Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Ką mena Gedimino prospektas?“ Gedimino prospektas – pagrindinė Vilniaus
gatvė. Istorijoje keitėsi ne tik gatvės pavadinimas, vėliavos, paradų šūkiai ir paminklai. Keitėsi architektūros stiliai,
kultūriniai renginiai ir tradicijos, spalvos ir muzika. Ekskursijos metu sužinosite apie škotą Williamą Hastie, kuris prieš du
šimtus metų suprojektavo šį pirmąjį miesto prospektą, apie paminklus ir vardus keitusias V. Kudirkos ir Lukiškių aikštes.
Užeisime į Mokslų Akademijos būstinę ir į jos posėdžių salę, kurioje 1988 m. įvyko Sąjūdžio iniciatyvinės grupės pirmasis
susirinkimas. Užsuksime į Lietuvos banką, kurio istorija susijusi su garsaus mecenato, daug nuveikusio Vilniaus labui
Juozapo Montvilos vardu. Programos metu išgirsite apie bankų, teatrų, kino teatrų metamorfozes, sužinosite apie dingusias ir
vėl atsiradusias skulptūras, pamatysite skulptūrą nulietą iš monetų. Pasiekę Nepriklausomybės aikštę, pabandysime
įsivaizduoti jos praeitį: lentpjūvių rajonas su rąstų stirtomis ir sieliais Neryje - cariniais laikais, stadionas ir čiuožykla
sovietmečiu, barikados, laužai ir minios patriotų Nepriklausomybės atgavimo ir gynimo metais. Atskleisime kaip Gedimino
prospekte atsispindėjo Lietuvos ir Vilniaus istorijos pervartos ir kultūrinis gyvenimas šių pervartų šviesoje. Domėsimės
Lietuvos ir Vilniaus istorija bei kultūra, mokysimės skaityti istorijos ženklus miesto gatvėse ir pastatuose; stiprinsuime
patriotinę savimonę; mokysimės atpažinti istorinius architektūros stilius (istorizmas, secesija, sovietinis modernizmas).
Medžiaga pateikiama per gyvus, intriguojančius, dramatiškus arba linksmus epizodus, per sąsajas su žymių, nusipelniusių
žmonių vardais. Priemonės: Senojo prospekto nuotraukos ir planai, su tema susijusių asmenybių portretai, užduotys greitam
apmąstymui ir atsakymui. Aktyviai įsitraukdami į kritinį mąstymą skatinančias veiklas, pagal jiems pateiktą vizualią
medžiagą mokiniai ugdys savo kūrybiškumą.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Senieji lauko žaidimai ,,Vaikai dunda, žemė bunda'' (5-8 klasėms)

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Vaikai dunda, žemė bunda“  vyksta pasiturinčio ūkininko aukštaitiškos sodybos erdviame kieme.
Moksleiviai žaidžia judrius, greitus, ištvermės, sumanumo, reakcijos ir fizinių jėgų reikalaujančius senovinius  žaidimus, kuriuos galima improvizuoti ir pritaikyti šiuolaikinėje aplinkoje.
 Dauguma  naudojamų priemonių yra pagamintos muziejuje, iš parankinių medžiagų ir pačių edukatorių sukurtos: skirtingo storio bei ilgio virvės-sumanumo, vikrumo, stiprumo ir ištvermės rungtims. Trijų rūšių mediniai kojukai, arkliukai, porinės vasaros slidės, vežimaičiai, meškerės, botagėliai, paprastos lazdos, šiaudinės skrybėlės, mediniai ir virveliniai lankai mėtymui, medžiaginiai, rankų darbo kamuoliai, autentiškos, mūsų amatininkų pagamintos, vytinės juostos.
  Susipažinus su dalyvių galimybėmis kliūčių ruože, kuris yra  80 m. ilgio iš įvairių formų ir dydžio lentų bei pagalių, sutvirtintų į lieptelius, medinių rąstų, kopečių, kelmų, išdėstytų ratu, yra  organizuojami žaidimai/varžybos po vieną ir grupėmis: jojimas mediniais arkliukais, ėjimas kojukais  (visomis trimis kojūkų rūšimis) ir dvivietėmis vasaros slidėmis, lankų mėtymas, kumeliuko šokdinimas, diferencijuojant pagal amžiaus grupes ir dalyvių pageidavimus.
	Žaidimų edukacijoje pateikiami senoviniai žaidimai turi didžiulį teigiamą poveikį paauglių vystymuisi: skatina fizinį aktyvumą, kuris labai svarbus paauglių sveikatai ir bendrai gerovei, reikalauja strateginio mąstymo ir problemų sprendimo. Žaisdami su bendraamžiais ugdo bendravimo ir komandinio darbo įgūdžius, mokosi bendradarbiauti ir spręsti konfliktus.  Kuria savo taisykles ir žaidimo formas, kas skatina kūrybiškumą ir inovatyvumą. Padeda susipažinti su savo kultūra ir tradicijomis, ugdydami pagarbą savo šaknims. Visa tai prisideda prie paauglių asmenybės vystymosi ir padeda jiems tapti subalansuotais ir savarankiškais suaugusiais.
Edukaciją galima pritaikyti fizinio ugdymo, etninės kultūros bei socialinio ir emocinio ugdymo pamokoms.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa "Plėšriųjų paukščių pasaulis"

Edukacinė programa apie plėšriuosius paukščius yra pritaikyta 0–12 klasių mokiniams ir skirta ne tik gamtos pažinimui, bet ir kultūrinės savimonės ugdymui. Programa supažindina vaikus ir jaunimą su plėšriųjų paukščių biologija, ekologija, jų svarba ekosistemai bei išsaugojimo būtinybe. Tačiau svarbus akcentas – plėšriųjų paukščių kultūrinis paveldas. Mokiniai sužino, kaip šie paukščiai buvo svarbūs žmonijos istorijoje, simbolizavo jėgą, laisvę ir buvo naudojami medžioklėje. Dalyviai susitinka ne tik su srities specialistais, jiems pristatomi vykdomi unikalūs moksliniai tyrimai, bet ir patys gyvi, apmokyti plėšrieji paukščiai.
Programa atskleidžia, kaip paukščių apsauga yra susijusi su šiuolaikiniu kultūriniu sąmoningumu ir mūsų atsakomybe prieš gamtą.

Veiklos pritaikomos skirtingoms amžiaus grupėms. Mažesniems vaikams siūlomos kūrybinės užduotys, piešimo ir paukščių stebėjimo veiklos, o vyresniems mokiniams – gilesnės diskusijos apie gamtosaugą, paukščių apsaugos iššūkius ir jų sprendimo būdus. Praktiniai užsiėmimai, grupiniai projektai ir diskusijos lavina mokinių kritinį mąstymą, kūrybiškumą bei bendradarbiavimo įgūdžius.

Programos tikslas – ugdyti atsakingą požiūrį į gamtą ir kultūrą, mokslą, skatinti sąmoningą santykį su gamtos ir kultūros paveldu, taip formuojant jaunosios kartos supratimą apie tvarumą ir gamtos apsaugos svarbą kultūriniame kontekste.

Programa leidžia praleisti laiko ne tik patalpoje, bet ir gamtoje, gryname ore, vyksta visais metų laikais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Pažintinė edukacija Kleboniškių kaimo buities muziejuje kvies užsiėmimo dalyvius pažinti kultūros paveldą. Edukacinis užsiėmimas vyks Kleboniškių kaimo buities muziejuje – išskirtiniame kultūros paveldo objekte, vietovėje, pripažintoje geriausiai atspindinčia savitus Aukštaitijos regiono kraštovaizdžio bruožus. Muziejaus ekspozicijos supažindina su XIX–XX a. pradžios kaimo buitimi, etnine lietuvių kultūra bei gatvinio-rėžinio kaimo kraštovaizdžiu. edukacinio užsiėmimo dalyviai susipažins su XIX a. ir XX a. pradžiai būdingais kaimo pastatais: gryčiomis, klėtimis, klojimais ir kitais pastatais, kurie atspindi Aukštaitijos regiono liaudies architektūros tradicijas; 1884 m. statytu Kleboniškių kaimo vėjo malūnu; muziejaus pastatuose įrengtomis interjero ekspozicijomis, ąsočių, bezmėnų, sviestmušių, ližių, linų šepečių, motorų, svarstyklių, oblių kolekcijomis; kaimo gyventojų buitimi, darbais, tradicijomis ir papročiais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinės programos „Meilė, džiazas ir velnias“ metu Juozo Grušo namuose-muziejuje su moksleiviais atidžiau pažvelgsime į Juozo Grušo tragikomediją „Meilė, džiazas ir velnias“. Autentiškoje aplinkoje, kurioje rašytojas sukūrė brandžiausias savo dramas, kalbėsime apie Juozo Grušo asmenybę, gyvenimo kelią, nuvedusį rašytoją link dramaturgijos. Nagrinėsime laikmečio kontekstą, socialines kūrinio atsiradimo aplinkybes, aptarsime autoriaus pasaulėžiūrą ir vertybes. Tyrinėsime ekspoziciją, susijusią su pjese „Meilė, džiazas ir velnias“ (rankraščiai, fotografijos, meno kūriniai, teksto fragmentai, afišos). Naudodami skaidres, darbą grupėse, analizuosime iki šių dienų aktualią Juozo Grušo tragikomediją, pagrindinius jos personažus, aktualias sąvokas. Viso užsiėmimo metu moksleiviai bus įtraukiami į diskusiją, susijusią su kūriniu. Peržiūrėję R. Banionio filmo „Džiazas“ (1992 m.) ištrauką, moksleiviai atsakys į klausimus, paruoštus pagal matytą epizodą. Grupėse atliksime užduotį apie pagrindinius pjesės veikėjus. Pasiskirstę vaidmenimis, skaitysime ir aptarsime dvi pjesės ištraukas. Edukacinę programą užbaigsime su klausimais, apibendrinančiais temines kūrinio linijas ir priežastis, nulėmusias pjesės populiarumą, aktualumą.


Edukacinė programa  „Žemaičio rudens darbai“ vyksta Platelių dvaro sodybos tradicinių amatų centre. Edukatorė 1,5 val. trukmės programoje mokinius supažindina su tarpukario Lietuvos kaime gyvenusio žemaičio rudens darbais (bulviakasiu), tradiciniais kaimo mažosios architektūros elementais (tvoromis) ir pan. Pažintis vyksta per neįprastas, tačiau labai įdomias praktines užduotis ir žaidimus. Mokiniai turi įsikūnyti į prieš šimtmetį gyvenusio, užsispyrusio žemaičio vaidmenį ir išmainę patogius batus į klumpes sudalyvauti teatralizuotame bulviakasyje. Edukacinė programa bus ne tik pilna juoko ir naujų potyrių, bet ir taps puikia proga kultivuoti kogniciją: sužinoti naujų, dar negirdėtų žodžių, terminų... Ne kiekvienas žino, kas yra „krežis“, „kapčius“ ar „žiogris“, kaip švenčiamos „nubongos“ ir kas per įdomybė yra duonos sriuba, „ubagyne“ vadinama.


Asambliažo kūryba – puikus įrankis ir įrodymas, kaip saugant aplinką, galima tuo pačius daiktus prasmingai panaudoti kelis kartus. Šio edukacinio užsiėmimo tikslas – prisidėti prie laisvai kuriančios asmenybės, diegti tvarumo principą, skatinti būti mažesniais vartotojais – didesniais kūrėjais. Tvarus pasaulis neįmanomas be darnios asmenybės. Meno aplinka yra puiki erdvė nurimti, pažinti save ir auginti vidinės pilnatvės jausmą. Teorinėje užsiėmimo dalyje bus pristatytos dailininko Alfonso Čepausko galerijos ekspozicijos, analizuojami eksponuojama lakštinė ir mažoji grafika, iliustracijos ir ekslibrisai, kamerinės medžio ir mažosios metalo bei miniatiūrinės akmens skulptūros, eskizai, tapyba ir kitokie meno žanrai, autoriniai, personalinių parodų ir kiti leidiniai, aptariama ši daugiaplanė autoriaus kūryba. Taip pat bus supažindinama su asambliažo technika, atskleidžiamas grafikos technikų išskirtinumas ir modernumas. Praktinėje edukacijos dalyje dalyviai patys taps menininkais ir kurs asambliažą, suteikiant nevaržomą kūrybinę laisvę ir išlaisvinant vaizduotės klodus. Dalyviai ant gautos plokštumos klijuos daiktus, naudos spalvų paletę nemeniniams objektams, taip suteikdami daiktams kitą prasmę meno kūriniuose, kuriuos analizuos neapsiribojant išankstinėmis nuostatomis. Sukurtas asambliažas, praplės suvokimą apie meninę vertę, kūrybinį potencialą ir kiekvieno dalyvio išskirtinį savitumą.


Orientacinis maršrutas „Tarpukario Laisvės alėjos kultūra“

Šis orientacinis žaidimas vyksta Kauno Laisvės alėjoje. Moksleivių komandos, pagal duotas užuominas, Kauno tarpukario pastatų nuotraukas ir įdomius tose vietose vykusių istorinių faktų aprašymus, turi atrasti, kur minimos kultūros, istorijos, architektūros, turizmo vietos šiuo metu yra Kaune. Dalyviai, atradę tarpukario restoranus ir kitas vietas, kur lankydavosi bohemos atstovai, sužinos ir intriguojančių istorijų bei atliks papildomas kūrybines, logines ar edukacines užduotis. Tai puiki galimybė susipažinti su Kaunu iš arčiau: pajusti istorišką miesto dvasią, išgirsti dėmesį prikaustančių legendų! Komandose žaidžia po 5 - 10 moksleivių. Iš viso gali dalyvauti šešios komandos, išbandydamos skirtingus orientacinio maršrutus. Žaidimą laimi daugiausiai vietų suradę, ir daugiausiai taškų surinkę dalyviai. Žaidime iš viso yra nuo 5 iki 10 punktų. Žaidimo sudėtingumo lygis parenkamas pagal moksleivių amžių. Šiame žaidime bus įdomių iššūkių ir netikėtumų tiek kauniečiams, tiek ir miesto svečiams. Žaidimo trukmė yra 2 val. Žaidimo metu naudojami asmeniniai išmanūs telefonai su interneto prieiga (komandai reikalingas bent vienas išmanus telefonas).


Kai plunksna kutena sielą (nuotolinis seminaras)

Kodėl urvinis žmogus pradėjo braižyti ant uolų piktogramas, niekas tiksliai pasakyti negali, bet tai pakeitė visą žmonijos istoriją. Įamžinti istorijos faktus, perduoti žinias ir netgi lavinti žmogaus abstraktųjį mąstymą – visos šios funkcijos raštui būdingos nuo pat jo atsiradimo, o štai norint raštą naudoti kaip emocinės pagalbos priemonę, reikia išmanyti techniką. Ši technika ir bus išbandyta per užsiėmimą.


