Edukacija „Užgavėnių kaukių gamybos dirbtuvėlės"

Pasiruoškime linksmiausiai metų šventei – Užgavėnėms. Išvykime žiemą iš kiemo!!! Pirmoje edukacijos dalyje parodysime smagų filmuką, kaip švenčiamos Užgavėnės. Vaikai išgirs, kodėl deginama Morė, kituose regionuose vadinama Kotrė, Magdė..., ko nepasidalina Kanapinis su Lašininiu ir kodėl per Užgavėnes valgomi blynai ar kiti tradiciniai Užgavėnių valgiai. Pasiklausysime Užgavėnių dainų, sutartinių. Antroje, kūrybinėje - praktinėje dalyje, naudodami vienkartines popierines lėkštutes, moksleiviai gamins spalvotas, nuotaikingas ir išraiškingas kaukes. Tai labai smagus kūrybinis darbas, lengvai formuojamos raukšlės, dideli skruostai ir atsikišusi nosis. Kaukė bus klijuojama, dažoma dažais, tad patys moksleiviai kurs jos nuotaiką. Su tokia kauke vaikai drąsiai galės keliauti gąsdinti žiemos.


Dviejų dalių edukacija-kūrybinės dirbtuvės supažindina su dadaizmu – XX amžiaus antrajame dešimtmetyje susikūrusiu (anti)meniniu judėjimu. Šiame užsiėmime derinami individualios kūrybos ir bendrakūrybos metodai, remiamasi „pasidaryk pats“ filosofija ir tvariu požiūriu į medžiagų naudojimą.

Teorinėje edukacijos dalyje sužinosite apie dada judėjimo ištakas ir filosofiją, žymiausius judėjimo atstovus, dada ir muzikos ryšius, reikšmę meno istorijai bei šiandieninei kultūrai. Kūrybinės užsiėmimo dalies metu patys tapsite dada kūrėjais – išbandysite unikalias menines praktikas kurdami koliažą bei garso eilėraštį.

Edukacinis užsiėmimas „Dada: tarp poezijos ir muzikos“ – puiki terpė atrasti savo kūrybiškumą, pasisemti kūrybinio įkvėpimo ir maištingos dvasios iš XX a. pradžioje gyvenusių menininkų!

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Modernėjant technologijoms kinta ir fotografavimo tradicijos. Fotografavimas mobiliaisiais telefonais tapo mūsų kasdienybe. Jaunimas fotografuoja, filmuoja ir kitaip naudojasi išmaniaisiais telefonais, tačiau šie gebėjimai nelygu gebėjimui pamatyti emociją, nuotaiką, jausmą, įamžinti jį įvertinant vaizdo kultūrą. Praktinės užduoties metu mokiniai galės įvertinti savo išmaniojo telefono galimybes fotografuoti bei koreguoti vaizdus redagavimo programėlėmis. Mokysis kokybiškai, su kūrybine vizija, emocija, jausmu, nuotaika įamžinti kelias savo esamos aplinkos akimirkas (daiktą, augalą, gyvūną, žmones, autoportretą ir pan.) fotografijoje, atkreipiant dėmesį į vaizdo kultūrą.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Edukacinio užsiėmimo metu sužinosite druskos istoriją ir mitus - ar tikrai druska buvo brangesnė už auksą, iš kur atsiranda druska ant mano stalo, kiek sūrūs Druskininkai... Muziejaus erdvėse tyrinėsite rekordinę druskinių kolekciją ir įvairias druskos rūšis. O atminimui pasigaminsite  „stebuklingą“ druskos maišelį – jį galima naudoti sveikatinimui ir netgi magijai.


Orientacinis pasivaikščiojimas TELŠIAI - 7 KALVŲ MIESTAS

Interaktyvi ekskursija, kurios lankomus objektus turėsite rasti patys, vedami mūsų virtualaus gido Braino. Eidami Žemaitijos sostinės gatvėmis žingsnis po žingsnio atrasite koks gražus, turtingas ir įspūdingas yra Telšių miestas. Pasidalinę į nedideles grupeles, į savo telefonus komandiškai gausite suktas užuominas, kurias išnarpliojus - rasite vietą, kurią jums gidas nori parodyti - gal tai bus paminklas, o gal bažnyčios altorius, gal tai spalvota plytelė gatvės grindinyje. Tik suradę tai ką reikia ir išklausę trumpą ir įdomią informaciją apie rastą "lobį" galėsite tęsti žaidimą, keliaudami prie sekančios užduoties, kol išvaikščiosite 2-2,5 km. maršrutą ir pažinsite Telšius. Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - nepkalaidinome dar nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus. Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet kviečiame į Žemaitijos sostinę!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija ,,Išvarytieji: mes, jie ir Šimoniai"

Klaipėdos apskrities Ievos Simonaitytės viešoji biblioteka

XIX ir XXI amžiuose visuomenė ir kiekvienas žmogus atsidūrė ties neregėtai tragiško išbandymo riba. Žiaurus bei įtampos kupinas karo laikmetis, pradeda griūti visos ankstesnės gyvenimo normos, įprastinės moralės ir žmogiškumo kategorijos. Kaip gyventi, kuo tikėti, kai griūva visas ankstesnis pasaulis ir jo vertybės? Ką išgyvena žmogus, netekęs Tėvynės? Žvelgdami į rašytojos Ievos Simonaitytės romano „Aukštujų Šimonių likimas“ veikėjų situacijas kalbėsimės apie Ukrainos žmones ir save.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Miriorama - tai judančių pieštų paveikslų reginys arba „kinas iki kino“, buvęs lėlininkų rankose, o šiandien papuolęs į kino kilmės istoriją. XIX a. išpopuliarėjusį įtaisą sudaro ant dviejų ašių įtaisytas piešinio ritinys: sukant rankenėlę parodoma vis nauja piešinio scena - tokiu būdu vykdavo „kino“ demonstravimas. Dirbtuvėlėse mokysimės nupiešti savo „kiną“ ir pasigaminti mirioramos demonstravimo įtaisą. Susipažinę su miriorama turėsite kuo sau ir kitiems pakeisti ir kompiuterį, ir televizorių, ir kiną. Vilniaus teatro „Lėlė“ kūrybinės „Kino teatro“ dirbtuvės yra skirtos visai šeimai. Dirbtuves veda pripažinti ir žinomi savo sričių lėlininkai, įvairių edukacinių „Lėlės“ programų organizatoriai ir vedėjai: režisierius ir dailininkas Rimantas Driežis ir Vilniaus teatro „Lėlė“ aktoriai.


Senieji lietuvių liaudies muzikos instrumentai

Šios edukacijos tikslas –  paskatinti vaikus domėtis senosiomis muzikavimo tradicijomis ir muzikuoti savo gyvenime.

Edukacinio užsiėmimo dalyviai turės išskirtinę galimybę aplankyti Lietuvos nacionalinio muziejaus etnografijos saugyklą, kurioje susipažins su tradicinio Lietuvos kaimo kasdienybe. Prieš šimtmetį ar dar seniau gyvenusių kaimo žmonių neatsiejama gyvenimo dalis buvo muzika. Kiekvienas nuo pat mažumės buvo skatinamas ir mokomas ne tik dainuoti bei groti, bet ir pats pasidaryti muzikos instrumentų. Dalyvaudami edukacijoje vaikai išgirs daug netikėtų istorijų apie pačius įvairiausius muzikos instrumentus: kankles, birbynę, dūdmaišį, kleketą, dambrelį, terkšlę bei daugelį kitų, ir sužinos, kodėl ir kokia proga kiekvienas iš jų skambėdavo. Užsiėmimo pabaigoje pasitelkę vaizduotę moksleiviai nusikels į senąjį Lietuvos kaimą ir kartu su edukatore pamėgins sugroti bei sudainuoti smagią lietuvių liaudies dainą.

Edukacija sukurta Lietuvos nacionalinio muziejaus padalinyje „Istorijų namai“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kvapnaus atviruko kūrimo procese naudosimės dailės terapiniais metodais ir fantazuosime, kaip kvepia baimė, liudesys, meilė ar kitos emocijos. Jeigu nupieštą baimės abstrakciją pakvėpinsime mandarinais ar meduoliais, galbūt ji pasidarys linksma, jauki ir džiugi? Į kūrybinį procesą integruosime emocijų pažinimą, jų valdymą, motoriką, kūrybingumą ir pasigaminsime kvapnų suvenyrą - spalvotą emocijų atviruką.


Kuriame lėlių teatrą: ieškome dailininko, akroriaus, scenaristo (Nuotolinė paslauga)

Kuriame lėlių teatrą: ieškome dailininko, akroriaus, scenaristo. Kuo labiausiai norėtumėte tapti? Ar žinote, kuo kiekviena iš šių profesijų svarbi ir ypatinga? Susitikimo svečiai - lėlininkas, dailininkas Vitalijus Mazūras ir aktorė Nijolė Bižanaitė. Per kelis dešimtmečius teatre keitėsi žiūrovų kartos, tačiau nepasikeitė žmogaus smalsumas pažinti pasaulį per teatrinę pasaką. Kokiomis formomis galima ją pasekti? Pakviesime vaikus pasidalinti patirtimis ir papildysime savosiomis. Čia pat - tikras pavyzdys, iš anksto nufilmuotas spektaklis "Baltuolė". Kartu pasižiūrėję čia pat aptarsime jį: kūrėjai ir žiūrovai. Ar visiems pavyko pastebėti tai, ką kūrėjai norėjo atskleisti? Ar tą pačią istoriją vienodai suprato vaikai ir mokytoja? Kaip tokį spektaklį kurtų patys vaikai? Kad būtų lengviau įsivaizduoti, imkimės kirpti ir padedant dailininkui susikurkime lėles.


Edukacinė programa "Velykinio margučio ornamentai"

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Marginant kiaušinį vašku, lavinsime mokinių kūrybiškumą. Skatinsime jų domėjimąsi tradicinėmis margučių marginimo technikomis, piešiamų ornamentų reikšmėmis, raštų paslaptimis. Išsiaiškinsime ornamentų ir spalvų simboliką, margučio reikšmę ir, kodėl jis yra vadinamas pavasario švenčių, atgimimo simboliu. Plėsime kultūrinį akiratį, lavinsime mokinių vaizduotę. Skaitmenine forma bus rodoma Kuršėnų krašto tautodailininkų išmarginti velykiniai kiaušiniai bei atgimimo šventės papročiai, apie juos bus pasakojama. Edukacijos metu diskutuosime kaip svarbu saugoti savo paveldą, skatinsime pagarbą ir toleranciją vieni kitiems. Per velykinio kiaušinio marginimo edukaciją mokiniai geriau suvoks praeities kultūrinio palikimo svarbą šiomis dienomis. Saugokime ir perduokime senąsias tradicijas vieni kitiems!


Kūrybinės dirbtuvės „Judesys ir piešinys“

Kūrybinių judesio dirbtuvių metu moksleiviai savo kūrybos pamatu turės lietuvių liteartūros autorių vaikams knygų iliustracijas. Skirtingais metodais, analizuojant, improvizuojant, diskutuojant apie pasirinktą knygos iliustraciją, kūrybinių dirbtuvių dalyviai patys sukurs šokio pasirodymą, judesiu perteikdami įvairius personažus, skirtingas nuotaikas, dirbtuvių metu sukurtas istorijas. Užsiėmimo metu moksleiviai mokysis interpretuoti dailės bei literatūros kūrinius, ugdys bendradarbiavimo, kūrybiškumo kompetencijas, analizuos savo bei kitų pasirodymus.


