Virtuali komiksų laboratorija ir gyvo piešimo sesija (Nuotolinė paslauga)

Ar kada yra tekę išgirsti komiksą? O skaityti bežodę grafinę novelę? Kas gi yra protagonistas ir antagonistas? Edukacijos dalyviai kartu su knygų ir komiksų iliustruotoja Greta Alice kviečiami prisijungti į komiksų laboratoriją, kurios metu giliau pažvelgs į komiksų atsiradimo bei populiarėjimo istoriją nuo JAV iki Japonijos, susipažins su skirtingais komiksų stiliais, bei skaitys bežodžius komiksus. Interaktyvaus susitikimo metu moksleiviai dalyvaus gyvo piešimo sesijoje —  bus kviečiami kartu kurti veikėjus pasitelkiant „veikėjo anketas“, o vėliau kartu kurs komiksą ekspromtu, kuriame patys nulems pagrindinių veikėjų likimus bei drąsiai keis įvykių tėkmę. Visas jų mintis tuo metu gyvai iliustruos dailininkė. Edukatorė atskleis komiksų kūrimo užkulisius —  kaip sukurti gerą istoriją, kokiomis taisyklėmis remiantis sugalvoti pagrindinius veikėjus, kaip kuriami bežodžiai komiksai, kuriuos lengva perskaityti, nors juose nėra ...nė vieno žodžio! Autorė kvies žvilgtelėti ir į savo „darbo stalą“ —  pasidalins kūrinio keliu nuo eskizo iki knygose spausdinamų iliustracijų, papapsakos kaip, pasitelkiant linijas ir šešėlius sukurti judesį ir emociją. G. Alice pristatys Europos, JAV bei Azijos komiksų kūrėjus ir atskleis svarbiausią paslaptį, —  kaip, net ir neturint stiprių piešimo įgūdžių, galima sukurti pačius įspūdingiausius komiksus! Dalyviai bus kviečiami pažvelgti į komiksus pasitelkiant savo asmenines patirtis —  ar į problemas galime žiūrėti su humoru? O gal pačios juokingiausios situacijos gali būti su siaubo prieskoniais? Po susitikimo dalyviai gaus užduočių rinkinį, kuriame ras: komiksų kūrimo taisykles, siūlomas komiksų rekomendacijas bei instrukciją kaip sukurti savo komiksą. Greta Alice yra iliustravusi daugiau nei trisdešimt knygų. Tarp jų rašytojų Tomo Dirgėlos, Evelinos Daciūtės, Ignės Zarambaitės knygos. Dailininkė rezidavo komiksų rezidencijose Latvijoje ir Suomijoje, jos darbai buvo pristatyti Europoje bei aštuoniose personalinėse parodose Lietuvoje.


Paslaugos tikslas – prisidėti prie 5-12 kl. mokinių ugdymo siekiant jų, kaip individų, kaip atsakingų piliečių, visapusiškos
fizinio, intelektualinio, socialinio ir dvasinio potencialo išraiškos. Uždaviniai: (1) supažindinti su laivybos vidaus vandenimis
ypatumais, laivavedžių profesija; (2) praplėsti kultūrinį akitatį, supažindinant su etnine Minijos kaimo architektūra, Ventės
rago lankomais objektais; (3) supažindinti su terorizmu ir nusikalstamumu vandenynuose, siekiant užkirtsti kelią ir sumažinti
smurto aukų skaičių aktyvaus piratavimo zonose. (4) Nemuno deltos augmenijos ir gyvūnijos pažinimas ir stebėjimas
ekskursijos laivu metu; (5) Nemuno deltos pažintis pagal žemėlapio nuorodas. Numatomos veiklos: pasakojimas "Šių dienų
piratai", edukacinė programa "Pažink Nemuno", ekskursija laivu. Paskaita "Šių dienų piratai" skirta supažindinti su smurtu,
terorizmu bei nusikalstamumu vandenynuose, aktyvaus piratavimo zonomis, pastarųjų metų piratavimo statistika, apsaugos
priemonių metodais. Edukacinės programos "Pažink Nemuno deltą" tikslas - žemėlapio pagalba supažindinti su Minijos
kaimo achitektūros ir Ventės rago lankomais objektais (švyturys, ornitologinė stotis). Ekskursija laivu po Nemuno deltą,
Kniaupos įlanka, Minijos upėmis marštutu Minija-Ventės ragas-Minija. Pažintis su laivavedžio profesija, vidaus vandenų
laivybos taisyklėmis. Siektinis rezultatai: mokiniai žinos laivybos vidaus vandenimis, laivavedžių profesijos ypatumus.
Edukacinės programos "Pažink Nemuno deltą" metu praplės kultūrinį akirat,į bus skatinami mokinių progresyvūs atradimai ir
atsakomybė, mokoma vadovauti sau ir kitiems, bendradarbiauti, ugdomas charakteris ir kompetencija, įgyjama pasitikėjimo
savimi, atrandami gabumai. Ugdoma atsakomybė saugojant unikalią Nemuno deltos gamtą ir jos gyvūniją. Paskaita "Šių
dienų piratai" praplės mokinių žinias apie terorizmą ir nusikalstamumą vandenynuose, aktyvaus piratavimo zonas, pastarųjų
metų piratavimo statistika, apsaugos priemonių metodus.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Spektaklis paaugliams „Taisykla“ gimė įkvėptas kultinio 1985 metų amerikiečių filmo „Pusryčių klubas“. Režisierius Augustas Gornatkevičius su kūrybine komanda ir jaunais Nacionalinio Kauno dramos teatro aktoriais sukūrė originalią versiją, kurioje penki paaugliai mėgina surasti atsakymus į jiems rūpimus klausimus. Kas aš esu? Kokia gyvenimo prasmė? Dažnai net ir suaugusiems nelengva surasti atsakymus. Paaugliai turi laiko ir noro gilintis, tačiau dažnai šis troškimas gesinamas – „užaugsi, suprasi“, „būk savo vietoje“, „būk toks, kokį norime tave matyti“.    Spektaklyje gilinamasi į paauglių pasaulį ir stengiamasi paneigti vyraujančius stereotipus. Dažnai medijos, visuomenė paauglius vaizduoja labai vienpusiškai, primeta jiems trafaretinius tipažus ir elgesio modelius – moksliukas, gražuolė, sportininkas, menininkas ir pan. „Kas aš esu iš tiesų?“,- klausia spektaklio herojai – penki paaugliai, užstrigę mokyklos rūsyje – stengdamiesi atsikratyti tėvų, mokytojų, visuomenės spaudimo ir nusimesti jiems uždėtas kaukes.
Mokykla – skaistykla – taisykla… Vieta, kurioje semiamės žinių – vieta, kurioje išvalomos nuodėmingos sielos – vieta, kur tave sutaisys pagal tam tikras taisykles ir paruoš gyvenimui? Mokyklos rūsys virsta siurrealistine erdve, kurioje klaidžioja sapnai, autoritetai, veikėjai iš vaikystės pasakų ar skaitytų knygų.
Spektaklyje skamba jaunimo leksika ir gvildenamos gyvenimiškos temos.
Spektaklio sukūrimą remia Lietuvos Respublikos  kultūros ministerija.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Švėkšnoje kadaise gyveno gausi žydų bendruomenė, kurios istoriją mena išlikę pastatai, maldos namai, pirties pastatas, kapinės. Šilutės rajone (Žemaitijos pasienyje su Mažąja Lietuva) iki šiol yra išlikusios tik 2 mūrinės sinagogos. Edukacinės ekskursijos „Štetlo paieškos“ metu lankomi išlikę (ir neišlikę) kadaise žydams priklausę statiniai Švėkšnoje, pasakojama, kas juose gyveno, kokia veikla vertėsi ar kokią funkciją atliko pastatas tarpukariu. Žodis „štetl“ jidiš kalboje reiškia miestelį. Žydų istorijoje ne bet koks miestelis vadinamas štetlu, o tas, kuriame žydai sudarė ženklią gyventojų dalį, darė įtaką miestelio raidai, kultūrai, gyvenimui. Ekskursijai sukurtas maršrutas po Švėkšnos miestelį, juo galima pasinaudoti ir mobiliuoju telefonu, turint nuorodą: http://arcg.is/1HP1zC


Edukacinė paskaita „Kalėdos ir Naujieji metai daugiataučiame Vilniuje“

Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Šios paskaitos metu kviesime susipažinti su įvairių tautų, gyvenusių Vilniuje, žiemos švenčių ypatumais, skirtumais ir panašumais. Aiškinsimės, kada stačiatikius aplanko Kalėdos ir Naujieji metai, be kokių patiekalų neapsieina jų švenčių stalas ir kas vaikams palieka dovanas po eglute. Lenkai ir lietuviai švenčia žiemos šventes labai panašiai, bet ir tarp jų rasime nemažai skirtingų papročių, kurie pas lietuvius atėję net iš senojo tikėjimo laikų. Kas buvo Vigilijos ir kuo svarbus vaikams Šv. Mikalojus? Kokie archajiški kalėdiniai papročiai gyvuoja ir dabar? Susipažinsime su Vokietijoje gyvenusiu herojumi, atsakingu už tai, kad mes pradėjome puošti eglutę ir sužinosime, kas sugalvojo advento vainiką bei kur ir kada kilo tradicija organizuoti kalėdines muges. Kalbėsime apie žydų žiemos šventes, kada jos švenčiamos ir kodėl žydų vaikai negauna kalėdinių dovanų. Aiškinsimės, kas yra Chanuka bei Roš ha-šana, kokie maistai yra patiekiami ant žydų stalo šventiniais laikotarpiais ir kodėl kiekviena šventė turi savo griežtą šventimo ceremonialą.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Biudžetinė įstaiga Vilniaus memorialinių muziejų direkcija

Ar esate skaitę Astrid Lindgren "Pepę Ilgakojinę"? Jei taip tikrai prisimenate jos namą - "Vilą vilaitę", tačiau autorė užsimena, kad pastatas neatitinka jam suteikto pavadinimo. MMAM kviečia mokinius pažinti Lietuvos miestams būdingos medinės architektūros tipologiją, bei sukonstruoti Vilnietišką Pepelotos Vilaitę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Biržų rajono savivaldybės Jurgio Bielinio viešoji biblioteka

Ši pasakojimo edukacija supažindina su bičių reikšme žmonijos išsaugojimui žemėje, skatina sąmoningumą ir kūrybiškumą. Užsiėmimo metu bibliotekininkė kartu su dalyviais kurs pasakojimą apie bitę. Kuriant istoriją bus naudojamos pasakojimo kortelės, kurios padės ugdyti dalyvių kalbinę raišką. Edukacijos metu dalyviai įgys žinių apie bitės sandarą, jos gyvenimo ypatumus, kalbės, diskutuos apie gamtos užterštumą ir jos išsaugojimą ateities kartoms. Užsiėmimo metu dalyviai susikurs žaliąją erdvę: naudojant interaktyvias priemones pieš žydinčią pievą, kiekvienas dalyvis pasės į vazonėlį savo mėgstamos gėlės ar prieskoninės žolelės sėklą. Teigiamų emocijų stiprinimui bus naudojama kvapų terapija, dalyviai medituos, dainuos, mins mįsles apie bites. Edukacijos metu patirtus įspūdžius perteiks užsiėmimo pabaigoje pasigamindami magnetuką. Bus plėtojamos edukacijos dalyvių bendrojo ugdymo programoje įgytos komunikavimo, socialinės bei gamtamokslinės kompetencijos.


Edukacinis užsiėmimas apie Lietuvoje vykdytus nacių okupacinio režimo nusikaltimus, iš kurių ypatingas dėmesys skiriamas žydų geto reiškiniui Antrojo pasaulinio karo laikotarpiu. Dalyviai supažindinami su gete atsidūrusių vaikų gyvenimu: atliekant užduotis, išsiaiškinama, kaip konkrečiai atrodė geto buitis, kokie anuomet galiojo draudimai, kokių įtampų kupina buvo socialinė aplinka, koks buvo nuolatinės stokos paženklintas maistas, koks skurdus, bet šviesus buvo laisvalaikis... Remdamiesi autentiškomis dienoraščių ištraukomis, dalyviai taip pat analizuoja įvairius gete gyvenusių jaunuolių psichologinius patyrimus – jausenas ir emocijas, kurias vienaip ar kitaip nulemdavo išoriniai gyvenimo gete elementai. Užsiėmimas skatina pažinti skausmingąsias Lietuvos ir pasaulio istorijos patirtis, kviečia intensyviems empatijos momentams, ugdo loginį ir analitinį mąstymą, gebėjimus kūrybiškai generuoti idėjas, aiškiai dėstyti mintis ir bendradarbiauti grupėse.


Tikslas - suteikti žinių apie žemėlapių įvairovę, sudaryti galimybes lengvam ir smagiam žemėlapių tyrinėjimui (nejaučiant įtampos, baimės nežinoti)  bei įkvėpti domėtis kiek įmanoma didensiu spektru įvairiausių temų, tampant žingeidžiais bei atvirais pasauliui.
Uždaviniai:
- skatinti pasaulio ir žemėlapių pažinimą per žaismingumą;
- parodyti ir aptarti kiek įmanoma daugiau skirtingų tipų, skirtingas temas atspindinčių žemėlapių (istorinių, kultūrinių, socialinių, ekonominių, meninių, aplinkosauginių);
- perteikti gebėjimą interpretuoti žemėlapius;
- ugdyti supratimą kaip geografiniai duomenys siejasi tarpusavy arba su visiškai kitų temų duomenimis;
- taikyti geografines žinias ir duomenis, siekiant išspręsti praktines užduotis;

Edukacija vedama susėdus ant žemės ratu. Edukacija pradedama diskusija apie žemėlapius, kam jie reikalingi, kokie būna, kam jie naudojami ir kam juos naudoja moksleiviai. Vėliau per pasakojimą istorijų susijusių su žemėlapais ir diskusiją atvertinėjami įvairūs (politiniai, specialieji, teminiai, istoriniai, socialiniai, kultūriniai, ekonominiai, topografiniai-inžineriniai ir kt.) žemėlapiai, atlikinėjamos įvairios kūrybinės, analitinės ir meninės užduotys bendrai ir grupelėse. Žaidžiami žaidimai su žemėlapiais.  Edukacijos pabaigoje reflektuojame.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija „Visi skirtingi - visi lygūs“ paremta Linos Lenkutės metodiniu leidiniu „Pažink save“. Profesionalūs edukatoriai naudodami įvairias raiškos priemones sugeba pritraukti dėmesį ir viską išdėstyti paaugliui suprantama kalba. Edukacijos metu nagrinėjami vyrų ir moterų skirtumai ir panašumai analizuojant fizinę, socialinę, emocinę ir protinę sritį, akcentuojama pagarba žmogaus asmeniui ir jo unikalumui. Edukacijos tikslas – socialiai atsakingas ir sėkmingai funkcionuojantis tarpasmeniniuose santykiuose jaunuolis, gebantis greitai reaguoti į besikeičiančią situaciją ir kūrybiškai spręsti iškilusius sunkumus. Edukacijos uždaviniai: *Lavinti kūrybiškumą; *Ugdyti kritinį mąstymą; *Mokyti reikšti savo nuomonę ir išklausyti kitą; *Mokyti suprasti savo psichologinę būseną ir ją valdyti; *Akcentuoti pagarbaus santykio svarbą; *Ugdyti pagarbą savo ir kito asmens atžvilgiu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Užsiėmimo tikslas - pasyvius muziejaus lankytojus-stebėtojus paversti aktyviais dalyviais-tyrėjais. Moksleivių grupė suskirstoma į komandas, kurios gauna panašias užduotis. Užduočių tikslas - per aktyvią veiklą susipažinti su muziejaus eksponatais, gauti naujos informacijos apie menininkus. Grupės sprendžia kryžiažodžius, fotografuoja, ieško skirtumų, atlieka kūrybines užduotis, pristatinėja rezultatus draugams, diskutuoja. Taikoma metodika padeda moksleiviams atskleisti naujas savo galimybių ribas, išbandyti save naujame vaidmenyje. Aktyvi veikla skatina smalsumą, kūrybiškumą, keičia požiūrį į muziejų. Užduočių sudėtingumas parenkamas pagal amžiaus grupes, užsiėmimas pritaikytas ir mišraus amžiaus grupėms. Vykdant ir aptariant užduotis dalyviai įtraukiami į diskusijas, jiems pateikiami klausimai, kurie stimuliuoja aktyvią pažintinę veiklą. Naudojami žaidimo ir pasinėrimo į kitą realybę metodai. Komandoje kiekvienas turi savo vaidmenį ir jam skirtas užduotis. Tai padeda atskleisti naujus gebėjimus, leidžia pasireikšti pasyvesniems mokiniams, atkreipia dėmesį į detales, įtraukia dalyvius į aktyvią veiklą muziejaus erdvėje. Dirbant komandoje išlaikomas aktyvumas, atlikus užduotis jaučiamas pasididžiavimas savimi.