Edukacija “Superherojai”, tai įtraukties didinimo priemonė, kuri įgyvendinama klasei dalyvaujant interaktyviame, pačių kuriamame spektaklyje su negalią turinčio savanorio ir profesionalaus pedagogo pagalba. “Superherojų” tikslas prisidėti prie sklandesnio įtraukiojo ugdymo įgyvendinimo, patyčių ir diskriminacijos mažinimo, todėl savo užsiėmimą skiriame pačių mažiausių mokyklų ugdytinių atvirumo ugdymui.
Vaidinimo metu vaikai ne tik susipažįsta su negalią turinčiu asmeniu, bet kartu su juo mokosi kurti “už ribų”. Ar išdrįsite sudalyvauti spektaklyje, kurio metu užrištomis akimis turėsite galimybę pajusti neregio gyvenimo subtilybes? Ar praradus vieną pojūtį jums atsivers kitoks pasaulis? Išbandykite save aktoriaus su supergaliomis vaidmenyje ir atraskite, kodėl kiekvienas mes galime vadintis superherojumi.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Kalvystės edukacijos  svarba- plėsti edukacijos galimybes, įveiklinti senuosius, primirštus amatus.
Puoselėti etninės tapatybės išsaugojimą per suteiktas žiniais.
Tikslas: maksimaliai suvokti geležies kelią: per istorines žinias, senajį kalvystės amatą.
Renginio formatas- interaktyvi edukacija: pažintis, žinios, pats dalyvio veiksmas- pabandymas kalti geležį, suprasti, pajausti, kaip ji formuojasi.
Supažindinti edukacijos dalyvį su mažai žinomomis geležies amato senosiomis technologijomis.
 Svarbi kultūrinė vertė- šiandienos kontekste, sumodernintoje kasdienybėje.
 Tai sąntykis šiandienos ir senovės: išsamus susipažinimas, suvokimas, pajautimas. Svarbus reflektuojantis dalyvio sąntykis su aplinka per puoselėjamą senąjį amatą.
Reflektuoti su besidominčiu dalyviu. Suteikti galimybę pažinti technologijos aspektus.
 Edukacijos vienas iš pagrindinių tikslų  yra ugdyti ir skatinti jaunosios kartos tvarų sąntykį su supančia aplinka.
Kalvystės edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinė ir praktinė.
Profesionalus  kalvis Martynas Stankus , Stankų kalvėje, Mažeikiuose demonstruos kalvystės procesą, dalyviai galės nusikalti vinį , ar kokį suvenyrą.  Dalyviai mokinsis įskelti ugnį skiltuvo pagalba.
Taipogi bus išsami teorinė dalis apie geležį.
Bus  pristatyti ginklai, šarvai įvairaus laikotarpio, papasakojima apie jų gamybą, patį procesą.

Edukaciją atliks profesionalus 6 kartos  kalvis, ginklų rekonstruktorius Martynas Stankus.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


„Chaimo Frenkelio odos dirbtuvės. Rožės žiedas"

Rožė – gėlė, turinti paslaptį, sudėtingas simbolis, galintis reikšti įvairius dalykus. Chaimo Frenkelio vilos parkas Šiauliuose itin garsus savo gausiu rinktinių veislių rožynu, todėl Šiaulių „Aušros“ muziejus kviečia rožės žiedu grožėtis ne tik šiltuoju metų laiku, bet ištisus metus! Naujoje Chaimo Frenkelio odos dirbtuvėlių edukacinio užsiėmimo metu „Rožės žiedas“ galima pasigaminti sau mielą odinį rožės žiedą, sagę ar plaukų papuošalą. Kiekvienas edukacijos dalyvis iš edukacijos išsineš net po du savo pasigamintus papuošalus, todėl tai puikus būdas pradžiuginti ne tik save, bet ir savo artimąjį ar mylimą draugą. O galbūt neturite kur švęsti savo gimtadienio ar mergvakario? Ši edukacija patiks tiek mažiems, tiek dideliems, todėl ji ypač tinkama smagiems, kūrybiškiems ir jaukiems susitikimams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Kiekviena pasaulio šalis turi savo sostinę. O mūsų brangios Lietuvos - Vilnius! 700 metų jubiliejaus proga norime pagerbti šį mūsų miestą ir parodyti vaikams, koks Vilnius yra ypatingas, kupinas veiksmo, meno, įkvėpimo, istorijos ir netikėtų atradimų. Juk neveltui apie miesto įkūrimą byloja Geležinio vilko legenda. VILNIUI 700! Praktinė Vilniaus pažinimo edukacija konstruojant su LEGO - edukacija skatina pažinti ne tik savo šalį kultūrą, vertinti ir tausoti esantį paveldą. Taip pat tema plečia mokinių kultūros supratimą, jų išskirtinumą bei siekia, kad mokiniai teigiamai vertintų bei jaustų norą išsaugoti savas tradicijas. Edukacijos metu mokiniai naudodami savo kūrybingumą susipažins su Vilniaus miesto kultūros paveldu juos konstruodami.


Edukacinė ekskursija „Kauno gatvės menas“

Ar pažįstate šiuolaikinį Kauno miestą? Jis pilnas kultūros! Jis pilnas gatvės meno kūrinių! Atraskime juos kartu! Nustebsite, kiek originalių ir įdomių freskų, skulptūrų ar meninių instaliacijų dar nesate matę... O juk tai – naujasis Kauno veidas! Pagrindinis edukacinės ekskursijos tikslas – supažindinti moksleivius su Kauno mieste esančiais gatvės meno kūriniais, atskleisti jų vertę ir ugdyti kultūrinį sąmoningumą. Edukacinės ekskursijos uždaviniai: supažindinti mokinius su gatvės meno piešiniais, skulptūromis ir instaliacijomis Kauno mieste; sudominti mokinius įvairiomis gatvės meno formomis; įtraukti vaikus į miesto tyrinėjimą; ieškant atsakymų į pateikiamus klausimus ugdyti vaikų pastabumą ir gebėjimą orientuotis mieste. Ekskursijose naudojami metodai: gyvas pasakojimas, vaikštant pėsčiomis po Kauno senamiestį ir Naujamiestį; teminė vizualinė medžiaga (gatvės meno kūriniai, įvairios nuotraukos, žemėlapiai); interaktyvios užduotys, klausimų atsakymų žaidimai, žemėlapio pažinimas. Siekiama, jog po ekskursijos mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie įvairias gatvės meno formas, susipažinę su Kauno miesto gatvės meno kūriniais, suvoktų jų vertę, būtų motyvuoti ir ateityje tyrinėti tiek Kauno, tiek savo gyvenamosios vietovės aplinką.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Tai kūrybinis, integracinio pobūdžio užsiėmimas, kuriame persipina etninė kultūra, socialinis ugdymas ir menas. Nors prieš 100 metų tėvų nuostatos buvo aiškios: „kad vaikui reikia dirbti, o ne žaisti“, visgi daugiausiai žaislų turėdavo piemenukai, kurie gyvuliukų poilsio metu patys juos ir pasigamindavo. O labiausiai paplitę buvo žaisliukai molinukai – molinės gyvūnų figūrėlės. Užsiėmimo metu vaikai skatinami stebėti ir analizuoti savo gyvenamąją aplinką, aptariamos dabartinės vaikų pareigos ir laisvalaikis, lyginama su tradicinio Lietuvos kaimo vaikų laisvalaikio ir pareigų sampratomis. Ir čia kyla klausimas: kokie yra ir kokie buvo mėgstamiausi vaikų žaislai? Pažintinė dalis vyksta muziejaus etnografinėje ekspozicijoje, kur dalyviai apžiūri ir tyrinėja muziejuje saugomų molinių žaisliukų, skulptūrėlių kopijas, nagrinėja jų išvaizdą, pagrindines kūno dalis, išsiaiškina kas lemia, kad arklys yra arklys, o ožys yra ožys ir kuo jie vienas nuo kito skiriasi. Vėliau pasitelkdami teatrinės raiškos priemones atpažinsime ir išreikšime įvairias gyvūno kūno pozas, emocijas ir charakterį. Taip pasiruošę vyksime į edukacinę klasę, kur didžiąją užsiėmimo dalį skirsime kūrybai, mokysimės skulptūrinės lipdybos iš molio pagrindų, formuosime ir jungsime atskiras gyvūno detales ir sukonstruosime savo žaisliuką – molinuką. Šioje dalyje pasinersime į tikrą kūrybinį nuotykį, kur pradžioje pasirinktas lipdyti arkliukas galiausiai gali virsti lama, o kačiukas – mažu šuneliu.


Šio užsiėmimo metu vaikai taikydami skirtingas kūrybiškumo technikas sužinos apie kūrybos kultūrą. Diskutuos apie jiems žinomus menininkus, jų darbus, išbandys kūrėjo vaidmenį.
vaikai bus supažindinti su 5 skirtingomis kūrybiškumą skatinančiomis technikomis. Jų pagalba sužinos kaip galima kurti, kai nežinai nuo ko pradėti, kaip prisišaukti įkvėpimą, kaip kuria menininkai ir kas yra kūrybiškumas.
Vaikai bus skatinami diskutuoti kūrybiškumo tema, atsikratyti stereotipų, kad nemoka ar negali kurti.
Kiekvienas pristatys savo kūrybinius eksperimentus ir pasidalins, su kokiais sunkumais susidūrė, ką išmoko.


Angelas iš linų pluošto (IŠVAŽIUOJAMOJI)

Edukacinio užsiėmimo metu, pasigaminę angelą iš linų pluošto, moksleiviai jį suvoks ne tik kaip dekoratyvinį elementą, bet kaip etninių tradicijų įprasminimą pritaikant jas šiandienoje. Užsiėmimo uždaviniai: 1. Supažindinti su tradiciniais lino auginimo, paruošimo ir apdirbimo procesais Lietuvoje nuo seniausių laikų iki šiandienos pasitelkiant video medžiagą (video filmų ištraukos „Lino kelias“, „Linelio istorija“). 2. Realiai pademonstruoti tarpinius lino gamybos proceso produktų pavyzdžius (lino pluoštas, pakulos, spaliai ir kt.). 3. Pristatyti plačias lino produktų panaudojimo buityje galimybes (pateiktys, vizualinė medžiaga). 4. Supažindinti su Angelo muziejaus eksponatais – angelais, pagamintais iš natūralių medžiagų (eksponatų pavyzdžiai). 5. Surengiant viktoriną, analizuoti platų lino produktų panaudojimo galimybių spektrą nuo kasdieninio vartojimo produktų iki sukurtų meno kūrinių. 6. Pasitelkiant pateiktus lino produktus, susikurti unikalų meno kūrinį - angelą iš lietuviško lino pluošto. 7. Atliekant refleksiją, apžvelgti moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu.


Dirbtuvėlės „Kas yra herbas? Pasigamink Plungės herbą pats“

Edukacijos dalyviai susipažins su Lietuvos valstybingumo istorija per valdovų ženklus - heraldiką. Dalyviams bus demonstruojami Lietuvos didikų, miestų, valstybių herbų pavyzdžiai, o istorinis pasakojimas nukels į šarvuotų riterių laikus. Užsiėmimo metu bus pristatoma Europos heraldikos istorija ir herbo sudarymo pagrindai. Praktinėje dalyje kiekvienas dalyvis pats pasigamins Plungės miesto herbą (Tai magnetas, kuris bus puikus suvenyras)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Tai dar vienas subtilus, neskardžiabalsis spektaklis, sukurtas „Lėlės“ senbuvių: pjesę parašė mūsų teatro aktorė Nijolė Indriūnaitė, o sceninį jo pavidalą sugalvojo dailininkas ir režisierius Rimas Driežis. Iš didelės motiniškos meilės ir ilgesio pasaulyje atsiradusi Coliukė sutinka daug įvairių jo gyventojų. Bet surasti tikrai artimą sielą nelengva. Tačiau net tokia silpna ir trapi būtybė, kaip Coliukė, neturėtų prarasti vilties - negali būti, kad šalia gyvena tik šykštuoliai Kurmiai ir Pelės, ar tuščiagarbiai Vabalai. Tik nereikia jiems pasiduoti, ir būtinai surasi tuos, kurie tave supras.


Gūdžiais laikais, kai beveik visa Lietuva buvo Rusijos imperijos dalimi, kai buvo uždrausta lietuviška spauda ir uždarytos lietuviškos mokyklos, žmonės vaikus slapta mokė lietuviško rašto. Apsilankę užsiėmime, mokiniai sužinos, iš ko ir kaip skaitė , kaip rašė to meto mokiniai, kas juos mokė ir kokie pavojai grėsė lankantiesiems slaptąją mokyklą. Užsiėmimas vyksta tuos laikus menančioje muziejaus ekspozicijoje, dalyviai atlieka užduotis: rašo grifelinėje lentelėje, mokosi „slebizuoti“ rašo žąsies plunksna, slepiasi nuo „žandaro“.


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Ekskursijos metu dalyviai sužinos, kas yra NATO, kokia organizacijos prasmė ir reikšmė Lietuvai, Europai pasauliu. Koks Lietuvos indėlis į technologinę, skaitmeninę, kultūrinę, bendradarbiavimo tarpinstitucinio ir tarptautinės kooperacijos raidą. Taip pat, ekskursijos metu bus galima išbandyti 5 interaktyvius eksponatus - ryšių kambarį, parašiuto simuliatorių, elektromagnetines bangas naudojantį ginklą, dronų valdymą.  Interaktyvių eksponatų pagalba bus pagilintos svarbios žinios apie komunikacijos, kultūrinio bendradarbiavimo technikos, istorijos, diplomatijos raidą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Velykos visada yra asocijuojamos su pavasario atgimimu, tad nenuostabu, kad per šią šventę norisi papuošti namus. Tačiau geltoni sintetiniai viščiukai ir margučiai nėra vienintelė įmanoma velykinė dekoracija. Kai bunda gamta, kai pamiškėje lenda pirmieji spalvotų gėlių žiedai, o namuose Velykų ryto laukia sprogstantys pumpurai, siūlome Jums atvykti į Artoteką ir pasigaminti kartu su profesionalia floriste Šv. Velykų vainiką. Vainikų kūrimas primins apie gyvenimo rato sukimosi ciklą, gamtos metų kaitą ir, svarbiausia, sukvies visus prie bendro stalo pasidalinti pakilia ir pavasariška nuotaika! Kodėl verta dalyvauti? 1. Užsiėmimo metu gausite visas reikalingas medžiagas ir įrankius kūrybai; 2. Floristė papasakos apie vainiko pynimo būdus, kokios tinkamos medžiagos ir kur jų gauti; 3. Žingsnis po žingsnio gaminsite vainiką kartu su mokytojos pagalba; 4. Vainiko karkasą gaminsime iš beržo šakų arba sedulų, dekoruosime jį gyvais ir džiovintais augalais bei kitais velykiniais papuošimais. Pasigamintą Velykinį vainiką parsinešite namo, papuošite stalą ar duris, o gal padovanosite draugui ar kaimynui. Vaišinsimės arbata, kalbėsime ir bendrausime apie Velykinius papročius, dalinsimės patarimais, kaip šią šventę paversti ypatinga.