Literatūrinis-edukacinis užsiėmimas „Knygos herojus“

Bibliotekoje per kiekvieną literatūrinį-edukacinį užsiėmimą bus skaitomas vis naujas įvairaus stiliaus, pobūdžio literatūros kūrinys, kuris parenkamas atžvelgiant į amžiaus grupę. Mokiniai išklausę skaitomą istoriją, padedant edukatoriui, diskutuodami aptars išgirstą informaciją, kels rūpimus klausimus ir ieškos jiems sprendimų. Individualiai išsirinks kūrinio herojų, kurį vaizduos kuriamame ženkliuke (įsegamo, magnetinio ar veidrodėlio tipo). Mokiniams bus išdalinti ženkliukų formos lapeliai, kuriuose savarankiškai pieš pasirinktą kūrinio herojų naudodami įvairias piešimo priemones: pieštukus, kreideles, flomasterius, akvarelę. Edukatorius ženkliukų gaminimo aparatu padarys norimus ženkliukus. Kiekvienas mokinys pristatys savo kurtą herojaus ženkliuką draugams ir jį išsineš į namus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinė ekskursija „Žmogaus ir gamtos darna Ilzebergo dvaro parke“

Ar esi matęs „gyvą vandenį“? Ar matei  inkilą, kuris turi duris? O gal esi matęs paukščių viešbutį? Jeigu sudominome, kviečiame atvykti į edukacinę ekskursiją „Žmogaus ir gamtos darna Ilzebergo dvaro parke“. Nuo pat pirmų ekskursijos minučių mokiniai bus  įtraukti į  dvaro parko gamtos tyrinėjimą. Mokiniai supras pagrindinius gyvojoje ir negyvojoje gamtoje egzistuojančius tarpusavio ryšius, išmoks atpažinti Ilzenbergo dvaro parke gyvenančius augalus ir gyvūnus. Taip pat dalyviai mokysis orientuotis aplinkoje naudodami tradicines, bet vis labiau pamirštamas  priemones – popierinį žemėlapį ir gamtos ženklus. Ekskursija bus sudaryta iš 4 dalių: pirmosios dalies metu mokiniai susipažins su dvare augančiais medžiais, matuos jų aukštį, sužinos kaip „veikia“ medis (kaip apsigina nuo kenkėjų, kaip kvėpuoja ir kt.), taip pat žais žaidimą, kurio metu patys taps skirtingomis medžio dalimis.  Antroje ekskursijos  dalyje dalyviai kartu su gidu paims vandens mėginius iš tvenkinio ir ežero, analizuos jų skirtumus, vėliau palei krantą ieškos vandenyje gyvybės – moliuskų, vabzdžių, augalų ir kartu su gidu aptars, ką šie gyvūnai pasako apie vandens kokybę. Trečioje ekskursijos dalyje dalyviai pateks į  laukinę salą, kurioje pasiskirstę į grupes ieškos paslėptų „lobių“. Edukacijos pabaigoje įgytos žinios bus apibendrintos atliekant užduotį „Kas gyvena parke?“. Mokiniams reikės  atpažinti, kurie iš pavaizduotų organizmų gyvena Lietuvoje (ir Ilzenbergo dvaro apylinkėse), o kurie gyvena tik tolimose šalyse. Sėkmingos viktorinos rezultatas – dvaro dovana - suvenyras.
Edukacija organizuojama naudojant pažintinio pasakojimo, žaidimo, aktyvaus praktinio tyrinėjimo, analizės metodus, ji parengta atsižvelgiant į Bendrąją pradinio ir pagrindinio ugdymo programą. Užsiėmimo metu ugdomas mokinių gebėjimas dirbti grupėje, siekiant bendro tikslo.  Edukacijos metu ugdomas mokinių suvokimas, kad visais laikais žmogus buvo neatsiejama gamtos dalis, todėl visi mes turime gamtą pažinti ir saugoti.


Muzikinė - edukacinė programa "Vilniuko istorijos"

Istorija apie tai, kaip iš trykštančių upelės Vilnios šaltinių gimsta mažas vaikelis. Lizdeikos pramintas Vilniuku, pradeda kelionę į garsų ir didį Vilniaus miestą. Drauge su juo keliauja ir mažieji klausytojai. Muzikinio spektaklio metu sutikti personažai atskleidžia įdomias ir negirdėtas Vilniaus apylinkių ir miesto istorijas Kiekvienas stabtelėjimas žiūrovą įtraukia užduotimis(mįslės, ritminiai plojimai, muzikinės spėlionės , skanduotės, judesiai, vaidyba, žaidimai , muzikavimas). Visa tai suteikia galimybę betarpiškai įsilieti į spektaklį ir būti jo dalimi. Gyvai atliekamos melodijos papildo muzikinių žinių bagažą. Svarbu, jog mažiesiems klausytojams pasakojamoji medžiaga nesudėtinga ir suprantama, kiekviena detalė kruopščiai apgalvota, orientuota į žiūrovo amžių.
Muzikinėje kelionėje praplaukiame istorines vietas: Pučkorius, Belmontą, Užupio Respubliką. Kiekviename sustojime sutinkamas charakteringas personažas, kuris papasakoja tos vietovės istoriją. Muzikine – vaidybine kalba perteikiamos geografinės, istorinės žinios, bei vietovės išskirtinumas.
Skatinant vaikų muzikalumą bei brandinant emocinį santykį su muzika, įtraukta informatyvi medžiaga – muzikos instrumentai: koncertinės bei autentinės kanklės, birbynė, lumzdelis, skudučiai, smuikas, įvairi perkusinių instrumentų grupė. Kūrybinę grupę sudaro profesionalūs muzikantai: Dainora Kinderienė, Renatas


Dabartinė skaičiaus sąvoka atsirado per ilgus šimtmečius. Sukūrus skaičiavimo sistemą buvo gaminami ir pritaikomi įvairūs skaičiavimo ir matavimo prietaisai, vystėsi mokslas, prekyba, augo miestai. Matematikos sąvokomis ir metodais remiasi tikslieji ir socialiniai mokslai – fizika, informatika, ekonomika, sociologija, kalbotyra. Nuo seno žmonės naudojo specifinius laiko, ilgio bei tūrio matavimo dydžius, kurie palaipsniui buvo užmiršti arba pakeisti naujais, pritaikytais platesniam, tarptautiniam naudojimui. Todėl mūsų tikslas priminti moksleiviams kaip senovės lietuviai žymėdavo skolas ar išsiruošę į miestą mazgeliais užmegzdavo priminimą reikalams tvarkyti. Edukaciniame užsiėmime supažindinsime moksleivius su skaičiavimo pradžia ir įtaka kasdieniame žmogaus gyvenime. Mokysime skaičiuoti senovine kūno matuokle, mediniais skaičiuotuvais, o kas neturi skaičiuotuvų, patarsime, kaip galima juos pasigaminti namie; mokysime taikyti geometrijos žinias – nusibraižyti ir sulankstyti daugialypę figūrą – fleksagoną.


Misterijoje „Žmogus dramblys“ pasirodo angelas. Jis kreipiasi į žiūrovus išminties žodžiais, nuolat pabrėždamas, kad baisiausia – „...kai turim akis, bet nematom, turim ausis, bet negirdim“. Spektaklyje atgyja P. Breigelio paveikslas „Aklieji“ (1586 m.). Neregiai įsikabinę į vieną virvę, juos į „pažadėtąją žemę“ veda taip pat neregys. Tai metafora apie dvasinius akluosius, kuriems terūpi tik jų pačių išsigelbėjimas ir gerovė. Misterijoje nuskambantys tekstai parengti pagal žymių žmonių laiškus, kurie sušildys „net ledines širdis“. Kaip žmonių abejingumo, o kartu ir gailestingumo pavyzdys pasakojama Žmogaus Dramblio, iš tiesų gyvenusio asmens istorija – taip buvo vadinamas Džonas Merikas (g. 1862), kuris sirgo sunkia liga, smarkiai bjaurojusia jo išvaizdą. Jis susilaukė pagalbos tik savo gyvenimo pabaigoje, nes sutiko jautrų gydytoją, kuris laišku kreipėsi į visuomenę ir jam padėjo. Spektaklio personažai pamažu išsivaduoja iš dvasinio mankurtizmo, atranda savo pašaukimą, kelią ir tikslą. Pasaulis vėl nuostabus, stebuklingas ir šventas kaip baigiamasis „gyvasis paveikslas“ – M.K. Čiurlionio „Karalių pasaka“. Spektaklio metu skamba gyva muzika. Scenarijaus autorė ir režisierė: Šviesa Šulc.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacijos "Atminties lavinimas ir galimybės" tikslas yra paskatinti mokinius domėtis atminties lavinimu bei galimybėmis ir šias žinias vėliau pritaikyti savo asmeniniam tobulėjimui. Mokėjimas mokytis yra itin svarbus įgūdis. Juk galime mokytis daug ir žinoti mažai arba mokytis sąlyginai mažai, tačiau tikslingai ir žinoti bei gebėti labai daug. Mokėti mokytis - tai padėti sau augti! Edukacijoje "Kaip įsimena pasaulio geriausieji?":
•	Mokiniai sužinos, kaip įsimena pasaulio geriausieji atminties sportininkai;
•	Ne tik įgis žinių, bet ir patys praktiškai išbandys atminties sportininkų naudojamus metodus bei technikas bei atliks čempionatų užduotis;
•      Sužinos svarbiausius atminties veikimo principus. Šios žinios padės geriau mokytis;
•      Išbandysime kompiuterinę programą, kuri padeda mokytis;
•      Išbandysime žinių vizualizavimo įrankius, skirtus dideliems informacijos kiekiams pasikartoti!

	Po edukacijos mokiniai (jei tik norės ir įdės šiek tiek darbo) gebės:
•       Įsiminti šimtus ar tūkstančius telefonų numerių, datų ir visko, kas susiję su skaičiais;
•	Edukacijos dalyviai mokės įsiminti daugybę žodžių, eilėraščių, poemų, dainų, sakomų kalbų.
•      Gebės geriau organizuoti mokymosi procesą;
•       Išlaikys didesnius informacijos kiekius savo galvelėse;
Visko, ko jums reikės - tik vaizduotės!

Edukaciją vesiu aš, Almantas Šarakojis:
•       Pasaulio atminties čempionato dalyvis (2009 m. patekau tarp 50-ies geriausią atmintį turinčių planetoje)
•       Iki šiol esu aukščiausiai reitinguojamas lietuvis pasaulio atminties sportininkų reitinge.
•       Lietuvos konstantos pi rašymo iš atminties čempionatų nugalėtojas, rekordininkas, prizininkas.


Proceso metu dalyviai išbandytų įvairias užduotis kviečiančias bendradarbiauti, pažinti vienas kitą ir išbandyti save. Cirko elementai padėtų praplėsti savo ribas. Įgytumėte drąsos, pasitikėjimo. Kūrybinių užduočių metu lavintume savo kūrybiškumą, iniciatyvumą bei greitą mąstymą. Judesio ir šokio pratimai praplėstų koordinacijos, erdvės pajautimo, ritmo ir partnerystės gebėjimus.