Palapinė, kelionė ir muzika 1-4 kl. (Lietuvoje, išskyrus Kauno m. ir Kauno raj. sav.)

M. ir K. Petrauskų skyrius kviečia išbandyti linksmą edukacinį žaidimą ,,Palapinė, kelionė ir muzika”, kurio metu leisimės į pažintinę kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį. Žaidimo dalyviai susipažins su svarbiausiomis asmenybėmis, įvykiais ir datomis, lavins savo pastabumą, ieškodami paveikslėlių, pasislėpusių tarp margaspalvių palapinių, gros įvairiais muzikos instrumentais. Tikslas - edukacinio žaidimo būdu supažindinti lankytojus su svarbiausiomis Lietuvos profesionaliosios muzikos istorijos asmenybėmis, įvykiais bei sąvokomis. Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia, dalyvaujant ne daugiau nei 5 judėjimo negalią turintiems asmenims. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu. Paslauga vedama visoje Lietuvoje išskyrus Kauno miestą ir rajoną. Minimalus užsakomų užsiėmimų skaičius - 2 užsiėmimai, vedami vienas po kito, kai vienoje grupėje yra ne mažiau nei 25 asmenys.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Kokie žodžiai tinka menui? Apie kūrybą ir istoriją (1-4 kl.)

Kaip galiu apibūdinti tai, ką matau? Ką menininkas nori papasakoti sukūręs tokį meno kūrinį? Kodėl kartais taip norisi meno kūrinius liesti? Šie ir panašūs klausimai bus aptariami su moksleiviais edukacijos metu.

Moksleiviai pagal užuominas turės surasti du meno kūrinius parodoje, edukatorė užduos klausimus ir skatins mokinius reikšti savo mintis, diskutuoti tarpusavy aptariant meno kūrinius, na o vėliau, sustosime prie XVII a. freskos išlikusios Sapiegų rūmų sienose ir bandysime žaidimo pagalba palyginti istorinį meno kūrinį su šiuolaikiniais, esančiais visai šalia prieš mūsų akis.

Svarbiausią savo įspūdį vaikai užfiksuos atvirutėje ir su savimi išsineš ne tik gerą nuotaiką, bet ir įgūdžius kalbėti apie meną savais žodžiais!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija „Paukštis ar ne paukštis?“ (Lietuvos zoologijos sode)

Kas išskiria paukščius iš kitų gyvūnų, kokios savybės yra būdingos tik jiems? Skraidymas? Ar tikrai tik paukščiai skraido ir ar visi paukščiai skraido (tai mes patikrinsime per mini žaidimą). Truputi reikės ir pajudėti, įsijausti į tam tikrų paukščių vaidmenį. Plunksnos? Plunksnų įvairovė, jų skirtingos paskirtys, pažinimas liečiant ir stebint. Kiaušiniai? Ar tik paukščiai juos deda? Čiulbėjimas? Ar tikrai visi paukščiai visada melodingai čiulba? Ką tam tikri paukščių garsai mums primena? Žaisime žaidimą bandydami identifikuoti tai, ką girdime. Edukacija užbaigiama aptariant apie tai kaip svarbu išsaugoti paukščius ir ką mes galime dėl jų padaryti.


Animacinio filmo „Užgavėnės“ peržiūra ir analizė. Šiuolaikiška tradicijų interpretacija acija

Animacinio filmo „Užgavėnės“ autorė Jūratė Leikaitė pristato filmą ir jo gimimo kelią. Renginio metu kalbama apie šiuolaikišką autorinę lietuviškų švenčių traktuotę, pasitelkiant koliažinį meninį sprendimą. Moksleiviai žaisminga ir gyva kino kalba, pilna siurprizų ir netikėtumų, keliauja per sudėtingas Užgavėnių šventės tradicijas. Animaciniai personažai atsiranda realiame aplinkos fone, atgyja senovinės nuotraukos, skraido blynai - laki autorės fantazija privers žiūrovus patikėti animacijos magija.


Kūrybinės gaminio-žaidimo dirbtuvės, tai - įdomi patirtis, kūrybiškas atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Kryžiukai-nuliukai". Jo metu pristatomas žaidimas, jo taisyklės ir suteikiama galimybė patiems išbandyti praktiškai, t. y. kiekvienam susikurti savo žaidimą. Pamokoje piešiama, liejami dažai, dekoruojamas medžiaginis maišelis, piešiame žaidimo "lenta", sukuriamos medinės savito dizaino "figūrėlės". Gal Jūsų kryžiukai-nuliukai taps augalu ar gyvūnu? Ženklu? O gal dar kuo? Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą kelioninį žaidimą, kuris džiugins ne vienerius metus, bus lengvai transportuojamas, detalės nepasimes ir primins gerą laiką su klasiokais. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Neturint jokių dizaino ar tapybos pagrindų, galima sukurti labai gražų žaidimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Jei paklaustume Jūsų, kas yra Lazdynų pelėda, manome daugelis atsakytų ar bent jau būtų girdėję. Pelėda dažnai simbolizuoja išmintį, bet kaip ten yra ištikrųjų jų gyvenime? Ar jos tikrai protingos ir išmintingos?
Iš viso pasaulyje gyvena apie 200–250 skirtingų pelėdų rūšių. Lietuvoje galime pamatyti 13 pelėdų rūšių, iš kurių net 6 įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą. Ne visos jos gyvena mūsų šalyje, kai kurios tik užklysta. Išgirsti ar pamatyti pelėdas natūraliai gamtoje nėra taip paprasta. Jei pelėda apsigyvena kaimynystėje dažnu atveju išgirsime patinuką, kuris gina gyvenamąją teritoriją ar šaukia pateles. Žmonės kalba, kad pelėdos yra protingi paukščiai, kad geba sukti galvą 360 laipsnių, na bet ar tikrai viskas yra tiesa? Daug legendų ir mitų sukurta apie šiuos paslaptinguosius paukščius. Tad kviečiame Jus užsisakyti edukaciją ir sužinoti įdomių faktų apie pelėdas, jų mitybą bei paslaptingą gyvenimo būdą. Šios edukacijos pagrindinė žinutė - kaip mes kiekvienas turime elgtis gamtoje, kokie mūsų žingsniai aptikus sužeistą paukštį. Edukacinė programa sudaryti iš dviejų dalių: teorija ir praktika. Edukacijos metu naudosime išmaniąsias technologijas, iš anksto parengtą prezentaciją papildytą nuotraukomis, vaizdo įrašais ir net pelėdų balsais. Žinių įtvirtinimui mokiniai spręs užduotis, kurias lektorė parengs iš anksto pagal amžiaus grupę. Šios edukacijos lektorė - pedagogė, ornitologė Ingrida Lagunavičienė.


Rašytojų veikla Lietuvos universitete: Maironis, Vaižgantas, B. Sruoga, S. Nėris, J. Grušas

Nuo pat įkūrimo Lietuvos universitetas tapo viena svarbiausių švietimo ir kultūrinių įstaigų. Susibūrę po universiteto stogu, mūsų intelektualai vedė paskaitas, dirbo mokslinį darbą, būrėsi į kultūrines draugijas ir organizacijas, jaunieji rašytojai publikavo pirmuosius literatūrinius bandymus. Laikas, praleistas dėstant ar studijuojant Lietuvos universitete, tapo svarbia Maironio, Vaižganto, B. Sruogos, S. Nėries ir J. Grušo gyvenimo dalimi. Teologijos fakultetas neįsivaizduojamas be Maironio, Vaižganto paskaitos sutraukdavo būrius klausytojų, B. Sruoga įkūrė legenda tapusį Teatro seminarą, o S. Nėris ir J. Grušas neatsiejami nuo „Šatrijos“ draugijos veiklos.

Šio edukacinio užsiėmimo metu turėsite galimybę plačiau susipažinti su moksline, pedagogine, kultūrine minėtų rašytojų veikla Lietuvos universitete, išgirsti amžininkų atsiminimų, pamatyti laikotarpį iliustruojančių nuotraukų, saugomų mūsų muziejuje. Išklausę edukatoriaus pasakojimo, antroje užsiėmimo dalyje sudalyvausite viktorinoje – turėsite galimybę įgalinti turimas žinias ir atsakyti į paruoštus žaismingus klausimus.


Vilniaus katedros požemiai – nematoma pastato dalis – pristato šventovės, stovinčios vienoje seniausiai gyvenamų Vilniaus vietų, istoriją, pastato kaitą, čia palaidotus Lietuvos valstybei ir Bažnyčiai nusipelniusius asmenis. Kriptose ir koridoriuose įrengta ekspozicija supažindina su laidojimo tradicijomis, archeologiniais radiniais. Kartu apsilankę katedroje pamatysime senuosius palaidojimus, kriptas, karalių mauzoliejų, vieną iš seniausių freskų Lietuvoje, gilinsimės į pastato kaitą ir su šventove susijusių žmonių gyvenimus.


„Mitas – tai slapta anga, per kurią į žmonijos kultūros apraiškas liejasi nesenkanti kosmoso energija.“ (J. Campbell). Mes beveik kiekvieną akimirką savo galvose sprendžiame problemas – jaudinamės dėl artėjančių atsiskaitymų – prieš mokytoją, viršininką, šeimos narį; po (ne)įvykusio konflikto dar keletą valandų ar net dienų svarstome, kaip būtume galėję/norėję elgtis; nenutrūkstančiai pergyvename dėl savo ginamo laiptelio ar užimamos vietos/pozicijos aplinkinių akyse. Tačiau mes – nei pirmi, nei paskutiniai. Prieš mus – tūkstančiai metų, nugyventų žmonių tokių, kaip mes, o tai - begalybė patirčių. Mitologija nėra tik bereikšmiai, išgalvoti pasakojimai. Tai – pirmykštės bendruomenės paliktos mums simbolinės nuorodos, kaip nugyventi šį gyvenimą ir peržengti gyvenimo etapų slenksčius (iš paauglystės į brandą, iš brandos į senatvę). Lietuvos teatro pasaulyje beveik nėra alternatyvių muzikinių spektaklių, kuriuose muzika būtų atliekama eksperimentiniais instrumentais. Kompozitorė Nijolė Sinkevičiūtė sukurė profesionalią, mitologijos temą atskleidžiančią muziką iš aktorių choro, pačių pasigamintų styginių, mušamųjų, pučiamųjų instrumentų dermės bei lietuvių tautos ritualų ir folklorinės muzikos.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinės programos „Šakočio kelias iki mūsų stalo” su apsilankymu šakočių muziejuje. Sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite gamybos procesą, lankysitės vieninteliame pasaulyje šakočių muziejuje. Iš ko ir kaip kepamas šakotis? Kuo skiriasi šakotis nuo „baumkūcheno“? Kokį šakotį mūsų protėviai kepė akmens amžiuje? Koks buvo mėgstamiausias legendinės kunigaikštienės Barboros Radvilaitės desertas? Atsakymus į šiuos ir daugiau klausimų sužinosite pas mus apsilankę ir paragavę atviroje židinio liepsnoje ką tik iškepto šakočio. Programos metu ne tik sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite visą gamybos procesą, bet ir patys jame dalyvausite ir, žinoma, ragausite. Po profesionaliai įgarsinto filmo peržiūros, programos dalyviai savo žinias apie šakotį įtvirtins atsakinėdami į edukatorės užduodamus klausimus, o teisingai atsakiusiųjų lauks staigmenos. Degustacijos metu svečiams patiekiama dar dviejų rūšių tradicinių skanėstų. Tai puiki galimybė paskanauti kitokių šakočių ir palyginti jų skonius. Edukacinės programos tikslas ugdyti tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę, puoselėjant etnokultūrą bei išsaugant tradicijas. Ši edukacinė programa vyksta specialioje salėje, talpinančioje iki 60 mokinių. Interjeras primena uolą ir grąžina mus į akmens amžiaus laikus, nuo kurių ir prasidėjo šakočio atsiradimo istorija. Edukacija pradedama šakočio kepimu židinyje, ant atviros ugnies. Kepimo metu rodomas filmukas, pasakojama apie šakočių kilmę, jų rūšis, senuosius ir dabartinius kepimo būdus. Klausantis pasakojimo apie šakočius, dalyviai pakviečiami ragauti kelių rūšių šakočio ir vaišintis arbata. Mokiniai supažindami su pirmosiomis žiniomis apie šakotį rašytiniuose šaltiniuose, kaip senovėje buvo kepami šakočiai, kokie populiariausi kepimo būdai menami, kas dažniausiai kepdavo šakočius ir kodėl jų receptai buvo laikomi paslaptyje, kada į Lietuvą atkeliavo šakotis ir kas pirmieji jį pradėjo mūsų šalyje kepti, kokiose dar pasaulio šalyse kepami šakočiai.