„ĮsiGILINAM“ – interaktyvus maršrutas po Lietuvos Tautinio atgimimo ąžuolyną

Ar žinai, kad greta Jono Basanavičiaus gimtinės auga nepaprastas ąžuolynas, kuriame darniai susipina gamta ir mūsų tautos istorija? Jei nori jį atrasti ar geriau pažinti – kviečiame į spalvingą, linksmą ir turiningą kelionę! O keliaujant istorijas apie šią unikalią vietą tau pasakos paslaptingieji Ąžuolyno gyventojai – gilinukai. Niekas nežino, kada tiksliai jie įsikūrė Ąžuolyne ir iš kur čia atkeliavo. Aišku tik tai, kad Ąžuolynas tapo jų namais.

Gilinukų namelius atrasi ir jų pasakojamas istorijas išgirsi naudodamasis Ąžuolyno žemėlapiu ir gvildendamas kitoje jo pusėje esančias užuominas. Aplankęs visus gilinukus, sužinosi skaičių kodą, kuris tau padės atrakinti muziejuje esantį prizų namelį.


Edukacinė programa „Užgavėnės" (3 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Skatinti moksleivių domėjimąsi Užgavėnių šventės tradicijomis.
1. Pajusti šventinio karnavalo nuotaiką.  2. Analizuoti kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas, pritaikant jas šiandienos poreikiams. 3. Akcentuoti žmogaus veiksmų svarbą, budinant ir žadinant žemę, skatinant augimo galias. 4. Skatinti persikūnyti į mėgiamus persirengėlių būrio personažus, aptarus jų elgseną ir paskirtį Užgavėnių šventėje. 5. Mokytis papje maše technikos. 6.	Mokytis interpretuoti tradicinio meno kūrinius.  7. Ugdyti ekologinį sąmoningumą, kūrybinėje veikloje naudojant antrines žaliavas. Pristatomos elitinės Užgavėnių tradicijos Vakarų Europoje ir Lietuvoje. Didesnis dėmesys skiriamas kaimo Užgavėnių apeigoms: pasivažinėjimo, laistymosi, supimosi, būrimų prasmėms. Akcentuojamas apeiginis pasidalijimas maistu, simbolinė vaišių gausa, gamtos permainas lemiantys žmogaus veiksmai. Pristatomi persirengėlių būrio personažai: gyvūnų pavidalo, žmogaus pavidalo, antgamtinių padarų pavidalo kaukės: mokiniai persikūnija į pasirinktą personažą, panaudodami kailinius, veltinius, nagines, klumpes, virves, šieną, pakulas,  lovatieses ir kt.  Didesnis dėmesys skiriamas seniausioms - gyvūninėms kaukėms. Kuriamos persirengėlių būrio oracijos. Šokami Užgavėnių šokiai. Demonstruojamas animacinis filmas. Kaukė gaminama papje maše technika. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius. Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas Lietuvoje ir Vakarų Europoje, analizuos svarbiausias šventės apeigas, kurs personažus,  pasigamins Užgavėnių kaukę papje maše techniką, realizuos savitas kūrybines idėjas.
Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje. Mob.: +370 60120070.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Karjeros planavimas: kaip tinkamas pasirengimas gali palengvinti kelionę

Karjeros planavimas jauno žmogaus gyvenime yra svarbus, todėl labai svarbu nuo mokyklos laikų žinoti ko nori iš savo ateities ir kokiais būdais to gali siekti. Karjeros planavimo įgūdžius reikia lavinti visą gyvenimą, bet pirmiausia su tuo reikia susipažinti. Moksleiviai susipažins su karjeros planavimo modeliais, laiko planavimo metodais, komptencijų ugdymu, savianalizės pažinimo metodais. Šių užsiėmimų metu moksleiviai galės analizuoti save ir savo gebėjimus, kompetencijas, pažinti savo jau įgytą patirtį, išmoks projektuoti savo karjeros viziją, sudaryti tolimesnius žingsnius iki norimo rezulato, susipažins su dabartinės darbo rinkos kriterijai. Mokės pateikti save, kaip savo geriausią versiją.

Vilniaus m. sav.; Kauno m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija Rasų kapinės - „Vilniaus nekropolis“

Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija Rasų kapinės "Vilniaus nekropolis" vyks seniausiose ir gražiausiose Rasų kapinėse, įsikūrusiose Ribiškių kalvyno terasose. Šį respublikinės reikšmės paminklą verta patyrinėti keliais aspektais. Kultūrinės edukacinės programos tikslas supažindinti mokinius su Rasų kapinių senąja dalimi ir jos topografija: kapinėse galima išskirti atskirus kvartalus ir alėjas, turinčias skirtingus pavadinimus: Literatų kalnelis, Profesorių alėja, Angelų kalnelis. Aplankyti čia palaidotų žymių lietuvių kapus, susipažinti su profesorių, visuomeninių veikėjų, dailininkų, muzikantų ir sukilimo vadų gyvenimais ir nuveiktais darbais. Gyvai tyrinėjant Rasų kapinių aplinką, gilinti mokinių žinias antkapinių paminklų stilių įvairovėje: koplyčios, kolumbariumai, sarkofagai, obeliskai, angelų skulptūros. Gebėti juose rasti paslėptas menines detales ir senuosius įrašus. Šios programos metu mokiniai įtraukiami į mokymosi procesą, supažindinami su Lietuvos istorinėmis asmenybėmis, kapinių architektūriniu paveldu, tai padės mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir bendrąsias kompetencijas bei ugdyti pilietinį ir kultūrinį – istorinį sąmoningumą. Istorinis pasakojimas papildytas vizualine medžiaga - senovinėmis nuotraukomis, citatomis, muzikiniais intarpais. Kultūrinės edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę


Ar kada nors pagalvojote, kaip nuostabu būtų turėti magiškų galių? Atrodo, neįmanoma? Mes sakome kitaip!
Magija = Mokslas? „EUREKADABRA!“ - tai renginys, kurio metu sugretinsime magijos ir mokslo pasaulius. „Hario Poterio“ fanai galės pasireikšti burtažodžių konkurse, o istorijos gerbėjai prisimins Lietuvos ir kitų šalių mitus ir legendas, kupinas raganų, burtų ir kerėjimų. Tačiau renginio širdimi taps mėginimas šiuos burtus ir kerėjimus atkartoti naudojant mokslą! Pasitelkdami chemines medžiagas, tokias kaip vandenilis, įvairiomis spalvomis degančios druskos, skystas azotas, sausas ledas ir t.t. pamėginsime atkartoti burtažodžius ir jų efektą. Ugnies kamuoliai, tirštais garais kunkuliuojantys eliksyrai, sustingdyti produktai ir šviesos blyksniai prikaustys kiekvieną stebėtoją. Dar geriau tai, jog dalį eksperimentų moksleiviai galės atlikti ir patys!
Pagrindinis renginio tikslas - skatinti vaikų kultūrinį sąmoningumą per kūrybiškumo ir kritinio mąstymo ugdymą. Taip pat populiarinti mokslą parodant nuostabiąją jo pusę. Renginio metu mokiniai pagilins istorijos, fizikos ir chemijos žinias, o svarbiausia – labai linksmai praleis laiką!
Pasijauskite turintys antgamtinių gebėjimų ir patirkite savo magiškąją EUREKĄ!


Programa siekia supažindinti vaikus su susirašinėjimo laiškais tradicija, parodyti buvosiunčiami laiškai ir atvirlaiškiai, kurie dabar saugomi muziejuje.  Supažindinti su Vydūno muziejuje saugomais atvirlaiškių ir laiškų pavyzdžiais bei prisiminti, kokias emocijas patiria žmogus gavęs užklijuotą voką, tarsi paslaptį. Kokiu nekantrumu degame, norėdami sužinoti, kas viduje? Ši programa dalyviams siūloma prieš pagrindinių kalendorinių švenčių Kalėdų ir Velykų laikotarpį, kai visi gyvena laukimo nuotaikomis ir galvoja, kaip nustebinti artimuosius. Edukacinės programos dalyvius kviečiame tapti Kalėdų senelio elfais-nykštukais arba Velykų kiškio pasiuntiniais, kurie prieš pagrindines kalendorines šventes pluša rašydami sveikinimo laiškus dovanų laukiantiems žmonėms. Užsidėjus tinkamą nykštuko kepuraitę (raudoną-žalia Kalėdų, geltona ir auksinė - Velykų šventei) tampame mažaisiais raštininkais ir vadovaujami pagrindinio raštininko (programos vadovo) sukuriame sveikinimo atviruką savo namiškiams ar kitiems artimiesiems bei draugams. Šiam tikslui pasiekti, kiekvienas dalyvis turi atsivežti savo namų ar kitą mielą adresą. Pirmiausia iš jau paruoštų įvairių popieriaus ir kitokių medžiagų formų bei spalvų ir detalių pagal kalendorinės šventės tematiką suklijuojame norimą kompoziciją ar simbolinius akcentus ir pagaminame sveikinimo atviruką. Po nykštukų ar kiškučių žaidimo pertraukėlės, rašome sveikinimo tekstą. Tam pasižiūrėję, ekrane išdėliotus sveikinimų tekstų pavyzdžius, kokiais žodžiais kreipiamės ir kaip rašomas sveikinimo tekstas, kuriame savo trumpą pasveikinimą ir jį užrašome kitame atviruko lape. Trečiasis žingsnis - ant jau paruošto voko su  atgaliniu adresu, reikia užrašyti gavėjo, kuriam norime išsiųsti sveikinimą adresą. Norintys išsiųsti laišką, gali užklijuoti pašto ženklą ir įmesti į pašto dėžutę, esančią muziejuje. Laiškas per Lietuvos pašto tarnybą po kelių dienų pasiekia namus ir adresatą.


Pietų Lietuvos gyventojams grikiai nuo senų laikų buvo labai svarbūs. Užauginti nederlinguose Dzūkijos smėlynuose, jie buvo ne tik maistas, bet ir vaistas. Iš grikių gaminti gardūs, kvapnūs patiekalai, o liaudies medicinoje taip pat be jų neapsieita. Edukacinės programos metu kepama ir vaišinamasi tradiciniu dzūkišku patiekalu – grikine babka. Dalyviai supažindinami su senaisiais grikių apdirbimo įrankiais, naudodami muziejuje turimus eksponatus dalyviai praktiškai išbando tradicinius grikių kelio darbus. Atlieka kūrybines užduotis.


Prie Šešupės, Dovinės ir Sūduonios yra Liudvinavo miestelis, o jo centre stovi pastatas skaičiuojantis antrą šimtą metų, turtingas savo istorine praeitimi. Iš jo balkono kalbą miestelio žmonėms yra sakęs LR prezidentas Antanas Smetona. Edukacijos pradžia - tik atvykus į sodybą, kur dvi edukatorės pasveikina moksleivius atvykus į Suvalkijos kraštą Liudvinavo miestelį, garsų savo tradicijomis, suvalkietiška tarme, suvalkiečių kulinariniu paveldu. Edukatorės supažindina moksleivius su pastato istorija, kurią iliustruoja senovinės nuotraukos, apžiūrime senovinių daiktų ekspoziciją. Toliau moksleiviai multimedijos pagalba supažindinami su kibinų ir kitų mėsos pyragėlių atsiradimo istorija, kaip ji vystėsi ir keitėsi, kokios gamybos technologijos buvo naudojamos. Sekantis žingsnis - kibinų gamyba. Prieš tai plaunamos rankos, įteikiamos prijuostės ir kitos reikalingos priemonės. Dirbame grupėmis, edukatorėms demonstruojant iš eilės visą gamybos eigą. Anksčiau įdaras buvo gaminamas tik iš avienos ir svogūnų, tai dabar įdaras yra kiekvieno kepėjo atradimas ir fantazijos reikalas. Aiškiname kaip derinti skonius, kokie įdarai gali būti dedami į kibino vidų, kaip įdaro skonį keičia įvairūs prieskoniai. Įdomiausia dalis- tai kibino mezginukas- pynutė. Nuo jos grožio priklauso ir kibino išvaizda. Edukacijos metu gaminame sultinį, verdame žolelių arbatą. Šie gėrimai labai tinka prie karštų kvepiančių kibinų. Kol kepa kibinai organizuojame senovinių suvalkietiškų žodžių reikšmių spėliones. Esant geram orui, aplankome šalia esantį miestelio parką, kurį puošia Kazio Borutos kūrinio ,,Baltaragio malūnas'' personažų skulptūros.


Edukacija „Pažink popieriaus istoriją ir sužinok kaip jį išsaugoti”

Edukacijos „Pažink popieriaus istoriją ir sužinok kaip jį išsaugoti” metu mokiniai sužino, kuo skiriasi senųjų (XV–XIX a.) bei dabartinių knygų popieriaus gamyba ir kaip galima prailginti popieriaus gyvenimą atliekant prevencinį konservavimą. Dalyviai stabdo įplyšusio popieriaus irimą ir atkuria prarastą lapo dalį. Edukaciją sudaro dvi dalys. Pirmoje dalyje pasakojimo metu mokiniai panyra į praeitį, kada dar tik buvo išrastas popierius. Jie sužino, kokie yra išlikusių rankraščių ir senųjų knygų saugojimo (laikymo sąlygos) ir išsaugojimo būdai, yra supažindinami su restauratoriaus profesija, naudojamomis priemonėmis ir medžiagomis. Antroje dalyje mokiniai patys konservuoja suplyšusį popierių naudodami restauravimui skirtas priemones. Edukacijos metu ugdomas dokumento ir jo turinio išliekamosios vertės suvokimas, tvarus požiūris į mus supančią aplinką bei kultūros paveldo vertės suvokimą. Moksleiviai skatinami būti atidūs, kantrūs, atsakingi, mokomi suprasti išsaugojimo svarbą.