Vakaras O „vakaras O“ - tai antrasis aktorių Balio Ivanausko ir Artūro Dubakos poetinis vakaras - vyksmas. (Pirmasis - visą Lietuvą apkeliavęs ,,vakaras P", pagal G.Grajausko kūrybą). Aktoriai Balys Ivanauskas ir Artūras Dubaka sukūrė unikalų poetinį reiškinį iš V. Stankaus, S. Gedos, R. Stankevičiaus, D. Grajausko, G. Grajausko, M. Vainilaičio, M. Nastaravičiaus J. Meko ir D. Kajoko eilėraščių, pačių kurtos muzikos ir netikėtų interaktyvių improvizacijų. Šiek tiek plačiau: „vakaras O“ yra poezijos, tikrų istorijų ir muzikos kompozicija. Raidė O simbolizuoja ratą, begalybę, pradžios ir pabaigos nebuvimą. Šiame pasirodyme visi segmentai sudėlioti būtent taip, kad žiūrovas panirtų į vis kito žmogaus gyvenimo etapo būsenas. Viskas prasideda nuo vaikiškų eilėraščių ir istorijų, pamažu pereina į jaunatviškus, paaugliškus eilėraščius, vėliau – dar brandesnius, kol pasiekiame mirties, išėjimo, susitaikymo temas ir pamažu vėl grįžtame prie vaikiškų eilėraščių. Pasirodyme nagrinėjamos meilės, gyvenimo prasmės ir būties temos. Šioje kompozicijoje nedominuoja vienas autorius. Pasirinkome daug įvairių kūrėjų – nuo jaunųjų, neseniai į poezijos pasaulį įžengusių iki visuotinai pripažintų klasikų. Pasirodyme kaitaliojasi lengvi ir greitai perkandami eilėraščiai su sudėtingesniais XX a. klasikų darbais. Kūrėjai ir muzikos autoriai: Artūras Dubaka Balys Ivanauskas


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Užsiėmimo metu pristatoma Mažosios Lietuvos gyventojų lietuvininkų buitis bei šio krašto gyventojų tautinis kostiumas su išskirtinėmis jo detalėmis delmonu ir šimtaraštėmis juostelėmis. Akcentuojami šio krašto kostiumo ypatumai, spalvų deriniai, saviti raštai, skirtumai nuo kitų Lietuvos regionų drabužių. Užsiėmimas vyksta etnografinėje ekspozicijoje, todėl yra puikios galimybės pristatyti autentiškus Klaipėdos krašte naudotus buities daiktus, supažindinti su kiekvieno jų paskirtimi, istorija. Dalyviai supažindinami su klaipėdietiško kostiumo atsiradimo pradžia ir jo raidos etapais nuo XIX a. vidurio iki XIX a. antros pusės, užakcentuojant protestantizmo įtaką kostiumo transformacijai. Praktinio užsiėmimo metu atliekamos kūrybinės užduotys: dekoruojami delmonų pavyzdžiai.


Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Antanas Baranauskas, Juozas Tumas – Vaižgantas, Bronė Buivydaitė, Jonas Biliūnas, Petras Biržys, Petras Tarasenka, Antanas Vienuolis. Kas sieja šiuos rašytojus? Kokia jų mėgstama veikla? Ką jie veikė gyvenime? Edukacijos dėmesio centre – Istorijų dvarelio rašytojų palėpė ir joje esantys rašytojų krėslai. Lietuvių kalbos ir literatūros mokytoja Miglė Petrošiūtė dalyviams pristato šiuos rašytojus, jų rašymo stilistiką ir kūrinius, supažindina su kiekvieno rašytojo mėgiamomis veiklomis ir užsiėmimais. Po pristatymo dalyviai kviečiami smagiam žinių užtvirtinimui – iliustratorė Vilija Kvieskutė pristatys kūrybinį žaidimą.


Tautosakos kūriniai – dainos, pasakos, sakmės, mįslės ir patarlės – dar ne taip seniai buvo žmonių gyvenimo dalis. Sunku net įsivaizduoti, kiek įvairiausių folkloro faktų saugojo senų senovėje gyvenusių žmonių atmintis. Tam, kad ši neįkainojama vertybė išliktų ligi šių dienų, mūsų tikslas pateikti vaikams tautosaką per jų pačių patirtį, aktyviai, įdomiai ir kūrybingai.
Edukacijos metu, vaikai dalyvaus varžytuvėse, žais senovinius žaidimus, atras tautosakoje vyraujantį žmogaus ir gyvūno santykį ir pasijus tikrais menininkais, kuriančiais lietuvių tautosaką, puoselėjančiais senąsias lietuvių tradicijas ir papročius.
Edukacijos pabaigoje vaikai atsipalaiduos glostydami naminius gyvūnus ir dalindamiesi patirtimi, įspūdžiais apie atliktas veiklas.


Spektaklis jaunimui „Doriano Grėjaus portretas“

Airių rašytojas Oscaras Wilde‘as garsėjo savo žavesiu ir ekstravagancija – tiek savo kūrybos, tiek ir gyvenimo estetizmu. Būdamas 34 metų jis išleido knygą „Laimingasis princas ir kitos pasakos“ – nuo to laiko ir tapo gerai žinomu autoriumi. Jo vienintelis romanas „Doriano Grėjaus portretas“, pirmą kartą išspausdintas 1890 m., galima sakyti, taip pat parašytas pasakos forma. Tačiau šį kartą turinys gerokai niūresnis... Ir nieko keisto, kad po jo paskelbimo kilo skandalas: reikalauta jį uždrausti ir nuteisti autorių už amoralaus gyvenimo būdo propagavimą. Spektaklio „Doriano Grėjaus portretas“ kūrybinę grupę sudaro žinomos lėlių teatro menininkės, su kurių bendro darbo rezultatais „Lėlės“ žiūrovai jau pažįstami: 2014 m. G. Radvilavičiūtės kartu su scenografe Renata Valčik, choreografe Sigita Mikalauskaite ir kompozitore Rita Mačiliūnaite sukurtas spektaklis „Smėlio žmogus“ pelnė Auksinį scenos kryžių, sėkmingai rodomas teatro repertuare ir nuolat kviečiamas atstovauti Lietuvos kultūrą tarptautiniuose teatro festivaliuose. Naujasis spektaklis tarytum pratęsia jau „Smėlio žmoguje“ pradėtą gvildenti žmogaus asmenybės dvilypumo ir jo savidestrukcijos temą. „Žiūrėdamas į paveikslą žmogus įžengia į kitą laiką. Laikas prasiplečia. Portrete žmogus atpažįsta save patį. Žiūrėjimas į portretą – tarsi žiūrėjimas į veidrodį. Veidrodis žmogui suteikia unikalią galimybę matyti save, savo veidą, savo akis, ir sudaro sąlygas dialogui su pačiu savimi. Žiūrėdamas į išorę žmogus mato savo vidų. Žiūrėdamas į veidrodį žmogus gali pakliūti į kitą pasaulį. Ir šie du pasauliai gali susiliesti. Žiūrėdami į veidrodį mes galime pamatyti tai, kas tiesiogiai mūsų žvilgsniui neprieinama. Veidrodžio gylis mums sako, kad mes galime pamatyti kur kas daugiau arba visai kitaip, nei matome savo realybėje. Veidrodis yra mūsų asmeninis dabarties portretas.


Knygą pristato ir edukaciją veda pedagogė ir psichologė, knygos «Dabarcinės pasakos» autorė Ieva Anelauskaitė-Motiejauskė. Renginys kviečia į trumpą kelionę po pasakų ir karpinių pasaulį, kuriame senovė persipina su dabartimi, pabrėžiamas gamtos didingumas ir žmogaus silpnybės, vaizduojama žmogaus kasdienybė keičiantis metų laikams.
Knyga parašyta dzūkiškai, turi žodynėlį, kuris paaiškina tarminius žodžius. Šiose pasakose įpinta nūdienos elementų, tačiau daugiausia remiamasi nekintančiu gamtos ciklu, augalijos gyvenimu.
Šios edukacijos tikslas - skatinti vaikų norą skaityti ir rašyti/kurti istorijas patiems, stiprinti jų saviraišką, komunikacijos įgūdžius, ugdyti kūrybiškumą, išlaisvinti vaizduotę. Toks užsiėmimas užtikrina tradicijų perdavimą jaunesniajai kartai, supažindina ir puoselėja etnokultūrą. Užsiėmimo pradžioje rašytoja pasakoja kaip atsirado «Dabarcinių pasakų» istorijos, herojai, įstabios karpinių iliustracijos ir pati knyga. Vaikai supažindinami su įvairiais pasakojimo kūrimo būdais, pasakos žanro savybėmis. Diskutuojant tarpusavyje, sugalvojami būsimo pasakojimo herojai, veiksmo pradžios vieta, tuomet visi kartu po žodį ar trumpą frazę kuria vieną bendrą pasaką, kurią užrašo edukatorė.
Šio renginio metu vaikai mokosi pajusti, suvokti bei vertinti pasaką kaip meną ir kultūrą. Susipažįstama su tautiniu menu, lavinami meninės raiškos gebėjimai ir vaizduotė, puoselėjamas vidinis kiekvieno mokinio pasaulis, stiprinamas pasitikikėjimas savimi, kaip kūrėju. Sukuriama bendra pasaka, kurią vaikai gali vėliau iliustruoti. Tai stiprina klasės, kaip bendruomenės, ryšius, moko bendradarbiauti dėl bendro tikslo.
Edukacija skirta priešmokyklinio amžiaus vaikams ir 1 – 5 klasių mokiniams. Užsiėmimo trukmė 60 min. Vieta: mokyklų klasėse, bibliotekose.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Tikslas:
Skatinti vaikų susidomėjimą lietuvių Velykų tradicijomis, ugdyti kūrybiškumą ir meninius gebėjimus per praktines ir kūrybines veiklas.

Uždaviniai:

Supažindinti vaikus su lietuvių tradiciniu kiaušinių marginimu vašku.
Ugdyti vaikų kūrybiškumą, skatinant juos kurti savo originalius raštus ir eksperimentuoti su spalvomis.
Mokyti vaikus saugaus darbo su karštu vašku ir dažais pagrindų.
Skatinti vaikų kantrybę ir dėmesio koncentraciją per smulkias, detalias užduotis.
Veiklos aprašymas:
Edukacijos metu vaikai susipažins su tradiciniais lietuviškais raštais ir jų simbolika, mokysis kiaušinių marginimo vašku technikos. Edukatorius paaiškins raštų reikšmę ir istoriją, pateiks pavyzdžius. Vaikai turės galimybę patys išbandyti marginimo techniką, kurdami savo unikalius raštus ir eksperimentuodami su spalvomis. Veiklos pabaigoje bus organizuojama mažoji paroda, kurioje vaikai galės pristatyti savo kūrinius ir pasidalinti įspūdžiais.

Siekiamas poveikis:
Edukacija ugdys vaikų kultūrinį sąmoningumą, kūrybiškumą, meninius gebėjimus, socialinius ir emocinius įgūdžius bei kritinį mąstymą. Vaikai mokysis bendradarbiauti, vertinti kultūrinį paveldą ir ugdytis kantrybę bei dėmesio koncentraciją.

Veiklos įgyvendintojai:
Edukaciją vykdys edukatoriai, turintys patirties kultūros ir meno edukacijų srityje, užtikrinantys aukštą veiklos kokybę ir vaikų saugumą.

Prisijunkite prie mūsų Velykinės edukacijos ir leiskite vaikams patirti kūrybinį džiaugsmą bei susipažinti su lietuvių kultūriniu paveldu!


