M. K. Čiurlionio kūryba paremtas virtualios realybės filmas "Pasaulių sutvėrimas" Jūsų mokykloje

2025 metais švęsime reikšmingą įvykį – 150-ąsias M. K. Čiurlionio gimimo metines! Kviečiame jus į nepakartojamą edukacinę kelionę kartu su virtualios realybės filmu „Pasaulių sutvėrimas“, kuris gali atvykti ir į Jūsų mokyklą!
Šiame filme, sukurtame remiantis M. K. Čiurlionio kūryba, naudojant virtualios realybės technologijas, mokiniai gali pasinerti į menininko vaizduojamą pasaulį kaip niekada anksčiau. Filmas „Pasaulių sutvėrimas“, tai sėkmingo filmo „Angelų takais“ antroji dalis, kuri leidžia perkelti mokinius į įspūdingą Čiurlionio kūrinių visatą. Naudodami virtualios realybės akinius, mokiniai tiesiogiai sąveikauja su paveikslais ir muzikos kūriniais. Keliaudami per interaktyvią aplinką, išvysta tokius žymius paveikslus kaip „Karalių pasaka“, „Pasaulio sutvėrimas“, „Tvanas“, triptikus „Pasaka“ ir daugelį kitų. Filmas sujungia vaizdus su kūrėjo simfoninių poemų fragmentais ir aplinkos garsais, suteikdamas nepamirštamą meno patyrimą.
Mūsų edukacija pritaikyta visoms amžiaus grupėms – nuo pradinukų iki vyresniųjų klasių mokinių, ir kiekvienam dalyviui suteikia galimybę atrasti ypatingų ir įkvėpiančių emocijų. Ši edukacija gilina supratimą apie Čiurlionio meninį palikimą, praplečia kultūrinį akiratį ir skatina kūrybiškumą. Edukacijos dalyviai turi galimybę išbandyti šiuolaikines technologijas ir patirti meną iš naujos, modernios perspektyvos.
Esame pasiruošę atvykti į Jūsų mokymosi įstaigą su visa būtina įranga, kad jūsų mokiniai galėtų mėgautis šia išskirtine virtualios realybės patirtimi. Pasinerkite į nepaprastą Čiurlionio kūrybos pasaulį ir atraskite, kaip menas gali susilieti su moderniausiomis technologijomis, suteikdamas unikalią ir nepamirštamą patirtį.
Leiskite savo mokyklai tapti dalimi šventinio įvykio – švęskime M. K. Čiurlionio jubiliejų kartu Jūsų mokykloje!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Senųjų kultūrų pėdsakais: nuo šventyklų istorijos iki vabalų ekonomikos (Nuotolinė paslauga)

Pamoka su kinu: akmeniniai Dievų veidai stebi kiekvieną, įžengianti pro užburiančio Angkoro vartus Kambodžoje, kurio rūmų labirintai taisyklinga geometrija pasklinda į keturias pasaulio šalis, pasitinka šventyklos kaip meno kūriniai, statūs laiptai veda aukštyn į bokštus, nuo kurių žvilgsnis aprėpia didžiausią pasaulyje priešindustrinės eros miestą. Mažai rasime tokių senųjų kultūrų, kurios dingtų staiga, aikštėse nutiltų prašmatnios iškilmės, o šventyklas prarytų medžiai smaugikai. Civilizacijos saulėlydžio sulaukė ir senoji Siamo karalystė Tailande. Stebuklinga vieta: besišypsantis Budos veidas medyje, kurio neapaugo orinės šaknys. Tviskantis karalių auksas: Tailando karalių dinastija. Tajų kultūra – mandagumas, švelnumas ir nuolankumas. Pasaulio religijos: budizmas, hinduizmas – žymiausios šventyklos ir ritualai. Ką reikia žinoti įeinant į šventyklas, kas neįsileidžia kitatikių? Aukos dievams ir vandenynų ekologija. Kaučiuko pramonė Tailande. Kaip atrodo plantacijos, iš medžio tekantis lateksas? Šilkverpių ferma Kambodžoje: lervų vystymosi stadijos, kaip išvyniojamas šilko siūlas, kaip gimsta brangiausi pasaulyje šilko audiniai, kiek uždirba audėjos? Kaip atpažinti natūralų šilką? Kodėl Azijos gyventojai pamėgo vabalus, kirmėles, vorus, svirplius ir kitus „skanėstus“? Etnomofagija Europoje nepriimtina, tačiau paragavus nuomonė keičiasi – virtą kukurūzą primenanti šilkverpio lerva skani ir lietuviams. Kokias pasekmes sukelia šiuolaikinių beraščių karta – 20-metis triračio taksi vairuotojas nemoka perskaityti pavadinimo žemėlapyje. Drėgnieji tropiniai miškai – pamiršk minkštas lietuviškas samanas, jei nori prisėsti – pasikabink hamaką virš termitų bokštų. Filmo trukmė (40 min). Refleksija: diskusija, analizė, vertinimas (5 min). Edukacija: pinigų kolekcija – pasaulio lyderiai ir UNESCO saugomi objektai ant banknotų. Kokie Lietuvos nematerialios kultūros, mokslo ir gamtos objektai, įtraukti į UNESCO sąrašą, įamžinti ant 2 eurų monetos? (5 min).


Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas. Supažindinti mokinius su knygrišystės amatu.
Uždaviniai.
1. Apžvelgti knygos sandarą, įvardinti jos dalis.
2. Susipažinti su knygrišio instrumentais ir priemonėmis.
3. Įgytas žinias pritaikyti dekoruojant vieno lanko knygelę.
Kasdien mes atsikeliame ir apsirengiame. Vieni mūsų rūbai plonesni, kiti – šiltesni. Kaip manote, kalbėdami apie knygą, galime sakyti, kad ir ji turi savo rūbą?
Edukacinio užsiėmimo metu aiškinsimės kas yra viršutinis knygos rūbas, plonesnis jos rūbas, o kur knygos kūnas? Suprantama, jums kilo dar daugiau klausimų apie knygą ir žmones, kurie jas gamina. Tik atvykę į Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejaus edukacinius užsiėmimus galėsite daug sužinoti ir patirti, išbandyti ir sukurti. Sužinosite iš ko ir kaip buvo rišamos knygos, kokia buvo jų reikšmė ir paskirtis. Sužinosite naujų knygrišystės sąvokų, terminų, susipažinsite su knygrišio įrankiais, pritaikysite juos praktiniame darbe. Lavinsime mokinių vaizduotę ir kūrybiškumą mokydami knygos dekoravimo paslapčių. Supažindinsime su autentiškomis auksavimo priemonėmis ir įrankiais. Sudarysime galimybę patiems dekoruoti knygelės  viršelį auksavimo būdu.
Kuo daugiau sužinome, tuo platesni mūsų kūrybiškumo laukai.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Viešoji įstaiga Žydų kultūros ir informacijos centras

Žydų kultūros ir informacijos centras daugiau kaip 10 metų kviečia 6–12 klasių moksleivius išklausyti paskaitą apie II pasaulinio karo metais nacistinės Vokietijos vykdomą žydų tautos genocidą pasaulyje ir Lietuvoje. Paskaitai-edukacijai pasirinkta pakankamai siaura mokyklinės programos tema: žydų tautos Holokaustas. Paskaita išplečia Lietuvos mokyklose istorijos pamokų programą, pažindina moksleivius su nacistinės Vokietijos vykdytu žydų tautos genocidu pasaulyje ir Lietuvoje, o „malinos“ (taip Vilniaus gete buvo vadintos slėptuvės) rekonstrukcija leidžia moksleiviams pajusti žydų, įkalintų gete, patirtus siaubus. Paskaita susisieja ir su mokyklose vykdoma pilietinio ugdymo programa, o lektorių sukonstruotas dialogas su moksleiviais skatina nepriklausomos nuomonės formavimą, gebėjimą analizuoti ir vertinti įvairias situacijas, daryti savarankiškas išvadas, argumentuotai išsakyti nuomonę. Taip ugdomas kritinis mąstymas, gebėjimas nagrinėti ir kritiškai interpretuoti šaltinius. Edukacijoje siūloma Holokausto temos kontekste ugdyti ir konkrečius įgūdžius, tokius kaip analizė, vertinimas, paaiškinimas, hipotezių kūrimas, savireguliacija.
Edukacijos metu moksleiviai, atsižvelgdami į skirtingas perspektyvas, skatinami rekonstruoti Antro pasaulinio karo metu Vilniaus geto teritorijoje realiai egzistavusią slėptuvę aprašytą Abraomo Suckeverio knygoje "Iš Vilniaus geto 1941-1944", išleistoje 1947 metais. Per tam tikras prieigas (geto plano fragmento analizė, požeminių komunikacijų tinklo struktūros nagrinėjimas ir kt.) moksleiviai tobulina dalykines žinias bei gebėjimus analizuoti šaltinius.
Gilinantis į Antrojo pasaulinio karo brutalumą pravedant paraleles su nūdienos pasaulio aktualijomis ugdomas pilietinis tapatumas ir gebėjimas konstruktyviai užkirsti kelią, valdyti ir spręsti konfliktines situacijas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinę veiklą veda turinti pedagoginį išsilavinimą, tradicinių amatų meistrė, duonos kepėja, Miglė Dalgedaitė. Nuo 2011 metų, autentiškoje savo sodyboje, kurioje gyvena jau 6-oji karta, edukatorė organizuoja vaikams veiklas, kurios - skatina vaikų kritinį mąstymą, ugdo mokinio kultūrinę savimonę, stiprina kūrybiškumą, ugdo komunikavimo ir pažinimo kompetencijas, formuoja mokinių kultūros vartojimo įpročius.
Edukacinės veiklos metu organizuojama ir įgyvendinama inovatyvi ir kūrybiškumą skatinanti veikla; taikomų metodų pagalba mokiniai bus skatinami generuoti idėjas, kritiškai mąstyti, kelti klausimus, įžvelgti sąsajas; bus sudarytos sąlygos mokiniams būti unikaliais, leisti kelti ir įgyvendinti savo idėjas; veiklos pritaikytos prie kiekvienos amžiaus grupės poreikių, žinių, galimybių priimti ir suvokti informaciją, formuoti mokinių kultūrinius įpročius; bus užtikrinti veiklų nuoseklumas, detalumas ir tarpusavio dermė; papildytos bendrąsios ir specialiąsiis žinios, skatinant kūrybišką mokinių veiklą.
Atvykę į edukatorės sodybą, muziejaus patalpose, tarp senovinių rakandų, šalia duonkepio pečiaus, vaikai bus supažindinti su margučių raštais, simboliais, jų reikšmėmis. Nagrinėsime kaip pasigaminti natūralius dažus, kokios spalvų reikšmės. Kalbėsimės apie Velykų papročius, tradicijas. Mokoma kopijuoti, atkartoti simbolius, kurti savo unikalius simbolius ir suteikti jiems reikšmę. Praktinė užduotis - margučių marginimas vašku pasirinktais arba savo unikaliais, sugalvotais raštais. Vėliau kiaušiniai dažomi vaikų pasirinktoje spalvoje. Kol kiaušiniai džiūsta, su vaikais žaidžiame senovinius žaidimus, naginėjame senovinius rakandus, vaišinamės arbata. Po veiklos kiekvienas į namus paiima savo unikaliai numargintą kiaušinį.


„Pažinti meną pojūčiais: Lietuvos dailė XVI – XX a. pr.“

Paveikslas gali būti išvystas ne tik akimis, jį galima pajausti liečiant įvairius reljefus ir paviršius. Vilniaus paveikslų galerija kviečia žmones su regos negalia pasinerti į senąją Lietuvos dailę, ekskursijos metu išgirsti pasakojimus apie Lietuvos dailę, pasinaudojant ypatingu leidiniu, kuriame pristatomos reljefinės kūrinių kopijos bei tekstai apie eksponatus Brailio raštu.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Šioje pamokoje susipažinsite su populiariausiu Kinijos simboliu drakonu, atrasite jo kilmės istoriją, sužinosite, kuo skiriasi Rytų ir Vakarų pasaulio drakonai, bandysite juos atpažinti populiarioje kultūroje, atrasti juos eksponatuose, saugomuose Nacionaliniame M. K. Čiurlionio dailės muziejuje, Kaune.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 1-4 kl. išvažiuojamoji Kauno m. ir Kauno raj.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu. Paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Minimalus išvykstamajame užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 18.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Edukacinė užsiėmimas "Kvapas, spalva ir forma“

Kvapas, spalva ir forma
Kaip sujungti kvapus, formas, spalvas, faktūras, medžiagiškumą ir ornamentiką į vieną prasmingai skambančią visumą? Tokią galimybę suteikia šis edukacinis užsiėmimas. Lankytojus pakviesime pamąstyti apie prasminius ryšius tarp kvapų, spalvų ir kostiumų dizaino. Per edukacinį užsiėmimą kiekvienas dalyvis gaus progą pažaisti su kvapais: sukurs kvepalus iš eterinių aliejų bei etiketę buteliukui, kurį vėliau dekoruos specialiais dažais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Žemaitijos nacionalinio parko Platelių dvaro sodybos svirne, įsikūrusioje Žemaitijos nacionalinio parko ekspozicijoje dalyviai susipažins su senovės vaikų žaislais ir žaidimais Žemaitijoje. Veiklos metu pristatomi senoviniai žaislai ir supažindinami su žaislų žaidimų taisyklėmis. Dalyviai praktinio užsiėmimo metu patys pasigamins savo skudurinę lėlytę.