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Išsaugoti savo kultūrą ir etnines ypatybes labai svarbu ateities kartoms, jaunimui. Programos tikslas – supažindinti edukacijos dalyvius su augalų semantika ir augalų simbolika tautodailėje, išbandyti lazerio galimybes ir pasigaminti Gyvybės (pasaulio) medžiu dekoruotą medinį knygos skirtuką.
Dalyviai Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešojoje bibliotekoje bus supažindinami su augalų semantika mūsų kultūroje, pristatoma augalų svarba kalendorinėse šventėse, augalų simbolika tautodailėje, pristatomi skirtingi Gyvybės (pasaulio) medžiai, pagal Lietuvos etnografinius regionus. Išklausius teorinę dalį apie augalus, mokiniai bus supažindinami su lazerio galimybėmis. Mokiniai lavins savo kūrybiškumą ir susikurs norimą Gyvybės (pasaulio) medžio skaitmeninį dizainą, kurį lazerio pagalba išraižys ant medinio knygos skirtuko.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kultūrinės edukacijos užsiėmimas „Lipdome pasakų pasaulį“

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Edukacinę programą sudarys dvi dalys: 1) literatūrinė viktorina „Blitz“; 2) kūrybinė edukacija iš modelino. Lipdymas išmodelino – kūrybiškas, raminantis ir malonus užsiėmimas. Tai yra terapijos priemonė, sugerianti neigiamas emocijas,išlaisvinanti kūrybiškumą ir fantaziją. Įtraukiant į kūrybinę edukacinę veiklą ir literatūrinę viktoriną „Blitz“, panaudojantšiuolaikines informacines technologijas (planšetinius kompiuterius bei naujoviškas programas), paslauga taps ypač patraukliir naudinga dalyviui kūrybine ir informacine prasme. Paslaugos tikslas yra labiau vaikams priimtinu būdu, įgyti žinias ir jasrealizuoti kūrybinėje veikoje panaudojant modeliną. Paslaugos teikimo metu dalyviams bus pateikta „Blitz“ viktorina apielietuvių ir pasaulio autorius, jų kūrybą, dalyviai bus supažindinami su literatūriniais personažais. Iš įgytų žinių ir informacijosviktorinos metu, pateiktų literatūrinių šaltinių, vaikai darys kūrybinius darbus: įvairius aksesuarus, magnetukus, dekoracijasstalo įrankiams, detales knygų žymekliams ir kt. Edukacinės programos metu bus stiprinamas kultūrinis identitetas irpaveldas, atkleidžiama kultūrinė patirčių įvairovė bei skatinamas ir formuojamas literatūrinis skonis, dalyvių kultūrinė,kūrybinė pasaulėžiūra ir fantazijos laisvė. Ši paslauga prisidės prie vaikų socialinės bei kultūrinės gerovės, jie kokybiškai iršiuolaikiškai integruosis į įvairų kultūros pažinimo procesą. Pasirinktos priemonės bei paslaugos būdas suteiks žinių beiskatins domėjimąsi literatūra bei tautiškumu. Tai ugdymas per kultūrą, įtraukiant eklektiškas meninės išraiškos formas.Vaikai, pritrūkę kūrybinių idėjų ar fantazijos, pasinaudos paslaugos vedėjo patarimais ar bibliotekos lentynose sukauptaisleidiniais. Ši paslauga ne tik plės dalyvių kultūrinį akiratį, žinių bagažą literatūros ir kultūros paveldo temomis, bet ir skatinsskaitymą, domėjimąsi literatūra ir jos naujovėmis, kūrybingumą, draugystę, bendravimą ir bendradarbiavimą bei savitarpiopagalbą.


Orientacinis žaidimas „Pažink Kauno modernizmą!“

Kauno modernizmas – architektūros stilius, užgimęs tarpukariu ir tapęs išskirtine miesto vizitine kortele. Dabar miestas yra laikomas gyvu muziejumi su daugiau nei 6000 modernizmo objektų po atviru dangumi. Kviečiame jį aplankyti ir leistis į azartišką orientacinį žaidimą susipažįstant su Kauno modernizmu! Orientacinio žaidimo tikslas – pasitelkiant gyvą miesto aplinką supažindinti moksleivius su tarpukario Kauno modernizmo architektūra, stilistiniais jos bruožais. Pagrindiniai orientacinio žaidimo uždaviniai: supažindinti mokinius su tarpukario Kauno modernizmo architektūra, pristatyti unikalų lietuviškąjį modernizmą, sudominti moksleivius įvairiais architektūros, istorinių reliktų, meno elementais mieste ir atskleisti jų sąsajas su skirtingais istorijos įvykiais, ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką. Žaidime naudojami metodai: navigavimas remiantis žemėlapiais – vaikai turi surasti kelią iki objektų; užduotys, atskleidžiančios architektūros vertybes – istorinių vietų atpažinimas nuotraukose, sąsajų tarp vaizdo, vietos, teksto paieška ir kt. Siekiama, jog po žaidimo mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie tarpukario Kauno modernizmo architektūrą, gebėtų miesto erdves susieti su istorijos įvykiais, geriau atpažintų įvairius istorijos ir kultūros ženklus gyvoje miesto aplinkoje ir būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančios aplinkos architektūrą, istoriją ir paveldą, taptų pastabesni architektūros detalėms, pasakojančioms miesto istoriją – ne tik Kaune, bet ir savo gyvenamoje aplinkoje.


Iš ko susideda tavo meniškosios smegenys? Kodėl dažnai nepavyksta kontroliuoti emocijų? Kaip pasidaryti smegenų nuotrauką? Ar tikrai juoktis sveika? Kokios tavo superinės galios? Kodėl tai verta žinoti ir tau? Į šiuos ir kitus su moksleivių ypatingomis smegenimis susijusius klausimus atsakysime interaktyviai, žaismingai, per kūrybines užduotis, pagal neuromokslininkų ir edukatorių sukurtą programą. Edukacijos metu lektoriai padės vaikams atrasti kūrybiškumą mus supančioje kasdienybėje, paskatins vaikus ieškoti bei atrasti kūrybinių idėjų, analizuoti meną iš įvairių ugdymo dalykų perspektyvų, išnaudojant savo smegenų supergalias. Svarbu motyvuoti vaikus domėtis, kaupti žinias ir tai įmanoma padaryti pasitelkiant paprastus metodus - žaidimus, istorijas, palyginimus, vaidybą. Tai pačios natūraliausios žmogaus meniškųjų smegenų mokymosi ir vystymosi formos. Pirmoje edukacijos dalyje vaikai per palyginimus, istorijas sužinos daug naudingos informacijos, pasidarys savo smegenų "nuotrauką". Antroje dalyje pasitelksime kitais pojūčiais (skonis, klausa), žaisime žaidimus, spėliosime, ragausime ir per tai perteiksime informaciją apie prevencines priemones, kurios kiekvienam iš mūsų yra be galo reikalingos, norint išlaikyti smegenis sveikas. Per potyrius vaikai gaus ilgai išliekančias žinias. Pabaigsime didele juoko doze, nes juokas atpalaiduoja ir skatina kūrybiškumą. Vaikams įdomu užsiimti bendra veikla, patiems bandyti perteikti savo mintis meninėmis priemonėmis, o tai skatina labiau domėtis kultūros ir meno reiškiniais. Per kūrybines veiklas galime lengviau pamatyti, kaip viskas yra susiję t.y. mokykliniai dalykai ir kitos disciplinos (pvz., neuromokslas), na o pasakojimo formos, žaidimo elementai yra tiesioginis kelias į mokinių širdis ir protus. Tai pagyvina visą mokymosi procesą įtraukiant tiek mokinius, tiek ir mokytojus, bei sustiprinant tarpusavio ryšį.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“

Edukacinė programa - ekskursija „Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“ Europos centre esantis Vilnius pasižymi
religijų ir kultūrų įvairove. Miestas, tarsi margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė, kur kiekvienas žiedas – vis kita tautinė
kultūra – nulemia puokštės gražumą ir spalvingumą. Tad ir mažiausiam žiedeliui sunykus, skurdėja visuma. Margaspalvėje
puokštėje katalikų bažnyčios ir pravoslavų cerkvės, žydų sinagoga ir karaimų kenesa, esami ir tik nuotraukose užfiksuoti
statiniai. Šimtmečiais saugodamas kiekvieną žiedą, Vilnius tapo Lietuvos kultūros ir architektūros lobio skrynia. Programos
„Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“ metu pakelsime tos skrynios dangtį, tam kad supažindinti mokinius su čia
gyvenusių ir tebegyvenančių tautų religijų, kultūros, ir paveldo įvairove. Maršruto trasa įtrauks į miesto erdvių tyrinėjimą,
atkreips dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius, ugdys pastabumą ir gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto
kultūrinę aplinką. Ekskursiją pradėsime nuo pagrindinės šventovės Arkikatedros Bazilikos ir vingiuodami senamiesčio
gatvelėmis prisiliesime prie čia gyvenusių, savo maldos namus stačiusių, savo giesmes giedojusių, mokiusių vaikus savąja
kalba ištart pirmuosius žodžius vietų. Klausydami profesionalaus gido, fiksuodami nurodytus objektus ar tik jų detales foto
priemone, analizuodami ir lygindami išskirtinumus, mokiniai pagilins kultūrų pažinimo, tolerancijos, supratingumo,
atsakingumo ir asmeninio tobulėjimo vertę. Ekskursijose naudojami metodai ir užduotys kurios padės geriau įsisavinti
ekskursijos turinį –vizualinė medžiaga - istorinės objektų nuotraukos, pačių mokinių darytos tų pačių objektų foto
nuotraukos, palyginimai, istorinių ženklų suradimas pastatų eksterjeruose. Programa informatyvi ir nuotaikinga, užduotys
kūrybingos ir inovatyvios, pritaikytos amžiaus grupei.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Pasitelkę menines - edukacines priemones, papasakosime mokiniams apie Lietuvos istoriją, skatinsime pažinti šalia gyvenantį kaimyną, galbūt kitatautį. Supažindinsime su gausiai mūsų šalyje gyvenusios žydų - litvakų tautos, kuri garsina Lietuvą visame pasaulyje, istorija ir kultūra. Amžių amžius lietuviai ir kitų tautų žmonės gyveno kartu. Mūsų veiklos tikslas - ne tik supažindinti jaunąją kartą su vietos, kurioje jie gyvena, istorija, nors žinojimas yra neatsiejama kiekvieno save gerbiančio žmogaus pareiga, bet ir skatinti bendrystę, kaimyniškumą, norą mokytis ir šviestis, kuris padeda asmeniniam ir šalies klestėjimui. Skatinsime atsiskleisti mokinių meninius gebėjimus, drąsinsime reikšti savo mintis, dalintis idėjomis, rasti naujų pomėgių. Kitų kultūrų pažinimas padeda suvokti ir savo etninės kultūros ypatumus. Šalia to bus pristatomi žmonės - Pasaulio tautų teisuoliai - vietiniai lietuviai ir ne tik, kurie žmogiškumą vertino labiau už saugų asmeninį gyvenimą. Jų pavyzdžiu bus mokoma tolerancijos šalia esančiam. Paslauga tinkama istorijos, literatūros, tautosakos ir muzikos žinių gilinimui.


Edukacinis užsiėmimas „Tremties mokykla“, skirtas 8-9 klasių moksleiviams, plačiau supažindins su lietuvių tremtimi į Sibirą, pristatys svarbiausius literatūrinius kūrinius bei apie tai rašiusius rašytojus.
Edukacijos metu kalbėsimės apie rašytojos D. Grinkevičiūtės („Lietuviai prie Laptevų jūros“), sudarytojos A. Žemaitytės („Amžino įšalo žemė“), J. Vilės su dailininke L. Itagaki („Sibiro haiku“) sukurtas knygas, pasakojančias apie vieną baisiausių laikotarpių Lietuvos istorijoje – sovietų valdžios vykdytą žmonių trėmimą į šiaurę. Žvelgdami į žemėlapį bandysime įsivaizduoti, ką reiškė gyvuliniu vagonu dardėti 5000 kilometrų nuo Kauno iki Novosibirsko, tada dar iki Laptevų jūros.
Peržiūrėsime 2022 m. MLLM vykusios parodos „Dalia Grinkevičiūtė (1927-1987). Kambariai / Įveikti atstumai“ virtualaus turo nuotraukas, uostysime kvapus, tvyrojusius barakuose. Demonstruosime skaidres su rašytojų  tremtinių A. Miškinio, K. Inčiūros, J. Graičiūno, A. Griciaus fonduose saugomomis nuotraukomis, laiškais, rankraščiais.
Skaitysime kūrinių ištraukas, eilėraščius apie išgyvenimą nežmoniškomis sąlygomis, kalbėsimės apie alinantį darbą, psichologinę žmonių būseną ir tvirtybę. Sunkiausia įsivaizduoti vaikų gyvenimą ir  mokymąsi nepakeliamomis gyvenimo sąlygomis šiaurėje - vietoje to, kad vien tik mokytųsi, jie kaip ir suaugę, turėjo sunkiai dirbti. Visgi, egzistavo ir tremties mokyklos, labai besiskiriančios nuo tų, kuriose mokomės dabar. Lietuviai buvo gabūs, sunkiai dirbdami,  pusbadžiu gyvendami, jie baigdavo ne tik mokyklas, bet ir universitetus Sibire.
Kūrybinėse dirbtuvėse bandysime rašyti taip, kaip rašydavo tremties mokyklose mokęsi vaikai – tarp senų laikraščių eilučių, ar ant beržo tošies, kaip savo eilėraščius užrašė poetas A. Miškinis. Bandysime sudainuoti tremtinių dainą.


Užsiėmimas skirtas lavinti vaizduotę ir galvoti apie tai kas svarbu kiekvienam vaikui, jo idealai ir svajonės. Edukacijos metu kiekvienas vaikas kurs savo herojaus statulą iš antrinių žaliavų, sugalvos jo super galias ir pasidalins pasakojimu su grupe.
Bus skatinama „atpalaiduoti“ smegenis ir palikti daug vietos fantazijai. Taip pat vaikai sužinos apie medžiagų antrinio panaudojimo naudą, supažindinami kaip kiekvienas gali kas dieną prisidėti prie švaresnės planetos.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Edukacijos metu dalyviai susipažins su bežodėmis knygomis ir praktiškai išbandys istorijų pasakojimo metodus. Istorijų pasakojimas – neatsiejama kultūros dalis. Tai būdas dalintis patirtimis, išsaugoti savo istoriją ir suvokti mus supantį pasaulį bei vieniems kitus. Pasakojimas žodžiu padeda kurti bendrystę grupėje, lavina kalbinius įgūdžius, žadina vaizduotę ir stiprina pasitikėjimą savimi. Edukacijos metu dalyviams bus suteikta praktinė pagalba istorijų pasakojimo įgūdžių lavinime.


Kaip kvepia arbatmedis, eukaliptas, levandos? O kaip kvepia mėnesiena, šaltis, užmarštis? O kokios spalvos yra tavo klasės kvapas? Lai kelią į literatūrą, kūrybą, savęs bei pasaulio pažinimą jums atvers uoslė. Literatūrinė edukacija „Kvapų vaistinė“ parengta pagal vokiečių rašytojos Annos Ruhe kūrinį vaikams „Kvapų vaistinė: magija tvyro ore“. Tai – fantastinė nuotykių knyga jaunesniesiems paaugliams apie paslaptingą kvapų vaistinę, kurioje laikomi magiški kvapai ir aromatai. Literatūrinė edukacija „Kvapų vaistinė“ skirta 2–6 klasių moksleivių vaizduotei ir kūrybiškumui, skaitymo įgūdžiams ir kultūriniam pažinimui lavinti. Edukacijoje mokiniai klausosi knygos ištraukos, susipažįsta su vaistinių augalų kvapais, sužino apie žmogaus uoslės galimybes, lavina savo kūrybiškumą susiedami knygos tekstą su kvapais, kvapus su spalvomis, kurdami savo klasės kvapą. Edukacijos metu naudojami mokymo metodai: pasakojimas, vaizdo medžiagos peržiūra, literatūros kūrinio analizė, diskusija, kūrybinė-praktinė veikla, minčių lietus, žaidimas. Edukaciją veda personažas – kvapų vaistininkas. Edukacijoje metu moksleiviai ne tik sužino naujos informacijos, lavina vaizduotę, varžosi komandose, bet ir pasiekia realų rezultatą – sukuria savo klasės kvapų receptą ir patį kvapą, kurio dalelę gali parsinešti namo. Edukacijos trukmė – 45 minutės. Pastaba: Mažiausias pamokų skaičius Kauno mieste - 2 pamokos vienoje mokykloje. Mažiausias pamokų skaičius kituose miestuose - 4 pamokos vienoje mokykloje. Kiekviena edukacija derinama individualiai, norint rezervuoti laiką, būtina susisiekti telefonu.