Šatrijos Raganos gyvenimas ir kūryba. Spektaklis „Neparašytas laiškas“ (išvažiuojamasis)

Savita literatūros-teatro pamoka, skirta rašytojai M. Pečkauskaitei-Šatrijos Raganai (atliepianti tematinį 2023 m. prioritetą: Š. Ragana - viena žinomiausių XX a. pradžios Klaipėdos krašto asmenybių, Žemaitijos visuomenininkė, rašytoja, pedagogė).
I-oje dalyje - spektaklio „Neparašytas laiškas“ pagal Šatrijos Raganos biografiją ir kūrybą peržiūra. Paveikiu nūdienai „dok. teatro“ principu sukurtas spektaklis remiasi rašytojos gyvenimo faktais, išlikusiais laiškais, intriguojančia gyvenimo istorija: nors išlikę daug jos laiškų, bet nėra skirtų artimiausiam žmogui, kunigui K. Bukantui, kurio kaimynystėje Židikuose ji nugyveno nemažą amžiaus tarpsnį. Sako, prieš mirtį ji seseriai liepusi sudeginti savo dienoraščius... Sp. sumanymas – tarsi herojės išpažintis po daugelio metų, jos „neparašytas laiškas“. Spektaklis aktualizuoja rašytojos kūrybos vertybes, ypač svarbias nūdienai: tarnystė Lietuvai, kuriančiojo dvasios stiprybė. Meninės vertės garantas – profesionali kūrėjų komanda: rež. Birutės Mar darbai pelnę eilę tarpt. apdovanojimų, 2020 m. įvertinti LR Vyriausybės premija; komp. Ž. Martinaitytė – taip pat LR vyriausybės premijos laureatė; sp. dalyvauja smuikininkas A. Šilalė. II-joje renginio dalyje – aktorės susitikimas su moksleiviais, skatinantis neformaliai pažvelgti į Šatrijos Raganą, giliau pažinti XX a. pradžios šalies kultūros istoriją.
Moksleiviams suteikiama galimybė: parašyti „laišką“ Šatrijos Raganai – atliepiant jos kūrinių temoms, pasitelkiant jos
kūrybos stilistiką. Birutės Mar talentas komunikuoti su jaunąja auditorija pasižymi nuoširdumu, inspiruoja mokinių
kūrybiškumą - moksleivių pamėgtos menininkės edukacijos pagal J. Biliūno, S. Nėries kūrybą „Kultūros paso“ programoje - tikimės, bus aktuali ir naujoji edukacija-spektaklis. Renginys gali būti rodomas Jūsų švietimo įstaigoje, arba kitoje, mūsų užsakytoje vietoje, iš anksto suderinus su mūsų komanda.“


Paslaptingoji bastėja (nuotolinė paslauga)

Ar žinojote, kad Vilniaus senamiesčio pakraštyje stūkso didingas pastatas – Vilniaus gynybinės sienos bastėja, skaičiuojanti ne vieną šimtą metų? Šį pastatą nuo pat pradžių gaubė daug paslapčių, keistų nutikimų ir neįtikinamiausių legendų. Nors Vilniaus bastėja šiandien yra muziejus, pasakojantis apie krašto gynybos svarbą, tačiau prieš beveik 500 metų bastėja buvo pastatyta visai kitu tikslu. Kokiu? Kokias paslaptis ji slepia? Kokia legendinė būtybė buvo (o gal yra?) įsikūrusi Vilniaus bastėjoje? Apie visa tai ir dar daugiau – virtualiame edukaciniame užsiėmime „Paslaptingoji bastėja“. Kartu aiškindamiesi, atlikdami užduotis, reikšdami savo nuomonę ir keldami idėjas, susipažinsime su autentišku ir Lietuvoje vieninteliu tokio tipo pastatu – bastėja.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


"Miesto herbas" - tai edukacinis užsiėmimas pristatantis herbą kaip tarptautinę simbolių kalbą, kiekvienos kultūros neatsiejamą dalį, reprezentuojančią valstybę, miestą, asmenį. Užsiėmimo metu mokslviai atminčiai pasilieka savo pasigamnintą darbelį - savo miesto herbą.


Užsiėmimas vyksta Kretingos muziejaus etnografijos ekspozicijoje „Saulės ratu“. Vaikai apžiūri kraičio skrynias, aptaria jų paskirtį, sužino kuo jos panašios ir kuo skiriasi, ką į jas dėdavo, susipažįsta su skrynių puošybos elementais ir simboliais. Diskutuojant mokiniai analizuoja, kaip žmonės gyveno seniau ir gyvena dabar, kaip daiktai per šimtą metų patobulėjo. Praktinėje dalyje mokiniams pateikiama užduotis: iš vienos skrynios, prikrautos įvairių buities daiktų ir rakandų, perdėti į tuščią skrynią tuos daiktus, kurie būdavo laikomi kraičio skryniose. Užsiėmimas apibendrinamas žaidžiant žaidimą „Sargi margi, pas ką žiedas“: dalindami sumažintus daiktų muliažus, dalyviai sužino, kas yra kraitis ir pasoga, ką merginos ir moterys laikė šiose skryniose. Šis edukacinis užsiėmimas vaizdžiai praplečia mokykloje įgytas pasaulio pažinimo žinias, suteikia naujos patirties ir puikių įspūdžių.


Paslaugos tikslas – ugdyti kompetencijas: kritinio mąstymo, kultūrinę, kūrybiškumo, pažinimo, pilietiškumo.

Paslaugos uždaviniai: supažindinti su Balio Sruogos asmenybe ir kūryba, knygos „Dievų miškas“ sukūrimo prielaidomis; plėsti kultūrinį dalyvių akiratį; paskatinti suvokti memuarų žanro specifiką ir analizuoti kūrinį „Dievų miškas“; įvertinti jį politiniame, istoriniame, literatūriniame bei kultūriniame kontekste; ugdyti moksleivių vertybes, pilietiškumą, kritinį mąstymą, gebėjimą argumentuoti savo poziciją; skatinti bendradarbiavimą.

Paslauga papildo lietuvių kalbos ir literatūros pamokų medžiagą, praplečia kultūrinį akiratį, naudinga ruošiantis brandos egzaminams.

Edukacinio užsiėmimo dalyviai turės galimybę pamatyti autentiškus eksponatus iš Štuthofo koncentracijos stovyklos. Bus supažindinti su B. Sruogos patekimo į lagerį aplinkybėmis, „Dievų miško“ parašymo bei leidybos istorija. Moksleiviai raginami svarstyti, diskutuoti opiais istoriniais ir politiniais klausimais.
Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai, naudodamiesi savo išmaniaisiais įrenginiais, sprendžia virtualią viktoriną. Patiriamas pažinimo džiaugsmas, o refleksijos metu aptariami diskusiniai klausimai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Tradicinių amatų centras Biliūnų kaime, įsikūręs ant Nevėžio kranto – ramybės, džiaugsmo, naujų atradimų ir žingeidumo patenkinimo oazė. Senoji XIX–XX a. žemės ūkio technika, padargai, mašinos ir įrengimai, esantys atvirame lauke, nustebins kiekvieną ir atskleis Kauno krašto, Lietuvos žemdirbystės tradicijas. Čia įsikūręs ir Tradicinių amatų centras, kuriame Jūs susipažinsite su seniausiu amatu – kalvyste. Apžiūrėsite kalvę ir čia esančius įrenginius.
 Pagrindinis kalvės įrenginys – žaizdras, kuriame dega akmens anglis. Pristatysime pučiamo oro srauto rankomis ar kojomis varomas dumples ir ventiliatorius, priekalą, kūjus, spaustuvus, tekėlus, gręžimo stakles, vandens lovį geležiai grūdinti, įvairaus dydžio ir formų reples, žnyples, sriegpjoves, kirstukus, pramuštukus, arklio kanopų valymo skustukus ir kt.
Pristatysime pasagų gamybos ypatumus.
Demonstruosime metalo raitinimą ir tąsumą.


Senovinis lėlių rišimas - žemaitiškas tautinis kostiumas

Lietuvoje senovinių rištų lėlių išlikę nedaug, rišimo tradicijos taip pat nėra išsamiai aprašytos, todėl daug žinių renkame iš parodų, interneto, todėl ir kilo mintis tokiu būdu populiarinti šią etnokultūrinė paslaugą moksleivims.Apsilankę Židikų kultūros centre moksleiviai edukacijos metu susipažins su jų istorija, jų sukūrimo aplinkybėmis, tradicijomis, tipais ir kūrimo būdais. Kiekvienas moksleivis išmioks pasiruošti medžiagas jas surišti ir pagaminti rištinė lėlę. Edukacijos metu m okiniai patirs nuostabius bendravimo ir ramybės jausmus. Kiekvienas vaikas yra unikalus, galintis ir gebantis kurti. Žaisdami ir kurdami vaikai geriau pažįsta pasaulį, plėtoja kūrybinius gebėjimus, rodo iniciatyvumą, įsitraukia į veiklas, kurios kupinos atradimų ir ieškojimų. O senovinių rištinių lėlių kūrimas – puiki galimybė vaikų saviraiškai plėtoti, kurti savitai ir individualiai. Moksleiviai susipažins su senovinių lėlių rišimo technika, kuri leis pasinerti į tautos istoriją ir susipažins su tautinio paveldo – rištinių lėlių – gamyba. Vadovaudamiesi pateiktomis rekomendacijomis, sekdami instrukcijas, kartu su edukatore vaikai savarankiškai kūrs lėlytes. Kiekvienas ne tik prasmingai praleis laiką, bet ir taps originalaus žaislo kūrėju. Į lėlę mes mokysime tyliai įrišti džiaugsmą, viltį, tikėjimą, kad šeimoje visiems viskas klostysis gerai, kad lėlė saugos visus šeimynykščius nuo negandų, ligų. Tačiau pati lėlė turi būti be veido, – ji lyg dvasia, nematoma, tačiau juntama.Lėlės-namų saugotojos būdavo dovanojamos įvairiomis progomis – gimimo, sutuoktuvių, įkurtuvių. Jei per metus namie įvyko bėdos, susikurtąją lėlę reikia išrišti ir sudeginti. O jei metai namams buvę geri, lėlė juose pasilikdavusi ir toliau.


Nuo plokštumos iki erdvinių formų (nuotolinė paslauga)

Popierius buvo išrastas Kinijoje maždaug 105 mūsų eros metais, o popieriaus lankstymo menas greičiausiai atsirado netrukus po to. Ir popierius, ir popieriaus lankstymas netruko paplisti visame pasaulyje skirtingomis formomis ir skirtingais pavadinimais. Iš pirmo žvilgsnio paprastas popieriaus lankstymas gali tapti rimtu iššūkiu. Šios edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai išgirs vaizdžiai ir atraktyviai papasakotą popieriaus atsiradimo istoriją. Moksleiviai susipažins su erdvinių figūrų iš popieriaus formavimo principais, galimybėmis bei panaudojimu skirtingose meno ir dizaino srityse. Moksleiviai pamatys, kaip iš popieriaus lapo gimsta erdvinė skulptūra. Moksleiviai pakartos ir matematines žinias: simetriją, atstumus, proporcijas, geometrines formas ir kt.


Lietaus garso muzikos instrumento gamyba

Tai edukacinis užsiėmimas, kurio metu vaikai bus supažindinami su lietaus garso instumento gamyba ir jo istorija. Užsiėmimo metu bus mokoma viso proceso, nuo skylučių darymo, pagaliukų tvirtinimo, kruopų pylimo ir dekoravimo. Instrumento gamybai bus naudojamos antrinės žaliavos, papasakojant apie daiktų antrinio panaudojimo naudą. Vaikai bus skatinami kūrybiškai pasižiūrėti į visą procesą ir ieškoti savo individualios išraiškos instrumento apipavidalinime. Po užsiėmimo, kiekvienas vaikas turės savo instrumentą, kurį galės pasiimti su savimi ir ilgai juo groti.