Šokio spektaklis – ekskursija „PAKOPA PO PAKOPOS“

ULNA šokio trupės spektaklis-ekskursija po tarpukario Žaliakalnį – tai performatyvus nuotykis, skirtas visoms amžiaus grupėms, įtraukiantis Žaliakalnio bendruomenės narius, jaunuosius ir profesionalius menininkus, supažindinantis su gyvąja Žaliakalnio gyventojų atmintimi ir istorija.
Spektaklis-ekskursija prasideda nuo tarpukario Kauno simboliu laikomų legendinių Kauko laiptų. Pasak architektūros istorikės J. Kančienės, tarpukaryje tai buvo gražiausi laiptai Lietuvoje. Legenda pasakoja, jog čia karaliaująs Kaukas – lietuvių mitų herojus. Šioje kelionėje po dabarties Žaliakalnį pasitelkus šokį, teatrą ir muziką, žiūrovai bus supažindinti su intriguojančiomis tarpukario Žaliakalnio aktualijomis ir pajaus, kaip šis rajonas atrodė tarpukariu ir patirs jo kismą.
Spektaklio metu žiūrovai ne tik stebės šokėjų pasirodymus, bet ir patys taps istorijos dalyviais, girdėdami per ausines pasakojamas autentiškas Žaliakalnio istorijas. Spektaklyje skambantys balsai, aktorių įgarsintos istorijos, susiliejančios su muzika, perkels dalyvius į kitą erdvę, panardins juos į kelionę PAKOPA PO PAKOPOS laiko laiptais– nuo tarpukario iki šių dienų.
Tai bendras šokio trupės ULNA ir „Kaunas – Europos kultūros sostinė 2022” projektas, vieno seniausio Kauno rajono – Žaliakalnio – tyrinėjimas estetinėmis priemonėmis, istoriniais ir dokumentiniais metodais atskleidžiantis visą jo grožį.
2022 pdovanotas FORTŪNOS diplomu.
Renginio pradžia: Žemaičių g. kalno papėdėje esantis fontanėlis (Kauko laiptų apačioje)
Idėjos autorė, režisierė: I.Puišytė–Šidlauskienė
Choreografija: I. Puišytė–Šidlauskienė ir šokėjai
Dramaturgė: L. Laura Švedaitė
Kompozitorius: K. Lučinskas.
Scenografas: S. Šidlauskas
Kostiumų dailininkė: R. Kisieliūtė
Kaukų kostiumus kūrė: A. Ramunaitė ir R. Kazokaitė.
Šokėjai: L. Puodžiukaitė-Lanauskienė, E. Senkuvienė, A. Stakelė, J. Veiverys, I.Puišytė Šidlauskienė, M. Keblaitytė, A.Vaičiukynaitė, M. Rainytė, J. Kuršinaitė
 M. Petrausko scenos menų mokyklos auklėtiniai.


Sužinok dangaus ženklų prasmes „Žvaigždžių skliaute“

NAUJA! Kas iš tikrųjų sieja žvaigždėtą dangaus skliautą virš mūsų ir moralės dėsnį mūsų viduje? Kaip žvelgė ir ką įžvelgė žvaigždėtame skliaute mūsų protėviai? Ar galime bent iš dalies atkurti, regis, jau negrįžtamai prarastas mūsų protėvių žinias apie dangaus šviesulius? Atsakymus į šiuos ir panašius klausimus bei žinias apie astronomijos mokslo ištakas išgirsite klausydami nepaprastai įtraukiančio etnoastronomo Jono Vaiškūno pasakojimo senovinėje Dangaus stebykloje prie užkurto aukuro bei naujai įkurtame įspūdingame „Žvaigždžių skliauto“ geokupole Molėtų r., šalia Observatorijos ir Etnokosmologijos muziejaus. APIE TAVE IR MANE! Istoriniuose šaltiniuose randama paliudijimų apie mūsų protėvių astronomijos žinias ir net žinias apie Zodiaką. Savito Zodiako žvaigždynų rato žinojimą liudija ir etnoastronomo J. Vaiškūno folklorinės ir etnografinės medžiagos tyrinėjimai, kuriuos jis sudėjo į knygą „Sekant dangaus ženklus“. Didžiulę darbo su lankytojais patirtį turintis J. Vaiškūnas, kiekvienam lankytojui atskleidžia dangaus skliaute žvaigždžių ženklais įrašytą išmintį apie mūsų žemiškos prigimties supratimą.


Istorijų pasakojimo įgūdžiai yra labai svarbūs kasdieniame gyvenime. Kol žmogus nesuvaržytas įvairių struktūrizuotų rėmų, jis kuria istorijas labai laisvai- prisiminkime vaikystę- kodėl šviečia mėnulis- vaikas kuria istoriją ir savaip aiškina mėnulio švytėjimą. Vėliau jis įstatomas į rėmus ir pasakoja mokslinę versiją.
Laivo istorijos- tai būdas kurti istoriją, kuri iš dalies duos rėmus- laivas, laivininko paveikslas, laivybos ar žvejybos atributika, bet leis laisvai kurti, nes tai kas vyks laive- tai kūrėjo fantazija. Programa skirta Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-mečiui paminėti, tad mokiniai susipažįsta su Mažosios Lietuvos etnine kultūra, amatais iki XX a. pradžios Nemuno deltoje ir Kuršių mariose plaukiojusiais laivais, laivininkų ir žvejų įrankiais, prietarais ir t.t. Edukacinę programą užbaigia refleksija- "ką naujo sužinojau, ko dar iki šiol nežinojau"


Panevėžio rajono Ramygalos kultūros centras

Programa siekiama skatinti kūrybiškumo ir pažinimo kompetencijas, remiantis dailės istorija ir naudojant skirtingas tapybos priemones. Vaikai išbandys tapybą ant drobės įvairiais būdais - teptuku, mentele, pirštais, kempinėle. Aptarsime tapybos raidą, kas tai įtakojo ir kokia jos paskirtis dabar. Pabandysime išsiaiškinti ar būtinai menas yra tai, kas gražu. Drobėje nutapyti darbeliai atiduodami vaikams. Programos vadovė, dailės pedagogė, edukacijų kūrėja, parodų koordinatorė Stanislava Šlevaitė, turinti ilgametę darbo su vaikais patirtį.


„Pirmosios lietuviškos knygos ir spaustuvės Vilniuje“ (nuotolinė paskaita)

ZOOM pagalba paskaitos metu apžvelgsime knygų gimimo istorijas pasaulyje iki sukuriant  spausdinimo presą, prisiminsime, kas ir kada sukūrė dabartinio popieriaus prototipą, o kam teko garbė sukonstruoti pirmąjį knygų spausdinimo aparatą. Pažintį su Vilniuje įsikūrusiomis pirmosiomis spaustuvėmis pradėsime nuo 2022 m. 500 metų jubiliejaus šventusios čia spausdintos knygos ir spaustuvininko, davusio pradžią spaustuvėms Vilniaus mieste. Paskaitos metu susipažinsime senosiomis spaustuvėmis bei jų spausdinama medžiaga: knygomis, laikraščiais, valstybiniais dokumentais.
Aiškinsimės, kokie Lietuvos valdovai ir didikai turėjo didžiausią įtaką rašto kultūrai, knygų atsiradimui bei lietuvių kalbos puoselėjimui. Kuri spaustuvė išleido pirmąją lietuvių kalba parašytą knygą Lietuvoje ir kodėl pati pirmoji lietuviška knyga M.Mažvydo „Katekizmas“ buvo išleista ne Lietuvos teritorijoje? Paskaitos pabaigoje moksleiviai turės galimybę įtvirtinti išgirstas žinias telefonų ar planšečių pagalba žaisdami „Kahoot“. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.
Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti pirmųjų spaustuvių ir knygų atsiradimo istoriją, priežastis, skatinama pagarba ir domėjimasis miestų istorija, kultūra, materialiu ir nematerialiu paveldu ir jo tausojimu.


Programa „Draugiškas šaržas“ padės išmokti piešti žmogaus veidą, atskirti jauno ir seno veido proporcijas. Mokiniai bus supažindinti su portreto piešimo ypatybėmis, kurias būtina žinoti piešiant šaržą. Praktinis užsiėmimas ne tik lavins ranką, bet ir akį, nes nuo kiekvieno atskirai priklauso pasirinkimas, ką pamatyti piešiamajame ir ką akcentuoti. Šaržo žanras atvers galimybes papokštauti, draugiškai pajuokauti. Užsiėmimo metu bus sudarytos sąlygos pabendrauti su profesionaliu dailininku jaukioje aplinkoje bei pabandyti patikrinti savo talentą dailėje. Edukacijas veda tarpdisciplininė menininkė, profesionali dailininkė, jau daugiau nei 20 metų piešianti šaržus, Agnė Dragūnaitė.


Pažinsite pasaulio ir Lietuvos dūdmaišių istoriją, jų sukūrimo aplinkybes, muzikavimo tradicijas, instrumentų tipus ir jų sandarą. Praturtėsite žinia, kad dūdmaišis yra vienas seniausių lietuvių liaudies instrumentų. Pūsdami nendrines birbynėles, ūkelius (burdonėlius), švilpynes, lumzdelius, pažinsite jų skleidžiamus garsus. Galėsite įsitrauksite į bendrą muzikavimą –mušdami būgną pritarsite dūdmaišininkui ir taip patirsite savo įgimtą ritmo pojūtį. Gali atsitikti ir taip, kad pamilsite šiuos instrumentus, o vėliau ir patys imsite muzikuoti. Galų gale, pažinties su Labanoro dūda pabaigoje, išmoksite ir patys susikurti, lai ir primityvų, bet dūdmaišį.


Edukacinis užsiėmimas vyksta istoriniame pastate – Venclauskių šeimos  namuose. Venclauskių šeima garsėjo įvairiomis veiklomis ir mecenatyste. Tačiau šios šeimos išskirtinumas – gausus būrys čia išaugusių globojamų vaikų. Edukacija kviečia ne tik pažinti Venclauskių šeimą, bet ir išbandyti vieną iš šios šeimos pamėgtų užsiėmimų – siluetų kūrimą. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis galės senoviniu būdu susikurti savo profilio siluetą. Siluetų piešimas itin išpopuliarėjo XIX a. Lietuvos dvaruose. Ši tradicija populiari išliko ir XX a. I p. bei buvo viena iš miestiečių laisvalaikio praleidimo formų. Iš amžininkų atsiminimų ir išlikusios ikonografinės medžiagos žinoma, kad Venclauskių namuose buvo piešiami šeimos narių profilių siluetai. Edukacinio užsiėmimo dalyviai bus supažindinti su siluetų kūrimo tradicijos ištakomis, įvairiomis jų gamybos technikomis. Jie galės praktiškai išbandyti vieną iš siluetų kūrimo technikų. Silueto kūrimas vyks naudojant atkurtus senuosius įrenginius. Naudodamiesi specialiu siluetams piešti skirtu rėmu, užsiėmimo dalyviai nusipieš savo profilio atvaizdą pagal savo šešėlį. Pantografo pagalba perkels jį į mažesnį formatą. Šį silueto piešinį jie išsikirps, priklijuos ant storesnio popieriaus lakšto ir susikūrę individualų rėmelį pasigamins paveikslėlį su savo atvaizdu. Kiekvienas dalyvis galės šį paveikslėlį išsinešti. Užsiėmimas ne tik supažindins su tarpukario laisvalaikio veiklomis, bet ir įtrauks dalyvius į komandinį darbą, paskatins tarpusavio bendradarbiavimą ir dalinimąsi. Didelės ir gausios Venclauskių šeimos, draugiškai gyvenusios po vienu stogu, pavyzdys paskatins artimesnius tarpusavio ryšius, ugdys toleranciją.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 5-8 kl.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje moterys grožį puoselėdavo K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Edukacinis užsiėmimas tinkamas specialiųjų ugdymo poreikių turinčioms mokinių grupėms: 1. galime priimti judėjimo negalią turinčius asmenis, nes turime keltuvą (priimame mažesnę nei nurodyta grupę) 2. užsiėmimas gali būti pritaikytas vaikams su proto negalia, raidos sutrikimais, vedant supaprastintą užsiėmimo variantą. Apie specialius grupės poreikius prašome informuoti užsakymo formoje iš anksto. Svarbu: užsiėmime naudojami eteriniai aliejai, kurie gali turėti įtakos vaikų, turinčių alergiją, sveikatai.


Kultūrinė edukacinė programa - orientacinė ekskursija "Užupio sekliai"

Tai smagi ir prasminga programa skatinanti (gyvai tyrinėjant) pažinti Vilniaus priemiestį su savo vėliava ir Konstitucija, pinigais ir prezidentu. Komandinių užduočių pagalba mokiniai susipažins su vienu seniausių Vilniaus priemiesčių ir jame išlikusiomis architektūrinėmis, kultūrinėmis, istorinėmis detalėmis, objektais ir pastatais. Užduotys skatins mokinius susipažinti su istorinius įvykius žyminčiomis vietomis, architektūros ir kultūros vertybėmis, meniniais elementais, istoriniais reliktais, jų išsaugojimo galimybėmis ir pritaikymu dabartyje., gyvai tyrinėdami pažins šią miesto dalį ir atrasti jame įvykusius pokyčius ir paslėptas detales: dingusius, nugriautus, konservuotus ar atstatytus gyvenamuosius pastatus, vienuolynus, maldos namus. Ugdant pastabumą ir dėmesį detalėms, tobulins gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti šios miesto dalies kultūrinę aplinką: skirtingais laikais prie Vilnelės dirbusių amatininkų ir jų cechų veiklą, menininkų kūrybą bei jų darbus. Programa papildytas vizualine medžiaga - senovinėmis nuotraukomis, taip pat mokiniai įtraukiami į praeities paieškas, edukacinius, teminius žaidimus padedančius pažinti ir interpretuoti, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą, perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.