Lėlių teatro spektaklis „Žalias žalias obuoliukas“

Pagal S. Silverstein kūrinį („Dovanojantis medis“) pastatytame spektaklyje „Žalias žalias obuoliukas“ pasakojama apie neišmatuojamą medžio meilę mažam berniukui. Vaikystėje berniukas dažnai ateidavo pažaisti prie medžio, mėgo laipioti jo šakomis, ant jų suptis ir valgyti obuolius. Obelis buvo laiminga, matydama žaidžiantį vaiką ir visada stengėsi jam padėti. Vis dėlto laikui bėgant berniukas iš medžio ėmė prašyti vis daugiau. Paaugusiam berniukui prireikė pinigų. Tada obelis pasiūlė parduoti obuolius. Suaugęs jis užsimanė namo, tad obelis pasiūlė nupjauti jos šakas. Vėliau jam prireikė valties, tuomet obelis pasiūlė nupjauti kamieną ir pasidaryti valtį. Galiausiai iš obels liko tik kelmas. Spektaklio pabaigoje berniukas, jau tapęs senuku, nori tik ramybės ir vietos pailsėti, tad obelis pasiūlo prisėsti jam ant kelmo – vienintelio apie jos egzistavimą bylojančio ženklo. Kauno lėlių teatro aktoriai per lėlę, žaismę ir gyvą bendravimą kviečia žiūrovus į susitikimą su gamtos esybe, per kurią atsiveria visi būties klausimai. Anot režisieriaus A. Lebeliūno, šioje, atrodytų, paprastoje istorijoje atsakymus ras kiekvienas pagal savo amžių ir suvokimą. Pastatymas pelnė „Fortūnos“ prizą, taip pat yra apdovanotas kaip geriausias spektaklis vaikams Rokiškyje vykstančiame profesionalių teatrų festivalyje „Vaidiname žemdirbiams“.


Dvaro vilnos manufaktūroje, kur karaliauja charizmatiškoji vilnos vėlėja, atsiveria kitas pasaulis. Užsukusius, Jus pasitiks įvairiausi vilnoniai kūriniai – nuo linksmai besišypsančių veidelių iki gėlėtų skarų ir kitų aprėdų. Mielai priėmusi Jus savo dirbtuvėse, vėlėja papasakos apie vilnos naudą bei pasidalins savo amato paslaptimis. Programos metu vaikai kurs savo ypatingą „vilnonį prisiminimą" – Naminuką. Po programos kiekvienas dalyvis bus apdovanotas Jaunojo dvariškio liudijimu.


Edukacinio užsiėmimo dalyviai, unikalioje Trakų Pusiasalio pilies aplinkoje, tyrinės istorijos ir kultūros objektus. Atlikdami užduotis, padedant edukatoriui, sužinos sakmes gaubiančias Trakų istorinį paveldą, ugdys kūrybiškumą ir vaizduotę atlikdami kūrybines užduotis ir dėliodami dėliones.


Mus supa įvairūs architektūros statiniai, ausis pasiekia skirtinga muzika, skaitome skirtingų žanrų knygas- visa tai apjungia viena taisyklė ir tuo mes žavimės. Mokymų metu prisiliečiama prie meno istorijos formavimosi, mene taikomų dėsnių. Edukacija skatina suvokti, tuos pačius dėsningumus taikomus įvairiose meno srityse. Pasiteklkdami tą pačią taisyklę skirtingi autoriai sukuria nepanašius vienas į kitą kūrinius. Apžvelgiamas auksinės proporcijos taisyklės apibrėžimas, pasakojama, kas ją apibūdino ir kodėl taip pavadino. Vaizdo pristatymo skaidrėse nagrinėjama, kur ir kaip pritaikoma, kur ją galima rasti natūralioje aplinkoje. Bus skatinami atidžiau pastebėti dėsningumus, taisykles, kurias galima ir reikia taikyti ne tik kūryboje. Atskleidžiama, kad kiekvienas kūrybiškumas turi savo taisykles, kurios ne trukdo, bet padeda jam atsiskleisti. Aiškinamasi, kaip praktiškai pritaikyti šią taisyklę fotografuojant, kas tam gali padėti.


Ekskursijos po Maironio butą metu specialiai parengtame sąsiuvinyje, kurį gauna kiekvienas edukacinės programos dalyvis, mokiniai atlieka žaismingai, patraukliai pateiktas užduotis, skatinančias atidžiau pažvelgti į eksponatus ir susipažinti su poetu bei jo namais. Pradinių klasių moksleiviai Maironio namuose dažniausiai lankosi pirmą kartą, todėl šios edukacinės programos metu jie, visų pirma, supažindinami su muziejumi: kokia tai įstaiga, ką joje galima pamatyti, ką joje (ne)dera daryti. Po trumpo įvado mokiniai supažindinami su Maironio asmenybe, įdomiausiomis gyvenimo detalėmis, jo namais. Pradinių klasių moksleiviams suprantama kalba aiškinama, kokios buvo kunigo pareigos, kokius eilėraščius Maironis rašydavo, kam naudoti jo namuose esantys baldai, išmokstama naujų šios temos žodžių (pvz., „stalas-pultas“, „sutana“, „prelatas“, „seminarija“). Lankydami visus aštuonis poeto buto kambarius mokiniai pildo užduočių sąsiuvinius, kuriuose įtvirtina naujai išgirstas žinias.


Tradicinių juostų reikšmė lietuvių etninėje kultūroje

Renginio metu edukatorė dėvi VI a. kostiumą, demonstruojamas vytinis audimas, rodomi juostų pavyzdžiai, pasakojama apie vytinių juostų technologiją, paplitimą. Pristatant archeologinį kostiumą pasakojama apie medžiagas spalvas papuošalus, aksesuarus irjų paskirtį. Papasakojus ir aptarus juostų simboliką ir papročius, ženklus juose, mokiniai atlieka praktikos darbą: pagal
galimybes, gebėjimus jie veja, pina, audžia pasirinktą gaminį.


Kino pamoka 5-12 kl.– tai netradicinė pamoka, kurios metu vaikai mokysis į kiną žiūrėti ne tik kaip į pramogą, bet ir atrasti filme užkoduotas režisieriaus žinutes, aptars filmavimo stilių bei filme atskleistas temas. Prieš kino seansą pasiūloma tema, į kurią reikėtų atkreipti dėmesį žiūrint filmą, užduodami su ja susiję klausimai, skatinant moksleivių atidumą bei kritinį mąstymą. Po filmo moksleiviai kviečiami į interaktyvią diskusiją. Diskusijų temos aktualios, nes jos atliepia Jungtinių Tautų iškeltus tikslus. Mokiniai kviečiami aptarti iškeltas problemas, sprendimų, pasirinkimų galimybes, bei filmavimo stilių, kūrybiškai atsakinėti į klausimus, diskutuoti, argumentuoti savo nuomonę. Skirtingi filmai rodomi skirtingoms amžiaus grupėms. Filmų sąrašas nuolatos pildomas ir atnaujinamas (jį galima rasti https://www.garsas.lt/vaikams-ir-jaunimui/kino-pamokos/ bei http://www.mokausiiskino.lt/puslapiai/7/filmu-programa internetinėse svetainėse). Su 5-8 klasių moksleiviais aptariamos patyčios ir jų priežastys, vaikų tarpusavio bendravimas, santykiai su suaugusiais, smurtas prieš vaikus, proto ir emocijų darna, šeimos samprata ir šeiminės problemos, savęs pažinimo svarba, kultūrinis identitetas, patriotiškumas ir pilietiškumas, valstybės tarnautojų sąžiningumas, kultūriniai skirtumai. 9-12 klasių moksleiviai diskusijoje nagrinės savojo tapatumo paieškas, kultūrinį identitetą, aptars emocines žaizdas, psichologinius kompleksus, kaip jie veikia asmenybę bei kaip iš jų išsilaisvinti, lytinio tapatumo suvokimą, atsakingą lytinį elgesį, gyvybės sampratą, atsakomybę už kitą asmenį, visuomenės įtaką paauglių sprendimams, neteisėtą žmonių išnaudojimą, nusikalstamumą, nelegalų įdarbinimą, žmonių santykius su valstybe ir pagarbą jai, kovą dėl teisingumo, institucijų skaidrumą, netikrų žinių fenomeną bei sąmoningą vartojimą.


Paauglystė tavo akimis ( išvažiuojamoji)

"Tėvai manęs nesupranta, nekenčiu mokyklos, man patinka iki paryčių žaisti kompiuteriu, palikit mane ramybėje, manęs niekas nemyli, - begalė prieštaringų minčių, jausmų. Neramius jausmus lydi bręstančio kūno pokyčiai. Jauną protą atakuoja gausi informacinių technologijų pasiūla. Kaip subalansuoti virtualų ir tikrąjį gyvenimą? Kas gali padėti nepasimesti informacijos, potyrių, įvykių gausoje? Šiame amžiuje labai svarbūs draugai, bendraamžiai, todėl pozityvus bendraamžių žodis yra aukso vertės. Paauglys gali padėti paaugliui, ypač jei šalia yra lydintis suaugęs asmuo. "Paauglystė tavo akimis" - tai aktyvus, įtraukiantis užsiėmimas, kurio metu dalyviai proceso dramos metodo pagalba sukurs išgalvoto paauglio istoriją nūdienos kontekste. Remdamiesi savo gyvenimiška patirtimi paaugliai taps kūrėjais. Čia aktyvus žaidimas jungiamas su vaidybos elementais, situacijų modeliavimas leidžia tapti režisieriais, personažo dienoraščio rašymas suteikia galimybę pabūti rašytoju, o svarbiausia, dirbdami grupėse jaunuoliai ras atsakymus, problemų sprendimo būdus jiems aktualiomis temoms. Tai puiki galimybė pamatyti paauglio gyvenimą savo ir draugų akimis, išgirsti bendraamžių patarimus, mokytis kritiškai mąstyti, analizuoti ir reflektuoti. Edukacija vyksta nuo 2020m.


Paslauga skirta pradinių klasių mokiniams. Edukacijoje apjungtos dvi sritys: Vilniaus miesto LEGENDOS, kurios padeda pažinti istorinius miesto objektus, geriau susipažinti su miestu ir KERAMIKA, kurios pagalba vaikas gali išreikšti savo suvokimą. Lipdymas iš molio leidžia sukurti kažką iš nieko, transformuoti, keisti, kurti. Tai yra didžiulė erdvė vaiko vaizduotei, jausmams ir kūrybiškumui skleistis. Lipdant molį taip pat lavėja ir konstravimo įgūdžiai, erdvinis mąstymas. Pats molio minkymas atpalaiduoja, lavina sensorinį mąstymą, skatina vizualinių vaizdinių kūrimą, aktyvina abu smegenų pusrutulius. Edukacijos metu vaikai išgirs įvairių Vilniaus miesto legendų, jas aptars, o labiausiai patikusius siužetus, istorinius objektus perkels į molio dirbinį, kurį galės pasiimti su savimi po edukacijos arba palikti išdegimui ir atsiimti vėliau. Paslauga skatina kultūrinį ir istorinį šalies sostinės pažinimą, atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.


Mokiniai supažindinami su Daraktorinės ir tarpukario mokyklos mokymo ir mokymosi priemonės (suolai, lenta, vadovėliai ir pan.). Bus ugdomas sugebėjimas nurodyti 2 - 3 šių mokyklų esminius požymius, juos palyginti su šių dienų mokykla.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Stiklo istorija: išgirsk, pamatyk, susikurk

Tikslas
Supažindinti moksleivius su stiklo atsiradimo ištakomis, stiklo apdirbimo technologija ir būdais, stiklo pritaikymo ir panaudojimo galimybėmis buityje ir dailėje. Ugdyti kūrybinę vaizduotę ir meninę saviraišką susikuriant stiklo karoliukų apyrankę.
Uždaviniai:
1.	Supažindinti su stiklo atsiradimo ir raidos istorija, senaisiais stiklo lydimo ir apdirbimo būdais, pirmaisiais stiklo gaminiais (naudojamos pateiktys).
2.	Pasitelkiant video medžiagą (dokumentinio filmo ištrauką) apie šiuolaikines stiklo gamybos technologijas, aptariamas stiklo gamybos proceso kitimas nuo seniausių laikų iki šiandienos.
3.	Aptarti stiklo pritaikymo būdus buityje ir dailėje šiomis dienomis ir prieš daugelį metų.
4.	Supažindinti moksleivius su muziejaus eksponatais - stiklo ir krištolo  gaminių pavyzdžiais.
5.  Inicijuoti diskusiją, kurios metu moksleiviai interpretuos, lygins senųjų ir dabartinių stiklo gaminių dekoravimo būdus („minčių lietaus“ metodas).
6.	Išlaisvinti kūrybiškumą per praktiką – pasinaudojant pateiktomis medžiagomis, susikurti stiklo karoliukų apyrankę.
7.	Atliekant refleksiją, apžvelgti moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu.


Edukacijos tikslas - supažindinti mokinius su  savo pinigų tvarkymu, t.y. finansiniu raštingumu.
 Suteikti žinių apie pinigus, skatinti kūrybiškumą ir kritinį mąstymą, generuojant, analizuojant idėjas, kaip aš galiu uždirbti, taupyti, išleisti ir skolinti- investuoti. Ugdyti  mokinio sąmoningumą, atsakingumą, savęs  pažinimą. Mokyti  kultūringumo bendraujant ir bendradarbiaujant, skatinama būti originaliu, "perlipti per save" pristatant užduotis klasei, lavinti mokinio kalbinius viešojo kalbėjimo įgūdžius,  nugalėti savo baimes. Edukacijos metu atliekamos loginės, kūrybiškumas ir  kritinį mąstymą lavinančios užduotys, kurios kaitaliojamos su judriais žaidimais. Žinios įtvirtinamos žaidimu- vitorina.
Kultūrinės edukacijos metu mokiniai turi galimybę sužinoti, kaip atsirado pinigai, kas yra finansinis raštingumas- taip pralėsdami savo kultūrinį sąmoningumą, ugdosi platesnį supratimą  apie pinigų valdymą, vertybes – tvarumą, ekonomiškumą.

Mokiniai turės supratimą, kaip elgtis su pinigais, kad jų turėtų, kaip taupyti ir išleisti. Susiformuos pagrindus apie savo  pinigų tvarkymą, bendradarbiaudami įgis sąmoningumo.

Organizatorius: Irena Kyguolytė-Kataržė


Barbora Radvilaitė – viena garsiausių Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovių. Vilniaus katedroje iki šių dienų išliko karalienės laikus menančios vietos: koplyčia, kur Barbora susituokė su Žygimantu Augustu, jos slaptasis kapas ir amžino poilsio vieta. Pradinių klasių moksleivius kviečiame iš arčiau pažinti Barboros Radvilaitės gyvenimą. Stabtelėsime katedroje, klaidžiosime požemių labirintais, apžiūrėsime prabangius audinius ir perlus, galėjusius puošti valdovę, pauostysime jai ruoštas kvepiančias vaistines medžiagas, patyrinėsime, kaip jos statuso žmonės bendravo ir rūpinosi buitimi.


Programos "Lietuviški metų ženklai" temos skirstomos pagal metų laikus, žemdirbio darbus ir šventes, jų apeigas, gretinant gamtos ritmus ir jų atspindžius liaudies kultūroje, siekiant atskleisti švenčių prasmę ir simboliką. Užsiėmimo metu perteikiami kalendorinių švenčių papročiai, dainos, žaidimai, skaitmeninių mokymosi įrankių pagalba kuriami švenčių simboliai, inovatyviomis priemonėmis tikrinamos teorinės žinios. Pasidalindami savo įspūdžiais ir vadovaudamiesi įgytomis etnokultūrinėmis žiniomis, mokiniai nagrinėja ir savais žodžiais apibūdina svarbiausius kalendorinių švenių papročius, kuria tai šventei būdingus elementus (margučius, karpinius, kaukes, paukštelius iš gamtinių medžiagų, kupoles) ar kt. Programa skirstoma atsižvelgiant į metų laikų kaitą, todėl galima pasirinkti vieną iš norimų temų: Rudens ženklai: Rudens lygiadienis, Ganiavos pabaigtuvės – Ožio diena. Žiemos ženklai: Žiemos saulėgrįža – adventas, Kūčios – Kalėdos, Užgavėnės. Pavasario ženklai: Pavasario lygiadienis, Paukščių diena, Velykos – Atvelykis, Sekminės. Vasaros ženklai: Vasaros saulėgrįža – Joninės/Rasos/Kupolės


Valstybės teatras. Tautą burianti muzika 9-12 kl.

Kviečiame prisėsti ant dainuojančio parko suolelio, pasinerti į saldų Miesto sodo liepų aromatą ir leistis į kelionę Valstybės teatro istorijos vingiais. Ekskursijos metu ekspozicijos erdvėje mokiniai susipažins su Valstybės teatru – itin svarbiu Lietuvos istorijos liudininku, kuriame vyko ne tik spektakliai, bet ir labai svarbūs valstybei reikalai. Papasakosime apie Valstybinę muzikos mokyklą, joje dėsčiusius bei tuo pačiu metu dainavusius valstybės teatre dainininkus, susipažinsime su ryškiausiais to laikmečio dirigentais, solistais, režisieriais ir kitomis teatre dirbusiomis asmenybėmis. Taip pat mokiniai galės "pasimatuoti" teatro kostiumus ir atminčiai įsiamžinti. Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia, sudarant ne didesnę kaip 5 asmenų grupę neįskaitant lydinčių asmenų - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.


Pokario Lietuvos kultūra, istorija, likimai

Vaikus nuo mažumės turime įlieti į savo krašto praeities kultūrinį ir istorinį pažinimą, jiems perteikti mūsų tėvų, protėvių palikimą. Edukacijoje jus pasitiks ir į Lietuvos pokario laikmetį nukels partizanai – laisvės gynėjai, lyg iš pokario fotografijų – uniforma, ginklas, kariškų daiktų ryšulys, draugiškos akys ir meilė Lietuvai. Su miško broliais keliausite į 1944-1953 metus. Kas tada vyko Lietuvoje, kaip lietuvaičiai priešinosi okupantams, saugodami savo krašto laisvę, tradicijas, kultūrą, kokie jaunuolių, mylėjusių Lietuvą labiau, nei savo gyvenimą, likimai. Laukia nepamirštama pamoka – neišgalvotos istorijos, prisilietimas prie kasdienių partizano daiktų. Miško broliams labai svarbus kiekvieno vaiko požiūris į laisvę ir būtinybę saugoti savo kultūrą, jos identitetą, tad apie tai su jais drąsiai padiskutuosite.


Domina architektūra, Pirmosios Respublikos laikotarpio interjero dizainas ar vaizduojamoji dailė? Ši ekskursija – tai pažintis su muziejumi, kaip kultūros paveldo objektu, iš arti!
Ekskursijos metu bus gilinamasi į M. ir K. Petrauskų namų eksterjero ir interjero detales, jų pokyčius laikui bėgant, vykusias restauracijas ir per jas išsaugotas pastato vertingąsias savybes. Ekskursijoje papasakosime, kaip keitėsi namo planas, pritaikant jį muziejaus reikmėms, o apsilankę autentiškame Kipro Petrausko bute pamatysite restauruotą interjerą, kuriame gimsta lietuviškų dizaino tradicijų ir art deco sintezė. O kas išsaugota po laiptinėje esančiu kilimu? Ar sugebėsite atskirti senovines duris nuo analoginių? Kurių Lietuvos dailininkų paveikslai eksponuojami šiuose namuose? Atsakymus sužinosite atvykę pas mus!
Užsiėmimas tinkamas vyresnių (9-12 kl.) klasių moksleiviams dailės pamokoms. Ekskursijos metu mokiniai gali susipažinti su vaizduojamosios dailės kūriniais ir tarpukario interjero dizaino principais.
Ugdomos kompetencijos: kultūrinė, kritinio mąstymo, pažinimo.
Užsiėmimas gali būti pritaikytas asmenims su judėjimo negalia. Apie pritaikymą specialiųjų poreikių turintiems asmenims būtina pranešti užsakymo metu. Tokiu atveju sudaroma ne didesnė nei 5 asmenų grupė, neskaitant lydinčių asmenų.


Susitikimas su gongais - nauja ir unikali patirtis! Sužinosite apie gongų istorines ištakas, kilmę ir paskirtį. Suprasite ir pajausite, kaip šie galingi instrumentai veikia jūsų kūną, protą ir mintis. Patirsite įspūdingas gongų garsų vibracijas ir tuo pačiu sužinosite garso įtaką mūsų organizmui. Išmoksite atsipalaidavimo technikų ir savirefleksijos. Įvaldę šias technikas gebėsite patys pritaikyti jas esant stresinėms situacijoms, kylant jauduliui ar nerimui. Tad labai kviečiu patirti gongų galią.


Užsiėmimų metu susipažinsite su vienu seniausių amatų, puodžiaus amatu. Parodysime kaip žiedžiami puodai žiedimo ratu.  Moksleiviai galės nusilipdyti savo orginalų gaminį arba su meistro pagalbą išsižiesti dubenėlį. Sužinosite kaip iš molio, vandens su ugnies pagalba, galima kurti nuostabius kūrinius. Užsiėmimus ves sertifikuotų tautinio paveldo tradicinių amatų meistrė Dalė Urbienė.


Edukacinė programa „Margučių raštai" (5 - 8 kl.)

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su Velykų šventės kilme ir ritualais: supimosi, laistymosi ir plakimo, kiaušiniavimo, lalavimo, mirusiųjų pagerbimo, vaišinimosi tradicijomis. Pristatomos trys tradicinės margučių ornamentų komponavimo schemos. Demonstruojant video siužetų / pasakojimų „Margučių marginimas skutinėjant", „Tradicinis marginimas vašku" pristatomi tradiciniai, labiausiai Lietuvoje paplitę marginimo būdai. Aptariama margučių konservavimo technologija. Demonstruojami Jonavos rajono tautodailininkų marginti bei skutinėti margučiai. Mokiniai mokosi marginti margučius tradicine marginimo technika – išrašant margučius vašku. Dainuojamos sūpuoklines dainas „Kas pakorė sūpuoklėkes“, „Supkit mane supėjėliai“. Išryškinamos velykinės jaunimo suėjimų tradicijos. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas.


„Sėkmingos klaidos – eksperimentai laboratorijoje“

Edukacijos metu mokiniai susipažins su smalsiais, žingeidžiais žmonėmis, kurių svajonės bei pastabumas atvedė prie sėkmingai, nesėkmingų klaidų. Ir kurie įrodė, kad net atsitiktinumas dažnai atveda mus prie didžiojo atradimo. O tokių asmenybių mokslo istorijoje gausu:
- Džozefas Prislis atrado kelias dujines medžiagas tarp kurių buvo ir anglies dioksidas;
- Charles Thilorieris atrado sausą ledą, kurio dėka galime daryti nuostabiausius eksperimentus, bei turėti švariausią ir aplinkai palankiausią šaldomąją medžiagą.
- Johnas Pembertonas išvirė mikstūrą, kurią šiandien visi pažystame kaip „Coca Cola“.
- Viljamas Perkinas siekė sukurti vaistus nuo maliarijos, o susintetino pirmąjį sintetinį dažą moveiną. Kadangi iki tol natūralūs purpurinės spalvos dažai buvo labai brangūs jis suprato, kad jis išrado pigesnį jiems pakaitalą ir patentavo savo išradimą, bei įsteigė pirmąją sintetinių dažų gamyklą.
- Broliai Vizbarai. Pirmuoju pasaulyje kraujo tyrimų spektrofotometriniu jutikliu ir į jį įmontuotu lazeriu. Jis ypatingas ir tuo, kad tyrimui atlikti nereikėtų imti kraujo duriant į pirštą ar veną: prietaisas būtų ypač aktualus cukriniu diabetu sergantiems žmonėms bei padėtų gelbėti gyvybes. Visi kartu atliksime eksperimentus ir sužinosime daug naujų dalykų.


Virtualios realybės edukacija "Žalioji žinutė" išvažiuojamoji

Mokymosi aplinka turėtų būti kuriama atsižvelgiant į mokinių amžių, jų poreikį. Vienas svarbiausių aspektų šiuolaikiniame pasaulyje, tai įvairių mokymosi metodų integravimas ir vaikų įtraukimas į neformalias, švietėjiškas veiklas. Virtuali realybė - jau pamėgta vaikų tarpe, kadangi jos metu realiu laiku galima atsidurti bet kokioje aplinkoje pamatyti, išgirsti ar net pajausti teikiamą informaciją. Mokymosi procese naudojant VR elementus galima pasiekti labai efektyvių rezultatų: mokiniai įtraukiami į veiklas, kurioje teikiama ne tik įdomi, bet ir naudinga, svarbi informacija. Edukacijų metu "Žalioji žinutė" norima vaikus pakviesti į susitikimą su virtualia veikėja Panda, kuri supažindins su atliekų rūšiavimo kultūra visame pasaulyje, parodys, kaip yra svarbu rūpintis savo aplinka ir kokie procesai gali įtakoti klimato atšilimą, gyvūnų, augalų išnykimą. Norima, kad vaikai labiau pažintų įvairias kultūras, mus supantį pasaulį, siekiama, kad biologijos, geografijos bei istorijos pamokos būtų perteikiamos neformaliuoju būdu. Taip pat norima vaikus supažindinti su atliekų perdirbimo procesu: nuo atliekų surinkimo iki galutinio atliekų perdirbimo. Tokia pažintis padės suvokti atliekų rūšiavimo svarbą ir kaip jas galima "prikelti" naujam gyvenimui. Edukacijų metu vaikai, susiskirstę komandomis, dalyvaus atliekų rūšiavimo rungtyje, kurios metu patys turės teisingai surūšiuoti ir į teisingus konteinerius paskirstyti paslėptas atliekas. Komandinis darbas paskatins tarpusavio ryšį, bendravimą. Edukacijų pabaigoje su mokytojais bus keliami ir aptariami svarbiausi patirtos edukacijos klausimai ir atliekų rūšiavimo svarba mūsų visuomenėje.


Panevėžio rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Programos pristatymas. Lankytojus pasitinka mokytoja – „daraktorė“ (muziejininkė), kuri pakviečia į inscenizuotą „senosios “ mokyklos klasę, Lietuvių kalbos pamoka. Edukacinės programos dalyviai supažindinami su lietuviškos spaudos draudimo laikotarpiu, knygnešyste, pasakojama apie dvare įrengtą knygų slėptuvę, supažindinama su tuometinio mokymosi ypatumais, sunkumais ir problemomis. Po pasakojimo pereinama prie praktiniio užsiėmimo - rašo tekstą plunksna, kas nori, bando parašyti žodžius graždanka. Matematika – pateikiamas to meto uždavinys, supažindinama su to meto matais (svorio, ilgio, tūrio). Istorijos pamoka (pasirinktinai) – pasakojimas apie Gabrielės gyventas vietas, nuveiktus darbus, primenamas jos gyvenimo kelią. Biologija (pasirinktinai) - žolelių pažinimas, nauda žmogui, kurią dovanoja gamta, Gabrielės darbas Joniškėlio vaistinėje ir vėliau panaudotos žinios karo metu suteikiant pagalbą. Geriama arbata. Pabaigai – antspaudas tetradkoje, kurioje rašė žąsies plunksna ir siūloma žaisti žaidimą (pagal M. Grigonio knygą "200 žaidimų") .


Ekskursija „UNESCO saugomo Vilniaus senamiesčio panoramos“

Tai sportiška, dinamiška ir aktyvi ekskursija, kurioje ne tik grožėsimis skirtingomis Vilniaus panoramomis, bet ir kopsime į senamiesčio kalvas. Pakeliui ekskursija supažindins su senuoju Vilniaus Užupio priemiesčiu, jo geneze bei dabartine menininkų išpuošta Nepriklausoma Užupio respublika. Legendų bei vaizdų pagalba bandysime modeliuoti senojo Vilniaus miesto gyvenimą, jo išskirtinumus, nuo kalvų skaičiuosime skirtingų maldos namų bokštus, ieškosime pasislėpusių vandens šaltinių bei aplankysime ilgiausią senamiesčio statinį. Ekskursija yra pritaikyta skirtingo amžiaus vaikams.


Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Pasakojimo edukacinė programa „Bitė ir aš“ skirta ugdyti vaikų ekologinį sąmoningumą ir kūrybiškumą, skatinti edukacijos dalyvių domėjimąsi bičių gyvenimu, jų reikšme žmonijos žemėje išsaugojimui. Vaikai kartu su edukatoriumi kuria istoriją apie į užterštą miestą užklydusią bitę, apie mergaitės ir bitės draugystę. Kuriant istoriją, vaikai daug sužino apie bites, jų ypatumus ir gyvenimo būdą, susipažįsta su bičių mėgstamais augalais ir sėklomis, sužino, kas yra bičių priešai, kodėl jos nyksta, ir kaip kiekvienas gali prisidėti prie šių itin naudingų vabzdžių išsaugojimo. Pasakojimą papildo edukacinių priemonių rinkinys (kaladėlės miesto statymui, bitutė, avilys, augalų žiedai ir sėklos), vaizdo įrašai, žaidimai. Užsiėmimo metu vaikai lavina pažinimo, socialines ir emocines kompetencijas, kritinį mąstymą, patiria įvairių pojūčių, dalyvaudami įtraukiančiose sensorinėse veiklose. Vaikai susipažįsta su knygomis apie bites, dalyvauja interaktyvioje viktorinoje, pasitikrindami savo žinias apie bičių pasaulį.