Nuotolinė paslauga: „Žongliravimo magija”– šiuolaikinio cirko spektaktaklis – žongliravimo šou. Susitikimas - aptarimas su kūrėju, atlikėju Mantu Markevičium

“Žongliravimo magija” tai pats įspūdingiausias ir labiausiai ištobulintas žongliravimo pasirodymas su šviečiančiais žongliravimo įrankiais ultravioletinėje šviesoje.
Neišmatuojamos fantazijos, miklių rankų artistas nustebins Jus savo išmone!
Netradicinis požiūris į žongliravimą ir užburiantis vikrumas!
Ore skraido šviečiantys kamuoliai, kėgliai, žiedai ir kiti mažiau tradiciniai žongliravimo įrankiai.
Viskas prasideda nuo poetiško ir lėto žongliravimo skarelėmis. Palengva pereina į manipuliacijas ir žongliravimą žiedais, po to šviečiantys kamuoliukai ir netiketai į sceną pakviečiamas žiūrovas, kuris tampa vakaro žvaigžde (interaktyvus numeris , bendraujant su publika). Ir pabaigai nepakrtojamas pasirodymas su diabolo, kuris nustebins ir visko mačiusius žiūrovus!
 Po pasirodymo vyks susitikimas-aptarimas.
Vizualu, įdomu, interaktyvu

Jau kelis kartus teko šį spektaklį rodyti nuotoliniu būdu. Viskas pavyko puikiai. Nekantrauju susitikti su Jumis!


Edukacinis užsiėmima "Kvapas, spalva ir forma"

Moksleivius pakviesime į kostiumo dizaino bei aksesuarų parodą, kurioje muziejaus gidas padės susipažinti bei pamąstyti apie prasminius ryšius tarp kvapų kultūros ir spalvų bei kostiumo dizaino. Edukacinio užsiėmimo metu kiekvienas dalyvis gaus progą pažaisti su kvapais - sukurs kvepalus iš eterinių aliejų bei etiketę savo kvepalų buteliukui.


Ką tikėtumėtės išvysti, pro vartus įžengę į valdovo pilies kiemą? Gal sargybinius? O gal išrikiuotų patrankų eilę? Besišnekučiuojančius dvariškius ar gyvatvorę karpantį sodininką? O gal smagiai žaidžiančius vaikus?! Ar kada susimąstėte, kokius žaidimus galėjo žaisti karaliaus Mindaugo ir karalienės Mortos sūnūs? Kokiais žaislais žaidė septyni Gedimino sūnūs ir penkios jo dukros? Laikais, kai žaislų parduotuvėse dar nepardavinėjo, vaikų išmonei ir fantazijai nebuvo ribų – lazdos virsdavo žirgais, o virvės gyvatėmis – tik spėk bėgti, šokti, traukti ar pagauti. Kojų spartumas, rankų miklumas, žvilgsnio žvitrumas pirmiausia būdavo išmėginami žaidžiant. Pilies kieme klegėjo juokas, netrūko ir išdaigų, net ateities spėjimų. Ar gi ne smalsu išmėginti šiuos žaidimus?

Edukacijos metu atliekamos aktyvios, inovatyvios, įtraukios užduotys: istoriniai žaidimai ne tik su duotomis priemonėmis, bet ir skatinant kūrybiškai išnaudoti aplinką, kaip darė LDK gyvenę vaikai. Edukacijos metu lavinamas ir skatinamas vaikų kūrybiškumas, saviraiška pasitelkiant žaidimo, šokio, dainos, muzikos elementus, kviečiant kelti klausimus ir ieškoti atsakymų.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Aktorė vaidina spektaklį, jame vaikai dalyvauja - jie kviečiami dainuoti ir kurti istoriją "turėk namus ir Vilką nugalėsi". Spektaklyje Vilkas išvaromas į mišką, o broliai-paršeliai, bobutės ir dieduko padedami, po visų išdaigų susitaiko ir kartu gyvena ilgai ir laimingai. Trukmė 20min . Po to edukacija - šešelinis teatras, kurį veda lėlininkas Vitalijus Mazūras. Kerpamos lėlės, vaikai vaidina pasaką (grupelėm) prie ekrano. Kodėl? Vaikai gaus patirties kūrybai, pasigaminus lėlę, sekti pasaką savaip. Dailininko, režisieriaus, profesionalaus meistro sukurtas popierines lėles vaikai gauna dovanų.


Edukacinė programa „Meno pasaulis vaikams“ kviečia vaikus į įkvepiančią meno kelionę, kurioje kiekviena galerijos paroda tampa smalsumo ir kūrybos šaltiniu! Kartu tyrinėsime skulptūros, tapybos, fotografijos, ekslibrisų, kaligrafijos ir kitų meno rūšių pasaulį – sužinosime, kaip gimsta meno kūriniai, ir patys tapsime menininkais.
Tapybos parodų metu vaikai ne tik tyrinės paveikslų spalvas, formas ir technikas, bet ir patys taps menininkais – galės kurti savus tapybos darbus, eksperimentuoti su spalvų deriniais bei išbandyti įvairias tapybos technikas. Moksleiviai taip pat gaus galimybę perkurti parodoje matytus paveikslus, įtraukdami savo asmenines interpretacijas, spalvų sprendimus ar net papildomus personažus!
Kitos kūrybinės užduotys apims asambliažų kūrimą, eskizavimą ir tapymą, ekslibrisų piešimą, koliažų iš fotografijų maketavimą bei žaidimą su kaligrafijos formomis. Edukacija skatins vaikų kūrybiškumą, gilins kultūrinį supratimą, ugdys kritinį mąstymą ir suteiks galimybę pažvelgti į meną kaip į smagų, asmeninį nuotykį.
Šioje programoje kiekvienas vaikas taps ne tik meno stebėtoju, bet ir aktyviu kūrėju – spalvindamas, piešdamas ir fantazuodamas kurs savo asmeninius meno kūrinius!


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Edukacijos tikslas - supažindinti su folkloru kaip įkvėpimo šaltiniu, kuriančiu naujas muzikines kompozicija. Tokiu būdu bus skatinama pažinti tautos kultūrą, kurti naujas muzikines kompozicija, išmokti lietuviškų šokių, naujai pažvelgti į kultūros sukeliamą poveikį, jo padarinius ir patyrinėti poveikio rezultatus. Edukacijos metu renginio dalyvis bus supažindintas su folkloru, jo atsiradimo istorija ir jo vietą  šiolaikiniame gyvenime. Taip pat renginio dalyviai bus įtraukti į muzikos kompozicijos kūrimą, išmkoks folklorinio šokio "Malūnėlis" žingsnelių. Renginio pabaigoje moksleiviai turės galimybę pasigaminti muzikos Instrumentą, tokiu būdu dalyviai atras būdų, kaip išreikšti save, suteiks jėgų perlipti per save ir įveikti baimes. Drauge dalyvaudami kūrybiniame procese visi taps labai artimi.
Edukacija baigiama refleksija, kuri padės mokiniams susieti ankstesnes žinias su naujomis, taip pat bus kalbama su mokiniais ką jie jautė, ką jie naujo atrado, ko išmoko. Tokiu būdu mokiniai bus skatinami daugiau mąstyti ir domėtis, pergalvoti ką tik įgytas žinias ir potyrius.


Edukacinis užsiėmimas „Kaip skaito tėtis“ vyksta ekspozicijoje „Senosios vaizdinės gamtos mokslų priemonės“, kur mažieji muziejaus lankytojai žaidžia teatrą. Jame yra aktoriai ir žiūrovai, scenarijus ir režisierius. Edukacinis užsiėmimas pradedamas trumpu įvadu apie teatralizuotą skaitymą. „Aktoriai“ aprengiami, specialiomis priemonėmis nugrimuojami. Vaikams išdalijamos edukacijai išleistos pasakų knygelės su išryškintais skirtingų personažų tekstais. Trumpai paaiškinus vaidmenis, „aktoriai“ skaito tekstą ir atlieka savo personažo vaidmenį. Šiame užsiėmime skaitymas tampa žaidimu. Šio edukacinio užsiėmimo tikslas – skatinti mokinių skaitymo balsu gebėjimą bei gebėjimą sekti kitų skaitomą tekstą, kartu ugdant mokinių kūrybiškumą, gebėjimą koncentruoti dėmesį, pastabumą. Teatralizuoti skaitymai prisideda ugdant mąstančius, emociškai sveikus ir turinčius lakią fantaziją vaikus.


Vilniuje 1966 m. duris atvėrę skandinaviško stiliaus Kompozitorių namai įsikūrę Žvėryno mikrorajone. Suprojektuotas architekto Vytauto Edmundo Čekanausko, pastatas laikomas vienu pirmųjų pokarinio modernizmo architektūros šedevrų. Pasirinkę šią paslaugą turėsite galimybę pasigrožėti Kompozitorių namų išore ir interjeru, sužinoti, kokia čia veikiančių institucijų – Lietuvos kompozitorių sąjungos ir Lietuvos muzikos informacijos centro – reikšmė Lietuvos muzikinei kultūrai. Apžiūrėję pastatą jaukioje Kompozitorių namų salėje susitiksite su pasirinktu kompozitoriumi, kuris pristatys savo kūrybą, padės susigaudyti sudėtingame, bet be galo įdomiame šiuolaikinės muzikos pasaulyje. Nusiteikite
kūrybiškai – bus įdomu!


Pirmaisis pasaulinis karas ir nepriklausomybė (Nuotolinė paslauga)

Virtualioje pamokoje sužinosite apie Lietuvos žmonių kasdienio gyvenimo ypatumus vokiečių okupacijos metais ir išgirsite istoriją iš kitų lūpų – iš vokiečių kareivių atsiminimų. Kartu panagrinėsime, kokiomis istorinėmis aplinkybėmis gimė Lietuvos nepriklausomybės idėja, aiškinsimės, kaip ji buvo įgyvendinama. Pamokos metu skatinsime ne tik klausyti, bet ir įsitraukti į diskusijas, pristatysime autentiškas muziejuje saugomas to meto fotografijas ir kitus eksponatus.


„Kinas po žvaigždėmis. Junior“ – jau antrą dešimtmetį organizuojamo ir žiūrovų meilę pelniusio festivalio „Kinas po žvaigždėmis“ renginys, skirtas išskirtinai jaunajai auditorijai, 5-11 klasių mokiniams. Kaip ir jo pirmtakas, „Kinas po žvaigždėmis. Junior“ sieks supažindinti mokyklinio amžiaus jaunuolius su vertais dėmesio kino klasikos kūriniais ir taip skatins juos domėtis filmais, padariusiais didelę įtaką jaunimo šiais laikais mėgstamai kino kultūrai. Festivalis taip pat planuoja profesionalius filmų pristatymus, suteikiančius jaunajai auditorijai žinių apie filmų sukūrimo kontekstą, istorinį laikotarpį, skirtingais dešimtmečiais vyravusias kino kryptis. Su festivalio partnerių pagalba ketinama rengti įvairias kūrybines dirbtuves ir paskaitas, sieksiančias supažindinti su kino kūrimo procesu. Taip tikimasi paskatinti domėtis ne tik filmu, kaip finaliniu kino kūrimo proceso produktu, bet ir suteikti daugiau žinių apie patį kino kūrimą, jo etapus, kūrybinę grupę, jos vaidmenis.