„Teleskopas ir Visata“. Žvaigždės, kosmosas iš arti. Observatorija. 5 - 12 klasės

Visapusiškai informatyvi, moksliniais duomenimis ir žiniomis
paremta pramoginė vaizdinė edukacija - virtuali kelionė teleskopu po Visatą, kurios metu keliaudami patirsime
nepakartojamus įspūdžius. Jei tu nesi astronautas ar žmogus, išmanantis raketų mokslą, tu niekada neturėsi galimybės
pakeliauti po Kosmoso erdves. Ši edukacija suteikia puikią galimybę pamatyti Visatą kaip gigantišką Gamtos meno kūrinį. Kelionės metu iš labai arti susipažinsime ne tik su mūsų galaktika - Paukščių Taku, bet ir su tolimesnėmis galaktikomis. Naudodamiesi specialia kompiuterine programa keliausime ir aplankysime Saulę, Mėnulį, Saturną, Marsą, Juodąją skylę, patyrinėsime jų paviršius, palyginsime skirtingų teleskopų matomus vaizdus. Ši mokslinė - kūrybinė kelionė padeda susivokti apie save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą, Visatos kūrėją. Šia programa skatiname labiau domėtis mokslu ir menine kultūra, jų svarba ir reikšme dabartyje, o ateityje renkantis profesiją bei kuriant ir gyvenant savo gyvenimą. Siekiame, kad šis užsiėmimas klausytoją skatintų kritiškai ir kūrybiškai mąstyti, ieškoti galimybių praktiškai taikyti įgytas žinias šiame visaapimančiame pasaulyje. Svarbiausia - būti lanksčiu, nesunkiai prisitaikančiu prie kasdien besikeičiančio pasaulio. Tikslas - pasijusti neatskiriama ir svarbia Visatos dalimi, mėgautis duotu gyvenimu ir tiesiog būti laimingais neišsenkančiais kūrėjais.
Praktinė dalis - pažintis su teleskopu. Jei dangus giedras ir šviečia Saulė - per teleskopą stebėsime ją. Jei giedros nebus - pažiūrėsime į apylinkėse toli esančius objektus (vėjo malūnai, tolimiausios eglės kaštonai, inkilas medyje, kita.). Palyginsime vaizdus plika akimi ir per teleskopą. Klausimai, atsakymai. Užsiėmimas vyksta observatorijoje, vizualių, elektroninių teleskopų apsuptyje, natūralioje gamtos aplinkoje, vienkiemyje.
Užsiėmimus veda astrofotografas, astronomijos mokslo populiarintojas, privačios observatorijos įkūrėjas Simas Šatkauskas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Drakonai, sakuros ir renesansas. Pažintis su pasaulio kultūromis per pinigus (nuotolinė)

Drakonai, sakuros ir renesansas. Kokias kultūros paslaptis slepia pasaulio valiutos? (nuotolinė)

Ar kada pagalvojote, kad monetos ir banknotai gali  papasakoti ištisą šalies kultūros ir meno istoriją, supažindinti su šalies tradicijomis ir kultūros paveldu?  Kviečiu atrasti pasaulį per valiutų dizainą ir simbolius. Edukacijos metu tyrinėsime pasaulio istoriją, kultūras, tradicias tiesiai iš banknotų ir monetų.  Ant kokios valiutos ir kodėl puikuojasi sakuros, drakonas, kengūra? Kodėl erelis - dažniausiai vaizduojamas paukštis?  Kas ir kokioje valiutoje simbolizuoja ilgaamžiškumą? Ką simbolizuoja žvaigždės ir karūnos? Kokia pirmoji moteris buvo pavaizduota ant monetų ir kodėl? Kokiose monetose slepiasi renesanso paslaptys? Pažinsime ne tik simbolių ir vaizdų reikšmes, bet kartu su jomis prisiliesime prie tų šalių kultūros.

Edukacijos tikslas: supažindinti moksleivius su pasaulio valiutų simbolika per įvairių pasaulio kultūrų tradicijų, meno ir istorijos prizmę.
Edukaciją veda finansinio raštingumo lektorė ir kultūros edukatorė Natalija Vėževičienė.


Edukacinio užsiėmimo metu vaikai supažindinami su bitininkystės amatu. Aptariama bitės reikšmė ir simbolika žmogaus gyvenime. Aptariami bičių vaško, medaus gavimo būdai, vaško ir medaus savybės, jų nauda žmogui. Praktinėje dalyje mokiniai matuojasi bitininko aprangą, išbando bitininkystės įrankius, degustuoja įvairių rūšių medų.


Mazgų rišimas yra archajinis, įvairiose kultūrose žinomas užsiėmimas, patikrintas laiko, žmonijos patirties ir egzistuojantis šiandieniniame pasaulyje. Knygose aprašomi 4000 mazgų rišimo pavyzdžiai. Įvairūs mazgų rišimo būdai aktualūs skirtingų profesijų žmonėms: jūreiviams, medikams, skautams. Sparčiai populiarėjant aktyvioms laisvalaikio praleidimo formoms (buriavimui, jėgos aitvarams, jodinėjimui, ekstremaliam laipiojimui uolomis) yra reikalingi įvairūs virvių tvirtinimo ir rišimo būdai. Moksleiviai, dalyvaudami užsiėmimuose, susipažins su mazgų atsiradimo istorijomis, sužinos kiekvieno mazgo pritaikymo sritį ir išmoks paprastų ir sudėtingesnių mazgų rišimo technikos, gilinsis į Baltų tautų laivybos istoriją. Parengta edukacinė programa „Jūrinių mazgų istorijos“ leis jauniems žmonėms plačiau ir giliau suvokti šį unikalų žmonijos paveldą. Autentišką medžiagą parengė ilgus metus mokykloje dirbantis IT, elektros, elektronikos ir automatikos profesijos mokytojas, laivybos entuziastas, buriuotojas Arūnas Stankevičius. Programa įvairiapusiškai įdomi, nes mazgų rišimo technikos bus mokoma kartu su unikaliomis jų atsiradimo istorijomis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kryždirbystės interpretacijų kūrybinės dirbtuvės

Užsiėmimas vyksta LLBM, tarpukario miestelyje, Pakruojo ugniagesių stoginės salėje, pritaikytoje edukacijai visais metų laikais. Programos dalyvius pasitinka kryždirbystės edukatorius ir veda dalyviams kryždirbystės interpretacijų kūrybines dirbtuves. Atsižvelgus į užsiėmimo dalyvių amžių, aptariama kryždirbystės laikotarpiai, žinomiausių kryždirbių istorinės asmenybės, lietuviškų kryžių sintezė su senaisiais tikėjimais, regioniniai etnografiniai kryžių skirtumai, dabartinių kryžių specifika ir skirtumai nuo senųjų tradicijų. Dalyviai supažindinami su kryždirbystės simbolika, svarstoma apie tikėjimo svarbą besivystančios asmenybės formavime, bei bando įsijausti į tuometinį kryždirbių gyvenimą, mokosi dėlioti senųjų kryžių saulučių simbolines detales į vieną kompoziciją, bando pritaikyti simetrijos principus, bei sujungti visas popierines kryžiaus detales į vieną simbolinį meno kūrinį. PASTABA: LLBM Račkiškių kapų koplyčia yra nešildoma, tad programoje numatytas supažindinimas su geriausiais kryždirbių pavyzdžiais vykdomas tik šiltojo sezono metu, t. y. gegužės - rugsėjo mėn. Programa pritaikoma atsižvelgiant į dalyvių amžių.


Ar kada pagalvojai, ką bendra gali turėti meno kūrinys ir kiaušinių dėklas? Jeigu susidomėjai, dalyvauk edukaciniame užsiėmime „Jaunasis meno tyrinėtojas“, kuriame – ieškodamas panašumų kasdieniuose objektuose, gyvūnuose ar reiškiniuose – žaismingai ir įtraukiančiai atrasi Kazio Varnelio optinį meną. Kartu su kitais išmoksi meną apibūdinančių naujų žodžių, kurie padės savarankiškai pažinti ir tyrinėti meno kūrinius. Juk optinį meną gali suprasti visi!
Pasisvečiuok Kazio Varnelio namuose ir tapk jaunuoju meno tyrinėtoju!
https://lnm.lt/edukacija/jaunasis-meno-tyrinetojas/


Edukacija "Svečiuose pas M. K. Čiurlionį"

Ar žinojote, kad kompozitorius Mikalojus Konstantinas Čiurlionis gyveno Plungėje ketverius metus ir čia baigė Mykolo Oginskio dvaro orkestro mokyklą? O žymioji nuotrauka, kurioje kompozitorius su žmona Sofija Kymantaite-Čiurlioniene įamžinti sėdintys ant Plungės klebonijos laiptelių? Kokie gyvenimo keliai jį atvedė į Plungę, kas turėjo įtakos vienų ar kitų kūrinių gimimui, sužinosite atvykę į naująją Žemaičių dailės muziejaus edukaciją „Svečiuose pas M. K. Čiurlionį“. Šios ir kitos istorijos laukia teorinėje dalyje, o praktinėje – dailininko darbų motyvais gaminsime erdvinį 3D atviruką (naudosime akvarelinių pieštukų liejimo techniką).


Edukacinė programa „Ką man pasakoja Vaižganto namuose esantys daiktai“

Edukacinės programos dalyviai išklauso pasakojimą apie Juozą Tumą-Vaižgantą, jo vaikystę, gyvenimą Kauno senamiestyje esančiame bute, susipažįsta su muziejumi ir jame saugomais asmeniniais rašytojo daiktais. Tuomet gauna užduočių sąsiuvinius, kurių puslapiuose kalbama apie visus buto kambarius. Edukacinės programos dalyviai prisimena edukatoriaus pasakojimą, tyrinėja muziejaus eksponatus ir taip atlieka pateiktas užduotis. Mokiniai yra kviečiami piešti, rašyti, kurti, skaičiuoti, kalbėti apie rašytojo meilę žmonėms, gamtai, gyvūnams. Spalvingi užduočių sąsiuviniai – yra puikus priminimas apie muziejų ir naudinga medžiaga naujų žinių pasikartojimui. Juos vaikai gali parsinešti namo ir savo įspūdžiais pasidalinti su artimaisiais. Edukacinės programos metu yra lavinamas mokinių sąžiningumas, dėmesingumas, kūrybingumas, bendradarbiavimas ir pasitikėjimas savimi.


Nuotolinė edukacija "Laikrodėli, laikrodėli, kas pasaulyje brangiausias?"(laiko pažinimas)

Užsiėmimo metu su mokiniai turime atsakyti į iškeltą pagrindinį temos klausimą - kas pasaulyje brangiausias? Ir tik išklausę ir sudalyvavę užsiėmime suprasime, kad tai - LAIKAS. Diskutuosime - kas yra laikas ir kaip jį branginti? Kas vagia mūsų laiką? Po diskusijos pristatomi, kokie buvo laikrodžiai prieš 5 tūkst. metų, demonstruojami šių laikrodžių modeliai bei jų veikimas. Stebime pirmųjų laiko skaičiavimo prietaisų - saulės, vandens ugnies, smėlio laikrodžių veikimą. Užsiėmimo pabaigoje mokinsimės patys pasigaminti saulės, vandens, smėlio laikrodžius.


Kumštis prieš pirštą: sambūrio anatomija

Ar sutinki, kad kompanijoje smagiau? Tačiau ar susimąstei, kad būti tarp panašių į save – esminė žmogaus egzistavimo sąlyga? Kartu mes dalinamės patirtimi, siekiame tikslų, išbandome idėjas, mėgaujamės emociniu kontaktu, įgyjame daugiau drąsos ir galių. Tautos žadintojas Jonas Šliūpas šiandien mus patikintų, kad ir Lietuvos valstybė gimė dėl to, kad susitelkėme ir veikėme išvien. Jis, vienas pirmųjų lietuviškų visuomeninių organizacijų steigėjų, vadovavosi nuostata, kad susibūrę tampame lyg kumštis. Bet galbūt kumštis negali to, ką gali pirštas? Išbandykime kartu!

Edukacinis užsiėmimas leis jo dalyviams patirti net keletą eksperimentų. Pirmasis kvies susimąstyti, kaip jaučiasi į kone beviltišką situaciją pakliuvęs žmogus, kuris, norėdamas įveikti jam kilusias kliūtis, yra priverstas be išlygų pasitikėti  bičiulių pagalba. Antrasis kvies sužaisti simuliacinį sambūrio kūrimo žaidimą, kurio kulminacija taps kūrybiškas gimusios draugijos pristatymas. Tuo tarpu refleksijos metu sužinosite apie  neišvengiamai jus ištikusį paradoksą, priversiantį kitu žvilgsniu pamatyti kasdienį bendravimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa „Tradiciniai lietuvių liaudies muzikos instrumentai: pažink, pasigamink, muzikuok“  1-5 kl.

Programoje žaidybine forma kviečiama susipažinti su lietuvių liaudies tradiciniais  muzikos instrumentais, išgirsti netikėtus buities daiktais (botagu, pjūklu ir kt.) išgaunamus garsus, mokomasi gaminti  skudučius, kartu muzikuoti ir improvizuoti. Programoje pristatomi tradiciniai lietuvių liaudies muzikos instrumentai: kanklės, ragai, dūdmaišis, dambrelis, molinukai, basedlė, cimbolai,  rankų darbo (senovinis) smuikas, įvairių tipų armonikos, bandonija, skudučiai, lumzdelis ir kt., jais atliekamos smagios lietuvių liaudies melodijos. Programos metu vaikai  bus aktyvūs muzikavimo proceso dalyviai. Terkšlėmis ir kleketais piemenys varinėjo gyvulius, vaikė paukščius iš javų ir sodų, žaidė, tačiau tai gali būti ir puikūs instrumentai muzikuojant, kuriais galima išgauti įvairias ritmines figūras. Vaikai susipažins su piemens lazda (skambančiais kamanų žiedais), su mediniais ir metaliniais skrabalais, kuriuos piemenys rišo karvėms po kaklu ir iš barškėjimo nustatydavo, kur ganosi gyvuliai. Pasigaminus skudučius vaikai bus įtraukti į muzikavimo procesą. Programos pabaigoje vaikams bus skiriama praktinė užduotis: nežiūrint reikės atspėti koks  instrumentas skamba. Vaikams bus demonstruojamas nendrinės birbynės gamybos procesas, kiekvienas moksleivis gaus dovanų po birbynę.


Kūrybinės dirbtuvės „Mano avelės žalioj pievelėj“

Kūrybinėse dirbtuvėse „Mano avelės žalioj pievelėj“, iš arti susipažinsite su poetės kūryba, jos meile augalams, pasigrožėsite gamtos vaizdais iš muziejaus terasų, skaitysite poetės kurtus eilėraščius, kūrybiniame procese panaudosite poros sode ir Lakštingalų slėnyje surinktus augalus.

Paslauga teikiama tik gegužės–lapkričio mėnesiais, nes didžioji dalis priemonių yra surenkama gamtoje.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Mokiniai edukacijos metu bus supažindinti su senaisiais amatais, tautodaile. Išmoks ir pasigamins individualų pintą mandalos kūrinį. Savarankiškai derins siūlų spalvas, kurs naujus, savitus raštus. Todėl, pagerės mokinių socialinių, emocinių įgūdžių lygmuo, lavės kultūrinis sąmoningumas per patyriminį ugdymą.


Užsiėmimas skirtas lavinti vaizduotę ir galvoti apie tai kas svarbu kiekvienam vaikui, jo idealai ir svajonės. Edukacijos metu kiekvienas vaikas kurs savo herojaus statulą iš antrinių žaliavų, sugalvos jo super galias ir pasidalins pasakojimu su grupe.
Bus skatinama „atpalaiduoti“ smegenis ir palikti daug vietos fantazijai. Taip pat vaikai sužinos apie medžiagų antrinio panaudojimo naudą, supažindinami kaip kiekvienas gali kas dieną prisidėti prie švaresnės planetos.