Programos tikslas – etnokultūrinio raštingumo ir tautinio tapatumo ugdymas, supažindinant vaikus su savo krašto kultūra, svarbiausiais istoriniais įvykiais, tradicijomis. Vykdant programą siekiama dalyvius supažindinti su unikaliu reiškiniu – knygnešyste, suteikti vaikams žinių apie savo krašto asmenybes ir įvykius, ugdyti kūrybiškumą ir komunikavimo kompetencijas, skatinti pasitikėjimą ir plėtoti saviraišką. Vaikai pagilins žinias apie krašto istoriją, ugdysis gebėjimus, kurių reikia pažįstant pasaulį, jį tiriant, atrandant atskirų asmenybių ir įvykių sąsajas. Edukacinės programos dalyviai supažindinami su lietuviškos spaudos draudimo laikotarpiu, su istoriniu Garšvių kaimu, knygnešių veiklą įprasminančiais paminklais bei vietomis tiesiogiai ir virtualiai. Svirne rodoma išlikusi knygų slėptuvė. Teatralizuotai supažindinama su knygnešystės istorija. Knygnešio rūbais apsirengęs muziejininkas įtraukia dalyvius į teminį simuliacinį žaidimą. Vaikai gali panešti „knygnešio maišą“ ir kt. Vaikai improvizuoja knygnešio ir žandaro akistatą. Susipažįsta su draudžiamos lietuviškos spaudos laikų rašmenimis - kirilica. Kartu su muziejininku-knygnešiu, grojančiu kanklėmis, dainuojama knygnešio daina. Edukacinės programos dalyviai taip pat supažindinami su valstybingumo simboliais. Edukacinės programos metu vyksta netradicinė istorijos pamoka ir netikėtos kūrybinės improvizacijos, pagal dalyvių pageidavimą, organizuojama viktorina „Atspėk, kas knygnešio maiše“.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovo Gedimino palikuonys XIV a. pabaigoje įsitvirtino ir Lenkijos soste, kitame
šimtmetyje į jų įtakos zoną pateko čekų ir vengrų valstybės.
Iki XVI a. antros pusės ši dinastija buvo viena įtakingiausių Europoje.
Gediminaičiai giminiavosi su žymiausiomis Europos
valdančiosiomis šeimomis – ne viena iš šio meto Europos valdančiųjų šeimų savo genealoginiame medyje ras giminystės sąsają su Gedimino vaikaitėmis arba provaikaitėmis.
Per edukacinį užsiėmimą susipažinsime su Gediminaičių
genealogija, išsiaiškinsime Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės
valdovų valdymo seką bei giminystės ryšius, sužinosime ir įvertinsime valdovų politinę ir kultūrinę veiklą bei jos įtaką to meto visuomenei bei reikšmę šiandieninei visuomenei.


Valstybinio Kernavės kultūrinio rezervato direkcija

Edukacijos metu sužinosime, kaip buvo ieškomas ir kaip buvo atrastas viduramžių Kernavės miestas. Išsiaiškinsime, kaip iš archeologų aptiktų pavienių radinių, mokslinės analizės, eksperimento ir rekonstrukcijos metodais buvo atkurtas XIII–XIV a. viduramžių Kernavės miesto fragmentas. Pamatysime viduramžių Kernavės miesto vietą ir greta atkurtus viduramžių miesto namus, dirbtuves, kiemus. Lankysimės miestiečių sodybose, pažinsime jų kasdienį gyvenimą, naudotus daiktus, amatus.


Tai edukacinis užsiėmimas, kviečiantis moksleivius ir mokytojus nusikelti į istorinį, neturintį precedento Lietuvos valstybės intensyvios raidos laikotarpį, traktuotiną kaip unikalią istorinę galimybę, kuria sėkmingai pasinaudota visose socialinėse ir kultūrinėse srityse. Tai pažintis su muitinės veikla tarpukario Lietuvoje, kaip buvo organizuojama sienos apsauga.Moksleiviai supažindinami ne tik su geopolitine padėtimi, bet ir lyginami architektūros statiniai vyravę Žemaitijos ir Klaipėdos krašte.


Ar žinai, kas yra „kiškio polka“? O koks yra „kiškio miegas“? O ką reiškia „ne zuikio išspirtas iš kelmo“? Kada „kiškiams akys sprogsta“? O kada sakoma, „giria kaip zuikis pelėdos nagų švelnumą“ arba „ne tavo kiškis, ne tu ir kiškis“? Virtualus ir interaktyvus edukacinis užsiėmimas „Kiškio miegas“, pasitelkus į pagalbą šiuolaikines technologijas, skatins nuotaikingai pažinti smulkiosios tautosakos kūrinius. Žaidimas pritaikytas pradinių klasių mokiniams, kuriems svarbu turtinti gimtąją kalbą, atrandant šmaikščius, šelmiškus posakius, patarles ir priežodžius, kuriuos linksma pritaikyti kasdienėje kalboje. Naudotis šiuolaikinėmis technologijomis sukurtu virtualiu žaidimu vaikams labai smagu, nes dalyviai gali ne tik pažinti, patirti, išmokti, bet ir varžytis.


Trakų istorinio nacionalinio parko direkcija

Edukacija " Pažinkime istorinius parkus" vyksta įstorinių parkų pažinimo centre ir istoriniame E. F. Andre projektuotame parke (gyvai).  Moksleiviams mokymų salėje Aula multimedijos pagalba pristatomi istoriniai parkai. Vėliau keliaujame į interaktyvią parkų ekspoziciją, kurioje galima pačiupinėti, prisiliesti, paklausyti ir tokiu būdu susipažinti apie istorinius parkus. Sekantis ekukacijos etapas, tai gyvas parko pažinimas su edukatoriumi-gidu.


Vaikų dainuojamasis ir muzikinis folkloras

Edukacinės programos tikslas – kiekvienam vaikui, net ir mažiau gabiam sudaryti sąlygas dalyvauti etninės kultūros pažinimo ir kūrybiniame procese. Folkloras – universali ir visapusiška vaikų ugdymo terpė.
Edukacinė folkloro programa skatins vaikų saviraišką, domėjimąsi tradicine kultūra, ugdys estetinį jautrumą ir kūrybiškumą, sudarys sąlygas praktiškai pažinti lietuvių folklorą, patirti prasmingą, aktyvų ir kūrybišką dalyvavimą etnokultūrinėje veikloje.
Edukacijos dalys: trumpa informacija apie dainas, muzikos instrumentus, instrumentų pristatymas, praktiniai bandymai (atskirai ir grupėje), grįžtamasis ryšys (aptarimas, muzikavimo džiaugsmo išraiška).
Nuotaikinga dainavimo ir muzikinio folkloro edukacija, kurioje pristatomi lietuvių tradiciniai instrumentai: skudučiai,
lumzdeliai, švilpynės, kanklės, basetlė, būgnas, kuriais vaikai bus mokomi pagroti. Taip pat susipažins su Joniškio krašto
vaikų dainomis ir išmoksime labiausiai patikusią dainą. Užsiėmimų metu dalyviai sužinos įvairiausias muzikos instrumentų gamybos, saugojimo, dainų ir muzikos instrumentų sakralumo paslaptis, socialinius muzikantų ir dainininkų gyvenimo aspektus, muzikavimo, dainavimo džiaugsmus ir rūpesčius.
Uždaviniai – suteikti galimybę pažinti ir sudominti vaikus senąją tradicinės lietuvių kultūros dalimi – dainomis, instrumentais,
muzikavimu.
Edukacija puoselės prigimtinę kultūrą ir ugdys kultūrinį tapatumą.
Bus  supažįstama su tautiniu menu, bus skatinama jo sklaida.
Edukacija ugdys mokinių savivertę ir motyvaciją, pasitikėjimą savimi, savo etnine tapatybe, tauta.
Edukacijos vedėja – Joniškio kultūros centro etninių renginių režisierė ir folkloro kolektyvų meno vadovė Rita Kipšaitė-Balčiūnienė.


Edukacinis spektaklis „Ten, kur miega žuvys“

Edukacinis spektaklis "Ten, kur miega žuvys" vaikams
provokuos dialogui ir kvies pažinti savo elgesio pasekmes gamtai, ypatingai planetos vandenynams. Kūrybiniais
metodais lavins vaikų atidą ir aplinkosauginę savimonę ir pateiks sprendimus rūpintis mus supančia aplinka:
rūšiuoti atliekas, mažinti vartotojišką kultūrą, atsakingiau įsigyti naujus daiktus, senus daiktus pritaikyti pakartotiniam
panaudojimui. Pagrindiniai veikėjai savo kelyje susidurs su vaikams gerai pažįstamais daiktais: žaislais, baldais,
rūbais, vienkartine šventine atributika, išmaniais elektriniais įrenginiais ir kt., bei per jautrų santykį su jais ir supančia
aplinka, padės vaikams suprasti aplinkosaugos svarbą.


Tautinių juostų raštai mus pasiekė iš gilios senovės, tai protėvių laiškai mums apie tradicijas ir grožio sampratą. Neatsitiktinai jie vadinami raštais, nes jais ir juose užrašyta svarbi informacija. Vijimas kaladėlėmis – vienas seniausių juostų audimo būdų, pasižymintis spalvų ir raštų gausa bei reikalaujantis kruopštumo ir kantrybės. Juostoms vyti naudojami įvairių spalvų vilnoniai siūlai ir kaladėlės, dažniausiai pagamintos iš medžio ar kaulo. Juostų raštų gali būti įvairių: nuo labai sudėtingų iki labai paprastų, pavyzdžiui, išilginių dryžių, eglučių, vingelių. Užsiėmimo metu dalyviai supažindinami su tradiciniais juostų raštais bei ornamentais, išmokomi nusivyti po juostelę.


Paslauga vyksta Odetos galerijoje, kur galima apžiūrėti meistrės kūrybos studiją ir gausybę originalių daugelio autorių linoraižinių.
Linoraižiniui klišės gaminamos iš linoleumo. Linoleumas – lengvai raižoma minkšta medžiaga, labai tinkama spalvotam raižiniui. Linoraižinius kuria ir profesionalūs dailininkai, ir tautodailininkai. Mes išbandysime liaudiško linoraižinio kūrybą.
Užsiėmimų metu mokiniai įgyja žinias ir naują patirtį, kuri yra neabejotinai naudinga mokinio sociokultūrinio konteksto pažinimui ar jo praplėtimui. Kartu yra lavinamas moksleivių kūrybiškumas, skatinami nauji idėjų generavimo metodai bei saviraiškos būdai. Svarbiausia užsiėmimų dalis yra praktinė galimybė sukurti po autorinį grafikos kūrinį, įsitraukti į meno kūrimo procesą.
Pirmiausiai, supažindinama su įrankiais ir medžiagomis. Raižymui naudosime kaltelius ir nedidelius linoleumo gabalėlius. Ant linoleum su pieštuku arba tušinuku išsipiešiame savo paveikslėlį. Tada su kalteliu jį išraižome. Nepamirštame, kad piešinys turi būti nupieštas atvirkščiai, ypač tai svarbu prisiminti, jei norime raižyti raides ir skaičius. Išraižytą linoleumą specialiu voleliu padengiame linoraižiniams skirtais dažais ir senoviniu primityviu būdu – su šaukštu – atspaudžiame ant popieriaus. Nuo vienos klišės galime padaryti ne vieną atspaudą. Išmokstame teisingai pasirašyti savo grafikos kūrinį.
Linoraižinys – labai įdomi ir įtraukianti kūrybos technika. Ji nei vieno nepalieka abejingo. Per vieną užsiėmimą įmanoma sukurti linoraižinį nuo pradžios iki atspaudo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė programa "Lituanicos" skrydis per amžius atminty"

Visi žinome, kas tokie buvo Steponas Darius ir Stasys Girėnas. O ką galime pasakyti apie šių lakūnų gyvenimo vingius ir jų legendinio skrydžio detales? Kiek kainavo lėktuvas? Kaip sekėsi ruoštis skrydžiui? Kas vis dėlto nulėmė katastrofišką skrydžio baigtį? Į šiuos ir daugybę kitų klausimų atsakys interaktyvus žaidimas „Skrydis per Atlantą“. Kiekvienas galėsime į rankas imti planšetinį kompiuterį ir stebėti pilotų dialogus, krautis daiktus į lėktuvą, užvėsti „Lituanicos“ variklį ir skristi per vandenyną. To per maža? Ne bėda! Geriau skrydį suprasti padės autentiškos „Lituanicos“ nuolaužos ir išlikę asmeniniai lakūnų daiktai, kuriuos galėsime apžiūrėti sužaidę žaidimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šiandien pinigai yra viena svarbiausių priemonių, kuri suteikia begalines bendradarbiavo ir kūrybos galimybes. Be jų neįsivaizduojame nei elementariausios buities, nei įspūdingiausių projektų. Tad kviečiame susipažinti su pinigų istorija nuo senovės primityviausių mainų iki šiandieninių eurų. Edukacinio užsiėmimo metu Jums bus pristatyti įspūdingi valiutos pavyzdžiai, nieko bendro neturintys su mums gerai pažįstamomis monetomis ar popierinėmis kupiūromis, susipažinsite su muziejaus pinigų lobynu. Taip pat sužinosite, kaip nukalama moneta ir kiek daug paslapčių gali papasakoti apie pasaulio kultūrą ir istoriją tas mažas pinigėlis.


Protų mūšis „Ką žinau apie Joną Basanavičių?“

Kosmopolitiškojo Jono Basanavičiaus biografija slepia daug neįtikėtinų faktų. Ar žinojote, jog ši iškili Lietuvos tautinio atgimimo asmenybė buvo įgijusi Bulgarijos pilietybę ir dirbo kunigaikščio Ferdinando rūmų gydytoju? Tik sulaukęs 53-ejų metų Basanavičius grįžo į Lietuvą ir tęsė užsienyje pradėtą mokslinę, politinę bei etnokultūrinę veiklą, pašvęstą gimtinei. Kviečiame pasigalynėti protų mūšyje ir sužinoti dar daugiau įdomybių apie spalvingą gydytojo gyvenimą.


Klaipėdos rajono turizmo informacijos centras

Ar žinote, kokiam tikslui buvo naudojamos vėtrungės? Ir kodėl jos vadinamos laivo karūnomis? Edukacinio užsiėmimo „Drevernos vėtrungėlės dažymas“ metu įminsite šią vėtrungių paslaptį. Susipažinsite su Pamario krašto kultūra, istorija, senosiomis žvejybos tradicijomis. Sužinosite, ką reiškė pamario laivadirbių pagamintos puošnios vėtrungės ir kodėl jas žvejai privalėjo iškelti savo burvaltės stiebo viršūnėje. Nagrinėsite vėtrungių ženklus bei jų spalviškumą, simboliką. Dažysite medinį ruošinuką – Drevernos vėtrungę – magnetuką, kurį pasiliksite atminčiai. Kol džius vėtrungėlės, keliausite į Drevernos mažųjų laivų uostą – aplankysite vėtrungių skverelį, senovinį burlaivį – reisinę „Dreverna“ su iškelta Drevernos vėtrunge. Iš apžvalgos bokšto (15 m) taip, kaip kadais čia žvelgė milžinai, apžvelgsite Naglių gamtinį rezervatą, Drevernos apylinkes.