Teatrinėmis užduotimis paremta 2 val. trukmės kūrybinės dirbtuvės ,,Kodas: teatras” skatina visapusį savęs pažinimą, puoselėja individualią raišką ir bendravimo kultūrą, lavina kūrybinį potencialą, padeda atrasti laisvumo pojūtį ir stiprinti pasitikėjimą savimi. Bendrą kūrybinių dirbtuvių programą sudaro penki pagrindiniai etapai, kurių kiekvieną papildo specifiniai metodiniai pratimai parinkti ir pritaikyti atsižvelgiant į dalyvaujančių asmenų amžių ir poreikius ir nukreipti į bendrinių savybių, įgūdžių lavinimą bei kūrybiškumo puoselėjimą. Tai: 1) pažintinis procesas - pratimai, skirti draugiškos, jaukios, kūrybiškos aplinkos kūrimui. 2) Darbo grupėje įgūdžių lavinimas – atliekami pratimai, skatinantys gebėjimą veikti ir kurti kolektyviai, puoselėjantys tarpusavio supratimą ir susiklausymą, toleranciją. 3) Pasitikėjimas savimi – šiame etape atliekami pratimai leis geriau pažinti save ir kitą, atpažinti savo vidines ar net išorines baimes ir jų priežastis, stiprins pasitikėjimą savimi ir kitais. 4) Emocinio intelekto lavinimas - atliekami pratimai, padedantys (at)pažinti savo ir kitų emocijas, jas valdyti, suprasti iš kur, kodėl ir kaip jos kyla. 5) Kūrybiškumas - paskutinė užsiėmimų dalis, apjungianti visas prieš tai paliestų savybių ir pažinimo procesų puoselėjimą. Šioje dalyje bus atliekami individualūs ir komandiniai pratimai / žaidimai skirti lavinti kūrybiškumą, vaizduotę, gebėjimą reikšti savo mintis vaizduojamojo meno pagalba. Po praktinių užsiėmimų, dirbtuvių pabaigoje, vyks aptarimas, kuriame dalyvių bus prašoma pasidalyti įspūdžiais, paanalizuoti savo jausmus ir mintis, kurias sukėlė atliekamos užduotys. Tokiu būdu siekiama skatinti dalyvių kritinį mąstymą ir savirefleksiją, kuri leistų ir ateityje stebėti save, sąmoningai kontroliuoti savo kūną, emocijas ir skatinti kūrybiškumą.


Magiškas šilko pasaulis (išvažiuojamoji)

Tapybos ant šilko edukacinio užsiėmimo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis marginti šilkinę nosinaitę ("fantaziją", 28*28cm). Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo edukacijos dalyviai parsineša širdžiai mielą vienetinį darbelį, kuris galės būti naudojimas kasdien. Dalyvauti gali kiekvienas to norintis. Net ir neturint meninių pagrindų, galima sukurti labai gražų aksesuarą stilingai aprangai. Suteikiamos visos reikalingos priemonės.


Nuo kaligrafijos iki „graffiti” (Išvažiuojamoji)

Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su kaligrafijos istorija Europoje. Sužinos kaip rašančiųjų tautybė įtakojo skirtingų rašto stilių (pvz. karolingų, gotiškojo, humanistinio, kaligrafiškojo ir kt.) formavimąsi. Analizuodami istorinius įvykius moksleiviai suvoks dailyraščio transformacijas į meno kūrinius. Praktinės kaligrafijos užduotys suteiks moksleiviams naujų kultūrinių patirčių. Jie įgis meno istorijos žinių, susipažins su žymiausiais meno kūriniais, kuriuose raštas tampa meninės išraiškos priemone. Moksleiviai taip pat atras ir išbandys „graffiti” – šiandieną dažniausiai sutinkamą kaligrafijos formą. Istorinių sąsajų tarp dailyraščio, kaligrafijos ir „graffiti” analizė skatins kūrybiškumą ir asmenybės saviraišką.


Edukuokimės muziejuje išmaniai! Derindami tradicijas ir modernumą siūlome naują edukacinę programą. Kaip viskas vyksta? Moksleiviai, lankydami memorialinį Jono Mačiulio-Maironio butą, išklauso trumpo ir įdomaus edukatorės pasakojimo apie svarbiausias poeto gyvenimo detales, savarankiškai apžiūri Maironio biografijos ir kūrybos ekspoziciją. Pasisėmę žinių ar atgaivinę jau turimas, keliauja į edukacinę klasę pasitikrinti, kaip išmano Maironį. Moksleiviai kviečiami dalyvauti viktorinoje, kupinoje skirtingo tipo (vaizdiniai, garsiniai, taip / ne, su pasirinkimo variantais...) ir sudėtingumo klausimų. Edukacija vyksta naudojant išmaniąsias technologijas: klausimai pateikiami išmaniojoje lentoje, o atsakymai pildomi planšetėse – kiekvienas moksleivis gauna po planšetę, tad galima stebėti individualius pasiekimus, o, moksleiviams pageidaujant, viktorinoje galima dalyvauti komandomis. Išmokti kažko naujo ar įsiminti jau turimas žinias dar niekada nebuvo taip smagu ir išmanu!


Veiklos aprašymas: netinkamas maistas ar gyvenimo būdas padidina rūgščių kiekį organizme. Žmogaus organizmas visuomet privalo išlaikyti rūgščių-šarmų pusiausvyrą tam, kad vyktų normali medžiagų apykaita. Rūgštinančių ir šarminančių medžiagų žmogaus organizmas gauna su maistu ir gėrimais, be to, rūgštis gamina ir pats organizmas įvairių procesų metu, pavyzdžiui, aktyviai sportuojant. Edukacijos metu mokiniai sužinos apie rūgčių ir šarmų poveikį žmogaus organizmui. Sužinos, kaip derinti maisto produktus bei atlikę eksperimentus supras, kaip reaguoja rūgštinės ir šarminės medžiagos. Pažintinė dalis: teorinės dalies metu mokiniams bus parodyta vaizdinė medžiaga apie sveikos mitybos pagrindus ir sveiką gyvenseną. Mokslinė veikla: naudodamiesi Ph indikatorinėmis juostelėmis ištirs savo organizmo rūgštingumą. Pasigamins natūralų Ph indikatorių ir atliks įvairius bandymus su rūgštiniais ir šarminiais tirpalais ir medžiagomis. Tikslas -susipažinti su sveikos gyvensenos pagrindais, padėti atsirinkti sveikus produktus.


Lyderystės formulė - kūrybinių rezultatų katalizatorius

Žmonės pasiekia daug daugiau kai jie dirba komandose. Atskleisime kas juos “suklijuoja” ir veda į priekį. Edukaciją ves daugiau kaip 20 metų vadovavimo bei ugdymo patirties turintis profesionalus mokytojas, turintis vadovavimo patirties įvairiose srityse. Atskleisme, kas yra lyderystė ir kaip jos kompetencijos gali būti taikomos bet kokioje srityje. Paaiškinsime, kad lyderystė tai yra alyva, kuri “sutepa” žmones. Tam, kad tai suprasti reikia įsivaizduoti, kad kiekvienas žmogus yra lyg krupliaratis, o alyva įgalina juos suktis. Atskleisime paslaptį, kaip pasiekti daugiau kaip 60% didesnius rezultatus, vykdant projektus kūrybinėse komandose. Suteiksime receptą, kuris leis įtikinti žmones siekti jūsų bendrų tikslų.


Piešimo ant tekstilės dirbtuvės „PASISVEIKINK SU EUROPA“

Piešimo ant tekstilės dirbtuvės - aktyvi, inovatyvi veikla, įtraukianti mokinius ir skatinanti jų kūrybiškumą, saviraišką, pokalbį. Mokiniai skatinami reflektuoti savo patirtį apie jau aplankytas Europos šalis ir šalis, į kurias svajoja nuvykti, pasitelkiami žaidimo elementai – viktorina su klausimais apie Europos šalių sostines, kultūrą, geografinius ypatumus, skirtumus. Komunikuojama su mokiniais, atsižvelgiant į mokinių amžiaus grupių ypatumus. Vyresnių klasių mokiniai skatinami kelti probleminius klausimus, diskutuoti apie Europos šalių kultūros skirtumus, ieškoti sprendimų, kaip pasirinktą šalį ir jos kultūrą pertekti piešinyje.
Kūrybinių dirbtuvių metu nuotaikingai piešime tekstiliniais dažais ir dalinsimės žiniomis apie Europos šalis, jų kultūrą, kalbą, tradicijas, žmones, papročius. Dekoravimui naudosime 2 tipų nenusiplaunančius, ilgaamžius tekstilinius dažus: 1. pagamintus vandens pagrindu 2) markerius. Visų dirbtuvių metu dalyviams padeda ir su jais bendrauja 2 asmenys. Parūpiname visas kūrybinėms dirbtuvėms reikalingas priemones. Kūrybinių dirbtuvių tikslas – dalintis žiniomis apie Europos šalis, jų kultūrą, kalbą, tradicijas, žmones, papročius, įtraukiant dalyvius į praktinę kūrybinę veiklą ir išbandant skirtingas piešimo ant tekstilės technikas. Kūrybinių dirbtuvių uždaviniai: 1) Dalyviams suteikti žinių apie tekstilės piešimo technikas. 2) Ugdyti dalyvių saviraiškos gebėjimus. 3) Skatinti kūrybiškumą. 4) Įgyti gebėjimą generuoti ir realizuoti idėjas. 5) Skatinti dalyvius dalintis turimomis žiniomis apie Europos šalis. Kūrybinių dirbtuvių rezultatas – vienetiniai, pačių dalyvių sukurti marškinėliai arba medvilninis maišelis, su Europos šalies/miesto piešiniu ir tos šalies kalba parašytu pasisveikinimu. Dirbdami grupėje ir kiekvienas individualiai, dalyviai turės galimybę pamatyti, kokius skirtingus rezultatus galima gauti piešiant ta pačia technika ir kokia Europos šalių ir kalbų įvairovė.


Sapiegų rūmai. Nuotykis Šiaurinėje galerijoje (9-12 kl.)

Kviečiame moksleivius patirti nuotykį Sapiegų rūmų pirmąjame aukšte veikiančiose laikinosiose parodose! 2025 m. čia veiks trys laikinosios parodos, kuriose mokiniai galės susipažinti su menininkių Evos Koťátkovos, Edith Karlson ir Lin May Saeed kūryba. Dirbtuvių metu tyrinėsime žmogaus ir gyvūno santykį ar žmogaus ir „kito“ santykį. Leisime akims skaityti meno kūrinius, gilinsimės į jų medžiagiškumą, siesime kūrinius su jų ekspozicijos kontekstu - XVII a. statytais Sapiegų rūmais. Priklausomai nuo tuo metu veikiančios parodos, dirbtuvių metu piešime, lipdysime, judėsime ar net šoksime.

Šios edukacijos metu moksleiviai lankysis tik pirmąjame rūmų aukšte. Sapiegų rūmų šiaurinėje pirmo aukšto galerijoje veikiančios parodos tikslingai įtraukia edukacines veiklas, veiklos keičiasi kas maždaug keturis mėnesius, parodai keičiantis. Komentare nurodome, kokia paroda šiuo metu veikia rūmuose ir nuoroda į išsamesnį tuo metu vykdomos edukacijos aprašymą.


Edukacinės programos „Muilo gamyba“ trukmė 90 min. Programa pritaikyta įvairaus amžiaus, galimybių ir poreikių mokiniams. Edukacijos metu mokiniai  susipažins su rankų darbo muilo gamybos istorija bei savo rankomis sukurs unikalų muilo gabalėlį, praturtintą pasirinktais priedais – žiedais, prieskoniais, eteriniais aliejais. Edukacijos dalyviai naudos specialiai tam skirtus indus, medžiagas, rinksis muilo formas, spalvas ir priedus. Mokiniai įgis muilo gamybos žinių ir įgūdžių. Edukacinio užsiėmimo metu naudojami pažintiniai ir kūrybiniai ugdymo metodai ugdys įvairias kompetencijas ir suteiks kultūrinį meninį ir edukacinį poveikį. Neformalaus ugdymo metodai leis patirti teigiamas emocijas ir plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją. Edukacijoje įgyta patirtis siesis su turimomis istorijos, dailės, pasaulio pažinimo ir chemijos mokyklinėse ugdymo programose įgytomis žiniomis ir įgūdžiais, skatins pasitikėjimą savimi ir pasitenkinimą atliktu darbu. Moksleiviai bendraus ir patirs gerų emocijų.