Užsiėmimo metu išsiaiškinsime, kas yra aromaterapija ir kaip ją galime pritaikyti šiandienos kasdienybėje. Praktinio užsiėmimo metu mokiniai, padedami edukatorės kurs aromaterapinės druskos receptą, kuri odai suteiks švelnumo ir minštumo jausmą. Pačių pagamintas aromaterapinis droduktas turės ir aromaterapinių - gydomųjų savybių (padės įveikti nemigą, stresą, išsiblaškymą ar kitus emocinius negalavimus, peršalimo profilaktikai bei prevencijai). Aromaterapinę druską praturtinsime ne tik eteriniais aliejai, bet ir moliais, kurie suteiks odai naudingų medžiagų, mineralų oksidų.


Savęs pažinimo  edukacija "Aš ir karjera" 8-12kl.

Edukacijos tikslas- suteikti žinių apie savęs pažinimą, vertybių išsigryninimą, interesų ir “antiinteresų”, gabumų  išsiaiškinimą. Skatinti kūrybiškumą ir kritinį mąstymą, generuojant, analizuojant  “KOKS AŠ ESU, KĄ AŠ GALIU, KAIP AŠ GALIU”.
Ugdyti  mokinio sąmoningumą, savęs  pažinimą. Mokyti  kultūringumo bendraujant ir bendradarbiaujant, skatinama būti originaliu, lavinti mokinio kalbinius viešojo kalbėjimo įgūdžius,  nugalėti savo baimes. Edukacijos metu atliekamos loginės, kūrybiškumą ir  kritinį mąstymą lavinančios užduotys, kurios kaitaliojamos su veikla grupėse.
Edukacijos metu mokiniai turi galimybę analizuodami  save, bendradarbiaudami  su savo bendraamžiais, pažindami kitus suprasti save,  susikurti savęs pažinimo žemėlapį.


Programos metu vaikai pažins architektūros stilius, jų skiriamuosius bruožus, išsiaiškins, kokių profesijų atstovai stato namus ir projektuoja kelius. Pagal specialius brėžinius bandys atpažinti, koks tai pastatas ir kam jis skirtas. Smalsuoliai detaliau sužinos apie septynis antikinius ir naujuosius pasaulio stebuklus bei seniausius išlikusius pasaulio pastatus. Apžvelgdami išskirtinių architektūrinių pastatų nuotraukas žadinsime vaikų kūrybiškumą ir suvokimą, kad namai gali būti pačių įvairiausių formų. Gautas žinias įtvirtins praktinių užsiėmimų metu.


Edukacija „Šuniukas Mokas. Matematika“ su edukologe Živile Labute. Tai puiki priemonė vaikams, kurie pradeda mokytis pažinti skaičius ir tiems, kurie toliau mokosi skaičius iki 20 ir atlieka sudėties bei atimties veiksmus. Knygelėse užduotys parengtos taip, kad būtų paprasta ir smagu jas spręsti. Su šuniuku Moku bei muse Zizi vaikai lavina ne tik loginį mąstymą, bet ir ugdo pastabumą ir kūrybiškumą.


Edukacinė programa „Tradiciniai žaidimai: kryžiukai-nuliukai" (1 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti mokinių susidomėjimą tradiciniais žaidimais ir pramogomis. Uždaviniai: 1. Skatinti vaiko socializaciją bendruomenėje žaidžiant, šokant. 2. Ugdyti mokinių strateginį mąstymą, kūrybinius, intelektualinius gebėjimus. 3. Mokyti dekoravimo, naudojant spalvinio kontrasto principą. 4. Ugdyti tvaraus vartojimo įpročius. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas tradiciniu žaidimu „Kurapkytė rugiuos“. Aptariamos žaidimų rūšys:  kambario, lauko, vaidybiniai žaidimai, žaidimai užrištomis (užmerktomis) akimis, stalo žaidimai, skautų žaidimai ir kt.  Užsiėmimo metu žaidžiami įvairūs žaidimai. Kūrybinių dirbtuvių metu ruošiamas klasikinis stalo žaidimas „Kryžiukai-nuliukai“. Išsiaiškinama žaidimo strategija, aptariamos taisyklės. Užsiėmimo dalyviai gauna 10 medinių figūrėlių (dviejų rūšių) ir žaidimų lentą (tvirtą drobinį maišelį). Mokiniai dažo figūrėles kontrastinėmis spalvomis akrilo dažais. Drobinis maišelis bus naudojamas kaip žaidimo lenta. Mokiniai jį paruošia žaidimui: nubrėžia dvi lygiagrečių linijų poras, viena kitą kertančias stačiu kampu taip, kad susidarytų devynių langelių grotelės. Žaidimo tikslas yra taip sudėti tris nuliukus arba kryžiukus, kad visi jie sudarytų vieną liniją -  horizontaliai, vertikaliai ar įstrižai. Tai laimėtojo pozicija. Baigę žaisti, vaikai figūrėles sudeda į maišelį, užriša raiščiu ir išsineša namo. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, žaidimų idėjas. Siekiamas poveikis: mokiniai išmoks naujų žaidimų, sukurs naujas žaidimų strategijas, socializuosis bendruomenėje žaisdami, mokysis dekoravimo taikydami spalvinio kontrasto principą. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Interaktyvus spektaklis Š. Pero „Raudonkepuraitė ir Vilkas"

Kurdama meno erdvę vaikams Raganiukės teatro kūrybinė teatro trupė siekia, kad vaikas ne tik matytų, girdėtų teatro scenos kūrinyje prabylantį pasaulį, bet ir pats jį palytėtų. Žiūrovai ir aktoriai klasikinę pasaką apie mergaitę ir jos kelionę per mišką pas močiutę kurs kartu dalyvaudami spektaklyje.
„Raudonkepuraitė ir Vilkas” – tai nuotaikinga ir išradinga klasikinės pasakos interpretacija, nukelsianti mažuosius žiūrovus į užburiantį stebuklų mišką. Tai legendinis interaktyvus Raganiukės teatro spektaklis-žaidimas, kuriame vaidina ir patys vaikai, drąsiai užlipę į sceną iš žiūrovų salės. Kartu su Raganiukės teatro aktoriais vaidinantys mažieji įkūnija
žymiosios pasakos herojus ir tampa tikromis teatro žvaigždėmis.
Spektaklis-žaidimas atskleidžia didžiausias teatro paslaptis – vaikai savo akimis gali pamatyti, kaip kuriamas teatras. Į sceną
vaidinti pakviečiami vaikai. Mažieji aktoriai scenoje pasirodo su teatro kostiumais ir teatriniu grimu. Raganiukės teatro
aktoriai skirtingais balsais šmaikščiai įgarsina vaidinančius vaikus.
O ką veikia žiūrovai? Tiesą sakant, visa žiūrovų salė įtraukiama į spektaklio kūrimą – ošia dideliais medžiais, karkia
varnomis, pučia šiaurės vėju...
Edukacinio interaktyvaus spektaklio tikslas – supažindinti vaikus su pasaulinio garso klasikine pasaka, jos siužetu bei
interpretacija.

VšĮ Raganiukės teatras - tai ne vyriausybinis teatras jau daugiau nei dvidešimt metų kuriantis vaikams Lietuvoje. Per šį
laikotarpį teatras yra sukaupęs patirties statant profesionalius įvairių žanrų ir stilistikos spektaklius pagal žymiausių pasaulio
autorių kūrybą bei edukacines programas pradinių klasių moksleiviams, vykdo neformalųjį ugdymą. Teatras turi didžiausią spektaklių vaikams repertuarą, kuris skirtas įvairioms amžiaus grupėms (iki 11 metų)


Šiandienos pasaulyje vis daugiau streso ir nerimo, kurį sunku nugalėti ir suaugusiems, ir vaikams. Kiekvienas žmogus kasdienybėje patiria nerimo jausmą.
Ši edukacija supažindina su nerimo mažinimo prevencine priemone ir skatina į tai pažiūrėti kūrybiškai bei vaidybiškai.
Nerimo lėlės, rūpestingos bėdų lėlės, yra mažytės rankų darbo lėlės. Jų pavadinimas kilęs iš Gvatemalos ir kitų Centrinės Amerikos šalių. Tačiau senovės lietuviai taip pat kūrė lėles siekdami apsaugoti nuo piktos akies ir į namus prisikviesti laimę. Šiuo metu tokios lėlytės naudojamos daugelyje pasaulio šalių kaip terapinė priemonė kovojant su baimėmis, rūpesčiais ir nerimu. Taigi edukacijos metu bus aptariama jų kilmė, bei prasmė, skirtingų kultūrų tradicijų panašumai ir skirtumai.

Edukacijos metu jas pasigamins patys vaikai. Vaikui pasigaminus lėlę ji tampa jam labai artima.
Ši edukacija moko ir ekologiško požiūrio, nes gamybos procese dažniausiai naudojami įvairios ekologiškos medžiagos, tokios kaip mediniai pagaliukai, viela, siūlų likučiai ir nebenaudojamos audinio atraižos. Tai suteikia patirties kurti iš turimų ir jau atrodo nebepanaudojamų priemonių. Veikla padeda lavinti smulkiąją motoriką, kūrybiškumą, kritinį mąstymą.

Edukacijos pabaigoje vaikai bus mokomi naudotis lėlėms, kaip pagalba sau. Mokiniams ir mokytojams bus pristatomos įvairios galimybės įtraukti šias lėles į ugdymo procesą.


Edukacija „Kūčiukai – antai ir dabar“ supažindins moksleivius su senosiomis Kūčių tradicijomis, kartu gerenuosime idėjas, kokią šią šventę įsivaizduoja šiuolaikinė karta. Kokius papročius ir tradicijas galėtumėme patobulinti, atgaivinti norint puosėlėti jas ateities kartoms. Sužinosime daug smagių faktų kam kūčiukai būdavo naudojami, kokius keistus ir įmantrius pavadinimus jie turi. Kokie Kūčių papročiai kituose Lietuvos kampeliuose ir dar daugiau.
Žinoma po prezentacinės, diskusinės dalies moksleivių lauks nuostabus kūrybos procesas. Savomis rankomis gaminsine, kūčiosime tešlą, ir kepsime gražiausią Kūčių simbolį – kūčiukus. Ragausime ir tradicinį aguonų pieną, o kad nebūtų mažai edukacijos įspudžius trumpai aptarsime prie kisieliaus stiklinės.


Edukacinė programa "Skorinos spaudos dirbtuvės"

Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Pranciškus Skorina Vilniuje įkūrė pirmąją Rytų Europoje spaustuvę ir išleido pirmąją knygą Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje, „Mažąją kelionių knygelę“ (1522). Šių kūrybinių dirbtuvių metu susipažinsite su senąją spaudos technika – iš literų surinksite ir atspausdinsite savo vardą, sveikinimą Vilniui 700-ojo jubiliejaus proga ar (kantriausiems!) knygos puslapį. O tuomet įvertinsite, kuo ypatingas pirmosios spaudos procesas.


Kuo mažesni vaikai, tuo rimtesni jų žaidimai... Edukacijoje, skirtoje smalsiems 7-9 metų tyrinėtojams, keliausime laiku 150 metų atgal ir atrasime žymaus Lietuvos veikėjo Jono Šliūpo vaikystės svajones ir žaidimus. Pasitelkę kūno pojūčius ir galingiausią mažųjų ginklą – vaizduotę – tyrinėsime neatrastas žemes ir svarstysime, kaip pasaulį matė ir jautė XIX a. pabaigos vaikai. Ir įsitikinsime – niekada ne vėlu pradėti ir visada per anksti baigti svajoti, nes tai pati maloniausia mankšta pasaulyje.
Edukacinis užsiėmimas ugdys vaikų kritinio mąstymo ir kūrybiškumo, kultūrinę, socialinę, komunikavimo kompetencijas. Jis praturtins ugdymo procese įgytas geografijos, pasaulio pažinimo, lietuvių kalbos žinias ir meninės raiškos gebėjimus. Edukacijos metu kartu sieksime dekonstruoti vaikystės fenomeną jį atskleidžiant per skirtingų istorinių laikotarpių gretinimą. Mažieji edukacijos dalyviai empatiškai įsitrauks į šį kismo procesą, kuomet, prieš 150 metų, šis svarbus asmenybės formavimosi periodas tik buvo pradėtas suvokti iš esmės ir įgavo būdingus bruožus - teisę į žaidimus, rūpestį, lavinamąsi.


Autentiškoje aplinkoje – Žemaitijos kaimo ekspozicijos neturtingo valstiečio sodyboje, moksleiviai susipažįsta su XIX a. pab. gyvenimo būdu, darbais, tradicijomis. Diskutuojama apie vaikų gyvenimą anuomet ir dabar, aptariama socialinė piemenuko padėtis, pareigos, gyvenimo sąlygos, apranga. Aptariamas drauge su metų laikais kintantis gyvenimo ir darbų ritmas. Dalyviai apsirengia naminės drobės marškiniais, prijuostėmis, vaikšto avėdami klumpes, naščiais neša kibirus. Kuriamas laužas ir kepamas ir skanaujamas „piemenuko kugelis“ – bulvės. Žaidžiami senieji kaimo vaikų žaidimai. Užsiėmimo tikslas - per tradicijų ir gyvenimo būdo pažinimą, skatinti mokinius suvokti savo kultūrinę tapatybę, tradicijų ištakas, ugdyti savivertę. Uždaviniai: ugdyti gebėjimą palyginti, kūrybingą santykį su laisvalaikiu, išmokyti senųjų tradicinių žaidimų; pažinti ir vertinti savo krašto kultūros paveldą ir tradicines vertybes šių dienų kontekste.


Žvakių gamyba – įtraukiantis užsiėmimas, o užburiantis žvakių šviesos jaukumas leidžia atsikvėpti nuo nepailstančio ritmo. Edukacijos metu metu gaminsime natūralias sojų vaško žvakes, kurios šildys ir sukurs jaukumą namuose. Gamybai naudosime tik ekologišką sojų vašką, kuriame nėra toksinių ir genetiškai modifikuotų medžiagų. Magiškai maišysime specialius žvakių dažus ir derinsime spalvas. Kūrybos procesas įdomus ir įtraukiantis, o prabangių eterinių aliejų įvairovė leis susikurti individualaus kvapo natūralią žvakę. Sukursime ne tik mėgstamų spalvų ir malonaus kvapo aromaterapinę žvakę, tačiau ją ir papuošime. Puošybai naudosime natūralius ingredientus – gėlių žiedus, kavos pupeles, akmenėlius.