Prano Mašioto laboratorija (nuotolinė paslauga)

Ar žinojote, kad vienas žymiausių vaikų rašytojų Pranas Mašiotas ne tik parašė apie 150 knygų, tačiau ir buvo atsidavęs mokytojas, mokęs vaikus matematikos ir fizikos? Šio užsiėmimo metu pažinsime rašytojo asmenybę ir išgirsime apie svarbiausius jo darbus. Kartu atliksime paties pedagogo aprašytus eksperimentus - aiškinsimės, kas nutinka pakaitintam metalo gabaliukui, klausysime ,,skambančių Vilniaus varpų“, plukdysime adatą ant vandens paviršiaus bei spręsime Prano Mašioto parengtus matematinius uždavinius skaitliukų ir aritmometro (mechaninės skaičiavimo mašinos) pagalba.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Magiškas šilko pasaulis (išvažiuojamoji)

Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Magiškas šilko pasaulis" metu supažindinama su šilku ir jo istorija, bei suteikiama galimybė patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje liejami dažai bei dekoruojamas šilkas specialiomis druskomis, sukuriama nosinaitė. Rezultatas, atsiradę spalvų raštai,  visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint dailės pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Kviečiame moksleivius atvykti į Kurtuvėnų dvaro sodyboje įsikūrusį lankytojų centrą, kuriame prasidės nauja ir įdomi pažintis su Kurtuvėnų kultūros, gamtos paveldu, žmogaus ir gamtos galia sukurtu kraštovaizdžiu. O kad ši edukacija būtų dar įsimintinesnė – jos metu ne tik pasakosime istorijas, legendas, tačiau ir bandysime išspręsti kryžiažodį! Lankytojų centro ekspozicijoje „Kraštovaizdžio įvairovė“ rasite mįsles, užuominas, užduotis bei jų atsakymus – viską, ko mums prireiks sprendžiant galvosūkį ir atrandant milžinų paslaptis! Edukacijos metu susipažinsime su kultūros paveldu, gamta, bei juos apjungiančia dalimi – žmogumi ir jo veikla. Sužinosime ne tik ką slepia milžinai, bet ir įsijausime į jų veiklą – formuosime žemę, ją keisime, supsimės ant milžino ašarų, bei bandysime palikti savo milžinišką antspaudą. Na, o visas užduotis įveikus, sudėliojus kryžiažodį mūsų lauks milžino staigmena!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


„Litvakiška laiko kapsulė“ – tai unikali edukacija, kviečianti pažinti turtingą Lietuvos žydų kultūrą žaismingu ir įtraukiančiu būdu. Lankydamiesi Lietuvos žydų kultūros ir tapatybės muziejaus ekspozicijose, dalyviai tyrinės, atliks įvairias užduotis ir komandomis varžysis dėl litvakų paveldą simbolizuojančių objektų savajai laiko kapsulei. Ši kelionė po muziejų ne tik nepabos, bet ir praplės akiratį: žaidimo metu mokiniai sužinos ir pagilins savo žinias apie Lietuvos žydų istoriją, litvakams būdingą kultūrą, judaizmo tradicijas ir žydišką kasdienybę. Edukacija skatins susimąstyti apie šiandien aktualių temų – kultūrinės įvairovės, bendruomenės ryšių ir paveldosaugos svarbą, ypatingą dėmesį skiriant mokinių tolerancijos, smalsumo ir pagarbos kitokioms kultūroms ugdymui.


Edukacinė programa „Pažintis su Juozo Tumo-Vaižganto butu-muziejumi“ yra skirta 7, 8 ir 9 klasių moksleiviams. Edukacinio užsiėmimo metu lankytojai susipažins su Vaižganto butu-muziejumi, autentiškais rašytojo daiktais, išgirs įdomias eksponatų ir Vaižganto gyvenimo istorijas. Mokiniams bus atskleidžiamos esminės Vaižganto vertybes: tikroji meilė, laisvė ir laimė. Tai padės jiems atrasti gyvenimo prasmę, grožį ir darną, geriau suprasti mokyklos programoje esančius Vaižganto kūrinius. Pažinties su Vaižganto butu-muziejumi, jo kūryba ir vertybėmis pabaigoje, mokiniams bus duoti užduočių lapai. Sutelkę savo išradingumą ir dėmesį, moksleiviai galės atsakyti į išmintį ir jausmus ugdančius klausimus. Kas mokės išklausyti, pažvelgti į Vaižganto kūrybą ir gyvenimą kiek giliau, bus kūrybingas ir savarankiškas, tam kiekvienas klausimas bus įdomus ir taps gražia kelione į darnų Vaižganto ir savo širdies pasaulį. Taip bus lavinamas mokinių dėmesingumas, kūrybingumas, bendradarbiavimas, meilė, gėris ir pasitikėjimas savimi.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Šilko tapyba" metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama lieti dažus bei įvairiomis technikomis dekoruoti šilkinę skarelę. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Paskaita „Kalėdos ir Naujieji metai daugiataučiame Vilniuje“ (nuotolinė paslauga)

Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Nuotolinis edukacinis užsiėmimas bus transliuojamas gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos gali būti vedamos ZOOM pagalba. Šios paskaitos metu kviesime susipažinti su įvairių tautų, gyvenusių Vilniuje, žiemos švenčių ypatumais, skirtumais ir panašumais. Aiškinsimės, kada stačiatikius aplanko Kalėdos ir Naujieji metai, be kokių patiekalų neapsieina jų švenčių stalas ir kas vaikams palieka dovanas po eglute. Lenkai ir lietuviai švenčia žiemos šventes labai panašiai, bet ir tarp jų rasime nemažai skirtingų papročių, kurie pas lietuvius atėję net iš senojo tikėjimo laikų. Kas buvo Vigilijos ir kuo lenkų vaikams svarbus Šv. Mikalojus? Kokie archajiški kalėdiniai papročiai gyvuoja ir dabar? Susipažinsime su Vokietijoje gyvenusiu herojumi, atsakingu už tai, kad mes pradėjome puošti eglutę ir sužinosime, kas sugalvojo advento vainiką bei kur ir kada kilo tradicija organizuoti kalėdines muges. Kalbėsime apie žydų žiemos šventes, kada jos švenčiamos ir kodėl žydų vaikai negauna kalėdinių dovanų. Aiškinsimės, kas yra Chanuka bei Roš ha-šana, kokie maistai yra patiekiami ant žydų stalo šventiniais laikotarpiais ir kodėl kiekviena šventė turi savo griežtą šventimo ceremonialą. Paskaita pritaikoma skirtingo amžiaus vaikams, todėl pastabose prašome parašyti kelintokai dalyvauja edukacijoje.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Edukacinis užsiėmimas „Stasio Girėno šviesos taku“ skirtas pradinių klasių moksleiviams. Edukatoriai per žaismingai pateikiamus klausimus, vaizdines priemones supažindins dalyvius su Stasio Girėno asmenybe, jo skurdžia vaikystės buitimi, gyvenimo svajonėmis ir jų išsipildymu profesinėje veikloje jau emigracijoje, Amerikoje. Tuo būdu moksleiviams, kuriems dar sunkiai suprantamas supančios aplinkos poveikis besiformuojančiai asmenybei, piliečiui, padės geriau suvokti  kaip svarbu gyvenime turėti tikslą, mylimą amatą bei tikėjimą ir šviesą gyvenime, kuri skatintų siekti savo norų.
O užsiėmimo pabaigoje dalyviai, vedami edukatoriaus, pažins vieną iš lietuviškų amatų - žvakių liejimą. Kiekvienas moksleivis su savimi išsineš ne tik žinias, įspūdžius, bet ir suvenyrą - pasigamintą bičių vaško žvakutę. Taip įprasminant šio edukacinio užsiėmimo temą - S. Girėno gyvenimo kelią link svajonių - šviesos taku.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Tai yra įvadinė edukacija skirta įdomiai ir įtraukiai susipažinti su Vilniaus universitetu, jo istorija ir reikšme visuomenei. Šio užsiėmimo metu, pačioje Vilniaus senamiesčio širdyje, kviesime dalyvius išklausyti trumpo pasakojimo apie Universiteto istoriją, o įgytas žinias užtvirtinti viktorinos metu. Po viktorinos Jūsų lauks kūrybinė užduotis, kurios metu pasitelkus įvairias priemones, kartu su visa savo grupe turėsite galimybę sukurti savo svajonių Universitetą.

Galbūt Jūsų idėjos vieną dieną taps realybe!


"Galiu kitaip: kalbantys filmai, garsinės ir liečiamos knygos"

Edukacija „Galiu kitaip“ – tai ne tik pokalbis su vaikais, bet ir patirtys, vedančios į kitokio galėjimo žmonių pasaulį, atveriančios didesnį supratimą, girdėjimą, susikalbėjimą. Kas yra taktiliniai paveikslai ir taktilinės knygos? Kodėl skaitymo sunkumus patiriančiam draugui reikia garsinių knygų? Kaip jis jaučiasi, kai tenka skaityti prieš klasę? Kaip disleksiją turintis draugas mato raides ir tekstą? Kaip atrodo kino filmai (pvz., „Šuns tikslas“) neregio akimis ir kaip garsinis vaizdavimas gali atverti nematančiam draugui visai kitokią kino patirtį – visa tai ir dar daugiau sužinosite, pasirinkę edukaciją „Galiu kitaip“. Prisiliesime prie savo jausmų, kurie kyla susidūrus su kitokio galėjimo žmonėmis, ir mokysimės kurti atsakingai. Tvariai. Aiškiai perteikti norimą žinutę, emociją bei vaizdą. Perteikti taip, kad mūsų sukurtas produktas būtų prieinamas kuo platesnei visuomenės grupei. Mokysimės kurti ateitį, kuri palanki visiems. Šią edukaciją tau praves Lietuvos aklųjų bibliotekos, kuri rūpinasi visais, negalinčiais skaityti įprastai, komanda. Ši biblioteka, veikianti vedina vizijos, kad skaityti galėtų visi – lyderė Lietuvos bibliotekų lauke, kai kalbama apie įtrauktį ar galimybių atvėrimą tiems, kuriems būdingas kitoks galėjimas. Arba – negalia. Bet mums labiau patinka sakyti „kitokio galėjimo žmonės“, nes mes visi galime, tik skirtingai. Sužinok apie kitokį galėjimą. Sužinok, kaip gali padėti ir prisidėti!

Ukmergės r. sav.; Šiaulių m. sav.; Panevėžio m. sav.; Kauno m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Visais laikais dinozaurai domino žmones: nuo senovės graikų supratimo, kad kažkada žemėje karaliavo šie milžinai, iki šių laikų mokslo siekių prikelti šiuos gyvūnus. Edukacinėje programoje sužinosime apie dinozaurų gyvenimo būdą, jų elgesį, tarpusavio komunikaciją. Skatinsime saugoti gamtą, kad  žmonijos neištiktų dinozaurų likimas.


„UNESCO saugomų Lietuvos vietovių unikalumas“ (nuotolinė paslauga)

Nuotolinė edukacinė paskaita bus transliuojama gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos gali būti vedamos ZOOM platformos pagalba. Edukacinės paskaitos metu bus aiškinamasi, kuo svarbi šiandieniniam pasauliui yra UNESCO organizacija ir jos priimami sprendimai, kas yra Pasaulio paveldo konvencija bei  Pasaulio paveldo sąrašas, kas į jį ir kodėl patenka. Nuotraukų ir vaizdinių pagalba bus supažindinama su UNESCO saugomais objektais kaimyninėse šalyse bei Lietuvoje. Aiškinsimės, kodėl Lietuvoje net 5 objektai buvo įrašyti į Pasaulio paveldo sąrašą ir ką tai reiškia pačiai valstybei bei jos gyventojams ir svečiams. Aptarsime šių objektų atsiradimo istorijas, jų genezę, stebėsime kaip per šimtmečius keitėsi šių objektų svarba vietiniams gyventojams bei esamai valdžiai. KAHOOT programėlės pagalba bus surengta viktorina, leidžianti užtvirtinti gautą informaciją. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti UNESCO saugomas Lietuvos materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik  istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Susipažinsite su vienu iš seniausiu vytelių pynimo amatu ir jų tradicijomis Lietuvoje, pynimo technologijos eiga, naudojamais darbo įrankiais, pintų dirbinių gausa bei jų pritaikymu kasdieniniame gyvenime. Pamėginsite pagal amžiaus grupes iš vytelių nusipinti tradicinius gaminius: žuvelę, paukštelį, žalčiuką. Užsiėmimą ves tradicinė amatų meistrė Birutė Šinkūnienė.


Edukacija "Žemaituką balnojau - į dvarą jojau"

Užsiėmimų metu vaikai sužinos kur arklio gimtinė ir kas jo protėviai, kada ir kaip jie mūsų žemes pasiekė, kokios kalendorinės šventės skirtos apeigoms su arkliais. Kodėl lietuviai nuo seno labai vertino arklį – ašvieniu vadino? Kodėl šiandien žirgas lietuvių heraldikoje (herbotyroje) yra svarbiausias ženklas –  Lietuvos valstybingumo, tautos gyvybingumo, nepriklausomybės simbolis. Atsakymus vaizdžiai iliustruos eksponatai su  arklio simbolika, tautosakos paveldo lobynas.
Užsiėmimu metu bus demonstruojamos fotografijos rinkinyje saugomos nuotraukos su žemaitukų žirgų atvaizdais, archeologijos rinkinio eksponatai  – pasagos, papuošalai su žirgo simbolika.  Iš dailės rinkinių naudojami paveikslai su žirgų atvaizdais, mūšio scenos, medžio skulptūros – naudojamos edukacinės erdvės interjero apipavidalinimui.
Skaidrių pagalba supažindinama su žirgo evoliucija, jų pavadinimais pagal kailio spalvą, žirgo vaizdavimą heraldikoje bei liaudies mene.
Patarlė skelbia: veltui ir arklys arklio nekaso, taigi, mažų ir didelių, – edukacijos dalyvių lauks siurprizas – saldi laimės pasagėlė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas ,,Klaipėdos krašto mokyklos" atliepia „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės“ minėjimo sukaktį. Šia paslauga siekiama skatinti penktojo Lietuvos etnografinio regiono, kurio centru ir sostine paskelbta Šilutė, kultūrinį ir istorinį pažinimą.
Prūsijoje, o kartu ir Mažojoje Lietuvoje, švietimui buvo skiriama daug dėmesio. Šio krašto gyventojų švietimo pradžia susijusi su reformacija. Tad nenuostabu, kad pirmąsias mokyklas Prūsijos kunigaikštystėje imtasi steigti XVI a. Stokojant profesionalių mokytojų, vaikus daugiausia mokė amatininkai, kurie žinodami nedaug, sugebėjo išmokyti religijos, skaityti katekizmą bei šiek tiek rašyti. Didžiulį dėmesį mokyklų steigimui XVIII a. skyrė Prūsijos kunigaikštis Frydrichas Wilhelmas. 1845 m. paskelbti nauji Prūsijos valstybės Liaudies mokyklos įstatai. Jie detalizavo visuotinio privalomojo mokymo nuostatas, mokyklų darbo taisykles, mokytojų pareigas bei teises. Patikslintas ir privalomojo visuotinio mokymo įstatymas. 1872 m. kaizeris Wilhelmas I pasirašė dokumentą dėl liaudies mokyklos struktūros, mokymo turinio. Mokyklos įstatai įtvirtino ir tam tikrus švietimo sistemos terminus. Šilokarčemos, Žibų ir Verdainės gyvenvietėse, kurioms susijungus XX a. atsiranda Šilutės miestas, per visą savo gyvavimo laikotarpį buvo įkurta ne viena mokykla. Šiuo metu Šilutėje galima apžiūrėti keturis istorinius pastatus, kuriose yra veikusios mokyklos: Liaudies mokykla (atidaryta XIX a. viduryje), ūkio mokykla (1897 m.), Berniukų mokykla (1864 m.), vėliau virtusi Herderio aukštesniąja mokykla, Vydūno lietuviška mokykla (1927 m.), kuri veikia iki šiol. Edukacinės pamokos ,,Klaipėdos krašto mokyklos" metu moksleiviai bus supažindinami su Klaipėdos krašto mokyklų raida, buvusiu mokykliniu inventoriumi ir mokymo priemonėmis. Kiekvienas dalyvis turės galimybę pasėdėti senoviniame mokyklos suole, įvertinti senąją mokyklinę sistemą, rašyti ant grifelinių lentelių, prisiminti dailyraštį.


Edukacinis užsiėmimas "Porceliano grožis"

Kviečiame mokinių grupes į edukacinę programą „Porceliano grožis“ kartu tyrinėti keramikos kūrinius iš Lietuvos dailės muziejaus rinkinių ir dalyvauti kūrybinėje veikloje. Porcelianas – „baltasis auksas“ iš Kinijos, už kurio gamybos paslapčių išdavimą senovėje grėsė mirties bausmė. Šis trapus keramikos gaminys į Europą buvo atvežtas XIII a. žymaus keliautojo Marco Polo. Keliautojas europiečiams pristatė mažą kinišką vazą ir pavadino ją „porcella“ – kriaukle. Iki 1708 m. senajame žemyne niekam nepavyko sukurti porceliano gamybos būdo. Ir štai vokiečių alchemikui Johanui Friedrichui Bötgeriui atradus kaolino medžiagą, buvo sukurtas porcelianas, savo verte prilygstantis kiniškam. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsime su spalvingais porceliano kūriniais ir pagal jų pavyzdžius dekoruosime „baltojo aukso“ lėkštutes.


Ar žinai, kad Kazio Varnelio namai-muziejus yra pats tikriausias paslapčių labirintas? Tarp 600 metų skaičiuojančių sienų, senovinių baldų ir paveikslų slepiasi raganos, grifonai, kentaurai, net šunys ir ereliai! Tik reikia mokėti juos surasti. Netiki? Tuomet atvyk pas mus ir tapk muziejaus sekliu!


Lėlių spektaklis vaikams „Kavos malūnėlis“

Kavos malūnėlis – pagrindinis spektaklio veikėjas – atsiduria Pamestų daiktų prieglaudoje, kurioje nepageidaujami, nublukę, klibantys daiktai geria vaistus nuo liūdesio, nes prieglaudos direktorius Raudonbarzdis laiko juos uždaręs dėžutėse bei draudžia vaikščioti gatvėmis ir verkti. Pamestų daiktų prieglaudoje Malūnėlis įsimyli sugedusią Skėtukę ir išskrenda į Mėnulį ieškoti specialios mašinos, skirtos skėčiams taisyti. Šioje šmaikščioje, keisčiausių personažų, burtažodžių kupinoje kelionėje Malūnėlis, herojiškai stengdamasis išgelbėti Skėtukę nuo liūdesio, atranda kai ką labai paprasto ir netikėto... Spektaklio įkvėpimu tapusi, lenkų dramaturgės Małgorzatos Sikorskos-Miszczuk scenai adaptuota žinomo lenkų poeto K. I. Gałczyńskio pasaka „Kavos malūnėlis“ žiūrovams žada ritmišką bei simboliais iškalbingą lėlių vaidinimą, kuriame lyriški ir žaismingi nuotykiai keis vieni kitus. Įdomu tai, jog K. I. Gałczyńskis išgarsėjęs savo absurdo miniatiūrų ir humoreskų rinkiniu „Žaliojo žąsinėlio teatras“ (Vilniaus teatre „Lėlė“ 2010 m. pagal šį kūrinį buvo sukurtas spektaklis jaunimui), „Kavos malūnėlį“ sukūrė gyvendamas Malūnų gatvėje, Vilniuje. „Suprantu, kad migduku galima gimti, bet ar reikia juo būti visą gyvenimą?“ – klausia vienas mūsų istorijos herojus. Ir man atrodo, kad šis klausimas geriausiai atspindi spektaklio prasmę. Mes nesiekiame rasti atsakymų – mieliau užduodame klausimus. Mano galva, „Kavos malūnėlis“ – tai spektaklis apie savo potencialo atskleidimą. O tuo pat metu ir apie tai, kokių gydomųjų galių turi apkabinimai, kurių mums šiomis dienomis taip trūksta.” – pasakoja „Lėlės“ teatre nebe pirmą kartą kurianti (spektaklis „Raudonoji knyga“) lenkų režisierė Ewa Piotrowska.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Moksleivių tarpasmeninių santykių stiprinimas: ryšys ir emocijų saviraiška – tai užsiėmimas skirtas lavinti jaunuolių socialinius ir emocinius įgūdžius, pasitelkiant teatro ir dramos terapijos metodikas. Naudojamos kūrybinės veiklos: vaidmenų žaidimai, improvizacija, vaizduotės žaidimai, judesys, muzika, istorijų kūrimas. Vienas esmingiausių užsiėmimų elementų – žaismingumas – skatina jos dalyvius spontaniškai ir tuo pačiu kūrybiškai įsitraukti į probleminę situaciją, ieškoti naujų, originalių būdų kaip spręsti gyvenimo keliamus iššūkius. Grupės dalyviai, palaikančioje ir juos drąsinančioje aplinkoje vaidindami ir kurdami įsivaizduojamus scenarijus mokosi suprasti savo elgesio priežastis ir pasekmes, eksperimentuoti naujus elgesio modelius, mokosi svarbių pamokų apie realų gyvenimą šiuolaikiniame pasaulyje.


H. K. Anderseno pasakos motyvais SNIEGO KARALIENĖ spektaklis ir aptarimas/diskusija su kūrybine grupe (Nuotolinė paslauga)

Panevėžio lėlių vežimo teatro spektaklis H. K. Anderseno pasakos motyvais „SNIEGO KARALIENĖ“, rež. V. Mazūras. Tai visiems žinoma pasaka, praturtinta meile bei gyvenimo išmintimi. Mažų vaikų draugystė, padėjusi nugalėti sunkumus, išauga į meilę. Spektaklyje aukštinamas tarpusavio ryšys, tačiau režisierius – teatro scenos maestro Vitalijus Mazūras nesileidžia į sentimentalumus, akcentuoja, jog ryšys tvirtėja kartu išgyvenus sunkumų. H. K. Andersenas, vertinęs gyvenimą vaiko, poeto, filosofo žvilgsniu, kūrė pasakas, kuriose atsispindi daugybę vaiko psichologijos dėsningumų. Jo kūryboje daiktai, gyvūnai, augalai yra sužmoginti, o už jų visai nevaikiškų ydų slypi gyvenimo ir žmonių santykių esmė, gailestingumas ir liūdesys dėl gyvenimo netobulumo. Režisierius ir dailininkas: Lietuvos nacionalinės kultūros ir meno premijos laureatas - Vitalijus Mazūras; Vaidina teatro aktoriai: Rima Lapinskienė, Danutė Rukšienė, Margarita Kisiliova, Marija Patokova, Igoris Ignatenko, Aleksandras Železnovas, Stanislavas Alochinas; Muzika: Faustas Latėnas; Garso inžinierius: Andrius Gaigalas; Šviesos inžinierė: Ina Jackūnienė; Spektaklį kūriant dalyvavo: Vida Auksutytė, Lina Jakubonytė, Vidmantas Kevinas, Jolanta Liaudginienė, Reda Matuzevičienė; Teatro direktorius – meno vadovas Antanas Markuckis.


Edukacinė programa ,,Šėriau, šėriau sau žirgelį“  skirta 1-12 kl. mokiniams ir priešmokyklinio amžiaus vaikams.
Apsilankymas ,,Utenos žirgyne“ – tai unikali galimybė  prisiliesti prie žirgų, pažinti jų rūšis. Nuotaikingas edukacijos vadovas - ponas Leonardas, papasakos kam ir kaip  Dievas sukūrė arklį, kuo skiriasi arklys nuo žirgo, sužinosite kiek žirgas turi širdžių, ką reiškia posakiai:  ,,Arklys arklio už dyką nekaso“ ir ,,Netepsi , nevažiuosi“, įminsite mįsles, išmoksite atskirti javus ir sužinosite kokie grūdai suteikia arkliui jėgų, stiprybės, žvilgesio. Pamatysite  kuo žirgai šeriami, kur miega, kaip paruošiami jodinėjimui, kinkymui. Galėsite pamaitinti žirgus savo atsivežtomis morkomis, obuoliais, padėti juos sušukuoti, nuvalyti kanopas, pabalnoti, išvesti pasivaikščioti, nusifotografuoti. Pabandysite ant žirgo atsisėsti, įveiksite baimę, pajusite jojimo malonumą. Mažųjų žirgų mylėtojų lauks poniai.
Edukacijos trukmė : 90 min.
Kaina dalyviui: 5 Eur
Jūsų laukiame: ,,Utenos žirgyne“ - Liepų g. 31, Joneliškių km., Utenos raj. sav.
Kontaktai: +37069811285


Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Kūrybinė edukacinė programa „Lipdinių magija: lietuvių pasakų personažai“ – tai pažinimo bei kūrybinio ugdymo metodais paremtas būdas skatinti vaikus domėtis lietuvių etnine kultūra, grožinės literatūros autorių kūryba.
Šią edukacinę programą sudarys dvi dalys: pirma dalis – interaktyvioje ir tradicinėje erdvėje pateiktos informacijos apie lietuvių etninę kultūrą, tautosaką, literatūrą apžvalga, diskusija ir interaktyvi viktorina, pateikta „Kahoot“ platformoje; antra dalis – kūrybinė edukacija iš modelino įprasminant pirmoje dalyje įgytas žinias ir pasigaminant simbolinį knygų skirtuką, raktų pakabuką, magnetuką ar kitą aksesuarą.
Paslaugos tikslas – pasitelkiant informacines priemones supažindinti vaikus su lietuvių etnine kultūra, grožinės literatūros autorių kūryba, ją aktualizuoti bei praktinėje dalyje įprasminti įgytas žinias, panaudojant modeliną pasigaminti simbolį, atspindintį lietuvių tautosakos bei mitologijos motyvus.
Kūrybinės edukacijos metu dalyviams bus pateikta patraukliai suformuluota informacija apie lietuvių etninę kultūrą, paveldą, tautosakos bei mitologijos ženklus, lietuvių grožinės literatūros autorių kūrybą, literatūros personažus. Iš įgytų žinių, pateiktų literatūros šaltinių, vaikai darys kūrybinius darbelius: įvairius aksesuarus, magnetukus, raktų pakabukus, knygų žymeklius ir kt.,  atspindinčius literatūros personažus ar lietuvių etninės kultūros elementus. Šios edukacijos metu bus stiprinamas dalyvių kultūrinis identitetas,  skatinamas šios temos aktualizavimas bei sklaida, formuojamas literatūrinis skonis, pasaulėžiūra, kūrybinė laisvė. Ši paslauga prisidės prie dalyvių kultūrinių, komunikavimo, pažinimo, socialinių bei emocinių kompetencijų gerinimo. Sukurtą darbelį (aksesuarą) vaikai galės neštis namo prisiminimui.


“Muzika visiems” – tai muzikinė, edukacinė kelionė, kurios metu per grupinę improvizaciją auditorija susipažįsta su skirtingų pasaulio šalių muzikinėmis kultūromis, instrumentais bei ritmais. Šioje edukacijoje aptariami klausimai: kaip ir kodėl atsirado muzika? Kokie buvo pirmieji muzikos garsai ir instrumentai? Kas yra ritmas? Kodėl muzika kartais gali pasakyti daugiau nei žodžiai? Atsakymus į šiuos klausimus mokiniams padės surasti žinomas muzikantas, džiazo kūrėjas, multiinstrumentalistas bei edukatorius Remis Rančys. Edukacijos tikslas – supažindinti vaikus su skirtingomis pasaulio muzikinėmis kultūromis ir muzikos instrumentais. Per specialiai sukurtus muzikinius žaidimus vaikams suteikiama galimybė patiems savarankiškai muzikuoti bei improvizuoti.

Užsiėmimo metu mokiniai atliks keletą praktinių muzikinių žaidimų, kurie lavina motoriką, koordinaciją, ritmo pojūtį bei kuria geresnį grupės tarpusavio ryšį. Vaikai susipažins su netradiciniais muzikos metrais ir ritmais. Užsiėmimuose atliekami pratimai yra sukurti remiantis Afrikos bei Pietų Amerikos muzikinėmis tradicijomis bei ritualais. Edukacijoje naudojamų instrumentų geografija yra labai plati: pandeiro (Brazilija), lumzdelis (Lietuva), melodionas (Italija), dumbrelis (Norvegija), šamano būgnas (Sibiras), asalato (Senegalas), gitarlelė (Havajai).

Edukacinis užsiėmimas “Muzika visiems” – tai edukacinė muzikos pamoka, kuri pažadina ne tik kūną, bet ir sielą.


Užsiėmimas vyksta atsinaujinusiame Šiaulių istorijos muziejuje, specialiai edukacijoms pritaikytoje erdvėje - ,,Archeologijos dirbtuvėse". Dirbtuvės įrengtos temą atitinkančioje aplinkoje -  istorijos ekspozicijos archeologijos dalyje, cokoliniame pastato aukšte. Tai leidžia užsiėmimo dalyviams ne tik susipažinti su archeologija per pasakojimą ir praktinę užduotį, bet ir pamatyti tikrus archeologinių kasinėjimų metu rastus ir ištirtus eksponatus iš pačių seniausių laikų.  Edukacija ,,Archeologiniai kasinėjimai" - tai siekis parodyti, kad informacija apie šį mokslą lengvai pasiekiama, populiarinama visuomenėje, noriai dalijamasi naujais atradimais, kurie yra neišsemiami kaip ir turtinga mūsų krašto istorija.
Užsiėmimo metu susipažinsime su Šiaulių krašto priešistore, šiam kraštui būdingais kultūriniais sluoksniais, ekspozicijoje išvysime, kokius įrankius naudojo pirmieji, prieš maždaug 12 tūkstančių metų į šiuos kraštus atkeliavę žmonės, neolito laikotarpiu naudotas žemdirbystės technologijas, bronzos amžiaus žalvario lydinius bei V a. pr. Kr. pradėtą iš vietinės pelkių rūdos lydyti geležį.
Gyvai pamačius profesionalių archeologų iškastus ir ištirtus radinius edukacijos dalyviai bus įkvėpti patys išbandyti šio darbo procesą. Pasirinkę norimą tyrinėti plotelį inscenizuotose perkasose (dėžutėse su radiniais, užpiltais smėliu) su edukatoriaus pagalba, mentele ir šepetėliu dalyviai kasinės ir analizuos aptiktus atsitiktinius radinius, diskutuos, kas tai per objektai, mėgins priskirti juos atitinkamam istoriniam laikotarpiui.


PowerPoint prezentacijos pagalba apžvelgsime pagrindinius senųjų civilizacijų rašto sistemų pasiekimus. Sužinosime ant kokių medžiagų rašydavo senovėje. Išsiaiškinsime, kaip galima pasigaminti vaškinę lentelę. Joje rašysime su stiliumi. Aptarsime tokio rašymo patirtį. Aiškinsimės, kad žmonės rašyti išmoko ne iš karto, bet laipsniškai, per ištisus tūkstantmečius. Pavyzdžių pagalba aiškinsimės, kaip raštas atėjo į Lietuvą, kaip jis keitės, kaip žinią iki rašto atsiradimo perduodavo lietuviai. Ką reiškia ženklas - krivūlė? Kaip žmonės naudojosi senąja sistema – birkomis? Žaidimo metu mokiniai atras ir supras kaip naudotis senąja kvitų sistema – birkomis. Birkos (pavadinimas kilęs nuo Birkos miesto Švedijoje, svarbaus vikingų prekybos centro) – tai specialūs pagaliukai su tam tikromis įpjovomis, kuriais naudojosi prekiautojai ir amatininkai. Toliau išsiaiškinsime, kada lietuviai griebėsi rašiklio. Kada atsirado pirmoji lietuviška knyga? Sužinosime, kad pirmosiose spausdintinėse knygose buvo spausdinamas tik tekstas be jokių pagražinimų, o gražioms raidėms, miniatiūroms buvo paliekama tuščios vietos. Tas vietas užpildydavo kiti knygos kūrėjai (rubrikatoriai, iliuminatoriai, miniatiūristai ir kt.). Išspausdintos knygos buvo parduodamos ne tik neišpuoštos, bet ir neįrištos. Tyrinėdami senųjų leidinių iliustravimo pavyzdžius ugdysime estetinio suvokimo įgūdžius. Mes pagerbsime lietuvių raštijos pradininko Martyno Mažvydo atminimą: mokiniai gaus pirmosios lietuviškos knygos vinjetės pavyzdį savosios knygelės kūrimui. Vinjetėje vaikai dailiai įrašys raštijos pradininko vardą, pavardę ir leidimo metus, išpuoš savo knygelę. Užsiėmime naudosime popierių, žirkles, spalvotus pieštukus ir kitas priemones.


Orientacinis žaidimas Marijampolėje „Miesto detektyvas“

Marijampolės miesto "vizitinė kortelė" gatvės meno kūriniai. Orientacinio žaidimo metu dalyviai pasiskirsto į komandas. Pirmiausia reikia išgvildenti pateiktas užduotis.  Vėliau susidaryti maršrutą pagal eiliškumą ir leistis labirintais atrandant spalvingus kūrinius kuriuose paslėptos užduotys. Suradę teisingus atsakymus, komandos turi įsiamžinti išmaniuoju telefonu.
Orientacinio žaidimo metu IT pagalba bus pristatyta animuota papildyta realybė gatvės meno  kūriniuose.   Žaidimo metu dalyviai taip pat turi surasti miesto simboliu tapusias Marijampolės katinus.
Marijampolė tituluojama gatvės meno Meka Lietuvoje. Čia priskaičiuojama iki 60 gatvės meno kūrinių. Mūsų mieste pamatysite gražiausiu Lietuvoje kūriniu tituluotą R.Bartkaus "Tekantis gyvenimas". Ir patį didžiausią Lietuvoje sieninės tapybos darbą užfiksuotą kaip rekordą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


K. Binkio kūrinio „Atžalynas“ teatralizuota edukacija.

Kazio Binio kūrinys ,,Atžalynas“ net praėjus daugybei metų išlieka aktualus savo tema, vertybine struktūra. Šių laikų sociume jaunas žmogus susiduria su ypatinga vartotojiška samprata ne tik daiktų, bet ir žmonių. Kazys Binkis parodo, kad žmogaus pamatas yra jo sąžinė, moralė.  Kaip sako pats autorius ,,Žmoguje reikia ieškoti ne vilko, o žmogaus“. Taigi, svarbu su mokiniais kalbėti apie tikrąsias, pamatines vertybes, kurios yra nepavaldžios laikui. Edukacijos metu su mokiniais mes ne tik lyginsime autoriaus laikmečio realijas, tačiau lyginsime jas su šiomis dienomis ir galimai nustebsime pamatę, kad iki šių dienų yra  išlikę dalykų, kurie nekinta. Su mokiniais taip pat žaisime kūrybinius ir pasitikėjimo žaidimus visa tai ,,įvelkant“ į kūrinio tema. Mokiniai taps ne tik darni komanda, bet ir atras savyje galią kurti.


Kūrybinės gaminio-žaidimo dirbtuvės, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Kryžiukai-nuliukai" metu pristatomas žaidimas, jo taisyklės ir suteikiama galimybė patiems išbandyti praktiškai, t. y. kiekvienam susikurti savo žaidimą. Pamokoje piešiama, liejami dažai, dekoruojamas medžiaginis maišelis, piešiame žaidimo lenta, sukuriamos medinės savito dizaino "figūrėlės". Gal Jūsų kryžiukai ir nuliukai taps augalu ar gyvūnu? Ženklu? O gal dar kuo? Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą kelioninį žaidimą, kuris džiugins ne vienerius metus, bus lengvai transportuojamas, detalės nepasimes. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Neturint dizaino ar tapybos pagrindų, galima sukurti labai gražų žaidimą.


Dokumentiniai filmai "Rojaus beieškant" ir "Specialistė" (Nuotolinė paslauga)

Dokumentinis filmas "Rojaus beieškant" (rež. Tomas Smulkis) pasakoja apie režisieriaus siekį susitikti ir dirbti su švedų režisieriumi Rojumi Andresonu. Rojaus beieškant, Stokholmas tampa svarbia laukimo dalimi. Bet ar gali svajonės išsipildyti? Ar jie susitiks? Ar Tomui pavyks pamatyti savo kino guru? Dokumentinis filmas "Specialistė" (rež. Giedrė Beinoriūtė) pasakoja apie regėjimo negalią turinčią garso režisūros studentę Eglę, įrašinėjančią garsus S. Kozlovo pasakos radiofonizacijai. Eglė nori būti gera specialistė. Ir neabejotinai bus. Abu filmus jungia nematoma gija - jauni žmonės, nebijantys pasakoti apie savo baimes ir problemas iškylančias jų profesiniame gyvenime bei bandančiais įveikti visas kliūtis, kad pasiekti savo užsibrėžta tikslą. Labai atviri du pasakojimai apie save, apie savęs paieškas šiame greitai besikeičiančiame pasaulyje. Abu filmai apkeliavo keleta tarptautinių kino festivalių Europoje.


Edukacinio užsiėmimo metu pasakojama ir demonstruojama kaip laikui bėgant kito papuošalai. Jų formos darėsi sudėtingesnės ir įvairesnės, dauguma drabužių detalių virto sudėtingais puošybos elementais (smeigtukai, sagės, galvos apdangalo puošyba, diržo sagtys). Atsirado ir su drabužiu nesusijusių papuošalų, kurie pakeitė amuletus ir buvo nešiojami jau ne kaip tikėjimo dalis, o daugiau dėl grožio (antkaklės, antsmilkiniai, apyrankės, žiedai). Demonstruojamos iš žalvario pagamintos geležies amžiaus papuošalų kopijos, kurias mokiniai gali paliesti ir patys pasimatuoti. Praktinės dalies metu mokiniai iš žalvario vielos gamina spiralinį kabutį bei įvijinį žiedą užsuktais galais. Dalyviai, kuriems gerai sekasi minėtos užduotys, turi galimybę pasigaminti ir sudėtingesnės formos žiedų.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

"Pinhole” fotografijos dirbtuvės - tai galimybė vyresnių klasių moksleiviams susipažinti su Lietuvos nacionaline Martyno Mažvydo biblioteka ir joje esančiomis Medijų dirbtuvėmis. Pasiskirstę į grupeles moksleiviai patys sukonstruos “pinhole” fotografijos kamerą, kurią sudaro šviesos nepraleidžianti dėžutė ir kruopščiai išdurta skylutė. Naudodami kamerą fotografuos savo pasirinktus objektus ir ryškins nuotraukas Medijų dirbtuvių foto laboratorijoje. Moksleiviai nuotraukas nuskenuos fotografijų skeneriu ir retušuos kompiuteriu naudodami nuotraukų redagavimo programa. Dalyviai susipažins su “pinhole” fotografijos istorija praplės savo kultūrinį akiratį, pagilins skaitmeninio raštingumo įgudžius ir smagiai praleis laiką.


Naudojantis skaitmeninėmis technologijomis, mokiniai plės kultūrinės pažinimo kompetenciją, tyrinėdami įvairių tautų kultūrines vertybes ir tobulindami kritinį mastymą. Pasitelkę 3D modeliavimą, jie kurs lietuviškus kultūrinius objektus bei simbolius, akcentuodami kūrybiškumą ir supratimą apie tautos paveldą. Gilinsimės į Lietuvos dainų šventės tradicijas ir simboliką, stiprindami savo kultūros pasididžiavimą bei puoselėdami valstybės vertybes ir tautiškumo pamatus.
Edukacijos eiga vyksta ugdymo įstaigos kompiuterių klasėje.
Tautinių juostų skirtukų gamyba iš spalvoto popieriaus.
3D modeliavimas naudojant TinkerCad programą: mokiniai kūrs ir modeliuos savo sugalvotus gyvybės medžius, įtraukdami tautinius simbolius. 5-6 kl. mokiniams galimybė sukurtus medžius suprogramuoti, kad jie galėtų šokti virtualioje realybėje(medžių šokis). Darbų peržiūra ir mokinių pasidalinimai sukurtais medžiais. Refleksija apie tai, kaip jie jaučiasi ir ką iš šios edukacijos išmoko

Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Virtualus literatūrinis susitikimas „Kaip kuriami istoriniai komiksai“ (Nuotolinė paslauga)

Nuotolinio susitikimo metu iliustruotoja ir komiksų kūrėja Lina Itagaki parodys ir papasakos kokius istorinius komiksus yra sukūrusi. Trumpai pristatys daugybę apdovanojimų sulaukusią knygą „Sibiro haiku“. Plačiau papasakos apie albanišką komiksą (kuris šiemet bus išleistas lietuviškai pavadinimu „Prieš srovę“): kaip jį kūrė (nuvykus į Albaniją rinko pasakojimus, medžiagą, nuotraukas); kodėl šiame komikse visi žmonės atrodo kaip žuvys; kokių įdomių sąsajų galima įžvelgti Lietuvos ir Albanijos istorijoje. Išsamiausiai bus pristatytas paskutinis Linos Itagaki nupieštas komiksas apie skulptorių Vincą Grybą „Grybo auksas“. Lina parodys ir papasakos kaip atrodo visas darbo procesas, kiek daug dokumentinės medžiagos reikia surinkti ir perpiešti, kaip tekstas virsta piešiniu, taip pat trumpai pristatys pačią skulptoriaus gyvenimo istoriją. Šio susitikimo metu moksleiviai ir mokytojai pamatys, kad komiksai gali būti labai įvairūs, kad jie gali pasakoti ir labai rimtas istorijas, kad juos galima įtraukti ir į mokymo programą, nes komiksai ugdo kūrybiškumą, teksto ir piešinio suvokimą, o istoriniai komiksai - moko istorijos. Susitikimo metu bus galima bendrauti su iliustruotoja Lina Itagaki, užduoti klausimus ir sužinoti viską, kas domina apie jos darbo ypatumus.


O tuo metu Klaipėdoje... atsirado Mėmelis!

Lietuva turėjo vieną karalių, o kiek jų turėjo Klaipėda? Kuris pavadinimas atsirado anksčiau – „Klaipėda“ ar „Mėmelis“? Kas įkūrė uostamiestį, o kas buvo jo aršūs priešai? Kelionė į mūsų miesto praeitį taps tikru galvosūkiu, kurį išspręsti padės žinios, išradingumas, skaidrių dėlionės, vaidinimai ir pačių pieštas Klaipėdos bokštas, akimirksniu pavirstantis pilimi.


Tikriausiai dažnas vaikas prisimena, kaip vaikystėje tėvai skaitydavo jam pasakas. Kodėl nepabandžius šiandien paskaityti kartu? Ir ne bet kokią pasaką, bet pasaką 2023 metais švęsiančią 80 metų jubiliejų. Pasaką, kuri atsako į klausimą ,,O kas gyvenime svarbiausia?“ Ir ne tik skaityti, bet ir suvaidinti 7 keliones į didžiausių žmonijos ydų planetas, o grįžus iš jų pasikalbėti su lape, kuri kaip iš akies traukta tavo mama. Vakaras su šeima ir ,,Mažuoju princu" iš tiesų gali būti nepamirštamas, o kelionė po A. de Sent Egziuperi kūrinį begalinė, kaip ir pati amžinųjų vertybių paieška.


Apie dailės žanrus. Animalistinė istorija

Nei vakar, nei rytoj, nei toli, nei arti, gyveno sau gyvūnas, vardu nežinau koks... Istorijos tęsinį kursime interaktyvioje lentoje dėliodami Prano Domšaičio galerijoje eksponuojamų animalistinio žanro kūrinių fragmentus. Pasitelkę pasaulio pažinimo žinias turėsime kartu nuspręsti, kuriame žemyne gyvena mūsų gyvūnas. Gal jis keliauja per kalnus, gal mėgsta rupšnoti žolę slėniuose, ar turi draugų, o gal priešų? Varžydamiesi viktorinoje, kilnodami briedžio ragus, dėliodami magnetines gyvūnų dėliones tyrinėsime jų išvaizdą, pažinsime gyvenimo būdą ir tapsime animalistinių istorijų kūrėjais.


XX a. pradžios muzikai litvakai 9 - 12 kl.

Kultūrinės edukacinės programos metu autentišku ansamblio Klezmer Klangen muzikos atlikimu bei vaizdinių pagalba mokiniai bus supažindinami su XX a. pirmosios pusės litvakų menininkų, garsinusių Lietuvą visame pasaulyje, asmenybėmis, jų kūryba. Supažindinant bus skatinama pajausti XX. a. pirmosios pusės kultūros reikšmę Lietuvos žmonėms, jos vietą skirtingose santvarkose - vienu atveju tai išraiškos būdas, kitu išgyvenimas brutalioje aplinkoje. Taip skatinti jaunąją kartą kritiškai mąstyti, vertinti istoriją, žmogiškumo svarbą. Renginio metu ansamblio Klezmer Klangen gyvai grojama, dainuojama muzika, gyvavusi XX a. pirmojoje pusėje įvairiuose laikotarpiuose ir vietose. Kitų kultūrų pažinimas padeda suvokti savo etninės kultūros ypatumus. Renginys pagilins istorijos, muzikos, bendrakultūrines žinias. Taip pat aktualus žydiškų temų minėjimo metu.


Velykos – pati džiugiausia ir labiausiai laukiama pavasario šventė, kupina tradicijų ir simbolių bei metas, kai viskas atgimsta iš naujo. Margutis - šv. Velykų šventės simbolis, kuris reiškia gyvybės atsiradimą, vaisingumą, gamtos atgimimą. Atvykę į edukaciją išgirsite pasakojimų apie šv. Velykų tradicijas, papročius, sužinosite apie margučių spalvų, ornamentų ir simbolių reikšmes ir patys išbandydami senolių tradicinį marginimo būdą vašku nusimarginsite velykinių kiaušinių. O norėdami išgauti įvairiaspalvį raštą, turėsite galimybę margučių paviršius keletą kartų dengti vašku ir dėti į dažus, pradedant šviesiausia ir baigiant tamsiausia spalva, taip išrašydami spalvotais raštais velykinius kiaušinius, kuriais galėsite ne tik papuošti švenčių stalą, dovanoti artimiesiems, bet ir juos išbandyti stipriausio margučio rungtyje ar sudalyvauti margučio ridenimo žaidime.


Magiškas šilko pasaulis (išvažiuojamoji)

Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Magiškas šilko pasaulis" metu, supažindinama su šilku ir jo istorija, bei suteikiama galimybė patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje liejami dažai bei dekoruojamas šilkas, sukuriama nosinaitė. Kūrybiniai rezultatai visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Piešinius, paveikslus, grafikos kūrinius, fotografijas taip įdomu apžiūrinėti. Kartais nusprendžiame, kad „ir mes taip galime“, arba norėtųsi „pataisyti“ kokią kūrinio detalę. Nors muziejuje saugomų menininkų darbų liesti nevalia, pasitelkę šiuolaikines technologijas galime „taisyti“ ar perkurti bet kokį vaizdinį. Šio užsiėmimo metu vaikai gaus kūrinių reprodukcijų fragmentus ir turės visišką laisvę interpretuoti, jas savaip praplėsti piešdami. Vėliau su edukatoriumi lankysis XX-XXI a. Lietuvos dailės ekspozicijoje, kur lygins piešinius su kūriniais ant sienų, mokysis "skaityti" simbolių, spalvų, formų prasmes.


Edukacinė ekskursija „Kelionė laiku į 1923 metų Dreverną“ smagiai ir nuotaikingai kvies visus nukeliauti į praeitį, ir ne tik smalsiai pasižvalgyti, kaip prieš šimtmetį gyveno Klaipėdos krašto žmonės, bet ir jais pačiais pabūti! Tad trumpam palikę mokyklos suolą edukacijos dalyviai taps laivadirbiais, pamario žvejais, žvejytėmis (žvejų žmonomis), staliais bei ūkininkais ir kūrybiškai susipažins su senaisiais Pamario kaimo amatais, gyvenimo būdu, buitimi, keisčiausiais papročiais bei tradicijomis. Edukacinę dalį praturtins ekskursija, kuri taipogi leis kultūriškai – geografiškai susipažinti su Dreverna, jos įstabia gamtine aplinka bei unikaliu kultūros paveldu, saugojamu laivadirbio J. Gižo etnografinėje sodyboje.

Edukacinėje ekskursijoje pristatomas laikotarpis – įpatingas. 1923 m. Klaipėdos kraštas prijungtas prie didžiosios Lietuvos. Šimtmečius egzistavęs vokiškas kraštas staiga tapo lietuvišku. Tačiau ne viskas taip paprasta su šio krašto identitetu. Tad edukacijos dalyviai pristatomoje temoje neabejotinai pamatys „didesnį paveikslą“, leisiantį ne tik padidinti savo žinių bagažą, bet ir ugdys saviraišką, kūrybinį jausmą, socialinius įgūdžius, bei kultūrinį sąmoningumą.

Tai nėra įprasta ekskursija, ją reikia patirti. Tad kviečiame visus nukeliauti laiku ir pajusti bei suvokti, kaip prieš 100 metų gyveno pamario žmonės.


Kultūrinė edukacinė programa –ekskursija „Kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje”

Kultūrinė edukacinė programa -ekskursija “Kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje” Vilnius – tai daugybės kultūrų atspindžių miestas, jo sąsajos su kitomis tautomis ir kultūromis leidžia ieškoti europinio tapatumo, formuoja ne tik Vilniaus išskirtinumą, bet ir tautų bendrumą. Tai labai svarbu pajusti šiuolaikiniam jaunimui. Programos tikslas supažindinti mokinius su Vilniaus, kaip daugiakultūrio miesto pačiais įdomiausiais ir mažiau žinomais faktais, istorijomis ir daugiataučio paveldo vietomis. Juk dar 1323 m. sausio 25 d. Didysis kunigaikštis Gediminas pakvietė į Vilnių atvykti kitataučius, tad jau beveik prieš 700 metų. miestas tapo atviras ir draugiškas įvairių tautų žmonėms. Rusai, lenkai, žydai, prancūzai, vokiečiai ir kitos tautos laiko tėkmėje paliko savo kultūros pėdsakus Vilniuje. Programos metu, kaip tikri pėdsekiai, praeidami pro rusų ir prancūzų kultūrą ir asmenybes menančias vietas, susipažinsite su Josifo Brodskio, Levo Karsavino, Anos Achmatovos, Cezario Kiuji, Marie-Henri Beylio (Stendalio), Napoleono Bonaparto ir kitų asmenybių veiklos, kūrybos ir gyvenimo istorijomis... Prisiliesite prie kultūrinio paveldo, sujungsite istorijos faktus ir kultūros ženklus į vieną visumą, tyrinėsite gyvenamąją aplinką, pažinsite kitų tautų menininkų kūrybą susijusia su Vilniumi. Pagilinsite ir praplėsite kultūrinį akiratį. Gautas žinias pritaikysite ugdymosi procese. Programos metu bus naudojama vaizdinė medžiaga, nuotraukos, cituojamos atsiminimų apie Vilnių ištraukos. Programa informatyvi ir nuotaikinga, užduotys kūrybingos ir inovatyvios.


Užsiėmimai prasidėtų teorine dalimi, vėliau- būsimo kūrinėlio komponavimo principų aptarimu, vėliau prasidėtų kūrybinės idėjos įgyvendinimas. Kūrinių užbaigimui reikėtų dar bent vieno užsiėmimo, jei dirbiniai būtų glazūruojami. Kai būtų dirbama su angobais (spalvotais moliais), užtektų vieno užsiėmimo. Tokiu atveju lipdiniai būtų tiesiog panardinami į skaidrią glazūrą, kad išryškėtų dekoro spalvos. Kūrimo procesui pasitelkiamos ir žiedimo staklės, kurių pagalba gali būti suformuojami ruošiniai.


Lėlių ir objektų teatro spektaklis „Dievų miškas“ (Išvažiuojamoji)

Spektaklis sukurtas remiantis vieno ryškiausių lietuvių poeto, prozininko, dramaturgo, literatūros kritiko ir teatrologo B. Sruogos memuariniu romanu „Dievų miškas“, atskleidžiančiu II-ojo Pasaulinio karo metais Štuthovo (Lenkija) koncentracijos stovykloje autoriaus patirtus išgyvenimus. Kūrinio tekste kaip literatūrinė ir kūrybinė priemonė, atskleidžianti pasaulio matymo ir reagavimo būdus, dominuoja ironija ir sarkazmas, kurią scenoje naudoja ir spektaklio kūrėjai (aktorių dialogai kuriami Stand up komedijos principu ). Pastatyme, nenutolstant nuo originalaus teksto ir išlaikant ironišką pasakojimo toną, vaizduojami prižiūrėtojų ir kalinių santykiai, lagerio hierarchija, sekinantys darbai, vargana buitis ir žmogaus orumą gniuždančios bausmės. Pjesės autorė ir režisierė Agnė Sunklodaitė, remdamasi kūrybine patirtimi bei novatoriškomis teatrinės raiškos priemonėmis, įtaigiai ir suprantamai jaunajam žiūrovui gvildena esminius klausimus apie žmogaus prigimtį: kas yra žmogiškumas? Kur yra riba tarp žmogiškumo ir nužmogėjimo? Ar šiandien mes dar pajėgūs suprasti holokausto baisumus ir išlikti budrūs, kad panašūs dalykai nepasikartotų? Spektaklio kūrėjų manymu, šiandien B. Sruogos „Dievų miškas“ kaip niekad aktualus. Žmonės linkę pamiršti didžiąsias istorijos pamokas. Deklaruojama atjauta, tolerancija, tačiau čia pat gebama pasibaisėti „kitokiais“ žmonėmis, tarsi pasąmonėje būtų trokštama tobulos rasės, sveikų ir šabloniškai „teisingų“ žmonių visuomenės. Kaip ir daugelyje savo pastatymų, skirtų jaunajam žiūrovui, režisierė A. Sunklodaitė su patyrusia kūrybine komanda (dailininke Giedre Brazyte, kompozitoriumi Deividu Gnedinu) „Dievų miške“ laikosi esminių kūrybos principų – lavinti žiūrovo estetinį skonį, kritinį mąstymą, skatinti jo norą aktyviai domėtis supančia aplinka bei istoriniais įvykiais, analizuoti laiko ženklus spektaklyje ir ieškoti paralelių su šiandienos aktualijomis. Spektakliui pasibaigus, moksleiviai bus kviečiami reflektuoti ir diskutuoti su aktoriais.


Piešinys ant vandens – popieriaus marmuravimas arba ebru menas

Abstraktaus meno kūrėjai savo jausmus, idėjas ar konceptus perteikia be aiškios ir konkrečios vaizdinės reprezentacijos. Abstrakčiame mene dėmesys skiriamas formai, linijai, spalvai, judesiui ir kitiems vizualiems elementams. Šiuolaikiniam žmogui abstraktus menas yra įprastas, tačiau tai yra gana nauja meno forma. Ieškodami kur slypi abstraktaus meno ištakos, atrandame Suminagashi meno techniką. Tai  Japonijos meno technika dar vadinama „popieriaus marmuravimu" arba tiesiog piešimu ant vandens, po to piešinį perkeliant nuo vandens paviršiaus ant popieriaus ar tekstilės. Ši technika siekia IX – X a. Šio meno pradininkais laikomi budistų vienuoliai. Jie naudojo suminagashi techniką, kad sukurtų abstrakčius raštus, kurie buvo siejami su meditacija. Vėliau Suminagashi technika buvo naudojama knygų, rankraščių bei kitų dokumentų puošimui ir dekoravimui
Be Japonijos, panašūs marmuravimo principai buvo naudojami ir kitose kultūrose, tačiau su skirtingomis technikomis ir pavadinimais. Pavyzdžiui, Turkijoje, ši technika vadinama Ebru, o Kinijoje - Shui-mo. Panašias technokas naudojo Persijoje, Arabų pusiasalyje, Indijoje ir kitose šalyse.
Teorinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai susipažins su marmuravimo arba piešimo ant vandens technikos raidos istorija, o praktinėje dalyje išmoks naudoti šią techniką savo kūryboje. Edukatoriai supažindins su šios technikos ypatumais, technologiniais niuansais. Parodys kaip sukurti abstraktų arba marmuro tipo raštą. Šia technika galima ir piešti, moksleiviai išmoks nupiešti gėlę, žuvį, medį. Kartu su moksleiviais aptarsime ir fizikos bei chemijos dėsnius, kurie įtakoja kūrybos rezultatus.
Užsiėmimas lavins moksleivių spalvų ir dizaino suvokimą, skatins kūrybinį mąstymą, gilins vandens ir kitų medžiagų savybių suvokimą. Piešimo ant vandens technika yra populiari meditacinė bei meno terapijos praktika.


„Krentanti žvaigždė“ Kosminė programa observatorijoje. 5 - 12 klasės

Plati, visapusiška, informatyvi, moksliniais faktais ir žiniomis paremta pramoginė pažintinė  edukacija apie Visatą, padedanti  jaunajam klausytojui  susivokti apie save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą.  Šios programos tikslas - supažindinti ir sudominti astronomija kaip mokslu, o taip pat paskatinti labiau domėtis ir gilintis jo svarba ir reikšme dabartyje, o ateityje renkantis profesiją bei kuriant ir gyvenant savo gyvenimą. Siekiame, kad šis užsiėmimas klausytoją skatintų kritiškai mąstyti, ieškoti faktinių įrodymų ir kūrybiškai pritaikyti žinias šiame visaapimančiame pasaulyje ir tiesiog būti laimingais kūrėjais.
PROGRAMOJE:
Kur prasideda Kosmosas? Ar Visata turi pradžią ir pabaigą? Kas yra ta “krentanti žvaigždė”? Apie mėgstamiausias ir svarbiausias senovės ir dabarties lietuvių sezonines šventes (Kalėdos, Velykos, Rasos) ir kaip jos susijusios su Kosmosu? Kokia yra mums artimiausia žvaigždė ir koks atstumas iki jos? Kokie atstumai iki kitų dangaus kūnų? Kokių dydžių yra planetos, žvaigždės, galaktikos? Ar tikrai mes esame žvaigždžių vaikai? Kodėl taip yra?  Juodoji skylė - paslaptis ar visai ne? Pademonstruosime ir vaizdžiai parodysime bei palyginsime įvairius dangaus kūnus. Ar planetos ir žvaigždės skleidžia garsus? Paklausysime Visatos kūnų garsų - skleidžiamų bangų, kurių žmogaus ausis negirdi ir paaiškinsime, kodėl. Kokiomis priemonėmis galime stebėti dangų?   Praktinė dalis - pažintis su teleskopu/-ais. Jei dangus giedra, šviečia Saulė - per teleskopą/-us stebėsime ją. Jei giedros nebus - pažiūrėsime į nutolusius esančius objektus (vėjo malūnai, tolimiausios eglės kaštonai, inkilas medyje ir pan.). Palyginsime vaizdus plika akimi ir per teleskopą/-us. Klausimai, atsakymai.
Užsiėmimas vyksta observatorijoje, vizualių, elektroninių teleskopų apsuptyje, natūralioje gamtos aplinkoje.
Užsiėmimus veda astrofotografas, astronomijos mokslo populiarintojas, privačios observatorijos įkūrėjas Simas Šatkauskas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Klaipėdos miesto savivaldybės etnokultūros centras

Edukacijos „Tautinio kostiumo įdomybės ir aktualijos“ 8-9 klasių moksleiviams, metu bus pristatoma tautinio kostiumo samprata, paveldas, vystymosi eiga, kryptys ir aplinkybės. Supažindinama su dabartine tautinio kostiumo situacija, regioninio vyriško bei moteriško kostiumo komplektavimo pricipais. Pristatomos atskirų kostiumo dalių simbolinės prasmės. Aptariami moters ir merginos galvos dangos skirtumai, nusakantys socialinę ir šeimyninę padėtį. Nurodomi nekintami tautinio kostiumo bruožai, pagrindinės gamybos ir dėvėjimo taisyklės, galimos interpretacijos bei naujovės. Mažosios Lietuvos tautinio kostiumo istorijos faktai ir pavyzdžiai pateikiami kitų Lietuvos etnografinių regionų ir Europos tautų liaudiško kostiumo kontekste. Mokiniai susipažins su šiandieninio tautinio kostiumo aktualijomis, liaudiško kostiumo įtaka šiandieninės mados tendencijoms ir aukštosios mados atspindžiais istorinėje liaudiškoje aprangoje. Renginyje jaunuolius kviesime ir patiems išbandyti jėgas atpažįstant skirtingų regionų tautinius kostiumus, juos komplektuojant. Edukacijos metu dalyviai ne tik sužinos kaip dėvimas kostiumas ir jo detalės, bet turės galimybę ir nusifotografuoti su patinkančia kostiumo dalimi (detale). Paslauga atliepia "Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės" minėjimo sukaktį.


Koks tikrasis Vydūno vardas ir pavardė? Sorostas ar Storosta? Ką reiškia pseudonimas ,,Vydūnas"? Kas yra reikšmėvardis, o ką reiškia žodis ,,šviesiaveidis"? Ar vardą ,,Daiva" sugalvojo Vydūnas? Į šiuos ir panašius klausimus mokiniai atsako patys ieškodami atsakymų ekspozicijos stenduose ir spręsdami kryžiažodį, aiškindamiesi ir dėliodami kuo daugiau žodžių šakniai ,,vyd", užrašydami surastą filosofo mintį knygos skirtuke, pritaikydami tinkamas reikšmes Vydūno sugalvotiems ir vartotiems žodžiams, tokiems, kaip lygnaša, vaidykla ir pan., dėliodami dėliones naudojantis Vydūno išleistų knygų viršeliais. Visa tai vyksta edukacinėje programoje ,,Aktyviai apie Vydūną". Programos tikslas - trumpai, aktyviomis ir žaismingomis priemonėmis supažindinti moksleivius su Vydūno asmenybe. Edukacija vyksta Vydūno kultūros centre, kuris įsikūręs senosios parapijinės pradžios mokyklos pastate, tad edukacijos vadovė - 20 a. pr. mokytoja - trumpai pristato moksleiviams mokytoją Vilhelmą Storostą, būsimą Vydūną, dirbusi toje mokykloje 4-erius metus. Mokiniai, suskirstyti grupėmis, atlieka užduotis pagal užduočių lapus, gavę nuorodas tolesnei užduočiai.


Pagrindinis spektaklio veikėjas – jaunas ir smalsus Lapiukas. Jam nuolat kyla įvairių klausimų, kuriuos kartu galėsite ne tik panagrinėti, bet ir „pačiupinėti". Šis spektaklis – visiems žinių ir įspūdžių trokštantiems vaikams! Tapsite neįprastos, bet laiko patikrintos draugystės liudininkais, didžiuositės nepaprasta senojo Lapino drąsa, išgirsite įdomių mažojo Lapiuko pamąstymų, suprasite, koks reikalingas dalykas yra atsakomybė, pamatysite, kaip svarbu saugoti save. Šalin baimes ir negandas, juk spektaklyje „Po grybuku“ charizmatiški miško personažai su humoru, bet kartu ir jautriai kalbės apie susidūrimą su netektimi, reakciją į ją ir būdus su ja „susidraugauti“.


10 faktų, kurių nežinojote apie dailininką Antaną Žmuidzinavičių

Kas tas dailininkas Antanas Žmuidzinavičius? Niekada apie tokį negirdėjote? Tai kviečiame į svečius! Apsilankę autentiškuose tarpukariu statytuose dailininko namuose sužinosite daug įdomių istorinių pasakojimų, analizuosite ir grožėsitės dailininko tapybos darbais, sukauptomis kolekcijomis. Interaktyvios viktorinos metu aiškinsitės įdomiausius biografinius faktus ne tik apie Antaną Žmuidzinavičių, bet ir apie Lietuvos ir pasaulio meno reiškinius.


Mitologinio personažo Naminuko vėlimo dirbtuvės pas dvaro vėlėją

Dvaro vilnos manufaktūroje, kur karaliauja charizmatiškoji vilnos vėlėja, atsiveria kitas pasaulis. Užsukusius, Jus pasitiks įvairiausi vilnoniai kūriniai – nuo linksmai besišypsančių veidelių iki gėlėtų skarų ir kitų aprėdų. Mielai priėmusi Jus savo dirbtuvėse, vėlėja papasakos apie vilnos naudą bei pasidalins savo amato paslaptimis. Programos metu vaikai kurs savo ypatingą „vilnonį prisiminimą" – Naminuką. Po programos kiekvienas dalyvis bus apdovanotas Jaunojo dvariškio liudijimu.


Edukacija „Knygnešystė į daraktorines mokyklas“ pristato svarbiausius XIX a. Lietuvos istorijos įvykius, susijusius su draudžiama lietuviška spauda. Dalyviai sužinos apie knygnešių heroizmą ir jų vaidmenį kovojant už kalbos išsaugojimą. Ši edukacija leidžia patiems išbandyti XIX a. kasdienybę per interaktyvius ir teatralizuotus užsiėmimus, tyrinėti daraktorines mokyklas ir suprasti jų reikšmę lietuvių kultūros išlikimui.


Filmavimo mobiliaisiais telefonais dirbtuvės „Portretai“

Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Šiandieniniame pasaulyje vaizdinė informacija mus pasiekia daug greičiau nei tekstinė. Mes vis labiau įprantame bendrauti vaizdais, per juos pažinti ir suprasti. Dažnai susipažinę su žmonėmis, piešiame jų paveikslą, kuris kinta vis labiau pažinus asmenybę. Dirbtuvių metu mokiniai grupelėse kuria vienas kito vaizdo portretą, analizuoja kino kalbą, mokosi mintis perteikti vaizdais. Dirbtuvės skatina atsikratyti išankstinių nuomonių ir stereotipų, ugdo emocinį intelektą, lavina socialinius įgūdžius ir išlaisvina kūrybiškumą. Ši edukacinė veikla gali būti puiki ne tik vienas kito pažinimo, bet ir komandos kūrimo priemonė.


Moksleiviai per muziejaus eksponatus susipažins su orlaivių konstrukcija, pagrindinėmis sudedamosiomis dalimis, jų veikimu, taip pat lietuvių kurtais lėktuvais ir sklandytuvais bei istoriniu laikotarpu. Darydami paprastus skraidančius popierinius istorinių konstrukcijų modelius galės paliesti Lietuvos aviacijos istoriją, pažinti konstruktorių mintį, o iš pateikiamos papildomos informacijos – ir jų gyventą istorinį laikotarpį bei asmenybes. Pagamintus modelius galės nuspalvinti jų tikromis istorinėmis spalvomis arba leisti išsiskleisti savo kūrybingumui. Mėgindami pasidarytus modelius leisti patys išmėgins skrydį lemiančius fizikos dėsnius ir galės patirti jo grožį.


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Lietuviškame kaime gyvenęs iškilus Bajoras, vardu Boleslovas, vieną dieną supranta, kad gimtasis kraštas jam per mažas ir per nykus: nei namai, nei laukai, nei žmonės nebeatrodo pritinkantys jo bajoriškai kilmei. Belieka vienintelė išeitis – iškeliauti į platųjį pasaulį ir atrasti sau, iškiliai personai, deramą profesiją. Beeidamas per miestus ir kaimus, įveikdamas plačiausias jūras ir marias, užsukdamas į atokiausius kampelius Boleslovas sutinka įdomiausių bei keisčiausių žmonių, tačiau savo svarbiausio tikslo – tikrojo pašaukimo – jam niekaip nesiseka atrasti. Tik žingsniais išmatavus visą margą pasaulį ir sugrįžus į paliktą lietuviškąją žemę Bajorui tampa aišku – pats bajoriškiausias ir širdžiai mieliausias kraštas yra ne užjūriuose, o savame kaime su savo draugais bei kaimynais. Bambeklio Bajoro kelionė skamba dainomis, kurios iš vietos išjudins net didžiausius bambeklius, o spektaklio kūrėjai pažada – nė vienas žiūrovas nepaliks teatro salės be plačiausios šypsenos!?? Bambekliu Bajoru spektaklyje pavirstantis aktorius Jonas Šarkus sako:?„Šio spektaklio tema neša reikšmingą žinutę: bręstančiam žmogui labai svarbu domėtis, keliauti, ieškoti savęs ir savo vietos po saule, bet ne mažiau svarbu nepamiršti savo šaknų – branginti ir ieškoti gražių dalykų tave nuo vaikystės supusioje aplinkoje, žmonėse, šalies kultūroje bei tradicijose, kurios tave užaugino tokį, koks esi.”


Virtualus literatūrinis susitikimas „Laiškai pasauliui“ (Nuotolinė paslauga)

Virtualus susitikimas, kurį veda skaitytojų ir literatūros kritikų įvertinta rašytoja Ignė Zarambaitė, vyksta per „Zoom“ arba „MS Teams“ platformą (pasirinktinai). Dalyviams nereikia turėti jokių papildomų priemonių. Interaktyvaus nuotolinio susitikimo metu autorė pasakoja apie savo knygas „Emilio laiškas“, „Slapta laiškų rašymo agentūra“, „Pašto pelyčių nuotykiai Šiaurėje“. Knyga „Emilio laiškas“ laimėjo antrojo Nacionalinio vaikų literatūros konkurso metų debiuto nominaciją, buvo įtraukta į mokiniams rekomenduojamų knygų sąrašą, ištraukos publikuotos antrokų lietuvių kalbos vadovėliuose „TAIP!“ (leidykla „Šviesa“). Trilogijoje rašoma apie pašto pelytes Bertą, Liudviką ir Goją, kurios slapta padeda miestelio žmonėms. Pagrindinė kūrinių mintis – kad ir koks esi ar jautiesi esąs mažas, pasiryžęs gali atlikti didžiulius žygdarbius. Stiprybė slypi ne išorėje, o viduje. Pasitelkus vaizdines priemones (MS PowerPoint) atskleidžiami veikėjų charakteriai, pasakų siužeto, teksto ir iliustracijų kūrimo subtilybės. Autorė skaito knygų ištraukas, kartu su vaikais diskutuoja apie paštą, laiškus, tikrą draugystę, drąsą, bendradarbiavimo naudą, stebuklus, kuriuos galime sukurti mes patys, aptaria pašto pelyčių savybes, joms padėjusias įveikti sunkumus, pasiekti tikslą. Dalyviai įtraukiami į interaktyvias laiško rašymo, apipavidalinimo užduotis. Po susitikimo vaikai tęsia pažintį su autore elektroniniais ir popieriniais laiškais. Paslaugos dinamiškumas, heterogeniškumas užtikrina vaikų su skirtingais poreikiais ir pomėgiais įsitraukimą, jų bendrųjų gebėjimų ugdymą.


Literatūrinė edukacija ,,Knygos puslapiais'' DIDELIEMS

Edukacijos tikslas – Supažindinti su knygos atsiradimo procesu, skatinant geresnį literatūrinių kultūros objektų suvokimą.

Edukacijos uždaviniai:

1. Pristatyti svarbiausius knygos atsiradimo etapus

2. Išmokyti atskirti spaustuvės ir leidyklos funkcijas

3. Supažindinti su knygos techninėmis savybėmis ir leidybiniais duomenimis

4. Skatinti knygų skaitymą pasitelkiant nedidaktinius metodus

Siekiamas poveikis: Suvokimas, kaip kuriama knyga, mokiniams ne tik padės geriau suprasti literatūrą, bet ir ugdys kūrybiškumą, kritinį mąstymą bei gebėjimą vertinti kūrybos procesą ir literatūros pasaulį. Siektini rezultatai: skaitantys ir knygą, kaip kultūros reiškinį, vertinantys mokiniai, suprantantys knygos atsiradimo procesą ir jame dalyvaujančių organizacijų vaidmenį.


Edukacijos "Mitologinių būtybių laboratorija"  tikslas – pasitelkiant praktines, kūrybines užduotis ir taikant skirtingas edukacines veiklas, taip pat įvairių pojūčių pagalba, supažindinti 1-8 kl. mokinius su pačiomis ryškiausiomis ir savičiausiomis lietuvių mitologinių sakmių būtybėmis bei įvairiais jų vaizdinių aspektais. Uždaviniai: 1. Kūrybinių užduočių pagalba susipažinti su mitologinių sakmių personažais, jų atliekamais darbais, funkcijomis, išvaizdos ypatybėmis. 2. Kūrybinių užduočių-galvosūkių pagalba išmokti atskirti mitologines būtybes vieną nuo kitos pagal jų funkcijas ar išvaizdos ypatybes, kai nėra paminėtas jų vardas. 3. Paanalizuoti mitologinių būtybių vaizdinių prasmes (taikoma 5-8 kl.).
Užsiėmimas vyksta „Mitologinių būtybių laboratorijoje“, kur visi aplinkos daiktai yra orientuoti į vienos ar kitos mitologinės būtybės vaizdinius. Edukacijos metu naudojamos įvairios edukacinės priemonės: kompiuteris, multimedija, planšetiniai kompiuteriai, asociatyvus daiktai, turintys užminti mįslę apie įvairias lietuvių mitologines būtybes, užduočių dėžutės su kortelėmis, interaktyvūs stendai, kuriuose mokiniai ieško atsakymų į gautas užduotis. Iš seno lagamino traukiant įvairius asociatyvius daiktus, kurių pagalba yra išsiaiškinama, kokias funkcijas atlieka ir kaip atrodo įdomiausios lietuvių mitologinėse būtybės. Antroje kūrybinėje judriojoje edukacijos dalyje mokiniai skatinami patys įsitraukti į žaidimą. Jie gauna dėžutes su būtybių vardais ir įvairiais daiktais, kuriuos turi atpažinti ir priskirti skirtingoms mitinėms būtybėms.  5-8 kl. mokiniai gauna papildomą užduotį – pagal gautą užuominą, naudojantis interaktyviais stendais atpažinti, kokia tai mitinė būtybė. Edukacijos pabaigoje mokiniai suskirstomi į komandas ir žaidžia kompiuterinį žaidimą, kurio pagalba pasitikrina, ar jau išmoko atpažinti  įvairias lietuvių mitines būtybes.  Geriausiai pasirodžiusieji gauna prizus.
Edukaciją veda etnologė, sakmiškųjų naratyvų tyrinėtoja Ingrida Stundžė.


VšĮ Kultūros paveldo rekonstrukcijos centras

Edukacinė ekskursija „Baltų vikingų – kuršių – gyvenvietės lankymas“

Edukacinės ekskursijos „Baltų vikingų – kuršių – gyvenvietės lankymas“ pagrindinis tikslas – supažindinti dalyvius su kuršių istorija ir paveldu rekonstruotoje šios genties klestėjimo laiko (XI–XII a) istorinėje aplinkoje.
Gidas supažindina ekskursijos dalyvius su per archeologinius tyrinėjimus nustatyta kuršių senovės gyvenvietės vieta prie Cypos upelio, su natūralaus dydžio rekonstruota kuršių gyvenviete, su kuršių buitimi, gyvensena ir amatais. Dalyviai susipažins su vikingų laikotarpio ginklų replikų ekspozicija, jūrinių laivų statybos būdu, aplankys 22 metrų ilgio XI–XII a. medinio laivo repliką ir įkvėps gaivaus Baltijos jūros oro, kurio kvėpavo ir drąsus senovės jūrininkai.
Ekspozicijose edukacijos dalyviai sužinos apie kuršių genties istoriją nuo susiformavimo iki integracijos į lietuvių ir latvių tautas, apie kovas dėl genties išlikimo, apie prekybinius ryšius su kaimynais ir tolimojo užjūrio šalimis, apie senųjų kuršių pagoniškuosius papročius, tradicijas, kultūrą ir paslaptingą magiją dėl kurios į kuršių kraštą iš krikščioniškos Europos vykdavo žmones, kad iš vietinių būrėjų ir pranašų gautų atsakymus į jiems rupimus klausimus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kūrybinės dirbtuvės ,,Nueik nežinia kur, atnešk nežinia ką"

Užsiėmimo metu dalyviai susipažins su inovatyviomis objektų ir šviesos teatro meninėmis priemonėmis ir autobiografinių istorijų kūrimo paslaptimis ir technikomis. Užsiėmimas prasidės nuo profesionalios aktorės (Kristina Mauruševičiūtė) atliekamo šviesos ir objektų teatro vaidinimo (20 minučių), kurio metu interaktyviu būdu bus pristatytos objektų ir šviesos teatro, bei istorijų pasakojimo meninės galimybės. Pasitelkusi smulkius objektus, piešinius, nuotraukas ir savo pirštus aktorė pasakos savo (širdies) istoriją. Vandens lašai, sudžiūvusios gėlės, pabirusios savaržėlės, šokantys pirštai ir kiti smulkūs objektai grafoprojektoriaus ir aktoriaus pagalba žiūrovams pasakos istoriją apie kuklaus, jautraus vaiko patiriamus sunkumus bendraujant su bendraamžiais, išgyvenimus ir ašaras susidūrus su pasaulio netobulumu, savo slaptus draugus ir didžiausią vaikystės svajonę, padėjusią susikalbėti su žmonėmis. Tai nuoširdi (širdies) istorija. Tokias istorijas visi laikome savo širdyje ir retai kam sekame. Tai istorijos, kurios nulėmė, tai kuo tapome užaugę. Istorijos pabaigoje herojė tam, kad įgyvendintų savo svajonę turi leistis į baimės lydimą kelionę nežinia kur ir parnešti nežinia ką. Į šią kelionę aktorė pakvies ir visus dalyvius. Specialių žaidimų ir pratimų pagalba aktorė įtrauks visus dalyvius į objektų ir šviesos vaidinimo kūrimą, kurs jaukią, saugią kūrybai, bendrystei ir atvirumui aplinką, skatins visus patirti kūrybos džiaugsmą. (Specialiai šiam užsiėmimui autorė yra sukūrusi dalyvių labai mėgstamus žaidimus “Nueik nežinia kur, parnešk nežinia ką”, “Herojaus veidai”, “Daiktų paveikslas”, taip pat užsiėmime pasitelkiami kitų meninkų, pedagogų, kaip A. Baol, S. Osten, praktiniai pratimai). Užsiėmimo tikslas ne tik supažindinti su inovatyviomis teatrinėmis priemonėmis, bet ir sukurti saugę erdvę vaikams papasakoti ir pasidalinti savo istorijomis, palankią erdvę jas išgirsti, suprasti ir pamilti.


Pasaka turbūt yra pats suprantamiausias būdas vaikui padėti pažinti, suprasti jį supančią aplinką - gamtą. Kartu sekant miško pasaką, mažieji programos dalyviai susipažins su medžių lapais, mokysis pažinti paukščius, išsiaiškins, kokie gyvūnai miega žiemos miegu.


"Baltojo aukso"paslaptys (išvykstamoji edukacija)

Porcelianas – „baltasis auksas“ iš Kinijos, už kurio gamybos paslapčių išdavimą senovėje grėsė mirties bausmė. Visas porceliano paslaptis vaikai sužinos edukacijos “Baltojo aukso grožis”, įgytas žinias panaudos kuriant eskizus, o piešiniai perkelti ant porceliano gaminio specialiais dažais (puodelio, lėkštutės ar varpelio). Kiekvienas paslaugos dalyvis savo dekoruotą darbelį išsineš su savimi Juk kiekvienam būtų šventė gauti specialiai jam sukurtą puodelį, kiekvieną rytą iš jo gerti arbatą; lėkštutę- kurioje telpa skaniausi malonumai; varpelis - neutralizuoti į namus patenkančią neigiamą energiją ar per šventes kviesti prie stalo.


Dažniausiai ekspozicijose esantys eksponatai yra neliečiami – apžiūrimi tik akimis. Edukacinis užsiėmimas „Eksponatas pasakoja“ skirtas lavinti pažinimą per bendravimą ir pojūčius.
Trys užsiėmimo veiklos, tai lyg trys žaidimo lygiai – nuo lengviausios iki sudėtingiausios, kurias įveikę moksleiviai pasiekia finišą – susipažįsta su krašto istorija ir etnine kultūra.
Kurdami istorijas, tyrinėdami eksponatus moksleiviai susipažins su Ignalinos krašto istorija: gyvulininkyste, žemdirbyste, žvejyba, kasdiene buitimi, šventėmis, papročiais ir verslais. O veikdami grupelėse ugdys pastabumą, kūrybiškumą, tarpusavio supratimą, lavins vaizduotę, saviraišką bei socialinius gebėjimus. Taigi, ką pasakoja Ignalinos krašto muziejaus eksponatai?


Edukacinis užsiėmimas „Laisvės, saugumo, atsakomybės ženklai Klaipėdos uoste“ - tai kvietimas sudalyvauti programoje, praturtintoje jūrinės kultūros konteksto nepriklausomybės laikotarpiu atkūrimu. Tai pilietinio ugdymo programą papildantis, kritinį mąstymą ugdantis bei į jūrinės valstybės idėjos puoselėjimą orientuotas edukacinis užsiėmimas. Programa parengta taip, kad moksleiviai patys atrastų su Klaipėdos uostu susijusius nepriklausomybės ženklus, muziejaus istorinėse ekspozicijose, bendradarbiaudami tarpusavyje, komunikuodami su muziejaus edukatoriais bei vadovaudamiesi eksponatų aprašais atkuria istorinį kontekstą, t.y. laikotarpį, kada Klaipėdos uostas atiteko Lietuvai. Edukacinėje programoje nemenkas dėmesys skiriamas laivo „Prezidentas Smetona“, kapitono L.Stulpino indėliui įvertinti. Organizuojama diskusija, ar pakito/kaip pakito laisvės, saugumo ir atsakomybės ženklai šiandienos uoste bei kokius šių temų ženklus moksleiviai išskirtų savo kasdienėje veikloje.


Reformacija ir kontrreformacija Lietuvoje ir Kėdainiuose

Edukacija skirta 11-12 klasių mokiniams. Tikslas - įdomiai ir patraukliai supažindinti programos dalyvius su reformacija ir kontrreformacija Kėdainiuose ir Lietuvoje. Edukacija vyksta Kėdainių senamiestyje, kuriame daug išlikusių istorinių pastatų menančių tiek reformaciją, tiek kontrreformaciją. Kėdainių evangelikų reformatų bažnyčioje aptariamos pagrindinės reformacijos idėjos,  interjeras, skaitomas Abraomo Kulviečio tekstas, palyginamas su jėzuitų parašytais tekstais. Kontrreformacijos pavyzdys Kėdainiuose – karmelitų vienuolyno įsikūrimas. Aplankoma katalikų šv. Juozapo bažnyčia, kurioje palyginamas interjeras su evangelikų reformatų bažnyčios interjeru, akcentuojami svarbiausi skirtumai, religinis ir pasaulietinis požiūris. Aptariamas katalikų kunigo Mikalojaus Daukšos indėlis į lietuvių raštiją. Pabaigoje, aplankoma Kėdainių šviesioji gimnazija, kuri buvo svarbus reformacijos lopšys ne tik vidurio Lietuvoje, bet ir visoje LDK.


Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

3D rašikliai leidžia sukurti unikalius meno kūrinius ir plėsti meninius įgūdžius, lavinti kūrybiškumą. Mokiniams nereikia jokios programinės įrangos, ar kitų sudėtingų technologijų, kurias reikia išmokti valdyti. Taigi vaikai dirbdami porose, bendradarbiaudami, gali sukurti įvairius darbelius. Trumpos teorinės dalies metu supažindinsime su 3D rašiklio veikimo principais ir darbo metodais, išmokysime jais naudotis. Vaikams bus parodomi bibliotekos darbuotojų sukurti pavyzdžiai, suteikiamos darbo priemonės. Edukacinių užsiėmimų metu 3D rašikliu bei specialiomis priemonėmis bus kuriamos erdvinės konstrukcijos, piešiniai. Vaikai galės realizuoti pačias drąsiausias idėjas nestandartiniu ir tuo pačiu paprastu būdu, o savo skurtus darbus išsinešti namo.


Užsiėmimų tikslas – atskleisti ir ugdyti vaikų kūrybinį ir meninį potencialą. Motyvuoti prasmingai ir aktyviai dalyvauti cirko meno tradicijų plėtroje. Šiandieniniame kultūriniame gyvenime vis labiau populiarėjant cirko menui, tradicinis cirkas peržengia maniežo ribas. Jis tampa šiuolaikiniu menu, kuris jungia ne tik cirko formas, bet ir muziką, šokį, teatrą, režisūrą.Šakių mieste įkurta cirko mokykla turi inventorių ir tam pritaikytą bazę su profesionaliais pedagogais, vaikai galės pajausti cirko meno dvasią, pamatyti cirko „virtuvę", jo užkulisius. Užsiėmimų metu skatinsime vaikų grupių bendravimą ir bendradarbiavimą su profesionaliais cirko artistais, režisieriais, choreografais, per veiklas supažindinsime su cirko menu ir istorija, per kūrybines ir praktines paieškas skatinsime vaikų ir jaunimo pažinimo ir lavinimosi poreikius kultūros bei meno srityse. 1–4 klasių mokiniai galės susipažinti su V. Venslovaičio cirko paroda „Viskas dėl šou“, apžiūrėti mini klounų parodėlę. Vaikai galės stebėti geriausius savo bendraamžių pasirodymus, kurie truks apie 20–30 min. Trumpai vaikai bussupažindinti su Lietuvos cirko istorija. Po pasirodymų galės susipažinti su cirko užkulisiais ir artistų rekvizitu – edukacija„Daiktai cirke atgyja“. 1–2 klasių mokiniams cirko meno užsiėmimus vesime žaidimo forma, įtraukiant „Parašiutą“ ir kitącirko inventorių. Taip pat 1–2 klasių vaikai turės galimybę susipažinti su grimo paslaptimis – vyks pamokėlės. 3–4 klasių mokiniams treneriai parodys ir suteiks galimybę patiems pasigaminti žongliravimo rekvizitą. Prižiūrimi profesionalaus cirko artisto ir akrobatikos trenerio 3–4 klasių mokiniai turės galimybę saugiai išbandyti pametamą takelį ir batutą. Po įvykusio užsiėmimo bus susėdama ratu ir vyks refleksija, kurios metu kiekvienas galės išsakyti, ką jautė, kas patiko, nepatiko. Vaikai dirbdami kartu su profesionalais patirs socialiai ugdantį kultūrinių užsiėmimų poveikį, atskleidžiantį jų asmenybę,sugebėjimus ir pasitikėjimą savimi.


Spektaklis „Marytė“ pasakoja, kaip Antrojo pasaulinio karo pabaigoje bei pokariu Mažosios Lietuvos vaikai, vadinami „Vilko vaikais“ (Wolfskinder), buvo atskirti nuo šeimų arba liko našlaičiais. Jų buvo apie 7000. Būdami maži su vienu iš tėvų (dažniausiai mama) ar visai su svetimais, jie ėjo ieškodami duonos kąsnio, didesnieji – kąsnį parnešti namo. Dėl bado „vilko vaikai“ bėgo į Lietuvą, kai kurie pasiekė Latviją, Estiją, Baltarusiją, Ukrainą. Šių vaikų patirtis išskirtinė. Badas ir baimė buvo jų vaikystės palydovai. Ilgą laiką sovietų okupuotoje Lietuvoje gyvenę „vilko vaikai“ negalėjo viešai dalytis savo prisiminimais, o apie smurto ir prievartos aukas buvo sąmoningai nutylima. Savosios tapatybės atsisakymas buvo vienintelė tokių vaikų išlikimo sąlyga. Tik atgavus nepriklausomybę šiems žmonėms atsirado galimybė pradėti ieškoti savęs, sužinoti ir įregistruoti tikruosius gimimo metus, vietas, vardus ir pavardes, surasti artimuosius. Lietuvoje gyvenantys vokiečių kilmės „vilko vaikai“ (tuo metu apie trejų–šešiolikos metų amžiaus) susitelkė į bendriją „Edelweiss-Wolfskinder“, kuri gyvuoja ir dabar, padėdama atrasti savo šaknis bei puoselėti tradicijas ir kultūrą.


Edukacinis užsiėmimas „Kailiniai geriausieji, patys nuostabiausieji“

Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Žemės planetoje visų aptinkamų gyvūnų kūną dengia oda su tam tikrais dariniais: vienų – tik oda, kitų – plunksnos, dar kitų – kailis ir kt. Kodėl gyvūnų odos dariniai skirtingi, kokią reikšmę atlieka gyvūnų išgyvenime? Dalyvaudami edukaciniame užsiėmime teks pavaikščioti po muziejaus ekspozicijų sales ir dar kartelį įsitikinti, o būdami edukacinėje klasėje galės pačiupinėti kailiukų ir kitų odos darinių pavyzdžius bei padiskutuoti, kodėl skirtingų žvėrių rūšių kailio plaukai yra skirtingi, skirtingų paukščių rūšių plunksnos yra skirtingos, roplių, žuvų ir varliagyvių oda yra skirtinga. Edukacinio užsiėmimo praktinės dalies metu teks gerokai padirbėti ir įgytas žinias pritaikyti praktiškai – naudojant atvirukus-gyvūnų piešinukus atrinkti gyvūnų kailių pavyzdžius. Sunku, bet įmanoma, žinant, kaip atrodo gyvūnas, atpažinti jį iš kailio ar kt. kūną dengiančio odos darinio. Užkaista diskusija, kada ir ką puošia gyvūnų kailis.

Pažinimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Šios edukacijos tikslas motyvuti mokinius rūpintis savo ir aplinkinių emocijų pasauliu. Uždaviniai: 1) Supažindinti kaip kuriasi emocijų istorija dalyvaujant kultūrinėse veiklose.
2) Padėti suprasti kaip kiekvieno dalyvavimas kuria emocinę atmosferą klasėje ir visuomenėje.
3) Padėti įsivardinti savo elgesį, kurį keičiant gali prisidėti prie teigiamos atmosferos kūrimo klasėje kultūros.
4) Stiprinti vaikų pasitikėjimą savimi dalyvaujant kutūrinėse veiklose.
5) Supažindinti kaip teigiamos emocijos padeda save motyvuoti įsitraukti į kultūrines veiklas.
Edukacijos metu aktyvių užduočių pagalba vaikai kuria savo emocijų istorijos žemėlapius. Įsivardina kaip jie dalyvaudami įvairiose veiklose kuria savo emocijų istoriją. Vaikai užduočių pagalba įsisąmonima kaip elgtis, kad kitiems būtų gera kartu būti ir dalyvauti ne tik kultūrinėse veiklose. Visos edukacijos metu kuriama teigiamų emocijų atmosfera, kuri motyvuoja įsitraukti. Edukacijos metu vaikų įtraukimui  pasitelkiami žaidimai.  Edukacijos lektorė, emocijų tyrinėtoja neuromokslininkė dr. Laura Vencė.


Ekskursija laivu po Nemuno deltą I-XII klasėms

Paskaita "Šių dienų piratai" skirta supažindinti su smurtu, terorizmu bei nusikalstamumu vandenynuose, aktyvaus piratavimo zonomis, pastarųjų metų piratavimo statistika, apsaugos priemonių metodais. Audiogido apie Minijos kaimą, Uostadvarį tikslas - supažindinti su Minijos kaimo etnine archtektūra, kilme, Uostadvario švyturiu, vandens kėlimo stotimi. Ekskursijos laivu po Nemuno deltą tikslas - supažindinti su šio krašto unikalia gamta. Pažintis su laivavedžio profesija vidaus vandenų laivybos taisyklėmis.


Edukacija „Kalėdinė kompozicija ant beržo riekelės“

Šv. Kalėdų laukimas – vienas prasmingiausių ir laukiamiausių periodų. O vaikai jo laukia su didesniu tikėjimu stebuklu! Yra tradicija puošti Kalėdinę eglutę, tačiau šiais laikais namus puošia ne tik ji, bet ir įvairios kompozicijos, vainikai ir žvakidės.
Šioje edukacijoje vaikai gamins žiemos kompoziciją ant beržo riekelės. Dekoruos ją eglių šakelėmis, kankorėžiais, gilėmis, smilgomis, džiovintais augalais – taip kaip mūsų senoliai dekoravo. Klijuos žvakutę ir parsineš šviesą ir šilumą į savo namus.


„EBRU edukacija kuriant bendrą, didelį paveikslą“

Viešoji įstaiga MENO TERAPIJOS IR SOCIALIZACIJOS INSTITUTAS VYTA

UNESCO kultūros paveldo saugoma tapyba ant vandens (ebru) – tai meno forma, nepaliekanti abejingų dėl nesunkiai gaunamo išskirtinio rezultato, greitai kintančio proceso, neįprasto spalvų ir formų žaismo bei netikėtumo. Piešimas atliekamas specialiame dideliame inde ant sutirštinto jūros dumbliais ir žolelėmis vandens. Dažų teptuku ištaškomas fonas, o specialiomis lazdelėmis formuojami patys įvairiausi ir spalvingiausi ornamentai. Kūrinį nuo vandens paviršiaus perkeliame ant specialaus popieriaus lapo. Piešimui naudojami visiškai natūralūs, tradiciniai tapybos ant vandens (EBRU) meno dažai, nekenksmingi žmogui ir aplinkai. Užsiėmimo pradžioje dalyvių laukia ebru meno pristatymas, kurio metu edukatorė papasakoja ebru atsiradimo istoriją, supažindina su priemonėmis, paaiškina ir praktiškai parodo kaip vyksta piešimas ant vandens. Tuomet mokiniai, prižiūrimi edukatorės, pradeda kurti bendrą paveikslą. Pabaigoje mokiniai skatinami reflektuoti įgytą patirtį, pasidalinti įspūdžiais. Sukurtas kūrinys lieka mokiniams atminimui. Čia kūrybos procesas gali toliau testis, jei mokiniai nuspręstų išdžiuvus piešiniui, jį sukarpyti ir pasigaminti skirtukus ar atvirukus.


Užsiėmimo metu 1-4 klasių mokiniai turės galimybę sukurti unikalų medžiaginį penalą, dekoruotą baltiškais motyvais. Vaikai sužinos apie baltiškų simbolių kilmę, jų prasmę ir svarbą lietuvių kultūroje. Naudodami akrilo dažus ir teptukus, mokiniai kurs individualius dizainus, derindami spalvas ir formas pagal savo kūrybines idėjas. Ši veikla skatina kūrybiškumą, saviraišką ir kultūrinio paveldo pažinimą, o galutinis rezultatas – unikalus, asmeniškai sukurtas penalas – tampa praktišku ir simboliškai reikšmingu kasdienio naudojimo objektu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ar kada teko matyti ritmiškai judantį egiptietį ir stebintį saulės laikrodį? O gal kada nors įsiklausei, kaip ritmingai tiksi valandų, minučių ir sekundžių rodyklės? Visi kartu klausysimės tiksinčios laiko istorijos repo ritmu ir susipažinsime su laiko matavimo prietaisais: kalendoriais, saulės, vandens, ugnies, smėlio ir mechaniniais laikrodžiais. Tik tak!


Tikslas – per kultūrinę raišką ugdyti vaikų kūrybingumą ir kritinį mąstymą, stiprinti komunikavimo įgūdžius,  socialinę ir emocinę savimonę pagrįstą buvimu gamtoje.
Uždaviniai: dalytis kūrybinėmis idėjomis dalyvaujant jų generavimo procese;
mokytis komunikuoti su bendraamžiais verbaliniais ir neverbaliniais būdais naudojant įvairias, atsitiktines / neįprastas, gamtoje randamas priemones;
kūrybiškai praleisti laiką gamtoje be socialinių medijų.

Paslaugos gavėjai pasitinkami Užpalių miestelio centre, trumpai (remiantis legendomis) pristatomas miestelio istorija. Vaikai suskirstomi į tris grupes, t.y. legendos herojus: laumes, pelkių monus, gamtos stebuklus. Grupėms vadovaus paslaugos teikėjo nariai. Dalyvių autobusu vykstama iki Lygamiškio piliakalnio kurio papėdėje yra Laumės valtis. Susipažinus su Aukštaitijos kanklių meistro J. Lašo instrumentu – kanklėmis išsiskirstoma grupėmis pagal personažus. Grupėse sukuriami trumpi prisistatymai kurie vėliau apjungiami į visumą. Užsiėmimo metu dalyviai grupėmis ir komandoje „lauminėja“, žaidžia, eina ratelius, kuria ir kitiems pristato bei kartu atlieka „ritualus“. Kelyje nuo Lygamiškio piliakalnio iki Krokulės šaltinio įveikiamos netikėtos kliūtys, atliekamos kūrybiškos ir vaidybinės užduotys kuriose dirbama komandoje, grupėse arba individualiai ar pasitelkus draugus. Prie Krokulės šaltinio atlikus apsiprausimo šaltinio vandeniu ritualą baigiama kurti legenda ir baigiasi užsiėmimas.


Edukacinis užsiėmimas „Sušvinta prieš akis man namai mielieji“ (A. Miškinis)

Atšlaime edukacinio užsiėmimo dalyviai susipažins su autentiškos sodybos trobesiais (klėtimi, ledaine, rūsiu, tvartu, gryčia), išgirs apie Miškinių šeimos kūrimąsi vienkiemyje ir statinių pastatymo aplinkybes. Gryčioje mokysis suvokti aukštaičių buitį, galės liesti buities rakandus, pabandyti jais naudotis, atlikti kasdienius buities darbus. Sužinos apie tragišką Miškinių šeimos likimą: gyvenimo negandų ujami ir tremiami, į šiuos namus mintimis ir širdimi jie nuolat grįždavo. Šitie namai jiems atstojo Tėvynę. Užsiėmimo dalyviai tyrinės kultūros paveldą, patirs, ką reiškė namai tarpukario ir pokario laikų žmogui, koks buvo sąvokos „namai“ turinys; kiek ir kaip namų supratimas keitėsi bėgant laikui bei ką į tą sąvoką įdeda dabartinė moksleivių ir jų tėvų karta.


Edukacinė programa „Lietuviško šiaudo paslaptys“  1-4 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Praeitį menančiose lietuvių sodybose gyvavo graži tradicija – virš stalo kabinti iš šiaudų suvertus sodus. Šie trapūs, gelsva spalva švytintys geometriniai dirbiniai savo ramiu sūkuriavimu skleidžia malonią energiją ir traukia žvilgtelėti aukštyn. Šiandieninėje interneto ir globalizacijos tėkmėje  etninė kultūra  nebėra tokia aktuali. Amatininkystės įgūdžiai yra primiršti, retai žmonių namuose sutiksime kabantį šiaudinį sodą. Todėl edukacija  „Lietuviško šiaudo paslaptys” skirta 1-4 kl. mokiniams, norintiems pažinti ir išsaugoti šiaudinių sodų vėrimo amatą, kuomet pasitelkiant adatas, siūlus bei šiaudus kuriami reketukai (šiaudinio sodo dalis).
Užsiėmimo metu dalyviams pateikiama teorinė medžiaga apie šiaudinių sodų atsiradimo istoriją, simboliką.
Mokiniai supažindinami su gamybos procesui reikalingomis priemonėmis (šiaudais, adatomis, siūlais), demonstruojama vėrimo technika, rodomi šiaudinių sodų pavyzdžiai.
Edukacijos metu mokiniai išmoks verti reketuką. Užsiėmimo pabaigoje laukia refleksija.
Edukaciniu užsiėmimu tikimasi sudominti mokinius viena įspūdingiausių lietuvių paprotinės dekoratyvinės dailės rūšių.  Suvertas reketukas kartu keliauja su mokiniais į mokyklą ar namus.


KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas (mūsų patalpose, Vilniuje / 5-8 kl.)

"KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas" - edukacinio užsiėmimo tikslas: naujai susiformavusiai mokslevių grupei (klasei) susipažinti artimiau, užmegsti glaudesnius ryšius arba jau esamai ir seniai pažistamai grupei pažvelgti kitu kampu į iškylančias tarpusavio problemas bendravime, pamatyti save ir kitus netikėtose situacijose. Naudojant smagias psichologines užduotis bei dramos terapijos metodus gvildenami tokie uždaviniai: 1) pažinti ir išbandyti kultūrinės raiškos galimybes savo kolektyve; 2) ugdyti gebėjimą dirbti su kitais žmonėmis, siekiant bendrų socialinių tikslų; 3) emocinių įgūdžių lavinimas, mokantis skirtingų emocijų raiškos būdų, siekiant bendravimo ir bendradarbiavimo tikslų bei mokinantis sukurti ir palaikyti harmoningus santykius su grupės nariais; 4) efektyvesnis tarpusavio komunikavimas ir geresnis vienas kito pažinimas. Siekiamas poveikis: per tam skirtus žaidimus, diskusijas ir kūrybinę veiklą - atliepti bendrumo, kompetencijos, savivertės ir drąsos ugdymo poreikius, reikalingus tiek sename, tiek naujame kolektyve. Šią edukaciją kas met pakartotinai užsisako apie 40% mokyklų, kurios jau turėjo šį užsiėmimą ir nori jo kitoms savo klasėms. Ji aktuali tampa ypač rudenį, kai susiformuoja nauji kolektyvai, bet sėkmingai pritaikoma ir jau seniau susibūrusiuose kolektyvuose sprendžiant konfliktines situacijas, ieškant kūrybingų sprendimų. Užsiėmimas vyksta naudojant Individualiosios psichologijos (remiantis tarpdisciplininio meno principu) ir Dramos terapijos žaidybinius ir vaidybinius elementus, kartais pasitelkiant dailės, muzikos bei šokio-judesio praktikas. Parenkant užduotis atitinkamai pagal moksleivių amžių ir grupės dydį.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Šioje edukacijoje savo paslaptis atvers ant sūraus požeminio vandens kupolo išaugęs miestas. Išskirtiniai jo vandenys žinomi nuo viduramžių. XIX a. tapęs kurortu buvo patekęs į populiariausių Europos kurortų dešimtuką. Gal jau atspėjote, kad tai – Birštonas? Sūraus vandens savybių pažinimas domina ir vaikus, ir suaugusius. Edukacinio užsiėmimo metu turėsite galimybę pasitikrinti ir plėsti žinias apie vandenį: gėlą ir sūrų, požeminį, gydantį,.. Sūrių versmių kilmę padės suprasti interaktyvios schemos, tūriniai maketai, skaidrės su filmuota medžiaga, nuotraukomis, piešiniais). Paskutinė edukacinės programos dalis skirta tautosakai, menui ir kūrybai. Edukatoriai – regioninio parko darbuotojai pakvies pasitikrinti žinias apie vandenį tautosakoje bei pasigaminti kurorto simbolį. Laukiame visų, kuriems smalsu sužinoti, koks brangiausias Lietuvos turtas, kuo nuo seno garsėja Birštonas, kodėl šiose vietose požeminis vanduo sūrus?


Edukacinė programa "Kuršėnų molis ir karaliai"

Edukacinė programa „Kuršėnų molis ir karaliai“ skirta 9-12 klasių mokiniams. Edukacija vyks Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centre, kuris įsikūręs Kuršėnų dvaro sodybos oficinos patalpose. Jaunimas užsiėmimo metu kurs savo gaminį iš molio, sužinos apie molio gavybą, savybes, panaudojimą ir keramikos degimo procesą. Gamindami savo kūrinį ugdys pasitikėjimą savimi, kritinį mąstymą, saviraiškos poreikį. Išsiaiškins koks procesas vyksta kelyje nuo molio gavybos iki buityje naudojamo indo. Keramikos meistras – Puodžių karalius Algimantas Tamašauskas suteiks pagrindines žinias apie keramikos lipdymą ir žiedimą, o nulipdytus jaunimo indus, išdegs ir glazūruotus atiduos kitą dieną. Jaunimas sužinos apie puodininkystės ir Puodžių karalių rinkimo tradiciją. Aplankys Kuršėnų puodžių Bronės ir Broniaus Radeckų keramikos darbų ekspoziciją, esančią Kuršėnų dvaro rūmų pastate. Taip pat turės galimybę pamatyti ir kitų Puodžių karalių darbus. Edukacijos pabaigoje žinias įtvirtins atsakydami į klausimus mažoje viktorinoje.