Edukacinė programa „Etninio tapatumo ženklai kasdienybėje: lininio maišelio dekoravimas" (2 - 5 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas sakme „Cholera karietoj". Akcentuojama lininio audinio vertė tradicinėje kultūroje. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės bei šiuolaikinės tekstilės dirbiniais. Demonstruojami muziejiniai eksponatai – lovatiesės, paklodės, rankšluosčiai, juostos, tautinio kostiumo dalys. Didesnis dėmesys skiriamas spalviniams Aukštaitijos regiono deriniams. Tyrinėjami linų, vilnų, kanapių, dilgėlių pluoštai. Demonstruojama mokomojo filmo ištrauka. Pasitelkus štampavimo metodą, šilkografijos dažais dekoruojamas lininis maišelis.


Lėlių teatro spektaklis „Baldis ir Vivaldis“

Ar žinote, kur slepiasi įkvėpimas? Kaip jį prisišaukti ir kur pasodinti, kad imtų ir paverstų būrį pabirusių natų užburiančiu muzikiniu kūriniu? Pagrindinis spektaklio veikėjas Svirpliukas Baldis jaučiasi labai nelaimingas – sunku patikėti, bet jis nemoka griežti smuikeliu! Jam padėti gali tik labai gerbiamas kompozitorius, linksmuolis abatas Antonio Vivaldis. Kompozitorius sutinka visus metus mokyti Svirpliuką muzikos paslapčių ir pakviečia drauge leistis į garsų, vaizdų, emocijų ir gamtos stichijų kupiną muzikinę kelionę metų laikais. Spektaklio kūrėjai - Darius Krapikas ir Rasa Bartninkaitė kviečia į nuotaikingą, interaktyvų, muzikinį spektaklį „Baldis ir Vivaldis“, kuriame vienas iš pagrindinių vaidmenų suteikiamas genialiai A.Vivaldžio muzikai. Muziką spektakliui iš A. Vivaldžio „Keturi metų laikai“ koncertų parinko idėjos autorius, profesionalus smuikininkas ir aktorius – D. Krapikas. „Gyvai atliekamos klasikinės muzikos ir baroko epochos tapybos meistrų paveikslų fone besivystančios linksmos istorijos idėja pažadina atradimų poreikį, ,,užkrečia" kūrybos akimirkų džiaugsmu, lavina muzikinį skonį ir ugdo būsimąjį koncertų lankytoją“ (D. Krapikas ).


Ar kada bandėte pažaisti žaislais, kurie galėjo būti didžiausią džiaugsmą teikę žaislai mūsų senoliams?
Kiekvienam, ir dideliam ir mažam žaisti patinka. Pažadame prisidūkti iki soties ir dar žaislų bei žaidimų istorijos sužinoti.


Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Šilkinis ruduo". Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo metu suteikiama galimybę gilinti ir plėsti tapybos ant šilko žinias, bei patiems išbandyti naujas idėjas praktiškai. Taip pat skatinamas klasės bendradarbiavimas, nes bus tapomas vienas, didelis darbas puoštas rudeniais lapais. Užsiėmime liejami dažai bei vaško technika dekoruojamas šalis. Kūrybinis rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus, o ir klasė susivienijusi ir gerai praleidusi laiką.
Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Kurorte, garsėjančiame gausiais miškų masyvais, samanotomis kalvomis ir mineralinių vandenų bei gydomojo purvo gėrybėmis, vyrauja tik šiam kraštui būdinga savita rekreacinė (daugiausia medinė) architektūra. Tokio tipo pastatai – vilos, gydyklos, kolonados, viešbučiai, sanatorijos ir kt. – Druskininkuose pradėjo formuotis aplink mineralinių šaltinių rezervus, dabartinėje senamiesčio teritorijoje, dar XVIII a. pab., kai specialiuoju dekretu kurortas buvo paskelbtas gydomąja vietove. Tačiau šiandieninė Druskininkų kurorto architektūrinė ir urbanistinė plėtra orientuojama į stambaus tūrio šiuolaikinės architektūros pastatus, nederančius su vis dar išlikusia istorine aplinka. O autentiški pastatai dėl lėšų stygiaus, žinių apie medinę architektūrą ir jos priežiūrą stokos ar ekonominių interesų ne visada tinkamai prižiūrimi, griaunami arba juos nustelbia nauji statiniai. Šio edukacinio užsiėmimo Druskininkų vilos metu moksleiviai susipažins su Druskininkų miesto medinių vilų architektūros paveldu. Žinioms įtvirtinti bus atliekamos užduotys išmaniajame monitoriuje, susijusios su architektūros paveldu, o kūrybinio užsiėmimo metu bus naudojami plančetiniai kompiuteriai.


Edukatorė pakviečia edukacinio užsiėmimo dalyvius ieškoti materialaus lobio naudojantis mūsų tautosakos lobiais. Etnografijos ekspozicijoje pravedama trumpa ekskursija, akcentuojant tuos eksponatus su kuriais bus susijusi praktinė dalis – mįslių atspėjimo užduotis. Pavyzdžiui, ar žinote, kas yra dalgio giminaitis, kaip šuva susirietęs? Po ekskursijos mokiniai suskirstomi komandomis, išsirenka kapitonus ir pasirašo sutartį, kad surastą lobį pasidalins. Komandos ekspozicijų salėje aptinka spalvotų pėdų takus, vedančius link lobio, paslėpto skrynioje. Kiekviename žingsnyje slypi klausimas, į kurį būtina atsakyti norint žengti kitą žingsnį. Laimi komanda padariusi mažiausiai klaidų, bet laikantis pasirašytos sutarties taisyklių, saldų lobį pasidalina visi!


Augalai žmogų supa nuo pat vaikystės. Bet ar visi pažįstami augalai augo mūsų šalyje visada? Kas pasėjo augalus ne gimtose jų vietose? Kaip jie keliauja? Kodėl ne visada priimami džiugiai naujoje vietoje? Visa tai atrasite mokymų metu. Edukacija skirta supažindinti su invaziniais augalais Lietuvoje, jų kelione į mūsų šalį, nauda ir keliamu pavojumi, apsisaugojimo priemonėmis. Mokiniai grupėse lygins gautus invazinių augalų herbariumus su rodomomis nuotraukomis, bandys juos priskirti prie tinkamų nuotraukų. Susipažins su sodo vėrimo tradicijomis, išmoks suverti netradicinį sodą iš džiovinto pelėvirkščio stiebų, kurį galės pasikabinti namuose, papuošti lauko erdves ar panaudoti kaip lesyklėlę žiemą. Dirbant menamos mįslės apie augalus. Tikimasi, kad edukacija lavins pastabumą supančiai aplinkai, kūrybiškai žvelgti į supančią aplinką, gal net taps laisvalaikio užsiėmimu.


Edukacinė programa „Tradiciniai lietuvių amatai šiandien“ (1 - 4 kl.)

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradiciniais dailiaisiais amatais bei jų interpretacijomis šiuolaikiniame mene ir madoje. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti tradicinius amatus darbus, išryškinti jų vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Pristatyti amatininkus, tęsiančius vietinių senųjų amatų tradicijas, atgaivinančius užmirštas technikas bei technologijas, pritaikančius jas šiandienos  poreikiams. 3. Supažindinti  moksleivius su šiuolaikinių menininkų, besiremiančių liaudies meno tradicija, darbais. 4. Taikyti įgytus gebėjimus kasdieniame gyvenime, kūrybiniuose projektuose. 5. Skatinti mokinių verslumą. Moksleiviai supažindinami su senaisiais amatais: staliaus, kubiliaus, račiaus, klumpdirbio, rimoriaus, puodžiaus, audėjo, kalvio ir kt. Amatų pristatymas iliustruojamas sakmėmis, patarlėmis, mįslėmis. Demonstruojami muziejaus eksponatai: amatininkų dirbiniai, naudoti darbo įrankiai. Supažindinama su vietos amatininkų, menininkų darbais, kuriančių etniniais motyvais. Aptariama liaudies meno dirbinių raštų simbolika,  spalviniai deriniai, komponavimo principai. Remdamiesi tradicinės tekstilės pavyzdžiais, įsigilinę į simbolių prasmes, užsiėmimo dalyviai kuria šimtaraštės juostos eskizą, kurį galės kūrybiškai taikyti kūrybiniuose projektuose. Demonstruojamas mokomojo filmo fragmentas. Siekiamas poveikis: suvoks tradicinių amatų vertę šiuolaikinei kultūrai, susidomės muziejaus etnografine ekspozicija,  susipažins su įvairiomis senųjų amatų rūšimis, vietos amatininkų darbais, gebės sukurti tradiciniam menui būdingą kompoziciją.  Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Šiandien piešiniai arba tattoo ant kūno yra populiari saviraiškos forma, kuri atspindi žmogaus pasaulėžiūrą ir mąstymą. Nors seniau lietuviai nepuošė savęs tatuiruotėmis, tačiau šiandien ši, kitų tautų tradicija, įleidžia šaknis į mūsų jaunų žmonių gyvenimus ir dažnai, turėdami pasirinkimo galimybę, jie savo kūną išmargina bereikšmiais piešiniais. Programos idėja- skatinti jaunus žmones domėtis savo ir kitų tautų tradicijomis, būti sąmoninga ir kritiškai mąstančia asmenybe, o pasirinkta tatuiruotė būtų tik priemonė atskleisti savitą individualumą. Parengta edukacinė programa „Mano tattoo“ leis moksleiviams plačiau ir giliau pažvelgti į šį unikalų pasaulio tautų paveldą ir atrasti sau tinkamą ir priimtiną išraiškos motyvą. Efektyvūs ugdymo metodai, tokie kaip, diskusija, individualus darbas, jauniems žmonėms padės atrasti save, suprasti ženklų pasaulio magiją, leis realizuoti savo asmenines idėjas piešiant augaliniais dažais ant kūno. Edukacijas parengė ilgus metus mokykloje dirbanti dailės ir kompozicijos pagrindų profesijos mokytoja-metodininkė Daiva Stankevičienė. Programos pristatymas bus įvairiapusiškai įdomus, nes kelerius metus tatuiruočių menu susižavėjusi ir įvairiuose renginiuose jas piešianti, mokymus vedanti meninkė, nuolat ieško naujų ir įdomių būdų teorines žinias žaismingai pritaikyti praktikoje.


Baltos Kalėdos - tai Kalėdinė interaktyvi pasaka vaikams į kurią įtraukti senoviniai Kalėdų šventimo papročiai ir linksmybės. Vaikai turės galimybę sudalyvauti tikroje pasakoje ir būti jos herojais. Baltos kalėdos tai pasaka apie pasiklydusias Kalėdas, kurias bandė pavogti trys metų laikai pavasaris, vasara ir ruduo. Vaikai taps pasakoje Kalėdų gelbėtojais, kurie atlikę tam tikras Kalėdų tradicijomis paremtas užduotis išlaisvins poną gruodį ir Kalėdas, vaikai pasijus tikrais herojais, nes išlaisvinę Kalėdas mokyklos aktų salėje pučiant netikrą sniegą sniego aparatams ore pradės kristi baltos snaigės , sukurdamos Kalėdų atmosferą vaikams ir nuspalvindamos Kalėdas baltomis snaigėmis. Ir žinoma, kokios Kalėdos be tikro Kalėdų senelio, kuris atsidėkodamas vaikams už Kalėdų gražinimą įteiks po dovanėlę prisiminimui. Sukurkime baltą Kalėdų pasaka vaikams!