Orientacinis pažinimo žaidimas SENŲJŲ DRUSKININKŲ DETEKTYVAS

Interaktyvi ekskursija, kurios lankomus objektus turėsite rasti patys, vedami mūsų virtualaus gido Braino. Lyg detektyvinę bylą narpliosite Druskininkų istoriją, kol ištyrinėsite pagrindinius Druskininkų lankomus objektus. Pasidalinę į nedideles grupeles, į savo telefonus komandiškai gausite suktas užuominas, kurias išnarpliojus - rasite vietą, kurią jums gidas nori parodyti - gal tai bus pastatas, o gal paminklas, kitą kartą - stebuklingas suolelis, ant kurio pasėdėjus išsipildys noras. Tik suradę tai ką reikia ir išklausę trumpą ir įdomią informaciją apie savo rastą "lobį" galėsite tęsti žaidimą, keliaudami prie sekančios užduoties, kol žingsnis po žingsnio išspręsite DRUSKININKŲ DETEKTYVĄ. Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - nepaklaidinome dar nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus. Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo ir istorijos raktus.


Tingisi šiandien eiti į mokyklą? Tuomet kviečiam pasižvalgyti į XIX a. pabaigos - XX a. pradžios piemenėlių gyvenimą! Pasipuošę piemenėlio marškinėliais ir prigulę pasiklausysite paukštelių čiulbėjimo, sužinosite kaip šaltą rytą greitai susišilti basas kojeles. Pamąstysime kokia koše skerdžius pavaišina piemenėlį už į svetimą lauką nuklydusią karvę... Et, visa pasimiršta dainų ir žaidimų metu, o dar reikia išbandyti ir augalo antspaudėlį pasigaminti! O kada tam piemenėliui į mokyklą?! Ateikite ir visa patirkime kartu, tuomet ir nuspęsim, gal tikrai geriau piemenauti?..


Spektaklis vaikams „Didelė lietuviška pasaka“

Tikslas ir uždaviniai – supažindinti vaikus su lietuviškų pasakų pasauliu, atskleidžiant mitologiniuose siužetuose užkoduotą liaudies išmintį, paskatinti vaikų kūrybišką mąstymą ir socialinio bei emocinio pažinimo lavinimą.
Vieną vakarą, mamai išėjus į šokių pamoką, prižiūrėti trijų anūkų ateina du seneliai: rimtasis Juozas ir linksmasis Juozukas. Ir vienas, ir kitas senelis turi skirtingą požiūrį į savo „pareigas“, tačiau netrukus jie abu yra įviliojami į vaikų fantazijų pasaulį. Tuomet įprasti namai pavirsta stebuklinga, kartais net gąsdinančia vieta, kur susirenka skirtingų pasakų veikėjai.
Vaikai lengvai atpažins situacijas ir personažus iš tokių visiems gerai žinomų pasakų kaip „Eglė žalčių karalienė“, „Dvylika brolių juodvarniais lakstančių“, „Dangus griūva”, „Kaip žmogus velnią apgavo“, „Trys broliai“, „Skraidantis laivas“, „Lukošiukas“. Spalvingo, išradingo ir įspūdingais efektais prisodrinto spektaklio centre – jauniausias anūkėlis, kuris tą vakarą patiria daugybę išbandymų ir nuotykių. Grįžusi namo mama randa ne tik „aukštyn kojomis“ apverstus namus, bet ir draugiškai susivienijusią šeimyną. O jaunėliui pagaliau paaiškėja, kad ne tik pasakose, bet ir kasdienybėje svarbu ne pati laiminga pabaiga, o žinojimas, kad šeimos vienybė yra ta jėga, kuri visada padės įveikti didžiausius priešus ir baimes.
Numatomas poveikis – dalyvavimas spektaklyje prisidės prie kultūrinių įpročių formavimo, kultūrinio identiteto ir vertybinių nuostatų stiprinimo, įgyta patirtis padės ugdymo procesuose.
Režisierė - Eglė Kižaitė
Dramaturgė – Monika Baranauskaitė
Scenografė ir kostiumų dailininkė – Laura Luišaitytė
Kompozitorius - Pijus Narijauskas


Edukacinis užsiėmimas - KIMEKOMI žaisliukas

Trakų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Kimekomi – vienas iš tradicinių japonišku rankdarbių būdų. Tai speciali technika, kaip aptraukti kamuoliukus audiniu. Iki šiol ši technika tebėra mėgstama meistrų ir dažnai naudojama Japonijoje kaip vienas iš moterų laisvalaikio užsiėmimų. Šios edukacijos metu suteikiama galimybė iš arčiau susipažinti su Japonija, jos kultūra. Taip pat su Kimekomi technika, jos istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Edukacijos metu išmokstama šios technikos pagrindų ir susipažįstama su pritaikymo galimybėmis. Kiekvienas pagamintas Kimekomi žaisliukas būna skirtingas ir savaip įdomus. Po edukacijos kiekvienas dalyvis parsiveža namo žaisliuką, kurį galės naudoti kaip namų dekoraciją, padovanoti šeimos nariui ar draugui, pakabinti ant Kalėdinės eglutės ar papuošti namus Velykoms.


Literatūrinis - edukacinis užsiėmimas „Sename dvare“.

Literatūrinis - edukacinis užsiėmimas "Sename dvare" - tai kūrybinė kelionė seno Užvenčio dvaro liepų alėja, Ventos pakrante, vietomis, kuriose prasidėjo rašytojos Marijos Pečkauskaitės - Šatrijos Raganos kūrybinis kelias. Keliaujant parko takeliais, kuriais daugiau kaip prieš šimtą metų vaikščiojo rašytoja, galima atpažinti vietas, aprašytas žymiausioje apysakoje „Sename dvare“ ir kituose jos kūriniuose, suvokti, kad „Sename dvare“ vaizduojama erdvė nėra tik veiksmo vieta, bet turi daugialypę reikšmę. Apsilankymas apysakos „Sename dvare“ veiksmo vietoje pagilins žinias apie šį kūrinį, sukonkretins apysakos veikėjus. Leis aiškiau, įdomiau ir efektyviau nagrinėti kūrinį, nes jis taps artimesnis, labiau atpažįstamas ir vertinamas. Edukacinio užsiėmimo I dalis. Dalyviai supažindinami su   muziejuje esančia rašytojos Marijos Pečkauskaitės – Šatrijos Raganos gyvenimo ir kūrybos ekspozicija. II dalis. Dalyviai, naudodamiesi užduočių lapais su literatūrinių kūrinių ištraukomis, identifikuoja Šatrijos Raganos kūrinius ir juose vaizduojamas Užvenčio dvaro erdves natūroje. III dalis. Dalyviai, naudodami retą grafikos techniką – monotipiją, ant popieriaus lapo atsispaudžia tapybą ir piešinį primenantį, nenuspėjamą ir vienetinį Užvenčio dvaro vaizdo atspaudą.


„Lietuvos riteriai. Vytauto Didžiojo laikai“

Edukacijoje interaktyvia laiko mašina nusikelsime į Vytauto Didžiojo (Lietuvos Didžiosios Kunigaikštytės) laikus, kur domėsimės riterių gyvenimu, kultūra, vertybėmis. Edukacijos metu moksleiviai nusikėlę į praeitį susipažins su XIV amžiaus riterių Drakono ordino karių gyvenimu ir buitimi bei ginkluote. Antroje edukacijos dalyje moksleiviai, panaudodami STEAM žinias, konstruos viduramžių ginklų mini replikas bei įgytas žinias patikrins protmūšyje („Kahoot“ viktorina).


Orientacinis žaidimas „Briedžių medžioklė“ Lazdijuose

Orientacinis žaidimas „Briedžių medžioklė“

Senovėje svarbūs miesto dokumentai buvo saugomi skrynioje su trimis užraktais. Trys raktai pavaizduoti ir 2018 m. prie savivaldybės pastatytoje, įspūdingoje apie 6 tonas sveriančioje skulptūroje. Išsiaiškinkite, kas turėjo raktus ir galėjo atrakinti miesto skrynią.

Legenda byloja, kad šiuo keliu kunigaikštis Žygimantas Augustas pėsčias lydėjo savo mirusios žmonos Barboros Radvilaitės kūną iš Varšuvos į Vilnių. Kaip vadinosi senasis Kapčiamiesčio – Leipalingio kelio atkarpos grindinys.

Tai tik keletas užuominų iš daugybės užduočių, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.


Muilo istorijos (išvažiuojamoji, toliau nei 50 km nuo Jonavos raj.)

Edukacijos metu patraukliai ir žaismingai perteikiamos žinios apie senojo pasaulio tautų (egiptiečių, romėnų, babiloniečių, šumerų ir k.t.) muilo gaminimo receptūras, gamybos būdą, viduramžiais vyravusius mitus apie kūno higieną. Edukacijos metu dalyviai sužino, kada muilas pradėtas gaminti Lietuvoje, kaip ir kam buvo naudojamas. Šios žinios skatina giliau pažinti lietuvių etninę kultūrą, senovės žmonių higienos įpročius, savęs ir pasaulio reiškinių suvokimą. Taip pat praplečia supratimą apie daugelio pasaulio tautų gyvensenos ypatumus skirtingais istoriniais laikmečiais.
Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti mokinius su muilo gamybos procesu ir receptūra nuo seniausių laikų iki dabar. Uždaviniai: 1. Supažindinti su muilo atsiradimo istorija daugelyje senojo pasaulio tautų, senovės žmonių gyvensena, papročiais, savęs ir aplinkos reiškinių suvokimu, muilo naudojimo įpročiais. 2. Padėti pasigaminti po unikalų, vienetinį sau patinkančios spalvos, kvapo ir formos muilą. 3. Padėti patirti teigiamą spalvų ir kvapų terapijos poveikį.
Manoma, kad skirtingos spalvos geba pernešti tam tikrą energiją ir taip paveikti mūsų savijautą. Gydymas spalvomis buvo žinomas jau senovės Egipte, Kinijoje ir Persijoje: buvo įrengiami specialūs kambariai su natūraliais įvairių spalvų kristalais. Jų skleidžiama spalva padėdavo mažinti emocinę įtampą. Natūralių eterinių aliejų kvapai ne tik teigiamai veikia nervų sistemą, bet ir padeda kovoti su peršalimo ligomis, pagerina nuotaiką ir gali gerinti miego kokybę, pasižymi antibakterinėmis savybėmis.
Edukaciją veda etninės kultūros mokslų daktarė, o šiuo metu ir natūralios kosmetikos gamintojo specialybės studentė Ingrida Stundžė.


Ekskursija laivu po Nemuno deltą V-XII klasėms

Paskaita "Šių dienų piratai" skirta supažindinti su smurtu, terorizmu bei nusikalstamumu vandenynuose, aktyvaus piratavimo zonomis, pastarųjų metų piratavimo statistika, apsaugos priemonių metodais. Audiogido apie Minijos kaimą, Uostadvarį tikslas - supažindinti su Minijos kaimo etnine archtektūra, kilme, Uostadvario švyturiu, vandens kėlimo stotimi. Ekskursijos laivu po Nemuno deltą tikslas - supažindinti su šio krašto unikalia gamta. Pažintis su laivavedžio profesija vidaus vandenų laivybos taisyklėmis.


Pėsčiųjų žygis su kerzais po  buvusią raketinio kuro bazę

Intriguojantis patyriminis pėsčiųjų žygis po buvusį zenitinės raketinės brigados techninį divizioną Pagėgiuose. Patyriminio žygio metu aplankysite nuo pašalinių akių tuomet itin saugotą ir įslaptintą teritoriją: apžiūrėsite slėptuves bei kitus senus buvusio sovietų karinio objekto pastatus, išgirsite intriguojančias istorijas bei ten dirbusių liudininkų pasakojimus… Sužinosite apie tokių objektų padarinius žmogui, gamtai ir gyvūnijai. Bus atskleista, kodėl visa tai, kas vyko šiose teritorijose, buvo taip slepiama... Ekskursijos metu užuosite, paliesite, paragausite.. Įspūdį sustiprins pasitelktos įvairios priemonės (signaliniai dūmai ir pan.). Po šios ekskursijos-žygio metu jaunuoliai galės geriau suvokti koks buvo tas sovietinis laikotarpis, kaip šis laikotarpis palietė mūsų šalį, kokius padarinius paliko. Bus kalbama apie istorinius faktus, pristatomos divizione saugotos cheminės medžiagos bei jų poveikis aplinkai, Pristatomi tikri liudininkų prisiminimai. Ši patyriminė ekskursija sukels dviprasmiškus jausmus, suteiks informacijos, atvers akis, o galbūt net šokiruos...
Po žygio organizuojama refleksija - kilusių jausmų, emocijų aptarimas, diskusija apie ekologiją ir sveiką gyvenseną bei būdus tai pasiekti.


Klaipėdos/Memelio istorijos vingiai. Ekskursija su dviračiais.

Šios edukacinės ekskursijos dviračiais metu mokiniai plės suvokimą apie Klaipėdos/Memelio istorinę raidą ir jo kultūrinius kodus. Kelis šimtus metų taip vadinamojoje Mažojoje Lietuvoje vokiečiai ir lietuviai gyvendami kartu sukurė savitą kultūrinę terpę.  Edukatoriaus paskojimas išvykos metu leis suprasti jos savitumą. Važiuodami dviračias mokiniai aplankys svarbiausius išlikusius arba atkurtus istorinius objektus Klaipėdoje , sužinos jų svarbą miestui ir istorinei praeičiai. Ekskursija nuo piliavietės iki paminklo  "Už laisvę žuvusiems" 1923 m. su daug svarbių istorinių ir kultūros objektų. Maršrutas eina dviračių takais. Ekskursijos metu diskutuosite apie  krašto daugiakultūriškumą ir kitoniškumą lyginant su Didžiąja Lietuva. Mokiniai bandys atpažinti lietuviškos ir vokiškos kultūrų objektus ir juos palyginti. Eksursija vyksta naudojant gido sistemą. Jei ne visi mokiniai turi savo dviračius, ne bėda, mes pasirūpinsime.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Literatūros pamoka be knygų (išvažiuojamoji)

Seniai svajoji, kad mokykloje nebūtų knygų, o dar geriau – kad nebūtų nė pamokų? Pamokų neatšauksime, o štai pažinti literatūrą be knygos – galėsi!
...nereginčio rašytojo vaikystę grėsmingai užklojęs internato šešėlis, baimę kelianti didžiulė kliokianti ir ūžianti skylė – berniukų dušas, besikeičiančios, apsiverčiančios teksto raidės ir knygos, prabylančios tiems, kam skaityti sunku ar net neįmanoma – visos šios patirtys tavęs laukia mūsų edukacijoje.
Žmonių įvairovę pažinsi ir priimsi per savo ir jų patirtis. Visos edukacijos metu mus lydės rašytojo Alvydo Valentos, Metų knygos rinkimų laureato, romanas „Pradžios užkalbėjimai“.


Mažeikių rajono Urvikių kultūros centras

Duonos kelias – tai 3 val. trukmės edukacinė programa, pritaikoma įvairaus amžiaus dalyviams. Programos eigoje lankytojai dalyvauja duonos kepimo procese,  duonos pagerbimo ritualuose, pavaišinami senoviniais valgiais.  Sukurta autentiškai XIX a mūsų krašto valstiečio trobai aplinka, liaudiškos muzikos kapelos, užsiėmimo vedančiojo darbuotojo apranga, veiksmai ir kalba iliustruoja valstiečių buityje gyvavusias tradicijas  ir papročius. Dalyviai ne tik gali stebėti duonos kepimo procesą, bet ir jame dalyvauti: patys susiformuoja užminkytos duonos kepalėlius, išsikepa ir iš užsiėmimo išsineša savo duonutę. Kol duona kepa, dalyviai yra supažindinami su ilgu duonos keliu, – nuo rugio pasėjimo iki iškeptos duonelės padėjimo ant stalo, pamato seniausius žemės įdirbimo, javų apdorojimo padargus, senovinius rakandus, norintys gali pamėginti iškulti rugius spragilais, sumalti  akmeninėmis girnomis, išgirsta istorijų apie tikėjimą magiškąja duonos galia, lemiančia derlių, žmogaus, šeimos gyvenimą, dalyvauja senovinių rakandų viktorinoje. Yra mokomi senovinių dainų, šokių, žaidimų. Multimedijos pagalba rodomo filmo bei senovinių rakandų pristatymu, moksleiviams sudaroma galimybė tapti aktyviais programos dalyviais, o ne stebėtojais. Jie gali palyginti, kokie buvo duonos kepimo darbai, kokie įrankiai senovėje su šiuolaikiniais duonos kepimo darbais ir įrankiais.


Jeigu pažvelgtume į Vilnių nuo Gedimino kalno pro XIX amžiaus žiūroną, kokį miestą pamatytume?

Kviečiame pasivaikščioti Vilniaus gatvėmis ieškant XIX amžiaus ženklų, kad mokykloje išmoktas datas, žmones ir įvykius „įdėtume“ į mūsų miestą! Vaikštant miesto gatvėmis, moksleiviai galės atpažinti objektus primenančius asmenybes ir įvykius, kuriuos mokosi pamokose (imperatorių vizitai, sukilimų pasekmės, kasdieninio gyvenimo sąlygos, kultūrinė veikla ir pan.)

9-toje klasėje istorijos pamokose moksleiviai aptaria laikotarpį po III Abiejų Tautų Respublikos padalijimo (1795 m.), lietuvių tautinį atgimimą iki Nepriklausomybės paskelbimo 1918 m., svarbiausius įvykius ir asmenybes. Lavinsime jaunimo pastabumą tyrinėjant memorialines lentas žyminčias A. Mickevičiaus buvimo vietas, paslėptus objektus kiemeliuose (pvz. rurmusas, buv. vandens kolonėlė naudota ir XIX a.), pastatų architektūrinių detalių simbolius (pvz. Pacų herbas) ir kt.

Pažintinės ekskursijos metu, moksleiviai kviečiami susipažinti kaip Vilnius atrodė prieš 200 metų, kokia buvo miestiečių kasdienybė: Kaziuko mugių tradicijos, kavos gėrimo kultūra Europos pavyzdžiu, mada, pirmasis profesionalus teatras, filantropinė veikla, paveldo rekonstrukcijos, inovacijos ir pan.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Edukacinį užsiėmimą sudaro pažintinė ir praktinė dalys. Pažintinė dalis vyksta muziejaus ekspozicijoje tarp autentiškų ir intriguojančių muziejuje saugomų eksponatų. Šioje dalyje aptariame pasaulyje iki popieriaus gyvavusias popieriaus alternatyvas, skatiname diskusiją, kas paskatino ieškoti naujų priemonių bei nuolat spartino popieriaus gamybos raidą, kalbame apie Lietuvoje ūžusius popieriaus malūnus. Naudodami didinamuosius stiklus, dalyviai nuodugniai tyrinėja skirtingus popieriaus pavyzdžius: apžiūri XIX a. įspūdingo storio rankų darbo lapų knygą bei XIX a. spaustuvių popierių. Pavyzdžiai aptariami, lyginami, vertinami. Praktinėje dalyje dalyviai paruoštą popieriaus masę pila į specialius sietelius, kūrybiškai derina spalvas, pasitelkdami fantaziją, dekoruoja įvairiomis priemonėmis, spaudžia, presuoja ir sausina, kol galiausiai pasigamina popieriaus lapą su individualia kūrybine kompozicija.


Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Vaikų vertybines nuostatas veikia šalyje vyraujanti informacinė erdvė, masinės kultūros propaguojami vartotojiškos visuomenės principai. Praktika rodo, jog pilietines ir tautines nuostatas vaikai sėkmingai įsisavina, kai žinios įgyjamos, patiems stengiantis pažinti savo istoriją. Pažindami supančią aplinką, jie pradeda visa tai branginti ir puoselėti. Paslauga padėtų ugdyti pilietiškumą, giliau pažinti savo krašto istoriją, plėstų kultūrinį išprusimą, padėtų vaikui formuotis kaip asmenybei. Programa sudaryta iš teorinės ir praktinės dalies. Teorinėje dalyje vaikai susipažins su knygnešystės istorija, knygnešių biografijomis, jų veikla, knygnešių keliu, tuo laikotarpiu išleistomis knygomis. Informacija bus pateikta per vaizdus, pasakojimus, diskusijas ir aptarimus bei kitas vaizdines priemones. Pasitelkiant tradicines priemones ir šiuolaikines informacines technologijas, vaikai atliks praktines užduotis, skaitys kirilica parašytus lietuviškus tekstus, žais, pieš, rašys žąsies plunksna, pajus „senovės“ kvapą, liesdami autentišką XX a. pradžios drobę,knygnešio piniginę, gilins informacinio raštingumo žinias. Gautai informacijai užtvirtinti dalyviai žaidžia komandinį žaidimą – sprendžia kryžiažodį, atlieka užduotį su grifeline lentele. Programos pabaigoje visi vaišinamės kafija ir vafliais, kuriais, galimai, vaišinosi knygnešiai pasienio užeigose, laukdami patogaus momento pereiti sieną.


Sojų vaško žvakių liejimas „Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis"

Aromatinių sojų vaško žvakių gamybos edukacija „Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis".
Vykdomos edukacijos trukmė 80 min. Edukacija vykdoma 5-8 klasės mokiniams.
Edukacijos metu žvakių gamybai naudojamos tik natūralios medžiagos ir priemonės: sertifikuoti sojų vaškas ir natūralūs eteriniai aliejai, medvilnės dagtis. Žvakes liejame daugkartinio naudojimo 50 ml. aliumininiuose, tinkančiuose sąlyčiui su maistu, indeliuose.
Edukacijos metu:
a) dalyviai skaidrių bei video pagalba detaliai yra supažindinami su žvakių gamybos taisyklėmis, aromatinių žvakių ingridientais bei detaliu jų aprašymu, saugiu žvakių laikymu bei deginimu;
b) po supažindinimo vyksta sojų vaško testavimas ir lyginimas su parafininėmis žvakėmis;
c) supažindinimas su eteriniais aliejais jutiminiu būdu (uodžiant);
d) žvakės kūrimo procesas: kol kaitinamas ir lydomas sojų vaškas, kiekvienas edukacijos dalyvis gamina savo žvakių širdį, iš siūlomų eterinių aliejų susikuria savo žvakės aromatą; lydomui vaškui pasiekus reikiamą liejimo temperatūrą, sumaišo visus žvakės ingridientus bei galiausiai kiekvienas pats išlieja savo unikalią sojų vaško aromatinę žvakę.
e) Išliejus žvakes bei laukiant kol jos sustings, mokinys apipavidalina savo pasigamintos žvakės pakuotę.
f) Likusį edukacijos laiką skiriame pokalbiams, pasisakymams, mokinių klausimams, pastebėjimams, diskusijoms.

Organizatoriaus pastaba.
*Kviečiame susisiekti +370 670 96679 arba info@sestasispojutis.lt ir susitarti dėl Jums ir mums patogaus renginio laiko (sukursime individualų renginį kalendoriuje Jūsų mokinių grupei).
*Po edukacijos atskiru susitarimu galima ekskursija po Nemuno kilpų regioninio parko lankytojų centrą apžiūrint ekspozicijas.


Teatralizuota ekskursija Raudondvario dvare su Renesanso dama

Teatralizuotos ekskursijos metu susipažinsite su Raudondvario dvaro istorija ir iškiliausiais jo valdytojais. Pakeliausite laiku nuo Renesanso iki XX a. pradžios. Išgirsite garsiąją Barboros Radvilaitės ir Žygimanto Augusto meilės istoriją bei sužinosite, kaip jie buvo susiję su Raudondvario dvaru. Susipažinsite su Raudondvario dvarą kultūros ir meno židiniu pavertusių grafų Tiškevičių šeima, jų gyvenimu bei pramogomis, ekscentriškais pomėgiais, vertusiais „per galvą verstis“ dvaro tarnus. Taip pat, sužinosite kokį egzotinį gyvūną dvare laikė aistringas fotografas ir keliautojas grafas Benediktas Henrikas Tiškevičius ir kokie turtai buvo sukaupti dvare. Ekskursijos metu ne tik pasivaikščiosite po dvaro parką, aplankysite buvusį dvaro žirgyną (dabartinį menų inkubatorių), bet ir apžiūrėsite pilies menes. Ekskursijos pabaigoje būsite pakviesti į vieną ištaigingiausių dvaro menių – grafų pokylius ir gyvąją orkestro muziką menančioje baltojoje pokylių menėje Renesanso dama pakvies visus pasimokyti Renesanso šokių žingsnelių.


Kūrybiškumo išūkis: sukurk savo svajonių renginį!

Renginių organizavimas ir jo scenarijaus kūrimas – sudėtingas procesas nuo idėjos iki sėkmingo renginio. Norint suorganizuoti savo svajonių renginį reikia planuoti, suburti komandą, ruošti, strateguoti, organizuoti, numatyti į priekį daugelį dalykų ir be viso to – žvelgti kūrybiškai. Tai veiksmo, judesio, geros nuotaikos mokymai, kur moksleiviai galės laisvai reikšti savo mintis, aktyviai įsitraukti į renginio planavimo procesą, semtis įkvėpimo iš dėstytojos, aktyvios visuomenės veikėjos Inesos Greivienės. Inspiracinės motyvacinės pamokos "Kūrybiškumo iššūkis: sukurk savo svajonių renginį!" tikslas - ugdyti pasitikėjimą savimi, ”auginti“ vidinę savivertę, atskleisti vidinį kūrybinį potencialą, svajoti, išsakyti idėjas taip, kad niekas kitas taip nesugebėtų, sukurti savo svajonių renginį, o galbūt pradėti savo svajonių profesiją?


Literatūrinis-edukacinis užsiėmimas „Aš ir mano kalavijas“

Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo metu bus kalbama apie knygą „Simas ir jo kalavijas“. Pagrindinis knygos veikėjas Simas, kol kiti vaikai karstosi medžiais ar žaidžia karą, per dienas kapstosi darželyje. Jis trokšta pats užsiauginti kardelį (gladiolę). Tai puiki gėlė, kurios pavadinimas mena senus ir didingus gladiatorių laikus. Kad ir ką sakytų kiti, kardelis išties panašus į kardą. Prižiūrėdamas šią gėlę berniukas išmoks įveikti sunkumus, įgis kantrybės ir išminties. Taps tikrų tikriausiu kovotoju! Kūrinio ir užsiėmimo mintis – kovotojų būna visokių, net ir su gėle rankoje. Juk net būti pačiu savimi prireikia nemažai stiprybės... Pasitelkiant informacines technologijas, vaizdines priemones bus perteikiamos literatūrinių personažų ir siužeto kūrimo subtilybės. Užsiėmimo dalyviai diskutuos apie mėgstamas veiklas, kurios ugdo jų kantrybę, užsispyrimą. Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai iš žurnalų ir spalvoto popieriaus iškarpų kurs koliažus, atspindinčius išsakytas mintis, arba suvaidins knygos siužetą sukurtame šešėlių teatre (pasirinktinai). Užsiėmimą veda rašytoja Ignė Zarambaitė, skaitytojų ir literatūros kritikų įvertinta už vaikams skirtas knygas „Emilio laiškas“, „Slapta laiškų rašymo agentūra“, „Elzė ir senojo dvaro paslaptis“, „Stebuklingi senelio batai“, „Skudurinukė“ bei apysaką paaugliams „Juodavandeniai“.


Zanavykų muziejaus ekspozicijoje pamatysite Užgavėnių kaukių parodą, linksmo animacinio filmuko pagalba susipažinsite su Užgavėnių šventimo tradicijomis ir šios šventės personažais. Pasigaminsite pačią baisiausią Užgavėnių kaukę, su kurią tikrai išvysite šaltą žiemą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Alytaus Jurgio Kunčino viešoji biblioteka

Knygelė ,,Transformeris" - į mokyklą - tai kūrybinė edukacija vaikams, kurios metu kiekvienas galės bent trumpam pabūti tikru knygos autoriumi!
Edukacijos metu vaikai susipažins su pagrindinėmis knygos sudedamosiomis dalimis bei susikurs savo knygelę - transformerį.
Edukacijos metu lavės vaikų kūrybinis, kritinis, analitinis mąstymas, suvokimas apie tai kaip tekstas siejasi su kontekstu. Tai - patyriminė, praktinė edukacija, kurios metu vaikai skatinami ,,išlipti" iš įprastų mąstymo rėmų.
Edukaciją vykdome Alytaus apskrityje.


Senovinės puodininkystės ir šiuolaikinės keramikos edukacija pradinukams

Užsiėmimo "Senoji ir šiuolaikinė molio keramika" edukacijos metu dalyviams bus pristatomas keramikos formų, ir dekoro kitimas per istoriją bei keramikos technologinis ir kultūrinis virsmas per žmonijos pažangą. Mokiniai susipažins su senosios keramikos, atgamintos pagal eksperimentinę archeologiją, ir šiuolaikinės keramikos ekspozicija, kurios eksponatus bus galima liesti rankomis. Ugdytiniai bandys suvokti istorinius kultūrinius pokyčius ir juos logiškai pagrįsti, aptars eksponatų meninę vertę. Apžiūrės šiuolaikinę degimo krosnį, geležies amžiaus apžiedimo stovylus, viduramžių medines žiedimo stakles, molio minkytuvą, glazūras, stebės kaip žiedžiamas puodas. Vaikai kurs norimą indą arba švilpuką ir dekoruos liaudiškais, norimais ornamentais. Pagal poreikį savo kūrinius dengs angobu - specialiais keramikos dažais. Sukurti gaminiai po edukacijos bus
džiovinami, degami ir glazūruojami ir atiduodami ar išsiunčiami sutartu būdu.