Edukacija apie mėlyną spalvą: "Mėlynoji misterija: gilesnis spalvos supratimas

Tai edukacinis-praktinis užsiėmimas, kuris mokinius įveda į mėlynos spalvos ir akvarelės meno pasaulį, supažindina su iškilia menininke Rūta Katiliūte ir jos filosofiniu meniniu požiūriu į mėlyną spalvą. Dailininkė akvarelistė Eglė Lipinskaitė paaiškins, kas yra akvarelė, kuo ji skiriasi nuo kitų technikų. Papasakos apie skirtingų mėlynos spalvos atspalvių reikšmes ir simbolius.
Edukacijos metu bus suteikiamos visos reikalingos priemonės. Tapysime su menininkams profesionalams skirtais dažais ir teptukais, teptuko potėpio galimybėmis ir subtilybėlis, bei keletu akvarelės technikų. Aptarsime komponavimo ypatumus. Trumpa demonstracija padės geriau suprasti ir įsivaizduoti darbą su akvarele, tuomet prasidės praktinė edukacijos veikla, kur mokiniai galės išbandyti naujas technikas, kuriant savo akvarelės darbus. Pabaigoje bus paroda ir aptarimas, kur mokiniai galės pasakoti apie savo įkvėpimo šaltinius ir kūrybinę patirtį, mokinsis analizuoti bei pagirti draugų darbus.


Graužikai ir jų atstovės gudruolės žiurkės (Išvažiuojamoji)

Edukacinės programos apie graužikus metu, laukia pažintis su gausiausiu žinduolių būriu, jų įvairove, gyvenimo būdu ir jų vaidmeniu mus supančioje aplinkoje. Edukacijos metu aptarsime geriausias graužikų savybės, jų išskirtinumą, ryšį su kitų šalių kultūromis. Diskutuosime, bei dalindamiesi įgytomis žiniomis ir patirtimi, analizuosime, įvairiose kultūrose vyraujančius stereotipus apie graužikus, išsiaiškinsime, kodėl jie dažnai laikomi kaip naminiai augintiniai. Nors graužikai dažnai įvardinami kaip kenkėjai, bet jie vaidina labai svarbų vaidmenį biomedicinoje atliekant genetinius ir onkologinius tyrimus. Jie labai svarbi mitybos grandinės dalis, kuri padeda išlikti daugybės rūšių gyvūnams. Stebėdami, edukacijoje dalyvaujančius graužikų atstovus, išsiaiškinsime, kaip teisingai elgtis juos laikant namuose.


Aukso pjūvis arba grožis skaičiuose (Nuotolinė paslauga)

Užsiėmimo metu moksleiviai sužinos žmonijos grožio ir harmonijos paieškų istoriją, išgirs kas yra aukso pjūvis ir kodėl jis apipintas mitais ir legendomis. Kartu su moksleiviais analizuosime meno kūrinius, kuriuose atrasime tobulas formų ir spalvų proporcijas. Moksleiviai susipažins su Albrecht Dürer, Leonadro da Vinci, Antonio Stradivari darbais. Moksleiviai turės puikią progą pamatyti kaip matematikos ir geometrijos žinios pritaikomos mene. Jie išmoks panaudoti aukso pjūvio taisyklę kūryboje – pagal aukso pjūvio taisyklę padalinti atkarpą, nubraižyti „auksinį stačiakampį” ir į jį įbraižyti spiralę. Nuo neatmenamų laikų mokslininkai ir menininkai siekė suprasti ir moksliškai pagrįsti gamtoje egzistuojančią harmoniją. Atsigręžkime į žmogų – jis taip pat yra tobulas gamtos kūrinys, sukurtas naudojant aukso pjūvio taisyklę – santykis smegenų ir širdies darbo, akies sandara, veido ir kaulų proporcijos, netgi kraujospūdis. Šis užsiėmimas tai puiki galimybė moksleiviams suprasti meno ir mokslo sinergiją. Sužinoti kas yra aukso pjūvis ir išmokti jį pritaikyti. Tai puikus užsiėmimas naujoms kultūrinėms ir meninėms patirtims įgyti.


Mamos diena – tai ypatinga diena, kai sustojame akimirkai ir su meile bei dėkingumu pagerbiame patį brangiausią žmogų mūsų gyvenime. Edukacijos dalyvius kviečiame ne tik sužinoti apie Baltijos gintarą, dar vadinamą Lietuvos auksu, bet ir sukurti mielą gintarinę dovaną mamai.


Meninė edukacija „Mandalos iš spalvoto smėlio“

Tai spalvų kupina edukacija, kurioje dalyviai susipažins su mandalų kūrimu ir jos atsiradimo istorija bei svarba mūsų
gyvenimui. Mandala - tai vidinio žmogaus pasaulio, žmogaus dalios atspindys. Kartu pasinersime į spalvoto smėlio terapiją,
kuri leis laisvai išreikšti savo mintis, emocijas, nuotaikas. Ugdysime vidinę harmoniją, savęs pažinimą, susikaupimą, didesnį pasitikėjimą savimi ir savo jėgomis. Susipažinsime su Rytų kultūros mandalų kūrimu ir sužinosime kaip jos pasireiškė
lietuvių kultūroje. Klausysimės meditacinės muzikos ir susikursime aplinką su atviru ir nuoširdžiu buvimu kartu. Kiekvienas
vaikas pasigamins po nepaprastą prisiminimą - mandalos piešinį, kurį galės parsinešti namo, o įgyta patirtis moksleiviams
padės kituose ugdymosi procesuose bei visuomeninėje veikloje.


Kurdamas virtualų pasaulį smėlio dėžėje vaikas gali rasti realaus gyvenimo problemų sprendimą ir žaismingai sumažinti stresą bei nerimą, kurio šiuolaikiniame pasaulyje gerokai per daug. Terapijoje dalyvis spontaniškai veikia su smėliu ar figūrėlėmis tai, ką jam norisi: piešia smėlyje, formuoja jį, kuria paveikslą naudodamasis figūrėlėmis, galbūt vaizduoja visą istoriją. Jam nėra duodama instrukcija, jis gali laisvai žaisti. Tokiu būdu jis prisiliečia prie savo tikrosios savasties, kuri ilgą laiką buvo nuslopinta vardan adaptacijos išoriniame pasaulyje. Iškylantys vaizdiniai, panašiai kaip ir sapnai, yra puikus greitkelis į pasąmonę ir parodo tikrąją emocinę būseną. Visa tai atspindi ir kartu nukreipia vidinę asmenybės raidą pilnatvės link. Smėlio dėžės terapija ypač tinka vaikams, kuriems sunku žodžiais išreikšti savo vidines būsenas, tačiau ir daugeliui kitų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Smėlis yra naudingoji iškasena naudojama įvairiose srityse. Smėlis naudojamas  stiklo, keramikos, porceliano, metalo  gamyboje bei statybose.  Šioms sritims labiausiai tinka kvarcinis smėlis, kuris turi daugiau nei 90 procentų kvarco mineralų.  Kvarcinis smėlis turi daugybę panaudojimo būdų ir mene. Nuo seniausių laikų smėlis naudojamas smėlio tapybai, smėlio skulptūroms, mozaikai, smėlio laikrodžiams, dekoratyviniuose dirbiniuose, keramikos ir stiklo gamyboje. Edukacijos metų ištyrinėsime iš smėlio pagamintus meno kūrinius, apžiūrėsime smėlio mėginius, ištirsime smėlio savybes ir pasigaminsime stiklo sagę.
Išklausę teorinę dalį mokiniai susiskirstys į komandas. Į komandas susiskirstys žaisdami žaidimą "Kur naudojamas smėlis?". Žaidimo tikslas įtvirtinti teorinėje dalyje išgirstą informaciją. Komandos dirbs klasėje įkurtoje laboratorijoje. Kiekvienai komandai bus paruoštos laboratorinės priemonės (smėlio mėginiai, kolbos, mėgintuvėliai). Tiriamojoje dalyje ištirs smėlio savybes, nustatys jų rūšį, išmoks atpažinti kvarcinį smėlį. Atliks eksperimentą su impregnuotu smėliu. Eksperimentų metu vaikai bus mokomi kelti hipotezes, nusakyti rezultatus, formuluoti išvadas.
Kūrybinės veiklos dalyje mokiniai dirbs individualiai. Kiekvienas pasigamins stiklo sagę. Vaikai skatinami mąstyti, kodėl mokėmės apie smėlį, o gaminame stiklinę sagę. Kuo stiklas susijęs su smėliu? Edukacijos metu nuolat ieškome sąsajų tarp aplinkoje esančių daiktų ir smėlio.
Metodai: eksperimentas, kortelių žaidimas, diskusija, sagės gamyba, piešimas.
Priemonės: kvarcinis smėlis, impregnuotas kvarcinis smėlis, vanduo, kolba, šaukštelis, stikliniai kristalai (kabišonai), klijai, spalvinimo priemonės, popierius, sagės.


Edukacija „Rūmų labirintais“ – tai ne tik pasakojimas apie miesto prie Nevėžio upės kultūrą, tai galimybė moksleiviams praplėsti jų kultūrinį akiratį. Unikalios ekskursijos po Kultūros namų labirintus metu mokiniai ne tik klausysis įdomiausių istorijų, bet ir bus aktyviai įtraukiami į diskusijas, skatinami išreikšti savo mintis ir idėjas. Moksleiviai pateks į Aukštaitijos kultūros virtuvę, kur gimsta renginiai, spektakliai ir koncertai, tačiau įprastai lankytojai ir žiūrovai niekada nepatenka. Vaikai ir jaunuoliai turės progą susipažinti su specialia renginių įranga, apsilankyti užkulisiuose, grimo kambariuose ir kitose patalpose, kuriuose ruošiasi aktoriai, išmoks naujų teatrinių terminų, galės pastovėti „aktoriaus batuose“. Edukacija praplės mokinių kultūros suvokimą ir, tikėtina, sudomins veiklomis, vykstančiomis kultūros rūmuose.


Edukacinėje sodyboje „Vėjų fėja“ dainuosime lietuvių liaudies dainas ir džiugiai bendrausime. Jaukiai prie židinio kalbėsime apie protėvių pasaulėžiūrą ir gyvybės medžio prasmes. Išsiaiškinsime, kaip Žmonės perduodavo žinią, kai dar nebuvo rašto. Nagrinėsime gyvybės medelio simboliką, ženklų kalbą pasakose, senolių piešiniuose. Pasislėpusių gyvybės medelių ieškosime sodyboje. Žaidynėms pasikviesime linksmuolį Kauką, kuris išmokys mįslių, patarlių, žaidimų ir ratelių. Visi smagiai pašėliosime. Ant medinių lentelių piešime spalvingus gyvybės medžius, kuriuos parsivešime į savo namus. Pasidalinsime komandomis ir surengsime smagias ženklų ieškojimo varžybas. Vaišinsimės šeimininkės arbata ir smagiai bendrausime.


Europos parko šiuolaikinio meno ekspozicija įrengta jaukiame, žaliame natūralios gamtos meniniame kraštovaizdyje, o dalyvius šiltai pasitinka profesionalūs edukatoriai. Moksleiviai ugdomi kūrybiška forma supažindinant su šiuolaikinio viso pasaulio meno ir gamtos harmonija muziejaus po atviru dangumi erdvėje. Šiuo užsiėmimu siekiama praturtinti meninę patirtį, žadinti jautrumą aplinkos estetikai ir meno reiškiniams, pagarbą šiuolaikiniam menui, ugdyti kūrybiškumą, kritinį mąstymą, lavinti vaizduotę, sužadinti norą domėtis ir aktyviai dalyvauti, sudaryti galimybes patirti pažinimo džiaugsmą, skatinti komandinio darbo, bendradarbiavimo ir komunikavimo įgūdžius. Užsiėmimo pradžioje edukatorius mokinius supažindina su muziejumi, pritaikyta grupei, dialogo forma papasakoja apie šiuolaikinį meną, muziejaus įkūrimo istoriją, ekspozicijos išskirtinumą, dydį, kultūrų išraiškų įvairovę, galimybę plačiai susipažinti su skirtingų tautų ir šalių menininkų darbais (net 35 pasaulio šalių pripažintų menininkų kūrinių, tarp kurių minimalizmo, konceptualizmo, žemės meno ir kt. meno krypčių geriausių kūrėjų pavyzdžiai),  atrasti ir palyginti. Vėliau pristatant skulptoriaus Gintaro Karoso „Menininko namą“ mokiniams vaizdžiai atskleidžiama menininko realybė, gyvenimo, kūrybinio proceso momentai, demonstruojami eskizai, brėžiniai ir piešinių reprodukcijos. „Menininko namas“  – tai tarsi įgyvendinta kiekvieno vaiko svajonė: leistis į kelionę
su savo namu, kuriame būtų mylimiausi daiktai. Mokiniai gali sužinoti apie menininko pomėgius, gyvenimo būdą, vaikystės svajones. Pristatymo metu naudojama medžiaga iš Europos parko archyvų. Galiausiai mokiniai patys įsijaučia į menininko rolę ir tampa kūrėjais. Užsiėmimas vyksta Gintaro Karoso sukurtame Edukaciniame centre, kuris kartu yra ir architektūros, ir meno kūrinys, kur pro didžiulius langus matoma muziejaus aplinka. Priklausomai nuo amžiaus ir kitų veiksnių, grupėms individualiai parenkamos užduotys.


Edukacija elektromobiliu – Kunigaikščių medžioklės Birštono dvaro takais Vieninteliais Pabaltijyje, ekologiškaisiais elektromobiliais, lydimi kelionės vadovo, istoriko-pedagogo, gido, moksleiviai išvyksta Birštono kurorto takais: Žvėrinčiaus mišku, Vytauto piliakalniu, Škėvonių kalnagūbriu. Nuo 1413 metų jais praėjo visi garsiausi LDK karaliai, Didieji kunigaikščiai, bei jų damos. Važiuojant, audio gido pagalba, moksleiviams pagal amžiaus cenzą, pateikiama Karališkojo medžioklės ir poilsio dvaro istorijos pamoka: kaip medžioklės dvaro pramoga viduramžiais Europoje buvo organizuojama ekonominiais sumetimais ir kokio titulo asmenys dalyvavo Birštono medžioklėse; kaip Karalius Jogaila ir Didysis kunigaikštis Vytautas ištisus mėnesius trunkančias medžiokles, naudojo politinėms aktualijoms aptarti; kaip XV-XVI a. buvo saugojama, prižiūrima ir paveldima didžioji Birštono giria. Sustojus prie svarbiausių istorinių poilsio objektų, moksleiviai įtraukiami į praktines užduotis: kopimas į Vytauto piliakalnį; ištvermės sportinis pasitikrinimas medžioklės vietose Žvėrinčiaus miške, Birštono girios, menamos po 1422 m. Melno taikos sutarties, platybių apžvelgimas, įkopus į aukščiausią Lietuvos bokštą. Supažindintos medžiagos įtvirtinimui, istorinio Birštono muziejaus lankymas, pristatant faktus liudijančius dokumentus.