Lietuvių liaudies žaidimų ir ratelių pamokėlė „Jurgeli, meistreli“

Edukacinės programos metu 1 – 4 klasių moksleiviai išmoks įvairių lietuvių liaudies žaidimų ir ratelių, pagilins etnokultūrines žinias, lavins meninius, kūrybinius ir muzikinius gebėjimus. Lietuvių liaudies žaidimų ir ratelių mokymasis yra viena iš patraukliausių etninės kultūros pažinimo formų. Įsitraukę į smagius ir judrius žaidimus vaikai, patys to nepastebėdami, išmoksta daug naujų dalykų, lavina dėmesį, vaizduotę, mokosi bendrauti, laikytis taisyklių, ugdo valią. Žaidimus ir ratelius lydinčių nesudėtingų dainelių mokymasis lavina atmintį, muzikinius gebėjimus. Vaikai dainuodami daineles mokosi koordinuoti kvėpavimą, dainavimą ir judesį. Žaidimai ir rateliai pratina vaikus pajausti bendrą ritmą ir darnią veiklą pagal dainos melodiją. Išmoktus žaidimus ir ratelius vėliau mielai žaidžia laisvalaikiu.


Edukacinė programa. MANO MANDALA (išvažiuojamoji)

Edukacijos metu mokiniai susipažins su mandalomis, jų atsiradimo istorija ir reikšme.
Praktinėje dalyje mokiniai tapys savo mandalą ant jau paruošto mandalos gaminio iš gipso.
Po edukacijos mokiniai bus įgavęs naujų žinių, praktiškai pritaikęs savo kūrybiškumą ir meninius gebėjimus. Kiekvienas dalyvis iš edukacijos išsineša savo tapytą mandalą, kuri simbolizuos  mokiniui svarbius dalykus.

Edukacijos tikslas - per meninę raišką geriau pažinti save ir savo aplinką bei per pažinimą skatinti skleistis mokinių kūrybiškumui bei gerinti jų emocinę.

Edukacijos uždaviniai:
 1) Skatinti mokinių kultūrinį pažinimą.
2) Ugdyti mokinių saviraiškos gebėjimus.
3) Skatinti kūrybiškumą.

Edukacijos  poveikis - sustiprinti mokinių kultūros pažinimo ir patyrimo įpročius. Ugdomi meniniai gebėjimai ir kompetencijos.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Kad tave zuikis subadytų! (nuotolinis užsiėmimas)

Kalbėti apie keiksmažodžius nuo seno buvo ir tebėra tabu. Tyrimai rodo, kad kalboje vyrauja rusiški ir angliški keiksmažodžiai. Šio užsiėmimo tikslas – supažindinti su šmaikščiais lietuviškais keiksmažodžiais (Kad tau kelnėse ežys išdygtų! Kad tu sumolėtum! Lįsk tu vabalo blauzdon! Ot rūūūūkštele! Ot tu šuns pasturgali! ir kt.) ir kartu parodyti, kad senieji keiksmažodžiai – įdomi, išskirtinė savo kalbine raiška tautinės kultūros dalis.


Pavydėti yra negražu. Negerai. Negalima. Kiek daug draudimų! O jeigu pasakysime, kad pavydas slepia paslaptį, kurią išsiaiškinę, palengvinsite savo gyvenimą?
Tiesa, apie tokį dalyką kaip pavydas kalbėti sunku. Psichologų teigimu tai vienas didžiausių socialinių tabu. Niekas nenori prisipažinti, kad pavydi. Tad pasitelksime pagalbon knygą apie mergaitę ir jos draugus šuniukus, kurie visi kažkam kažko pavydėjo. Galiausiai vienas šunelis dingo ir draugams teko susivienyti, kad jį rastų ir išgelbėtų. Rašytoja J. Zykutė parodys videosiužetų su knygos „Kaip karalaitė Karolina pavydėjo ir kas iš to išėjo“ herojais, o moksleiviai turės įjungę vaizduotę pafantazuoti, kas buvo toliau. Galbūt tas istorijas verta užrašyti ar nupiešti ir padaryti elektroninę vartomą knygą (kaip tai padaryti greitai ir nemokamai, paskaitysite edukacijai skirtoje metodinėje medžiagoje).
Pakalbėję apie knygos herojų pavydą, su moksleiviais dalinsimės, o ko pavydi jie ir išgirsime žadėtąją paslaptį apie tai, kad pavydas gali būti naudingas resursas.
Svarbu pabrėžti, kad autorė renkasi gyvą, nuoširdų bendravimo toną, provokuoja atvirumui, nes jei apie svarbius dalykus kalbėsime didaktiškai, pozityvių pokyčių neįvyks.
Daugiau informacijos apie knygą https://kaipkaralaitekarolina.lt/knyga-kaip-karalaite-karolina-pavydejo/
Čia rasite audioištraukų, spalvinimo lapų, interaktyvių žaidimų su knygos herojais, o suaugusieji galės paskaityti psichologinius straipsnius apie pavydą ir kaip su juo elgtis konstruktyviai, kad mūsų vaikai būtų sustiprinti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šifras „Laisvė“: užkoduok partizaninę žinutę! (išvažiuojamoji edukacija)

Slaptažodžiai, slapyvardžiai skamba kaip burtažodis ar greitakalbė, tačiau jie buvo neatsiejami partizaninio karo dėmenys. Pasak Jurgio Ožeraičio-Mažeikos, „Be slaptumo nėra galima jokia pogrindinė veikla ir užsibrėžto tikslo pasiekimas. Paslaptis, priesaika – svarbiausias pogrindžio pagrindas.“ Vyriausioji partizanų vadovybė, kurios priešakyje stovėjo gen. Jonas Žemaitis-Vytautas, buvo šifruojama raide L arba žodžiu Laisvė. Šio edukacinio užsiėmimo metu kviesime 9-12 kl. mokinius atverti duris į paslaptingą partizaninio karo pasaulį. Užsiėmimo metu bus ne tik atskleistos partizaninio karo sąsajos su Vasario 16–ąja, bet ir jų slaptos kovos bruožai. Edukacijos metu mokiniai imsis informacijos užšifravimo, remdamiesi instrukcija, išlikusia Žemaičių apygardos archyve.


Edukacinė paskaita „Lietuvos etnografiniai regionai“

Etnografinis regionas – istoriškai susiformavusi teritorijos dalis, kurioje išlaikyta savita tarmė, tradicijos ir papročiai, integruotas baltų genčių palikimas. Šis palikimas iki mūsų laikų išliko kaip materialusis ir nematerialusis paveldas, pasireiškiantis ir labiausiai atpažįstamas pagal tokius savitumo raiškos požymius: tarmę, tautosaką, muzikinį folklorą, tautinį drabužį, architektūrą, papročius, tautodailę ir tradicinius dirbinius, kulinarinį paveldą.
Lietuvoje šiuo metu paprastai išskiriami penki etnografiniai regionai, pasižymintys istoriškai susiformavusiais kultūriniais ypatumais: Aukštaitija, Dzūkija, Mažoji Lietuva, Suvalkija ir Žemaitija.
Paskaitoje aptarsime kiekvieną regioną pagal jo tapatumo požymius: tarmę, muzikinį folklorą, tautinį drabužį, architektūrą, papročius, tautodailę ir tradicinius dirbinius, kulinarinį paveldą. Gilesniam įspūdžiui susidaryti regionų ribų ieškosime Lietuvos žemėlapyje, klausysime skirtingų tarmių ir dainų, o paskaitos pabaigoje žinias užtvirtinsime žaisdami Kahoot viktoriną.


Vaidybinis filmas "Laikinai" (Nuotolinė paslauga)

Kai laukimas priverčia suaugti…
Trumpametražis vaidybinis filmas „Laikinai“ gvildena išvykusių uždarbiauti emigrantų vaikų likimą ir juos užklumpančias problemas.
Dvi sesės Saulė (14 metų) ir Liucija (5 metai) gyvena vienos ir laukia tėvų, kurie laikinai išvyko į Londoną uždarbiauti. Deja, Londonas nešildo. Vyresnėlei Saulei atitenka didžiausia atsakomybė – pasirūpinti Liucija, prižiūrėti namus, o tuo pačiu metu dar spręsti visus paauglystėje iškylančius klausimus. Nuo didžiulės įtampos ir užimtumo Saulė nebegali pritapti prie savo bendraamžių draugų. Mergaitės stengiasi savarankiškai gyventi ir kovoti su realybe, tačiau būti suaugusiomis kartais tampa per sunku.
Trumpametražis filmas „Laikinai“ – tai aktualus nūdienos atspindys, nagrinėjantis emigracijos sukeltas problemas vaikų ir jaunimo tarpe.
Filmas pelnė šius apdovanojimus: 2013 metais  Publikos simpatijų apdovanojimas Tarptautiniame Creteil moterų filmų festivalyje (Prancūzija); 2012 metais Publikos simpatijų apdovanojimas Upsalos tarptautiniame trumpametražių filmų festivalyje (Švedija) ir Geriausias trumpametražis filmas Vaikų filmų festivalyje „Shlingel“ (Vokietija).
Filmo kūrybinė grupė:
Scenarijaus autorė Marija Kavtaradzė
Režisierė Jūratė Samulionytė
Operatorius Audrius Zelenius
Kostiumų dailininkė Jurgita Petrulytė
Filmo dailininkas Nerijus Narmontas
Garso režisierius  Martynas Tamulis
Grimo dailininkė  Emilija Šidlauskaitė
Prodiuserės  Jurga Gluskinienė, Giedrė Beinoriūtė


Šifras „Laisvė“: užkoduok partizaninę žinutę! (nuotolinė)

Slaptažodžiai, slapyvardžiai skamba kaip burtažodis ar greitakalbė, tačiau jie buvo neatsiejami partizaninio karo dėmenys. Pasak Jurgio Ožeraičio-Mažeikos, „Be slaptumo nėra galima jokia pogrindinė veikla ir užsibrėžto tikslo pasiekimas. Paslaptis, priesaika – svarbiausias pogrindžio pagrindas.“ Vyriausioji partizanų vadovybė, kurios priešakyje stovėjo gen. Jonas Žemaitis-Vytautas, buvo šifruojama raide L arba žodžiu Laisvė.

Šio edukacinio užsiėmimo metu kviesime 9-12 kl. mokinius atverti duris į paslaptingą partizaninio karo pasaulį. Užsiėmimo metu bus ne tik atskleistos partizaninio karo sąsajos su Vasario 16–ąja, bet ir jų slaptos kovos bruožai. Edukacijos metu mokiniai imsis informacijos užšifravimo, remdamiesi instrukcija, išlikusia Žemaičių apygardos archyve.


Žmogus ir gamta – natūralūs ir mūsų sukelti pavojai (Nuotolinė paslauga)

Kviečiame į paskaitą, kurioje susipažinsime su unikalia mūsų planeta. Žemė yra unikali dėl joje egzistuojančio skysto vandens, gyvybės ir protingos civilizacijos. Kokie pavojai slypi gamtiniuose procesuose, kaip jie nulemia kultūrinę ir civilizacinę raidą bei kaip šie pokyčiai gali vykti ateityje? Kokį pavojų kelia žmogaus veikla, o gal kažkur mes ją pervertiname? