūros tirpsta ir nyksta viso vyksmo metu.

Spektaklio autorės, aktorės – Kristina Mauruševičiūtė, Vilma Raubaitė, Indrė Lencevičiūtė                                                                   Režisierius konsultantas – Franck Dinet                                                                                Scenografė – Medilė Šiaulytytė
Kompozitorius – Jokūbas Tulaba                                                                                Šviesų dailininkas – Ignas Lungevičius
Mokslinio pranešimo autorė –  Gintarė Klimienė

Spektaklio sukūrimą finansavo Lietuvos kultūros taryba, Vilniaus miesto savivaldybė.
Spektaklio partneriai – Vilniaus mokytojų namai, „Associazione Culturale La Terra Galleggiante“
(Italija), „Teatre Le Samovar“ (Prancūzija).


Marijampolės geležinkelio stotis yra viena gražiausių Lietuvoje. Įspūdingos architektūros pastatas pasitinka visus atvykstančius į miestą. Kokia šio pastato istorija, kas jį suprojektavo ir įrengė išskirtinio dizaino interjerą? Koks šio pastato architektūrinis stilius ir kokios detalės suteikia šiam pastatui puošnumo sužinosite atvykę. Čia nuo senųjų prieškario laikų išlikusi bilietų kasa, keleivių laukimo salė su didžiuliais suolais.. Su mokiniais išsiaiškinsime ką reiškia ne kasdien girdimi žodžiai - peronas, platforma, lokomotyvas,, semaforas... Atvykstančius į geležinkelio stotį pasitinkas istorinis stoties varpas. Sužinosime, kam jis buvio reikalingas
Traukiniais keliauja žmonės, norėdami aplankytis kitus miestus, šalis, žmones... Tačiau buvo ir kitoks laikotarpis, kai geležinkelio vagonais žmonės buvo tremiami į tolimus ir atšiaurius kraštus... Tuos laikus mena senas, medinis  vagonas ir paminklas tremtiniams.
Šiais laikais geležinkelio stotis priima ne tik norinčius keliauti -  įspūdingose stoties salėse vyksta koncertai, tarptautinio meno ir architektūros simpoziumo Malonny atidarymo renginiai, parodos.
Po apžvalginės ekskursijos po geležinkelio stotį, keleivių laukimo salėje mokinių lauks interaktyvi užduotis - kurią mokiniai atliks grupelėmis, bei klausimų ir mįslių  viktorina. Geriausiai atsakiusiųjų ir aktyviausiai dalyvavusių lauks prizai.


Kaip ir kodėl atsirado opera, kas sieja veiksmo trilerį ir operos žanrą, ar gali opera baigtis laimingai ir kodėl operos istorijai svarbios primadonos? Atsakymų į šiuos ir daugelį kitų klausimų galima tikėtis interaktyviame edukaciniame užsiėmime OPEROS ŽAVESYS. Kompozitorė Audronė Žigaitytė, operos žanru susižavėjo dar vaikystėje – nuo 10 metų lankėsi operos teatre ir žiūrėjo „suaugusių“ spektaklius. Vaikystės susižavėjimas žanru tapo viso gyvenimo aistra ir pagrindine profesijos dalimi: sukurtos (ir pastatytos) 4 operos („Mažvydas“, „Žilvinas ir Eglė“, „Praregėjimas“, „Frank‘Einstainas – XXI amžius“), sukurtas naujas medijų operos žanras, išleista straipsnių rinktinė „Ieškokite operos“, vesti susitikimai, koncertai, radijo ir televizijos laidos operos temomis, išleistos kompaktinės plokštelės (operų fragmentai ir operos), inicijuotas filmo-operos „Rigoletas“ pastatymas (lietuvių kalba) ir pan. Moksleiviams vienam užsiėmimui siūlau rinktis temą iš keturių operų, kurių kiekvieną tikiuosi pristatyti taip, kad operos žanras taptų kur kas aiškesnis ir rastųsi noras gilintis ir į kitas operas: 1. G. Verdi opera „Rigoletas“ (J. P. Ponelli pastatymas italų kalba ir R. Banionio pastatymas lietuvių kalba) 2. G. Verdi opera „Traviata“ (F. Zeffirelli ir Willi Decker pastatymai italų kalba ir LNOBT pastatymų fragmentai lietuvių kalba) 3. A. Žigaitytės Muzikinė drama „Mažvydas“, pagal Justino Marcinkevičiaus dramą „Mažvydas“ 4. A. Žigaitytės Muzikinė drama „Žilvinas ir Eglė“, pagal Vinco Mykolaičio-Putino poemą „Žilvinas ir Eglė“ Susitikimo/pamokos teminis planas Programos aprašai viešinami svetainėse www.muzikusajunga.lt (tekstai, nuotraukos, garso ir vaizdo įrašai) ir http://parduotuve.muzikusajunga.lt/koncertai (edukacinio susitikimo OPEROS ŽAVESYS pristatymas)


Monospektaklis 9-12 kl. mokiniams „Dulkėti veidrodžiai“

,,Dulkėti veidrodžiai” yra jauno dramaturgo autobiografiniais faktais paremtas monospektaklis, pasakojantis jaunystės patirtis augant provincijoje, savo gyvenime pasiklydusių tėvų šeimoje, išgerinėjančių draugų apsuptyje, kuomet nebuvo nei kuo užsiimti, nei pas ką pasiguosti. Pagrindinė spektaklio tema – nemeilė šeimoje, mokykloje, tarp draugų bei tos nemeilės poveikis jauniems žmonėms, pasireiškęs svaigalų vartojimu, nusikalstamomis veiklomis, ko pasekoje ne vienas baigė savo dienas įkalinimo įstaigose ar net pasitraukiant iš gyvenimo.
Spektaklio peržiūra yra papildyta pospektakline diskusija ir kūrybine užduotimi, kurių metu aptariamaos dokumentinio teatro, storytelingo, monospektaklio kūrybos būdai ir kitos inovatyvios šiuolaikinio teatro raiškos galimybės. Kūrybinės užduoties metu mokiniai spektaklio raiškos rėmuose, apraria, analizuoja ir generuoja asmenines idėjas, galimam naujam spektakliui. Tokių veiklų metu gilinamos tiek kultūrinio, tiek meninio, tiek edukacinio poveikio sritys.
Spektaklio dramaturgas ir aktorius – Raimondas Klezys
Spektaklio režisierė, diskusijos ir kūrybinių užduočių mnentorė – Ieva Jackevičiūtė


Ar norite atrakinti spynas ir kodus, išsiaiškinti šokolado paslaptis ir patekti į Vonkos šokolado fabriką, kur kuriami neįtikėtini skanėstai?!

Paslėpta ir užkoduota informacija, žadins dalyvių smalsumą atrasti ir susipažinti su Čarliu, jo socialine padėtimi ir Vonkos šokolado fabriku, su šokolado atsiradimo istorija, kilme, keisčiausiais sukurtais skoniais pasaulyje, istorinėmis Lietuvos ir pasaulio asmenybėmis, mėgusiomis šį gardėsį.
Atlikdami užduotis sužinos apie didžiausius pasaulio smaližius, iškoduos suvalgomo šokolado kiekius.
Jeigu pavyks atlikti visas paslėptas, užkoduotas užduotis ir rasti 5 auksinius bilietėlius, pateksite į stebuklingą fabriką, kuriame patys virsite fabriko mašinomis, o vėliau kaip tikri kūrėjai bandysite sukurti pačius netikėčiausius šokolado skonius ir naujų gaminių pavadinimus.

Ar pavyks nulaužti „Slaptą kodą: ŠOKOLADAS“ jūsų klasei?

(Iš anksto suderinus ir gavus sutikimą, edukacijos pabaigoje gali būti degustuojamas šokoladas.)


Kaip atrodė Lietuva prieš daugiau nei 100 metų, skelbiant Vasario 16-osios aktą? Kokių profesijų žmonės tuo metu gyveno? Edukacijos metu keliausime po Signatarų namų ekspoziciją ir bandysime įsijausti į XX a. pr. virėjos, kalvio, raštininko, auklėtojos, kepėjos ir agronomo profesijas bei pagalvoti, kaip šie žmonės suprato laisvę ir kokiais būdais galėjo prisidėti prie naujos valstybės kūrimo. Aptarsime, koks mūsų vaidmuo šiuolaikinėje demokratinėje visuomenėje. Taip pat iš arčiau susipažinsime su vienu iš signatarų - Jonu Basanavičiumi, bei aplankysime Nepriklausomybės akto pasirašymo kambarį. Jūsų laukia linksmi žaidimai ir interaktyvios užduotys, kurios sukurs smagią ir įsimintiną apsilankymo muziejuje patirtį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Valstybinio Kernavės kultūrinio rezervato direkcija

Pasakojimo, bandymų ir žaidimų pagalba keliausime į tolimą praeitį. Sužinosime kaip žmonės gyveno gamtos prieglobstyje bei su kokiais gamtos iššūkiais tekdavo susidurti, ką jie rankiojo, kaip medžiojo, kokia buvo jų išvaizda ir kaip ji keitėsi per amžių amžius. „Pagyvensime“ priešistorės palapinėje, sužinosime, iš ko buvo gaminami įrankiai, apranga bei statomi būstai.


Pažintis su Panemunės pilimi ieškant lobio (6-10 kl.)

Kultūrinė edukacija "Pažintis su Panemunės pilimi ieškant lobio" kviečia pasinerti į paslaptingą pilies lobio ieškojimą ne tik pilyje, bet ir pilies parke. Veiklos metu mokiniams pristatoma Panemunės pilies istorija bei šiandiena. Mokiniai supažindinami su pilies lankomomis erdvėmis: Žemaitijos kunigaikštystės valdytojo apartamentais, atkurta istorine 18 a. virtuve bei jos ekspozicijomis (senovine virene, duonos kepykla su duonkepėmis krosnimis, maisto sandėliu, buvusiu tarnų valgomuoju), taip pat pristatomas buvęs kalėjimas-karceris. Pilies parke atkreipiamas dėmesys į išlikusius seniausius medžius, kaskadinių tvenkinių sistemą, vienuolių saleziečių statytą koplytėlę. Vėliau aptariamas lobio paieškos būdas. Dalyviai suskirstomi į dvi komandas. Komandos lobio skrynios ieško pagal pateiktas nuorodas. Gavusios po pirmą nuorodą, į pilies lobio paiešką komandos leidžiasi skirtingais maršrutais. Nuorodose mokiniai randa ne tik užuominas, kur eiti toliau, bet ir klausimus bei užduotis, kurių teisingi atsakymai ir sprendimai galiausiai leidžia atrakinti lobių skrynią. Edukacinio užsiėmimo metu bus naudojamasi pasakojimo-ekskursijos, orientacinio žaidimo metodais, informaciniame terminale esančiomis fotografijomis, brėžiniais, virtualia medžiaga apie pilį, archeologiniais radiniais, ekspozicijos medžiaga, nuorodomis, kuriose pateiktos užduotys, ugdančios loginį mąstymą. Edukacinės veiklos dalyviai ne tik ras „pilies lobį", bet ir susipažins su Panemunės pilies bei šio krašto istorija, mokysis bendros, draugiškos veiklos komandoje be smurto ir patyčių, turės galimybę saviraiškai ir patirs atradimo džiaugsmą.


,,Teatro istorijų" spektaklis „Miesto eilės“ – novatoriškas kūrinys, garsinių pasivaikščiojimų žanrą pritaikęs teatrui vaikams ir jaunuoliams (9-16 m.). Interaktyvus spektaklis vyksta vaikščiojant Vilniaus miesto gatvėmis, „slaptais“ kiemais ir aikštėmis, klausantis geriausių lietuvių poetų eilėraščių vaikams, patiriant dviejų draugų draugystės istoriją bei naujai patiriant Vilnių. Du spektaklio herojai – Steponas (D. Ciunis) ir Liudas (M. Gotbergas) – kviečia pasivaikščioti ir pajusti Vilnių atvira širdimi, taip, kaip miestą mato menininkai, poetai. Liudas sutartoje vietoje laukia dalyvių, išdalina jiems ausines ir paaiškina, kad viską plačiau sužinos iš Stepono, kuris susilaužė koją, prisivirė kažikokios „nerėgėtos košės “, todėl kelionę ves iš nuotolio.                                                                     Žiūrovai turi galimybę patirti Stepono Vilnių. Kinematografinę poetinę spektaklio kelionę sudaro 8 stotelės, jose dalyviai išgirsta, patiria 8 eilėraščius, pamato 8 neįprastus objektus – senovinius kino prietaisus (taumatropą, zoetropą, mutaskopą ir kt.) – kurių kiekvienas sukuria mažą stebuklą, o akyliausieji, laimingiausieji pamato dar daugiau. Spektaklio instaliacija – senovinis XIX a. kino teatras – renginio metu atgyja viešose ir privačiose miesto erdvėse, eilėraščiams artimoje aplinkoje (V. Palčinskaitės „Agava“ – langinėje, A. Šimkaus „Bobulytė išvilioja sūrį“ – sūpynėse, A. A. Jonyno „Karvė“ slaptame sode...). Ji tarpininkauja atskleidžiant eilėraščio atmosferą ir poeziją, slypinčią miesto fragmentuose. Eilėraščiai ne iliustruoja Vilnių, o tam tikra prasme jį papildo, parodydami ne tik koks Vilnius yra, bet ir koks jis gali būti kiekvienam mūsų, jei tik atsivertume galimybėms išgirsti ir pamatyti daugiau nei įprastai.                                                                       Režisierė - K. Mauruševičiūtė; Dramaturgė - Diana Gan Kompozitorius - J. Tulaba; Scenografė - D. Kiaupaitė;  Objektų konstruktorius -  A. Bartninkas


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Menas – universali kalba, galinti skirtingus žmones sutelkti bendram tikslui.
Edukacijos tikslas - į magiško teatro procesą įtraukti niekada scenoje nestovėjusius žmones.
Šiaulių rajono savivaldybės Kultūros centro mažojoje teatro scenoje dalyvius pasitiks magijos artistė lydima scenos partnerių - gyvūnėlių (šuo, papūga ir kt.).
Edukacijos metu edukatorė supažindins su Magijos teatru ir jo artistais. Mokinius mokys, kaip elgtis scenoje, valdyti balsą ir kūną, išmokins nesudėtingų magiškų triukų, papasakos apie pasirodymo kūrimo eigą.
Dalyvių grupė bus padalinta į dvi dalis: artistai ir žiūrovai. Edukatorės pagalba bus kuriamas "Magijos teatro" pasirodymas, kuriuo metu dalyviai kurdami bendrą pasirodymą, atras būdų, kaip išreikšti save, suteiks jėgų perlipti per save ir įveikti baimes. Drauge dalyvaudami kūrybos procese visi taps labai artimi.
Edukacija baigiama refleksija, kuri padės mokiniams susieti ankstesnes žinias su naujomis, taip pat bus kalbama su mokiniais ką jie jautė, ką jie naujo atrado, ko išmoko. Tokiu būdu mokiniai bus skatinami daugiau mąstyti ir domėtis, pergalvoti ką tik įgytas žinias ir potyrius.


Edukacinė programa Grūdo kelias, kuri vyksta autentiškoje XXa. Pradžios pilno ansamblio sodyboje, kurią sudaro: dviejų galų gyvenamasis namas, klojimas su arkliniais padargais, veikiančia kalve, klėtis apstatyta senovinių daiktų ir rakandų kolekcijomis. Taip pat stovi vienintelis Lietuvoje veikiantis 1924 metų vėjo malūnas, miltus malantis akmeninėmis girnomis. Iš jau sumaltų miltų pagal tradicijas užraugiama duonos tešla, iš kurios atvykę moksleiviai gavę po saują tešlos kiekvienas su gido pagalba susiformuoja po kepaliuką duonos ir pasišauna jį į senovinę krosnį. Kol duona kepama, gidas supažindina su protėvių kasdieniniais darbais, sodybos pastatais bei rakandų kolekcijomis. Aplankomas tvartelis, kuriame gyvena naminiai gyvūnėliai, o kitapus kelio aplankysite tokius gyvūnus kaip: Danieliai, muflonai, alpakos, taurieji elniai, asiliukas, ponis, avytės bei ožkytės. Ekskursijos pabaigoje išsidaliname duonelę bei vaišinamės žolelių arbata.


Kaip negali spręsti apie knygos turinį iš jos viršelio, taip negali pažinti žmogaus iš pradinio įspūdžio. Juk žmogus – kaip tekanti upė, jis visada visiems ir visur kitoks. Turi savo dugną, paviršių, o kiekvieno vanduo savaip drumstas – skirtingomis patirtimis, svajonėmis, paslaptimis. Visi tarsi juodavandeniai – tuo pačiu ir tamsos, ir šviesos nešėjai.
Literatūrinio- edukacinio užsiėmimo metu knygų vaikams ir paaugliams autorė Ignė Zarambaitė pristatys knygą „Juodavandeniai“ (kūrinys tapo 2020-ųjų Metų knyga paaugliams, pelnė Vaikų literatūros premiją, pateko į prestižinį reikšmingiausių pasaulio knygų vaikams ir paaugliams katalogą „Baltieji varnai 2020“, yra verčiamas į latvių, estų kalbas, išleistas Brailio raštu).
Pagrindinė veikėja Anika persikelia į gimtąjį miestelį, kuriame gyveno iki tėvų skyrybų. Su mama kurį laiką praleido sostinėje, ten stengėsi pamiršti skaudžias patirtis, pradėti gyvenimą iš naujo, vis dėlto aplinkybės privertė sugrįžti. Šešiolikmetę merginą vėl prislegia vaikystės ir ankstyvos paauglystės prisiminimai – nesutarimai šeimoje, žiaurios bendramokslių patyčios. Anikos viduje veši senos nuoskaudos, bet išoriškai ji stipriai pasikeitusi, niekas jos neatpažįsta. Ji nusprendžia tuo pasinaudoti. Pasivadinusi Ana, perėmusi mamos pavardę į gimnaziją įžengia tapusi kitu žmogumi...
Kūrinys laviruoja tarp trilerio ir probleminės prozos žanro. Knygoje nagrinėjamos jaunimui aktualios temos – patyčios, tapatybės ir prasmės paieškos, draugystės ir pripažinimo troškimas, moralinės dilemos. Pasitelkiant informacines technologijas, vaizdines priemones bus perteikiamos knygos siužeto kūrimo subtilybės, apibūdinami veikėjų charakteriai. Dalyviai bus įtraukti į atvirą, neformalų pokalbį apie problemas ir dilemas, su kuriomis susiduria knygoje aprašomi veikėjai ir jie patys. Antroje susitikimo dalyje galimi trys kūrybinių dirbtuvių variantai: kūrybinis rašymas, kūrybinė improvizacija ant drobės arba knygų skirtukų kūrimas.


Užsiėmimo metu susipažinsite su dviem seniausiais amatais - žvakininkyste ir bitininkyste. Aiškinsimės, kaip atrodo korys ir kam jis reikalingas? Kiek bitė turi kojų, o kiek sparnų, kaip ji paima medų ir kiek jo pagamina per savo gyvenimą? Kodėl astronautams taip pat labai svarbios bitės ir ar tikrai išnykus bitėms išnyktume ir mes? Daug klausimų ir dar daugiau atsakymų bus mums susitikus! Edukacijos dalyviai bus apsupti vasariškai kvepiančio bičių vaško ir medaus aromato. Dalyviai gamins žvakes šiuolaikišku būdu - su silikoninėmis formomis ir patys dalyvaus bičių vaško lydymo procese, pasiruoš formą žvakės gamybai. Dalyviai išbandys ir sausąją žvakių gaminimo techniką – iš bičių korių.


Kūrybinio rašymo edukacija su rašytoja Daina Opolskaite: ieškau personažo! (išvažiuojamoji)

Kūrybinio rašymo edukacijos pradžioje mokiniai paraginami pamąstyti: kas yra rašytojas? Sunku ar lengva sukurti istoriją? Ko reikia, kad gimtų įdomus veikėjas-personažas? Kodėl neretai nuo jo priklauso visos istorijos sėkmė? Toliau prisimenami svarbiausi kiekvieno pasakojimo elementai: autorius, veikėjas, aplinkybės, vieta, laikas ir kt. Kūrybinės užduoties metu moksleivių grupei pateikiamas tik vienas sakinys, kuriame yra svarbiausi būsimo teksto kūrimo elementai: situacija, personažas, tikslas. Kartu išsiaiškinamos kūrybos galimybės ir galimi kontekstai, mokiniai paskatinami sieti gautą informaciją su savo gyvenimiškąja patirtimi. Toliau kūrybinė edukacija vyksta keliais etapais: moksleiviai grupėse arba individualiai padedami edukatorės kuria veikėjo personažą, išryškina situaciją, kurioje jis yra, ir siekiamą tikslą. Atrenkami labiausiai pavykę ir įdomiausi pavyzdžiai, kurie pagaliau jungiami į vientisą istoriją. Edukacijos pabaigoje siekiama apibendrinimo: pakanka vos kelių smulkmenų ir vaizduotės, kad gimtų įdomus personažas.