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Baltijos jūros banginukas šaukia SOS!“orientuotas į ekologinio raštingumo gebėjimų ugdymą, aktualizuojant Baltijos jūrų kiaulių populiacijos kaitos problemas ir pasekmes Baltijos jūros ekosistemai. Edukacinis užsiėmimas yra sukurtas menininko Rodion Petroff meninės instaliacijos „Jūros plastika“ pagrindu. R. Petroff instaliacija savo estetika sudrebina pačias giliausias emocijas. Viena iš instaliacijos dalių pavadinta „Juodoji jūra“ – tai Baltijos jūros perkrikštijimas juodąją, jos papuošimas gedulo kaspinu. Anot paties R. Petroff, tai – „bedugnė, iš kurios negrįžta gyvūnai ir gyvūnų rūšys“. Žavus blizgus paviršius, saulės įžiebti blikai jūroje, vaivorykštiniai atspalviai keri savo apgaulinga estetika. Šiuos akiai patrauklius efektus kuria vandens telkinio drama – laivo avarijos ar žmonių aplaidumo dėka išpilti didžiuliai mazuto ar naftos kiekiai. Šį užterštos jūros „romantišką“ peizažą apžiūrime per apvalų langą – saugiai, lyg iš laivo kajutės. Tokios eko meninės interpretacijos, patyriminės veiklos leidžia paveikiau kalbėti apie mažųjų banginukų – Baltijos jūrų kiaulių nykimo priežastis bei įsitraukti į sprendimų paiešką. Kūrybiškumą, komandinį darbą bei bendradarbiavimą, skatinančios užduotys padeda ugdyti aplinkosauginės kultūros ir darnaus visuomenės vystymosi įgūdžius. Edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Baltijos jūros banginukas šaukia SOS!“ yra išvažiuojamosios patyriminės ugdymo dienos programos „JŪROS PLASTIKA“ dalis


„Kūčios ir Kalėdos Kliukliuko miške“. Kūrybinė edukacija su rašytoja Alvile Rimaite

„Kalėdos girioje – tokia šventė, kai gali patirti džiaugsmą ne tik gaudamas dovanų, bet ir jas dovanodamas. Miško gyventojai Kalėdas švenčia ne tik kaip saulės sugrįžimą ir gamtos atgimimo pradžią. Tai toks metas, kai visi džiaugiasi galėdami būti kartu. Susipykusieji – susitaiko, atleidžiami ir pamirštami visi praėjusių metų pykčiai ir nuoskaudos, jei tokių buvo būta“.
Literatūrinėje-kūrybinėje edukacijoje vaikai su rašytoja keliaus į knygos „Kliukliukas, arba keletas istorijų, nutikusių vienam gauruočiui“ pasaulį. Tai aukštų pušų, skarotų eglių ir senų ąžuolų miškas. Čia, apsuptas žvėrių bei paukščių kaimynystės, gyvena gauruotis, vardu Kliukliukas. Vaikai sužinos, kad Kliukliuko girioje švenčiamos ne tik Kalėdos, bet ir unikali mūsų šventė – Kūčios.
Edukacijos metu kalbėsime apie tikrąjį švenčių džiaugsmą – buvimą kartu su artimaisiais. Apie ypatingą gruodžio nuotaiką – laiką, skirtą ramiam švenčių laukimui, bendrabūviui, pagalvojimui apie šeimą ir brangiausius bičiulius. Apie laiką, tokį tinkamą kūrybai. Ir leisimės į ją – kartu kursime Kūčių ar Kalėdų istoriją, arba dioramas (pasirinktinai). Pirmuoju atveju vaikai mokysis pasakojimo kūrimo įdomybių, 4–6 vaikų grupėmis kurs savąją istorijos dalį. Vėliau jas sujungsime į vieną pasakojimą. Antruoju atveju – mokysis atkurti knygos sceną dėžutėje, kūrybiškai, įvairiomis technikomis panaudojant gamtos gėrybes ir antrines žaliavas. Dioramos kuriamos 6–8 vaikų grupėmis. Sukurtas dioramas vaikai galės naudoti tęstinei veiklai – kitoms literatūrinėms edukacijoms, šventinei nuotaikai sukurti.
Užsiėmimo tikslas – skatinti vaikų domėjimąsi literatūra, ugdant kūrybiškumą, kultūrinį sąmoningumą, kritinį mąstymą, dėmesį bendrabūviui ir tvarumui.
Knygos „Kliukliukas, arba keletas istorijų, nutikusių vienam gauruočiui“ ištraukos įtrauktos į 3-ios klasės serijos TAIP! lietuvių kalbos vadovėlius („Šviesa“, 2018).


Aristokratiškojo dekoro istorija. XIX a. rūmų interjero dizainas. Kokios buvo mados ir tendencijos? Ar žinojote, jog dekupažas - baldų/interjero detalių puošybos technika gimė Kinijoje, o suklestėjo viduramžių Europoje? Visa istorija, autentiški pavyzdžiai M. Oginskio rūmų ekspozicijoje bei dekupažo technika kitaip.


Kviečiame atrasti baroko meno kūrinių grožį ir įvairovę!
Edukacijos metu autentiškoje erdvėje - Šv. Mykolo arkangelo bažnyčioje ir buvusiame bernardinių vienuolyne įsikūrusiame muziejuje moksleiviai ir juos lydintieji suaugusieji atras visą baroko perlų vėrinį: puošniai austus ir nuostabiais ornamentais siuvinėtus drabužius, simboliais ir dekoro gausa žėrinčius auksakalystės dirbinius, įspūdingus paveikslus ir skulptūras. Kas jiems bendra ir kokie pagrindiniai principai, kuriuos gali perprasti net pradinukai? Kokie ornamentai dažniausiai buvo naudojami baroko epochos menininkų? Kada verkia angelai ir ką reiškia kaukolės simbolis? Ne tik grožėsimės, bet ir kursime savo meno dirbinį pasitelkę naujai įgytas žinias. Naudodami trafaretus, štampavimą, ornamentavimą ir auksavimą edukacinėje klasėje vaikai galės sukurti stebinančius kūrinius.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Ukrainiečių kultūrinis palikimas Vilniuje“ iš ciklo kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje

Ekskursijos metu mokiniai įsitrauks į gyvą mokymosi procesą, susipažins su Lietuvoje gyvenusia ukrainiečių bendruomene, su svetimųjų imperijų priespaudos laikais, istorinėmis lietuvių ir ukrainiečių raidos paralelėmis ir skirtumais, religija, papročiais, kultūros sklaida, svariu indėliu į Lietuvos istoriją, išlikusiu kultūriniu ir architektūriniu paveldu, garsiausių didikų giminių kilusių iš Ukrainos (Chodkevičiai, Čartoryskiai, Tiškevičiai) palikimu Vilniuje. Programos metu mokiniai sužinos, kad buvo „Valstybė valstybėje“ – ukrainietiškos žemės Vilniaus apygardoje, bendros kovos už išsivadavimą ir kodėl Vilnius – faktinis ir simbolinis stačiatikių Kijevo metropolijos centras. Aptars kokie buvo pirmieji bandymai kurti modernių tautų lietuvių ir ukrainiečių diplomatinius santykius ir ryšius. Mokiniai bus skatinami suprasti ir interpretuoti istoriją, iškelti klausimus apie tautinių bendruomenių gyventojus, atkreipti dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius. Ugdyti pastabumą ir gilinti žinias, religinių konfesijų įvairovės klausimu. Skatinti vaikų toleranciją ir supratimą apie daugiatautį Vilnių ir jo kultūrinę aplinką. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.


Garso terapijos instrumentai. Fėjų lazdelių dirbtuvės

Edukacijos  metu mokiniai supažindinami su garso terapija ir joje naudojamais instrumentais. Garso terapija suteikia galimybę giliai atsipalaiduoti, atkurti savo vidinę harmoniją, pasinerti į save. Tokie intuityviai kuriami garsai padeda natūraliai relaksuoti ir pažadinti mūsų vaizduotę. Vaikai turės galimybę išgirsti ne tik tibetietškų dubenų garsą, bet ir vibracijos poveikį fiziniam kūnui. Edukacijos metu bus menamos mįslės, mokiniai mokysis atpažinti instrumentą pagal jo skleidžiamą gamtos garsą. Susipažins su tokių instrumentų gamybos ypatumais bei naudojamomis gamtinėmis medžiagomis. Vaikai patys galės išbandyti ir muzikuoti perkusiniais instrumentais.
Mokiniai praktiškai patirs garso terapijos poveikį. Edukacijos pabaigoje gaminsime muzikos instrumentą – fėjų lazdelę, kurią vaikai galės parsinešti namo. Šios edukacijos metu ugdomas vaikų kūrybiškumas ir meninė saviraiška, skatinamas vaikų rūpinimasis savo fizine ir psichine sveikata, fėjų lazdelių dirbtuvių metu lavinama smulkioji motorika.


Edukacija „Istorijos pamoka botaniškai: augalų simboliai heraldikoje“ supažindina su Lietuvos ir užsienio šalių heraldika ir padeda išsiaiškinti augalų simbolių reikšmes joje. Neformali aplinka leidžia papildyti formaliojo ugdymo programą – penktos klasės istorijos pamokų turinį. Edukacijoje sujungiamos turimos patirtys ir bandoma išsiaiškinti bei įtvirtinti užslėptus simbolius, kurių reikšmių atskleidimas bus tarpdiscipliniškai naudingas: tiek istorijoje, tiek literatūroje, tiek dailėje.


Iš viso pasaulyje gyvena apie 200–250 skirtingų pelėdų rūšių. Lietuvoje galime pamatyti 13 pelėdų rūšių, iš kurių net 6 įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą. Ne visos jos gyvena mūsų šalyje, kai kurios tik užklysta. Išgirsti ar pamatyti pelėdas natūraliai gamtoje nėra taip paprasta. Jei pelėda apsigyvena kaimynystėje dažnu atveju išgirsime patinuką, kuris gina gyvenamąją teritoriją ar šaukia pateles. Žmonės kalba, kad pelėdos yra protingi paukščiai, kad geba sukti galvą 360 laipsnių, na bet ar tikrai viskas yra tiesa? Daug legendų ir mitų sukurta apie šiuos paslaptinguosius paukščius. Tad kviečiame Jus užsisakyti edukaciją ir sužinoti įdomių faktų apie pelėdas, jų mitybą bei paslaptingą gyvenimo būdą. Šios edukacijos pagrindinė žinutė - kaip mes kiekvienas turime elgtis gamtoje, kokie mūsų žingsniai aptikus sužeistą paukštį. Svarbiausias šios edukacijos akcentas pirštinė lėlė (pelėda) ir gyva pelėda. Edukacinė programa sudaryti iš dviejų dalių: teorija ir praktika. Edukacija bus vedama pirštinės lėlės (pelėdos) pagalba. Tai lėlė, kuri visada arti vaiko. Animuojama kurs gyvą santykį su vaiku. Edukacijos metu naudosime išmaniąsias technologijas, iš anksto parengtą prezentaciją papildytą nuotraukomis, vaizdo įrašais ir net pelėdų balsais.  Šios edukacijos lektorė - pedagogė, ornitologė Ingrida Lagunavičienė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Lietuvos fotomenininkų sąjungos Kauno skyrius

Plati ir įvairiapusiška Kauno fotografijos galerijos parodų programa suteikia galimybę susipažinti tiek su Lietuvos, tiek su užsienio autorių kūryba. Apsilankymas galerijoje prisidės prie fotografijos, kaip svarbaus Lietuvos ir pasaulio kultūros dėmens suvokimo įtvirtinimo. Užiėmimą papildantis momentinės fotografijos proceso analizavimas ir eksperimentai su juo leidžia gyvai pamatyti fotografinių procesų veikimo principus, raidą ir galimybes. Šis užsiėmimas neapsiribos tik ekspozicijos pristatymu – mokiniai bus plačiau supažindinami su momentinės fotografijos istorija. Momentinė fotografija (instant photography) ir jos estetika padarė didžiulę įtaką vizualiajai istorijai ir šiandienos vizualinei kultūrai – „Instagram“ estetikai, skaitmeninės fotografijos filtrams ir pan. Pradinukai bus supažindinami su momentinės fotografijos pagrindais ir veikimo principu. Su edukatorių pagalba bus fotografuojami dalyvių portretai, kurie vėliau pataps individualios kūrybinės užduoties dalimi. Bus siekiama skatinti dialogą su edukacijos dalyviais, taip juos įtraukiant ir sukuriant priežastį įsigilinti į parodos vaizdus, idėją ir momentinės fotografijos veikimo principus. Fotografija yra medija, kuria gali būti pasakojamos įvairiausios vaizdinės istorijos todėl priklausomai nuo parodos turinio, įgautos žinios gali liesti ne tik fotografiją, bet ir kitas temas.


Taškavimo technikos edukacijose mokiniai turės galimybę pasinerti į ypatingą mandalų kūrimo meną, pabrėžiant tiek meninę išraišką, tiek gilesnę kultūrinę mandalų reikšmę. Detalus raštų kūrimas taškeliais ne tik padės lavinti smulkiąją motoriką, dėmesio sutelkimą ir vizualinius-erdvinius gebėjimus, bet ir suteiks meditacinės patirties, kuri skatina sąmoningumą ir streso mažinimą. Per besikartojantį taškų dėliojimo procesą mokiniai ugdys kantrybę, atkaklumą ir pasiekimo jausmą, taip pat susipažins su mandalų kultūrine ir istorine svarba. Šie užsiėmimai orientuoti į holistinę ugdymo patirtį, sujungiančią meninių įgūdžių ugdymą su kultūros pažinimu ir emocine gerove.


Šokių pamoka skirta 5 - 12 klasių mokiniams. Jos metu moksleiviai išmoks įvairių lietuvių liaudies šokių, pagilins etnokultūrines žinias, lavins meninius, kūrybinius ir muzikinius gebėjimus. Šokis kaip meno šaka ugdo ne tik specialiuosius gebėjimus, kurie padeda išreikšti save, komunikuoti, įnešti savo indėlį į kultūrinį gyvenimą, bet ir įvairius bendruosius - bendravimo, mąstymo, problemų sprendimo - gebėjimus. Lietuvių liaudies šokių mokymasis yra viena iš patraukliausių etninės kultūros pažinimo formų, stiprina kultūrinės tapatybės pajautimą bei jos vertės suvokimą. Įsitraukę į smagius ir judrius šokius mokiniai, patys to nepastebėdami, išmoksta daug naujų dalykų: lavina dėmesį, ištvermingumą, taisyklingą laikyseną, ugdo valią, pasitikėjimą savimi, estetines pažiūras, vaizduotę, muzikinius ir kūrybinius gebėjimus, mokosi bendrauti. Šokių pamoką ves Varėnos kultūros centro vyr. folkloro specialistė, folkloro ansamblio „Žeiria“ vadovė, etnomuzikologė Vaida Naruševičiūtė, kuri įvairias lietuvių etnochoreografijos edukacijas veda jau 18 metų.