Kviečiame į smagią pažintinę kelionę po Vydūno gyvenimo ir filosofijos pasaulį. Paprastai suprantamomis priemonėmis muziejuje sužinoti apie filosofijos žodžio reikšmę ir ką tokia veikla užsiimantys žmonės veikia gyvenime. Kas yra gyvenimo būdo filosofija ir kaip jį susikuria žmogus. Pasitelkiant muziejaus ekspoziciją, garso ir vaizdo medžiagą, trumpai supažindiname su filosofo Vydūno vaikystės prisiminimais bei jo gyvenimo būdu ir kūryba. Kviečiame pažaisti žaidimą, iš kokių jausmų, patyrimų ar kvapų susideda mūsų namai ir tarp jų- aš pats. Vydūnas mokė pažinti pasaulį per pagrindines jusles (pojūčius). Jos lavinamos klausant, liečiant, uodžiant ir sukelia įvairias emocijas bei patirtis. Tai padeda žmogui pažinti save, susivokti, kas aš esu ir kaip mane veikia supantis pasaulis. Ekspozicijoje dalyviai gali pamatyti Vydūno arfą ir paskambinti Mažosios Lietuvos kanklėmis, tokiomis pat, kurias turėjo Vydūnas vaikystėje. Pasėdėti senuose mokykliniuose suoluose, išsiaiškinti Vydūno frazę  "Vidinis tilsmas". Kas tai yra? Anot Vydūno, ,,save žmogus išgirsti gali tik visiškoje tyloje ir susikaupime". Tuo tikslu muziejaus ekspozicijoje sukurtas šviesos ir garso instaliacijos "Vidinio tilsmo" kambarys, į kurį dalyviai eina po vieną klausyti ir pamatyti mus supančių energetinių sielos, proto ir jausmų spindulių. Tai susikaupimo ir trumpos meditacijos pratimas. Kitame kambaryje dalyviai kviečiami pajusti, kokios emocijos ir pojūčiai sukyla užrištomis ar užmerktomis akimis liečiant daiktus, įvairius paviršius, kurių nematai. Kaip veikia ir kokias asociacijas sukelia paslėptas kvapas? Norite išgirst, paliest ir pajust? Kviečiame į Vydūno muziejų!


Ši edukacija pristato Vilnių, prieš 700 metų su Kreivąja pilimi, kuriuoje rezidavo LDK kunigaikščiai ir didikai. Gyvosios istorijos edukacija vyksta autentiškoje aplinkoje, Vilniaus senamiestyje, net XVII a. menančiame rūsyje. Mokinių grupę pasitinka rekonstruktoriai, apsirengę XIII-XIV a. miestietiška apranga. Mokiniai sudalyvaus dviejuose veiklose: vienoje – pamatys ir sužinos apie LDK didikų istorinius kostiumas, o kitoje susipažins su XIII-XIV a. LDK elito karių ginkluote, apranga – nuo ieties iki kalavijo.
Edukacijoje naudojami rekvizitai pagamintos rekonstrukcijos pagal archeologinius radinius. Apie LDK elito karyba pasakoja eksperimentinės archeologijos klubo „Pajauta“ narys, karybos rekonstruktorius Martynas Švedas, kuris dalyvauja viduramžių kovų turnyruose. Ginklų pristatymo metu, mokiniai sužinos iš patyrusio kario kovos užkuliusius, galės paimti į rankas ginklus, užsivilkti šarvus ir pabūvoti LDK „kario kailyje“. Kitoje veikloje –LDK didikų aprangą pristatys XIII-XIV a. istorinių kostiumų rekonstrutorė Edita Gilė. LDK Kostiumų pristatymo metu, mokiniai sužinos apie viduramžių didikų aprangos reikšmę ir valdžios simbolius. Galės pamatyti, paliesti iš arti rekonstruotus LDK diduomenės kostiumus ir jų aksesuarus, papuošalus, kurie buvo atkurti pagal archeologinius radinius Kernavėje, Stakliškėse, Trakuose, Vilniuje. Norintys vaikai galės pasimatuoti didikų statuso aprangą  - užsidėti kepurę, apgalvį, apsiaustą, apavą, įsisegti papuošalus ir pan.

Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Viktorina „Vasario 16-oji: prisimink, pasikartok, sužinok“ (Nuotolinė paslauga)

Virtualios viktorinos metu mokiniai pasitikrina savo turimas žinias apie 1918 m. Lietuvos Nepriklausomybės Aktą, jo pasirašymo detales ir dvidešimt asmenų, kurių parašai pakeitė Lietuvą. Viktorina suskirstyta pagal sudėtingumą į tris lietuvišką trispalvę simbolizuojančius etapus: geltonąjį, žaliąją, raudonąjį. Pateikus klausimą, skiriamas laikas pamąstymui. Išklausius mokinių variantus, pateikiamas ir aptariamas teisingas atsakymas. Užbaigus kiekvieną iš trijų etapų, pasigirsta paskatinamasis „Jono Basanavičiaus“ įvertinimas. Pabaigoje, perėję visus etapus, nuo lengviausio iki sunkiausio, pasidaliname įspūdžiais ir tuo, ką naujo sužinojome, prisiminėme ar pasikartojome. Pažadame, jog laiką praleisite ne tik naudingai, bet ir smagiai!


Kosmoso raiška kultūroje ir dirbtinio intelekto kūrybinės dirbtuvės 3-4 kl. mokiniams

2 dalių kosmoso tematikos edukacinė kultūros ir meno interaktyvi programa ugdys mokinių kultūrinę raišką per pristatomus meno ir kultūros asmenybių kosmoso tematikos meno kūrinius skirtingose formose (kosmoso raiška menininkų paveiksluose, kine). Kurdami savo vizualinio meno interpretacijas kosmoso tematikoje, mokiniai mokosi suprasti, priimti kultūros ir meno reikšmę, svarbą visuomenei.

Edukacijos pristatymas: https://www.youtube.com/watch?v=5JiJVSHmQYI

Mokiniai įtraukiami į kultūros ir meno kūrinių tyrinėjimus, pristatant realius menininkų darbus, kaip M. K. Čiurlionio, Chesley Bonestell ir kitų kūrėjų, pritaikytus jų amžiui ir suvokimui. Vaizdingai pristatoma kosmoso tematika kino industrijoje ir jos įtaka menui ir kultūrai.
Naudojant įtraukų turinį mokiniai supažindinami su kosmoso tyrimais ir pasiekimais, jų įtaka kultūros vystymuisi (pvz., nusileidimas Mėnulyje, "kosmoso lenktynės").

Kūrybinių dirbtuvių dalyje mokiniai turės progą susipažinti su dirbtinio intelekto galimybėmis kuriant vizualinį meną ir susikurti savo vizualinio meno kūrinius, remiantis tyrinėtais kultūros ir meno kosmoso tematikos kūriniais ir vaizduote, reflektuoti savo rezultatą. Mokiniai savo meno kūrinius kurs individualiai ir grupėse, spontaniškai teikiant idėjas skirtas dirbtinio intelekto įrankiui. Toks įsitraukimas į kūrybinę veiklą, mokinius skatins komunikuoti, bendradarbiauti tarpusavyje, siūlyti ir priimti idėjas, pristatyti savo sukurtą vizualinį meną ir argumentuoti savo pasirinkimus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinio užsiėmimo pradžioje mokiniai peržiūrės video reportažą, kuriame „žurnalistė“ papasakos apie netikėtai aptiktus paslaptingus radinius, liudijančius mitinių būtybių – laumių, velnių, aitvarų net giltinių egzistavimą. Peržiūrėję reportažą mokiniai keliaus į atnaujintus ir atvertus visuomenei muziejaus rūsius, kuriuose yra saugomi šiurpūs eksponatai: velnio pypkė, virtusi mėšlu, avikirpės žirklės, skirtos nukirpti giltinei liežuvį, baubo nagas... Kiekvienas radinys turi savo istoriją, kurią galima išgirsti ne tik iš edukatorės pasakojimų, tačiau ir pačios mokslininkės Emilijos Gruodytės paliktų garso įrašų, įkeltų į QR kodus. Apžiūrėję neįprastus eksponatus mokiniai grįš į edukacinę klasę, diskutuos apie anapusinių būtybių „egzistavimą“ šiuolaikiniame pasaulyje ir bandys juos iliustruoti.
Parodos kūrėjai: rašytoja Kotryna Zylė ir dailininkas, scenografas Antanas Dubra, parodą įgyvendina literatūros pažinimo programa „Vaikų žemė“, parodos iniciatorius: Justinas Vancevičius.


Atrodytų tekstą rašau, o vaizdą piešiu, tačiau kodėl gi nepabandžius atvirkščiai – nupiešti tekstą ir parašyti vaizdą? Jeigu jau susisuko galva, viską atpainioti padės parodoje eksponuojami Sovietų Sąjungoje kūrę nonkonformistai. Skirtingomis meninės išraiškos priemonėmis jie visi siuntė tą pačią nepaklusnumo savojo laikmečio ideologinėms ir estetinėms nuostatoms žinutę. Susitikę pamatysime, kad kūrybinės laisvės siekio žinia čia parašyta-nupiešta įvairiais būdais, kartais tiek priskrebinus, kad net neįskaitysi-neįžiūrėsi, o kartais taip aiškiai, kad net akį rėžia. Galų gale kūrybinės užduoties metu ir patys pabandysime pasekti sovietmečio nepaklusniųjų keliu – juk visi turime minčių, kurias norime tyliai išlieti ar garsiai išrėkti!


Šatrijos Raganos gyvenimas ir kūryba. Spektaklis „Neparašytas laiškas“ (Nuotolinė paslauga)

Nuotolinė literatūros-teatro pamoka, skirta rašytojai M.Pečkauskaitei-Šatrijos Raganai (atliepianti tematinį 2023 m. prioritetą: Š.Ragana - viena žinomiausių XXa. pradžios Klaipėdos krašto asmenybių, Žemaitijos visuomenininkė, rašytoja, pedagogė) I-oje dalyje - spektaklio „Neparašytas laiškas“ pagal Šatrijos Raganos biografiją ir kūrybą peržiūra. Paveikiu nūdienai „dok.teatro“ principu sukurtas spektaklis remiasi rašytojos gyvenimo faktais, išlikusiais laiškais, intriguojančia gyvenimo istorija: nors išlikę daug jos laiškų, bet nėra skirtų artimiausiam žmogui, kunigui K.Bukantui, kurio kaimynystėje Židikuose ji nugyveno nemažą amžiaus tarpsnį. Sako, prieš mirtį ji seseriai liepusi sudeginti savo dienoraščius... Sp.sumanymas – tarsi herojės išpažintis po daugelio metų, jos „neparašytas laiškas“. Spektaklis aktualizuoja rašytojos kūrybos vertybes, ypač svarbias nūdienai: tarnystė Lietuvai, kuriančiojo dvasios stiprybė. Meninės vertės garantas – profesionali kūrėjų komanda: rež. Birutės Mar darbai pelnę eilę tarpt.apdovanojimų, 2020 m. įvertinti LR Vyriausybės premija; komp. Ž.Martinaitytė – taip pat LR vyriausybės premijos laureatė; sp.dalyvauja smuikininkas A.Šilalė. II-joje renginio dalyje – aktorės susitikimas su moksleiviais, skatinantis neformaliai pažvelgti į Šatrijos Raganą, giliau pažinti XX a. pradžios šalies kultūros istoriją. Moksleiviams suteikiama galimybė: parašyti „laišką“ Šatrijos Raganai – atliepiant jos kūrinių temoms, pasitelkiant jos kūrybos stilistiką. Birutės Mar talentas komunikuoti su jaunąja auditorija pasižymi nuoširdumu, inspiruoja mokinių kūrybiškumą (moksleivių pamėgtos jos edukacijos pagal J.Biliūno, S.Nėries kūrybą „Kultūros paso“ programoje). Nuotolinė paslauga vyksta per "Zoom" platformą.


Panemunės pilis su atkurta istorine XVIII amžiaus virtuve kviečia iš arčiau susipažinti su to meto kulinarinėmis tradicijomis ir pokyčiais, dalyvaujant kultūrinėje edukacijoje „Dvarų virtuvė pagal Puikųjį virėją".
Edukacijos tikslas – suteikti žinių apie Panemunės pilį kaip kultūros paveldo objektą, supažindinant su naująja prancūziška virtuve Lietuvos dvaruose XVIII amžiuje.
Uždaviniai:
1. Supažindinti mokinius su Panemunės pilies istorija bei šiandiena. 2. Supažindinti su XVIII a. virtuve bei Apšvietos epochos gastronominėmis idėjomis. 3. Ugdyti komandinio darbo patirtį.
1730–1750 m. Prancūzijoje įvyko gastronominė revoliucija. Prancūzų virėjai deklaravo senųjų kulinarinių tradicijų atsisakymą ir naują patiekalų ruošimo būdą vadino naujuoju arba moderniuoju. Naujoji prancūziška virtuvė pripažinimo sulaukė ir Abiejų Tautų Respublikoje – 1783 m. buvo išversta ir kelis kartus išleista naujosios prancūziškos virtuvės knyga „Puikusis virėjas“ (Kucharz doskonały, versta iš La Cuisine bourgeoise). Panemunės pilies erdvės – puiki vieta gastronominei diskusijai. Čia XVIII amžiaus antroje pusėje buvo įrengtas vienas pirmųjų šalyje valgomųjų, šalia jo – patalpa indams laikyti (vad. kredensas), taip pat buvo įrengta ir nauja virtuvė. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su XVIII amžiaus gastronominėmis idėjomis, jų atgarsiais Lietuvoje, apžiūrės valgomąjį, tarnybines liokajų patalpas, istorinę XVIII amžiaus virtuvę ir archeologinius radinius susijusius su valgymo kultūra. Įgytų žinių prireiks atliekant pateiktą užduotį – padengti stalą pagal prancūzišką paprotį. Edukacinės veiklos dalyviai ne tik susipažins su Panemunės pilimi, Apšvietos epochos gastronominėmis idėjomis, bet ir mokysis interpretuoti, lavins bendros, draugiškos veiklos komandoje be smurto ir patyčių įgūdžius, turės galimybę saviraiškai ir patirs pažinimo, kūrybos džiaugsmą.


Medžio raižinio paslaptys. Per šį edukacinį užsiėmimą susipažinsime su viena seniausių grafikos technikų – medžio raižiniu ir išbandysime spausdinimą naudodami jau paruoštas, profesionalios dailininkės sukurtas medžio lenteles. Raižinys – viena seniausių meno formų. Pirmieji raižiniai aptikti ant priešistorinių archeologinių radinių. Pirmi autentiški atspaudai buvo budistiniai tekstai, išraižyti medyje ir atspausti Tolimuosiuose Rytuose. Vakarų Europoje medžio raižymo technika iš pradžių spausdintos žaidimo kortos, šventųjų paveikslėliai, taip pat pirmosios spausdintinės knygos. Seniausi Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje sukurti grafikos kūriniai – tai Pranciškaus Skorinos išleistų knygų iliustracijos, atliktos medžio raižymo technika. Paprastai buvo raižoma ant minkšto medžio išilginių lentų, vėliau pradėtos naudoti kietesnės skersinio medžio lentos – tai leido išraižyti smulkias detales. Medžio raižinio technika buvo populiari lietuvių liaudies meno tradicijoje. Meno raižinys įsitvirtino ir profesionalioje dailėje, o tokie menininkai kaip XIX a. gyvenęs Vincentas Smakauskas ar XX a. kūrę Vytautas Kazimieras Jonynas, Jonas Kuzminskis, Viktoras Petravičius, Rimtautas Gibavičius sukūrė daug puikių kūrinių. Edukacinio užsiėmimo metu apžiūrėsime medžių raižinių atspaudus, rodomus Vilniaus paveikslų galerijos ekspozicijoje. o praktinė užsiėmimo dalis padės geriau suvokti medžio raižinio ir jo atspaudo sukūrimo procesą.


Edukacijos metu aptariama gamtinė piliakalnių kilmė, atskleidžiama pilių ir kitų gynybinių įtvirtinimų raidos perspektyva nuo pirmųjų įtvirtintų gyvenviečių iki istorinių laikų pradžios pilių. Apžvelgiamos Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės, taip pat ir senosios Prūsijos pilys ir tvirtovės. Susipažinus su statinių istorija dalyviai kuria savo pilis ir jų interjerą naudodami CoSpaces programinę įrangą. Sukurtoms pilims ir tvirtovėms įgyvendinamos programavimo užduotys, leidžiančios kontroliuoti aplinkoje esančius elementus, tokius kaip langai, durys, gyvūnai ir pan. Sukurtus savo projektus dalyviai išbando su virtualios realybės akiniais. Edukacijos pabaigoje mokiniai dalyvauja viktorinoje, kuri užtvirtina įgytas žinias bei potyrius.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


“Myliu tik tai, ką žinau, saugau tik, tai ką myliu”
Konradas Lorenzas

Miškas klasėje, tai miško pedagogika-su mišku susijęs švietimas vaikams, skatinantis mokinius suvokti gamtos įvairovę ir naudą sau.
Dėmesys skiriamas visai miško aplinkai ir pagarbai. Nuo senų laikų miškas minimas žmonijos istorijoje kaip šventa vieta. Miškas apsuptas paskojimais tiek literatūroje, tiek mitologijoje.
Tai vieta bendradarbiavimui su gamta, nuotykių ir pasakų vieta, kūrybos ir vaizduotės šaltinis, ramybės oazė ir natūrali vaistine.
Samanos tampa minkštu patalu, spygliai gydomaisiais vaistais, grybai ir uogos gardžiu maistu.
Pakviesime vaikus klasėje pajusti mišką, pauostyti ir paliesti, kalbėsime apie miško naudą, jo gėrybes ir gamtosaugą. Įtrauksime vaikus į protėvių pasaulį, supažindinsime su pamirštais papročiais ir gamtos naturaliais gydomaisias būdais, skirtingais metų laikais.
Ši edukacija žaismingai, per pasakojimus,uoslę, pojučius, poeziją pateiks dalyviams gamtos mokslus ir gamtosaugos pagrindus.

Savo eiliuotą pasakėlę “Miško talka” iš knygutės “Mano mažasis pasaulis”, kurioje atsispindi meilė gamtai ir jos gyventojams, kuri pamoko vaikučius mylėti ir tausoti gamtą, skaitys autorė Kristina Petkutė-Gregor.


Kiekvienas iš mūsų yra kūrėjas, o ypatingai vaikystėje. Mes kuriame tradicijas, draugystes, žaidimus, atsiminimus, sapnus ir dar daug visko. Teatro improvizacijos dirbtuvės tai smagi ir be galo įdomi pažintis su savo svajonėmis, intuicija, kūnu ir balsu. Galima išdykauti, juoktis, gudrauti ir mokytis vienu metu: kaip būti spontanišku, nebijoti klysti, išgirsti ir priimti kitų pasiūlymus, spręsti netikėtus iššūkius. Šėlsmas scenoje gali padėti atrasti atsakymus net į pačius sudėtingiausius kasdienybės klausimus!


Atsinaujinantys energijos ištekliai ir energetikos raida: nuotolinis edukacinis renginys

Nuotolinis edukacinis renginys supažindins vaikus su atsinaujinančios energijos ištekliais ir energetikos raida.

Kas yra energija? Kas yra atsinaujinti ir neatsinaujinanti energija? Kokią įtaką turi atsinaujinančios energijos ištekliai gamtai, kultūriniam gamtos paveldui? Edukacinio renginio metu vaikai sužinos įdomių faktų ir naudingų dalykų apie atsinaujančios energijos išteklius, jų reikšmę gamtos paveldui bei formuojamą įtaką kultūriniam bei tautiniam ateities žmogaus identitetui. Vaikai pasiners į smagų kūrybinį procesą, kurio metu panaudojant antrines žaliavas kurs įvairius energetikos motyvus. Stiprinsime tvarią mąstyseną, sąmoningumą, bendradarbiavimo, komunikavimo įgūdžius, lavinsime gebėjimą priimti sprendimus, skatinsime kūrybiškumą per smagią ir įdomią patyriminę veiklą.


Tikslas- skatinti mokinių domėjimąsi naudingomis iškasenomis, jų panaudojimo galimybėmis. Uždaviniai 1.	Supažindinti mokinius su naudingomis iškasenomis. 2. Suteikti informacijos apie jų panaudojimo galimybes. 3. Palyginti įvairių naudingų iškasenų savybes. 4. Mokyti supilstyti bei papuošti kompoziciją iš spalvoto smėlio stikliniame inde.
  Mokiniai klauso pasakojimo apie naudingas iškasenas, kurio metu jos neįvardinamos tik apibūdinamos, prisimina jau turimą informaciją bei ją užrašo į pateiktas lenteles. Grupelės gauna padėkluose indelius su naudingomis iškasenomis, lygina jų savybes (judindami klauso kaip barška, kiek sveria ), užpildo lentelę įrašydami naudingų iškasenų pavadinimus.  Atlikę tiriamąją veiklą, aptarę gautus rezultatus užpildytose lentelėse ir lygindami su skaidrėmis, bei apžiūrėdami indelių turinį, stebi kiek jie prisiminė, o kiek žinojo, ką atspėjo, kodėl nepavyko. Suskaičiuoja atspėtas teisingai.
Susipažįsta su floristo specialybe, floristinių kempinių rūšimis, jų panaudojimo galimybėmis, smėlio pilstymo būdais, komponavimo principais. Į stiklinį indą supilsto spalvotą smėlį bei kuria kompoziciją. Sukurtą kompoziciją mokiniai pasilieka sau.


Edukacinė programa „Kuriu pasaką su Vaižgantu“ padės susipažinti su lietuvių literatūros klasiku Juozu Tumu-Vaižgantu. Atrasime įvairių įdomių veikėjų ir jų patirčių iš J. Tumo-Vaižganto pasakų ir raštų pasaulio. Kiekvienas mažasis muziejaus lankytojas susiras septynias Vaižganto žodžių korteles, iš kurių sudės savo sakinius ir pasakas. Tada savo pasaką bus galima pasekti kitiems. Edukacine programa yra siekiama, kad vaikai atrastų įkvepiančią ir šiltą J. Tumo-Vaižganto asmenybę, prisiliestų prie jaukaus lietuvių literatūros klasiko pasaulio, susipažintų su įvairiais Vaižganto kūrybos motyvais, patys taptų pasakų autoriais, išmoktų pažinti skaičius, gerbti žodžius, iš žodžių sukurtų savo pasakas ir jomis pasidžiaugtų. Edukacinė programa „Kuriu pasaką su Vaižgantu“ visiems dovanos daug gerų jausmų, jaukių patyrimų, kūrybinio džiaugsmo ir nuoširdaus juoko.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Įvairūs simboliai ir ženklai mus lydi visur: namuose, mokykloje, einantgatve, skaitant knygą, lankantis muziejuje. Tokie vaizdiniai be žodžių galiinformuoti, įspėti arba net papasakoti legendą, o gal ir tikrą istoriją.Šiandien naudojamų ženklų reikšmes vargu ar iššifruotų LietuvosDidžiosios Kunigaikštystės laikų gyventojai, ir atvirkščiai – turbūt ne visųsenųjų simbolių svarbą galėtume suprasti dabar. Per edukacinįužsiėmimą pagal specialiai parengtą užduočių paketą dalyviaiekspozicijoje analizuos paslaptingą senųjų simbolių bei ženklų pasaulį,mokysis atpažinti archeologiniuose radiniuose pavaizduotus simboliusbei suprasti galimas jų reikšmes. Edukacinio užsiėmimo antroje dalyjepagal išanalizuotus ir pačių susikurtus ženklus bus gaminamaspakabutis iš spalvoto modelino. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo visuomeninio ir meninio ugdymo programas,skirtas padėti suvokti simbolių prasmes, reikšmes ir jų kaitą keičiantisistorinėms epochoms.


Tušas ir paveikslas Kviečiame išbandyti sumi-e (jap. „tušas ir paveikslas“ ) tapybą. Tai tapyba skiestu tušu ant šilko arba ant ryžių popieriaus. Šilko ar ryžių popieriaus ritinėliuose mes galime pamatyti nutapytus gamtos vaizdus: kalnus, krioklius, medžius, gėles, paukščius... Ši tapyba betarpiškai susijusi su kaligrafija, sodų menu, poezija bei persmelkta Rytų Azijos filosofijos. Tokia tapybos rūšis gimė Senovės Kinijoje. Keturioliktame amžiuje tapyba tušu atkeliavo į Japoniją ir tapo nacionalinės kultūros dalimi. Kaip rašė garsus kinų Tang epochos monochrominės peizažo tapybos pradininkas Wang Wei (699 – 759) veikale „Peizažinės tapybos paslaptys“ – „Vanduo ir tušas aukščiau visų tapybos būdų. Jų ištakos glūdi gamtos prigimtyje, jie pranoksta kūrėjo meistriškumą.“ Sumi-e tapyba remiasi keturiomis brangenybėmis – presuotu tušu (jap. sumi), akmeniniu indeliu tušui trinti (jap. suzuri), teptuku (jap. fude ) ir popieriumi ( jap. washi), šias priemones prilyginant šventyklose naudojamiems ritualiniams daiktams, o patį kūrybos procesą – meditacijai. Juk norėdami kažką nutapyti Rytų Azijos menininkai ilgai stebėdavo besiskleidžiantį žiedą, skrendantį paukštį ar tekantį vandenį ir baltame lape kartais keliais meistriškais teptuko potėpiais perteikdavo jų dvasią. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsime su Rytų Azijos tapybos principais bei išbandysime tapymą ant ryžių popieriaus, kurio metu galėsime nutapyti bambuką, sakurą ar kitą pasirinktą siužetą. Jaunesnių klasių mokiniai daugiau dėmesio skirs pačiam tapymo procesui, gamtos simbolikos reikšmei, o su vyresnių klasių moksleiviais gilinsimės į užkoduotus šioje tapyboje Rytų Azijos filosofijos principus.


Žymusis prancūzų XIX a. romanistas Onorė de Balzakas yra lankęsis Lietuvoje. 1843 m. spalio 10 d. atvyko į Tauragę. Tų metų pavasarį jis buvo atplaukęs į Peterburgą pas savo mylimąją grafienę Eveliną Hanską, kurią ketino vesti. Taip ir nesutaręs dėl vedybų, rašytojas rudeni karieta iškeliavo atgal pro Rygą į Paryžių. Balzakas Tauragėje sustojo kaip paskutinėje stotyje, kur pašto užeigos namuose parašė laišką grafienei. Laiške rašoma: „Brangioji Grafiene, filosofas, teigdamas, kad negalima rašyti užeigos plunksna, pasakė didžią teisybę, nes, kad ir kažin kaip Jūs būtumėte nuliūdus, netvertumėte juokais, matydama, kaip aš darbuojuos tokia plunksna...”. Tai vienintelis rašytojo laiškas, rašytas Lietuvoje. Edukaciniame užsiėmime „Balzako laiškas” vaikai pirniausia išvys muziejaus pilies menėse itin retai matomą šešėlių instaliaciją, kur vaizduojamas Balzakas, žengiantis į Tauragės paštą. Užsiėmimu siekiama neformalioje muziejaus kultūrinėje erdvėje supažindinti mokinius su XIX a. rašymo žąsies plunksna tradicija, kuri pradėta dar VI a. prieš Kristų. Antroje edukacijos dalyje vaikai sužinos šios rašymo technikos istoriją: ar visos žąsies plunksnos tinkamos rašymui, kaip jas tinkamai paruošti, ką daryti, jeigu sulūžta plunksna, apie kaligrafijos meną ir dar daug įdomių dalykų apie popierinių laiškų rašymą Balzako laikais bei paties rašytojo įdomiausius gyvenimo faktus. Vaikai, atkartodami tuomet viešėjusį rašytoją, pamėgins kaligrafiškai parašyti laišką ant popieriaus, naudodami tušą ir žąsies plunksną ir, jei tądien šypsosis laimė – patys sulauks slapto laiško.


Edukacinis užsiėmimas – tai netradicinė integruota literatūros, istorijos ir pilietiškumo pagrindų pamoka vyresniųjų klasių mokiniams. Dirbdami autentiškoje aplinkoje – A. Vienuolio name-muziejuje, programos dalyviai susipažins su rašytojo A. Vienuolio įnašu į Lietuvos kultūros ir literatūros istoriją bei su tragiška rašytojo ir apskritai kūrėjo situacija Lietuvoje sovietinės okupacijos metais, ypač XX a. 5-6 dešimtm., gilinsis į naująją, tų laikų, kūrinio autorystės sampratą. Mokiniai pamatys, kaip realiai keitėsi žymaus rašytojo šeimos gyvenimo sąlygos, Lietuvai netekus Nepriklausomybės. Programos dalyviai turės unikalią galimybę pamatyti žymiausio ir labiausiai cenzūros sužaloto sovietinio laikotarpio A. Vienuolio kūrinio ,,Puodžiūnkiemis“, „socialistinio realizmo“ romano, rankraščius ir, dirbdami su jais, susipažinti su rašymo istorija: kiekybine ir kokybine teksto transformacija, įvairių cenzorių-redaktorių indėliu į kūrybinį procesą. Nagrinėdami įvairias teksto redakcijas bei remdamiesi paraliteratūriniais tekstais (rašytojo amžininkų atsiminimais, laiškais, ikikarine ir pokarine rašytojo korespondencija), dalyviai analizuos ir vertins rašytojo, atsidūrusio cenzorių rankose, jausmus, bandymą apginti savo, kaip žmogaus ir kūrėjo, pozicijas. Siekdami suvokti nagrinėjamos temos aktualumą šiandien ir kiekvienam, programos dalyviai vertins galimybės laisvai gyventi ir kurti svarbą, ieškos paralelių su savo aplinka ir patirtimi.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Nuotaikingame užsiėmime aptarsite advento laikotarpio ir Kūčių dienos bruožus Suvalkijoje. Pildydami spalvingą darbotvarkę lyginsite Kūčių dienos darbus, ritualus, jų reikšmę su senosiomis ir dabartinėmis jūsų šeimos tradicijomis. Praktinėje dalyje susipažinsite su skirtingo pobūdžio Kūčių vakaro burtais: skaičiavimo, pėdavimo, rašymo, traukimo ir kitais. Sužinosite apie dovanų dovanojimo tradiciją ir iš balto molio pasigaminsite žaisliukų Kalėdinei eglutei, juos dekoruosite. Kiekvienam padovanosime po Kalėdinę dovanėlę.


Edukacija "Aukso karštinė" skirta per praktinę veiklą pažinti aukso istoriją, aukso ieškotojų kultūrą, aukso plovimo procesą ir buvusias aukso kasyklas. Užsiėmimo metu aiškinsimės,  kur Lietuvoje galima rasti aukso ir kodėl mes dar iš jo nepraturtėjome. Edukacijos erdvė - muziejaus lauko teritorija, prie upės, sukurs dalyviams jausmą, tarsi būtų sraunios upės pakrantėje Jungtinėse Valstijose ar Australijoje. Edukacijos ervė apriboja edukacijos teikimo laikotarpį, tad paslauga teikiama  tik esant palankioms oro sąlygoms (nuo balandžio iki spalio).
Edukacijos metu Iš pateiktų pavyzdžių mokysimės atpažinti tikrą auksą nuo "Kvailių aukso", susipažinsime su aukso karštinės istorija, kasyklomis, aukso plovime naudojamomis "aukso keptuvėmis" (angl. gold pan) ir mokysimės praktiškai  „plauti“ auksą ir kitus vertingus mineralus iš auksingojo smėlio. Visą surastą lobį edukacijos dalyvis galės pasiimti sau.


Peizažai, portretai, natiurmortai... Jei jums šie pavadinimai skamba tarsi burtažodžiai, tuomet pats laikas apsilankyti Prano Domšaičio galerijoje ir susipažinti su vienu iš dailės žanrų, natiurmortu. Mums teks žiūrėti ir tyrinėti paveikslus, spręsti galvosūkius ir dar daug ką nuveikti. Galbūt pasiseks ir vienoje iš galerijos salių mūsų lauks skrynia, kupina įdomių daiktų, iš kurių išradingi ir kūrybiški vaikai gali sukurti nuostabų natiurmortą.


PLAY MATH 1-2-3-4: Žaidžiame matematiką!

UAB "Eksperimentinė kūrybinio mąstymo laboratorija"

Kviečiame į matematikos pamoką, kurią ves visų laikų geriausia mokytoja – KLAIDA ir niekuomet nepavargstantis mokytojas - ŽAIDIMAS! „PLAY MATH: 1-2-3-4“ rinkinio edukaciniai žaidimai/simuliacijos remiasi patyriminio ir sužaidybinto mokymosi teorijomis. Ši veikla garantuoja aktyvų, įtraukų, besimokančiojo poreikius ir gebėjimus atitinkantį, holistinį ugdymo procesą. “PLAY MATH:1-2-3-4: Žaidžiame matematiką” programa susideda iš 8 kompleksinių žaidimų/ simuliacijų, kuriems išspręsti reikia gebėti panaudoti 1-4 klasių matematikos dalyko turinį. Žaidžiant šiuos žaidimus atsiskleidžia tai, ką mokiniai moka ir kur yra jų pasiekimų spragos. Tai inovatyvi, šiuolaikinio pasaulio iššūkius atitinkanti veikla lavinanti ir penkis kūrybinio mąstymo įpročius - vaizduotę, smalsumą, atkaklumą, nuoseklią praktiką, ir bendradarbiavimą. Šio edukacinio užsiėmimo metu pradinių klasių mokiniai žaidimus/simuliacijas įveikia komandose, o 2-3, taip užtikrinant maksimalų kiekvieno mokinio įsitraukimą. Mūsų sukurti žaidimai dovanoja: 1) pergalės džiaugsmą, kai patys mokiniai patiria, kad tai kas atrodė neįmanoma prieš 15 minučių, po mąstymo proceso ir keliolikos suklydimų tapo įmanoma. 2) patirtį, kad kartu mes galime padaryti tai, ko negalime padaryti po vieną. 3) galimybę mokytojai pamatyti, kaip mąsto jos mokiniai.


Prano Domšaičio galerijoje eksponuojama daug įvairiausių peizažų. Pažvelkime į juos tarsi pro langą. Ką matome? Paslaptingą jūros peizažą, marina vadinamą. Keiskime jo spalvas, dėliodami kompozicijas iš skaidrių ir stebėkime, kaip keičiasi gamta dienos metu. Žvelkime toliau, kur siūbuoja Aukštaitijos pušys ar dangų liečia Austrijos kalnai. Pabandykime jų papėdėje įkurdinti miestą ir tapti urbanistinio peizažo dalimi. O jeigu pasinaudosime žiūronais, gal pamatysime ir mažus kaimelius Afrikos platybėse? Ar ten dangus toks pat kaip pas mus? O žemė? Apžiūrėję gražiausius skirtingų pasaulio šalių bei žemynų gamtos, jūrų, miestų vaizdus atrasime, koks trapus gamtos grožis, suvoksime kaip ją reikia saugoti ir mylėti.


Edukacinė ekskursija "Šifruodami QR kodus, semkinės energijos dvariškame Ilzenbergo parke"

Ar kada nors važiavai žvyruotu keliu, kuriuo 1515 metais iš Vokietijos atvyko Livonijos ordino baronas ir įsikūrė ant kalno prie Ilgio ežero - Ilzenberge? Tai senasis prekybinis kelias iš Ilzenbergo į Rygą. Kviečiame atvykti į tolimąjį rytų Lietuvos dvarą ir išbandyti išmanųjį istorijos pažinimo būdą! Edukacinė ekskursija „Lemtinga barono Brendto Kersenbrocko kelionė“ prasideda pasivaikščiojimu po 15 ha dvaro parką, kurio metu gidas supažindina su unikalia dvaro valdytojų, parko ir dvaro rūmų istorija, jame vyravusio gyvenimo būdo specifika nuo viduramžių iki naujausiųjų laikų. Parko teritorijoje mokiniai apžiūrės dvaro sodybos svirną, rūkyklą, pirtį, oficiną, patrankų aikštelę, sužinos jų paskirtį ir atsiradimo istoriją. Po apžvalginės ekskursijos mokiniai suskirstomi į grupes. Kiekviena grupė gauna dvaro parko teritorijos žemėlapį bei užduotį, kurią atlikti gali tik suradę ieškomą objektą, pažymėtą konkrečiu užduoties numeriu (pvz. 20). Suradę lentelę pažymėtą numeriu, iššifruoja QR kodų pagalba joje esančią užduotį. Atsakymo ieško šalia esančiuose informaciniuose stenduose, pateiktuose rašytiniuose šaltiniuose arba prisimena pasakojimą. Teisingą atsakymą įrašo į tuo pačiu numeriu pažymėtą užduoties - kryžiažodžio vietą. Naudodamiesi savo mobiliais įrenginiais ir programėlėmis skaitančiomis QR kodus, mokiniai turi nuskenuoti visus kodus, užpildyti užduotį ir perskaityti raktažodį (raktažodžio raidės bus „pasislėpę“ užduoties langeliuose romėniškais skaičiais (pvz. IX )). Atlikę visas užduotis, dalyviai sužino raktinius žodžius. Vadinasi, edukacija jau eina į pabaigą! Gidas užduočių lape patikrins ar raktiniai žodžiai teisingi. Pirmieji, teisingai atlikę užduotį, gauna dvaro prizą! Edukacinė ekskursija užbaigiama įsimintinu dvarišku siurprizu!


Antrą šimtmetį veikiantis Anykščių siaurojo geležinkelio stoties kompleksas ir jame įrengtas Siauruko muziejus – ypatinga vieta, kurioje per įvairius pojūčius pažįstami technikos veikimo principai ir transporto sistemos istoriniai pagrindai. Edukacinė programa „Siauruko atradimai“ suformuota, įvertinus tikslinės vaikų grupės – jaunesniųjų klasių mokinių – domėjimąsi aplinkoje sutinkamais elementariaisiais technikos ir mechanikos principais, siekiu pažinti ir suprasti, kaip kas veikia. Kaip tik šio amžiaus vaikai ypač nori prisiliesti, savarankiškai viską išsiaiškinti, pasinaudodami visų pojūčių visuma. Tad šios edukacinės programos tikslas – sudominti jaunesniųjų klasių mokinius technikos paveldu, sukuriant pasakojimo ir asmeninių patirčių sąsajas tarp muziejinės-edukacinės erdvės ir realaus šiandieninio gyvenimo, pasitelkiant autentiškus eksponatus bei šiuolaikinius, įtraukiančius informacijos pateikimo būdus. Programos metu jos dalyviai įgunda vertinti aplinkos objektus kaip priklausančius esamajam ar būtajam laikui, suvokti jų reikšmingumą žmonių gyvenime.


Eko keramika iš bičių vaško ir kavos tirščių

Pagrindinis šio edukacinio užsiėmimo tikslas – įdomiai ir originaliai dar kartą panaudoti tai, kas gali pasirodyti nebepanaudojama – kavos tirščius. Užsiėmimo metu bus gaminami įvairūs dekoratyviniai dubenėliai su baltų simboliais iš vaško ir kavos tirščių. Gamybos procesas nesudėtingas, įdomus: lydomas vaškas, maišomas su kavos tirščiais, minkomas tarsi molis, formuojamas dubenėlis, įspaudžiamas pasirinktas ženklas, laukiama, kol atvės ir sustings bei tuo metu gaminama kartoninė pakuotė. Turite puikią dovaną ar kvapnią namų dekoraciją. Kavos dubeliai su baltų simbolika - jauki interjero detalė, galinti tarnauti kaip papuošalų saugotoja, riešutų ar saldainų turėtoja. Tai - daiktas - kūrinys, nereikalaujantis jokios priežiūros, (tik bijantis kaitrių saulės spindulių, tačiau pats spinduliujantis unikalumu ir subtiliu grožiu!) Dubenėlis - kiekvieniems namams:)


Orientacinis pasivaikščiojimas GRAFŲ PĖDOMIS

Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas PALANGA. GRAFŲ PĖDOMIS - interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą kurorto istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite 2 kilometrų maršrutą ir pažinsite grafų Tiškevičių Palangą.
 Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Palangoje!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - nepaklaidinome dar nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.


Niekur kitur pasaulyje nėra išlikusi tokia ženklų daugybė, kaip pas mus. Baltų protėviai - latviai ir lietuviai yra paskutinė švari indoeuropiečių atšaka. Mūsų senoliai uoliai siekė išlaikyti savo pirminę religiją, kuri šiandien vadinama pagonybe. Dažnai baltų kultūroje naudota simbolika atspindi tai, kuo gyveno to meto žmonės: žemės maitintojos šventumą, dangaus kūnų ir dievybių garbinimą, kasdienės buities ritualus ir pagarbą augmenijai bei savo artimui. Unikalūs, su ypatingomis reikšmėmis, baltų-lietuvių simboliai ir ženklai lydėjo žmogų visuose gyvenimo etapuose, nuo gimimo iki mirties, saugodami jį, nešdami sėkmę arba suteikdami trokštamų savybių. Simbolių jėga tikėta nuo gilios senovės, todėl jų įtaka žmogui buvo tikrai didelė. Ne veltui visi žmogaus kurti, buityje naudojami daiktai, namai ir drabužiai buvo puošiami teigiamais, sakralinę reikšmę turinčiais simboliais. Tačiau laikui bėgant jų tikroji reikšmė tautoje pasimiršo. Nors simboliai ir buvo saugojami ir perduodami iš kartos į kartą, bet, šiai dienai, didžioji lietuvių dalis apie senuosius simbolius turi tiktai bendrą nuovoką. Šios edukacijos metu dalyviai bus supažindinami su mūsų senovės protėvių baltų tikėjimu ir mitologija, įgis teorinių žinių apie tikėtus simbolius ir ženklus, jų reikšmę ir svarbą praeityje. Pasakojimo metu išgirs ir sužinos, kurie simboliai ir ženklai simbolizuoja stichijas: ugnį, vandenį, orą ir žemę, o už kokių ženklų slypi gilios prasmės. Edukacijos praktinėje dalyje dalyviams bus suteiktos galimybės patiems pasigaminti savo „baltišką“ talismaną/suvenyrą. Pasitelkę tam tikras dailės priemones ar prisirinkę augalinių medžiagų iš šalia esančio miško, galės nusipiešti, suklijuoti ar kitaip dekoruoti patikusį baltų simbolį ant specialiai paruošto akmenėlio. Toks būdas – piešimas ant akmenų - lavina dalyvių fantaziją ir rankų motoriką, taip pat teikia atsipalaidavimą, tai veikia kaip savotiška terapija. Savo rankomis susikurtą talismaną/suvenyrą dalyviai pasiims su savimi.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 9-12 išvažiuojamoji Kauno m. ir Kauno raj.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.
Paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Minimalus užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 18.


Varėnos r. Liškiavos daugiafunkcis centras

Programos tikslas: Naudojant netradicinio ugdymo metodus bei įjungiant dalyvius į praktinį kiaušinių marginimo vašku užsiėmimą, suteikti/praplėsti vaikams žinių bei praktinių įgūdžių apie margučių marginimą, reikšmę ir tradicijas.
Po trumpo vadovės bei edukacijos pristatymo, diskusijos forma išsiaiškinama, ką vaikai žino apie margučius, jų marginimą, spalvos, rašto reikšmę. Žinios papildomos naujais faktais bei nauja medžiaga. Tam naudojamas kompiuteris, projektorius, dalinamoji medžiaga. Nuo teorinės dalies keliaujama prie praktikos. Pasirinkę raštus, vaikai margina kiaušinius vašku, dažo juos įvairių spalvų dažuose.  Taip vaikai nusimargina po 3 margučius, kuriuos gali parsivežti į namus. Baigiantis edukacijai, dalyviai susėda  aptarimui - refleksijai.


Kviečiame 8-9 klasių mokinius sudalyvauti netradicinėje edukacijoje unikaliame gynybinės architektūros pastate -Vilniaus gynybinės sienos Bastėjoje ir sužaisti Protų mūšį požemiuose -smaigiai praleidžiant laiką, bet kartu ir sužinant naujų dalykų apie karybą ir mūsų krašto istoriją, bei įtvirtinant jau turimas žinias.


Edukacinis užsiėmimas „Vaikai dunda, žemė bunda“ supažindina su daugelio XIX–XX a. I p. Lietuvoje gyvenusių vaikų užsiėmimu – senoviniais žaidimais, ir šiuos lydėjusiomis tradicijomis bei muzikavimu. Aukštaitiškos sodybos kieme moksleiviai žais judrius, greitus, ištvermės, sumanumo, reakcijos ir fizinių jėgų reikalaujančius senoviškus vaikų žaidimus. Žaisdami mokysis komunikuoti, pastebėti draugą. Užsiėmimo dalyviai sužino, kokia buvo vaikų kasdienybė, kokie buvo pagrindiniai darbai, kaip linksminosi, dėl ko liūdėjo. Dirbdami vaikai ne tik vargo, bet ir buvo sugalvoję įvairių žaidimų, dainavo, muzikavo. Apie muzikines tradicijas Lietuvoje pasakos kerdžius (vyresnio amžiaus samdomas kaimo piemuo), jo pasakojimą lydės autentiški ganymo muzikos instrumentų garsai. Programos dalyviai susipažins su tradiciniais garsiniais ganymo įrankiais, kokiomis aplinkybėmis buvo naudojami vieni ar kiti, išgirs, kaip skamba populiariausi to meto muzikos instrumentai. Žaidžiama pasiturinčio aukštaičio ūkininko sodybos erdviame kieme (esant blogam orui - klojime). Judrieji tradiciniai žaidimai yra smagūs, aktyvūs, reikalauja kūrybingumo, greitos orientacijos, lengvai improvizuojami ir turi griežtas taisykles. Dažniausiai yra susiję su piemenų pramogomis, nes poreikis žaisti šiuos žaidimus piemenų 6-12 m. amžiuje yra labai didelis. Panaudodami lazdas, akmenis, akmenėlius, lentas, lankus, virves, kerepėtus, medžio stuobrius, piemenys sugebėdavo organizuoti savo žaidimus. Dauguma užsiėmimams naudojamų priemonių pagamintos muziejuje, iš parankinių medžiagų. Apie visa tai, ir dar daugiau, sužinosite atvykę į Arklio muziejaus edukacinę programą „Vaikai dunda, žemė bunda”.


„Aplankyk Panevėžį su Ozobotu“ - tai inovatyvi edukacija, skirta supažindinti vaikus su Panevėžio miesto istoriniais ir kultūriniais objektais, iškiliais žmonėmis. Pristatymo metu dalyviai sužinos kuo miestas garsus ir ką jame galima aplankyti. Pristatoma per 20 objektų, kurie kuria miesto įvaizdį ir yra svarbi istorijos dalis. Interaktyvios veiklos metu, vaikai susipažins ir išmoks valdyti Ozobot robotuką. Ar norėtumėte su juo paklaidžioti po Panevėžio miestą? Tuomet ši edukacija skirta jums. Užsiėmimo metu vaikai su Ozobot robotuku keliaus po Panevėžio miesto žemėlapį, aplankant įžymias, lankytinas Aukštaitijos sostinės vietas. Susipažins su jų istorija, aptars kuo viena , ar kita vieta reikšminga Panevėžio miestui. Tai padaryti pavyks tik išmokus koduoti Ozobotą, kuris geba sekti linijas, atpažinti spalvas, parinkus tinkamą spalvų kodą galima valdyti roboto kryptis ir veiksmus. Išmokus valdyti robotą vaikai miesto žemėlapyje turės pasirinkti lankytinus objektus, susidaryti maršrutą. Teisingai užkoduotas robotas seks sudarytu keliu aplankant žymius miesto objektus. Dirbant porose vaikai ugdysis bendravimo ir bendradarbiavimo, programavimo įgūdžius, turtins žinias apie lankytiną miestą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Siekdami vaikams padėti sulėtėti, prisijaukinti tylą ir supažindinti juos su beržu, kaip vienu iš gamtoje esančiu ir lengvai prieinamu ramybės terapeutu, parke esančiame beržynėlyje kviesime vaikus sustoti. Vaikų klasę edukatorius nuves į Radailių parke esantį beržynėlį, kur juos kvies prisėsti ant juodos ir baltos spalvos kėdžių, atitinkančių pagrindines beržo kamieno spalvas. Edukatorius informuos dalyvius apie kėdžių apačioje priklijuotus skirtingus klausimus, kurių atsakymai bus tarsi bilietas į patyriminį ir praktinį edukacijos etapą. Edukaciją sudaro 3 dalys: teorinė, patyriminė ir praktinė. Teorinės edukacijos dalyje vaikai supažindinami su beržo reikšme lietuvių mitologijoje, liaudies kūryboje ir medicinoje. Patyriminėje dalyje vaikai tyrinės fizines beržo savybes: kuo jis kvepia, kokį pojūtį sukelia būnant šalia, ragaus kokio skonio beržų pumpurų ir lapų arbata. Užrištomis akimis bandys atspėti iš 3 skirtingų medžių lapų arbatų (ąžuolo, liepos, beržo), kuri yra beržo lapų. Praktinėje dalyje iš beržo šakelės vaikai gamins sapnų gaudyklę ir ieškos lietuvių ir indėnų papročių panašumų, o jų išties esama. Lietuviai pagonybės laikais tikėjo, kad švelniai mušant beržo šakele, iš žmonių ar gyvūnų buvo varomas velnias. Aprišta raudona juostelė aplink stiebą ar šakelę irgi gelbėdavo nuo šios piktosios dvasios. Lopšeliai buvo daromi iš beržų medienos ir turėjo apsaugoti kūdikėlių tyrumą. Tuo tarpu vienas iš Amerikos indėnų apsauginių ritualų - sapnų gaudyklės gaminimas, kurios buvo labai reikšmingos vaikams, nes jas kabindavo prie vaiko lopšio, siekiant apsaugoti jį nuo blogų sapnų. Dviejų kultūrų sugretinimas ir parelių ieškojimas, lavins dalyvių kritinį mąstymą, o praktinė sapnų gaudyklės gamyba - kūrybiškumą. Edukaciją užbaigs apsilankymas pas triušiukus, alpakas ir oželius, kuriuos vaikai maitins ir glostys. Išsami pažintis su beržo medžiu, parko berželių ir gyvūnų terapija, padės formuoti vaikų kultūrinį sąmoningumą apie gamtoje vykstančius procesus.


Viešoji įstaiga "Marijampolės telekinas"

Paslaugos tikslas - ugdyti mokinių kūrybiškumą meninėmis bei inovatyviomis priemonėmis. Per kūrybą mokiniai išreikš savo mintis, jausmus ir idėjas. Mokiniai įsisavins istorines, kultūrines ar socialines žinias, dalinsis savo kūrybinėmis vizijomis. Bus lavinama vaikų vaizduotė, kūrybinis mąstymas. Pasitelkiant įtraukiantį turinį su Virtualios realybės akiniais, vaikai įsisavins pateikiamą informaciją, dėl to mokymosi bei pažinimo procesas taps gerokai efektyvesnis. Paslaugos forma – edukacinių video peržiūros VR akiniais ir edukacijos po jų (kūrybinė veikla, aptarimas, darbų paroda). Mokykloms bus siūlomi edukacijai pritaikyti užsienio šalių sukurti video Virtualioje realybėje. Interaktyvus edukacijos būdas suteiks motyvuojančią, įdomią bei įsimintiną mokymosi patirtį. VR technologijomis galima vizualizuoti net sudėtingus procesus, sukurti virtualią aplinką, peržengiančią fizines klasės ar auditorijos ribas. Tad įtraukiančios ir žaismingos aplinkos poveikis atvers visiškai naujas mokymosi galimybes. Video medžiaga su VR akiniais pasirenkama pagal vaikų amžių ir nuolat atnaujinama. Klodo Mone tapyba „Tiltas virš vandens lelijų tvenkinio“, Paulio Josepho Constantino Gabrielio paveikslas ,,Liepos mėnesį”, menininko Carlos A. Monteiro paroda, Andre Deraino paveikslas „Boats at Collioure“, fantastinė VR kelionė pagal Van Gogo „Žvaigždėtą naktį“ ir „Arlio kambarį“. VR 360 laipsnių peržiūros animacija suteiks vaikams stiprų įsigilinimo jausmą. Mokiniai turės galimybę susipažinti su menininkų darbais, gyvenimo istorijomis. Po edukacinių video peržiūrų, vyks kūrybiniai užsiėmimai su mokiniais. Jie pieš, konstruos, aptarinės peržiūrėtus kūrinius su klasės draugais. Dalyvavimas kūrybiniuose procesuose skatins jų vaizduotę ir kūrybinį mąstymą. Bus lavinami kognityviniai vaikų įgūdžiai. Edukacijos po peržiūrų skatins mokinių kūrybiškumą, supažindins juos su menu, jo kūrėjais. Vaikai pažins skirtingų šalių, kultūrų kūrėjus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Daugelis mūsų paukščius suvokiame skirtingai. Dažniausiai jais domimasi kaip gamtos dalimi supančia mūsų aplinką. Tačiau paukščiai kur kas labiau vyrauja mūsų šalies turtingoje kultūroje. Nuo seno susijusios įvairios šventės, apeigos, daug sukurta mitologinių pasakojimų, sutartinių, liaudies dainų. Edukacijoje „Paukščiai Lietuvos kultūroje“ susipažinsime ne tik su sutinkamais mūsų aplinkoje paukščiais ir juos mokėsime atpažinti iš išvaizdos, elgesio ar balsų, bet ir sužinosime, kurie paukščiai laikomi ateities pranašais, mistinėmis būtybėmis ar namų sargais. Mokiniai išgirs įdomius faktus apie paukščius. Pamokos metu stebėsime įtraukiančius filmuotus vaizdo reportažus iš paukščių gyvenimo. Moksleiviai susipažins su gandrais, kregždėmis, varnėnais, gulbėmis, čiurliais, zylėmis, pelėdomis. Mokiniai išgirs kaip muzikoje atskirais instrumentais imituojami įvairių paukščių (lakštingalos, putpelės, gegutės) balsai (šeštosios simfonijos fragmentas Liudvikas van Bethovenas). Išgirs dainų fragmentus apie juodąjį strazdą ir strazdą giesmininką „The Beatles“ (lietuviškai žinomi kaip Bitlai) ir Aistė Smilgevičiūtė. Mokiniai stebės kaip mokslininkai tyrinėja karvelius mokydami juos atskirti Pablo Pikaso ir Vincento van Gogo paveiklus. Analizuosime ar jiems pavyktų pažinti Mikalojaus Konstantino Čiurlionio paveiklus? Edukacija jungia tarpdisciplinius mokslus (gamta ir žmogus, biologija, dailė, muzika, matematika). Pamokas veda kvalifikuotas, pedagoginį ir gamtamokslinį išsilavinimą turintis edukatorius, Lietuvoje žinomas gamtininkas Gediminas Petkus. Gediminas 17 metų veda edukacijas, veda gamtinę ir kultūrinę laidą „Pradėk nuo savęs“, rašo straipsnius šalies portaluose. Turi didelę patirtį neformaliąjame švietime. Aplankykite www.pazinkpaukscius.lt svetainę. Mokytojai internetinėje svetainėje gali nemokamai naudotis metodine medžiaga - vaizdo reportažais ir kita naudinga informacija, kuri papildys ugdymo procesą.


Edukacinis užsiemimas “Įvairių spalvų harmonija”

VšĮ "Mstislavo Dobužinskio daugiakultūrinis centras"

Vaikams bus suteiktos įvairios situacijos. Pvz: Stambaus sudėjimo berniukas lipa laiptais , jam labai sunku lipti laiptais visi vaikai iš jo juokiasi, kaip išspręsti šią situaciją? Vaikai scenarijaus rašymo pagalba turi rasti išeiti, nupiešti mini komiksą veiksmu planą, kadruotę. Po to kiekvieno mokinio mini komiksas – kadruotė yra nufotografuojamas atskirais kadrais ir sumontuojama kompiuterinei programoje. Po to vyksta darbu peržiūra, aptarimai ar pavyko dabar žiaurėti į tam tikras problemas pozityviau. Ar tolerancijos sąvoką tapo aiškesne.


Edukacinė programa. Dirbinių iš odos gamyba.

Užsiėmimo dalyviai susipažins su odos dirbinių istorija ir patys pasigamins gaminį – raktinę/raktų pakabuką, knygos skirtuką arba padėkliuką puodeliui (galimas individualus pasirinkimas). Daiktai gaminami iš odos atraižų, todėl išlaikomas tvarumo principas.


Edukacinė programa „Veltinio tradicija ir dabartis" (2 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradicinėmis ir šiuolaikinėmis vilnos vėlimo technologijomis. Uždaviniai: 1. Populiarinti tradicinius Jonavos krašto amatus, verslus, išryškinant rankų darbo vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Supažindinti su tradicinio vėlimo technologijomis Lietuvoje XIX a. - XX a. pr. 3. Pristatyti ir garsinti Jonavos krašto tradicinio meno kūrėjus, žinomus Lietuvos menininkus bei jų darbus. 4. Skatinti tautinio paveldo produktų gamybos technologijų perimamumą, pratęsiant tiesioginį amato perimamumą. 5. Skatinti mokinių verslumą. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas šiuolaikinių tekstilės menininkių video projektų fragmentais. Didesnis dėmesys skiriamas ekologinės tekstilės sampratai, akcentuojamas sąmoningas žmogaus siekis harmonizuoti santykį su jį supančiu gamtos pasauliu. Demonstruojami šiuolaikinio meno veltinio darbų pavyzdžiai bei senieji veltinio dirbinių pavyzdžiai (apavas, vilnonės kojinės, pirštinės, kepurės, megztiniai, milas). Išryškinama avių vilnos reikšmė tradicinėje kultūroje. Pristatomos naminio vilnos apdirbimo technologijos XIX a. - XX a. pr. ir su tuo susiję darbai: avių kirpimas, vilnos plovimas, dažymas ir kt. Mokiniai praktiškai išbando vilnos kedenimo ir karšimo darbus. Vėlimo amato pristatymas iliustruojamas sakmėmis, patarlėmis. Kūrybinių dirbtuvių metu veliamas veltinio sviedinukas arba adatinė. Siekiamas poveikis: mokiniai susidomės vėlimo amatu, pažins tradicinio ir šiuolaikinio vėlimo technologijas, suvoks tradicinių amatų vertę šiuolaikinei kultūrai,  susipažins su vietos amatininkų ir garsių Lietuvos kūrėjų darbais. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje.


Kviečiame muziejų patirti kitaip – be ilgų kalbų ir šurmulio! Pažinkite save ir stiprinkite tarpusavio ryšius leisdamiesi į kelionės ir gamtos siužetais persmelktų XVI-XIX a. Vakarų Europos tapybos darbų tyrinėjimą. Keliautojo užrašai, kuriuos vesite – tai kiekvieno asmeninis žvilgsnis į tai, kaip mus veikia pakitusi aplinka. Ar pavyks rasti bendrų taškų? Su kuo keliauju?


Edukacinė programa „Užgavėnės: tradicija ir dabartis" (9 - 10 kl.)

Skatinti moksleivių domėjimąsi Užgavėnių šventės tradicijomis ir jų kaita.
1. Analizuoti Užgavėnių tradicijas Vakarų Europoje ir Lietuvoje. 2. Pajusti šventinio karnavalo nuotaiką. 3. Akcentuoti žmogaus veiksmų svarbą, budinant ir žadinant žemę, skatinant augimo galias. 4. Siekti persikūnyti į persirengėlių būrio personažus, aptarus jų elgseną ir paskirtį Užgavėnių šventėje. 5. Mokytis papje maše technikos. 6.	Mokytis interpretuoti tradicinio meno kūrinius.  7. Ugdyti ekologinį sąmoningumą, kūrybinėje veikloje naudojant antrines žaliavas.
Pristatomos elitinės Užgavėnių tradicijos Vakarų Europoje ir Lietuvoje. Didesnis dėmesys skiriamas kaimo Užgavėnių apeigoms: pasivažinėjimo, laistymosi, supimosi, būrimų prasmėms. Akcentuojamas apeiginis pasidalijimas maistu, simbolinė vaišių gausa, gamtos permainas lemiantys žmogaus veiksmai. Pristatomi persirengėlių būrio personažai: gyvūnų pavidalo, žmogaus pavidalo, antgamtinių padarų pavidalo kaukės: mokiniai persikūnija į pasirinktą personažą, panaudodami kailinius, veltinius, nagines, klumpes, virves, šieną, pakulas,  kaukes ir kt.  Didesnis dėmesys skiriamas „žydui“ – svarbiausiam persirengėlių būrio personažui, akcentuojant žydų tautos sumanumą, vienybę. Kuriamos persirengėlių būrio oracijos. Šokami Užgavėnių šokiai: „Žyds", „Granskveras". Kaukės kuriamos papje maše technika ant medinių pagrindų. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.
Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas Lietuvoje ir Vakarų Europoje, analizuos svarbiausias šventės apeigas, kurs personažus, oracijas, realizuos savitas kūrybines idėjas. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis  kurs Užgavėnių kaukę papje maše technika,
Veiklos įgyvendintojas: Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. Šiaulių pedagoginis institutas, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. Vytauto Didžiojo Universitetas, etnologijos ir folkloristikos magistras.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Vienintelis tarpukario kino teatras Kauno kino centras „Romuva“ kviečia į „Animacijos
laboratoriją“. Lankytojai bus supažindinami su kino istorija ir V. Starevičiumi, kuris paliko ryškų įspaudą animacijos istorijoje. V. Starevičius, augęs ir kūręs Kaune, buvo pasaulinis kino srities pionierius, stojęs į gretas kartu su Voltu Disnėjumi, spaudoje vadinamas „Kino magu“, „Stebukladariu iš Kauno“, „Vabzdžių dresuotoju“ ir t.t. „Animacijos laboratorija“ – tai vieta skirta atskleisti animacijos paslaptis ir patiems dalyviams sukurti animacijas su specialiai sukurtomis animacinėmis lėlėmis – boružėle ir elniaragiu. Animacijos lėlės – tai adaptuoti ir sušiuolaikinti V. Starevičiaus taip mėgstami vabalai iš pirmųjų jo filmų. Lietuvos animatoriai profesionalai, 2021 m. Nacionaliniuose Lietuvos kino apdovanojimuose įvertinti už geriausią animacinį filmą „Matilda ir atsarginė galva“, sukurė specialų elniaragio ir boružėlės dizainą ir scenografiją šioms dirbtuvėms.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo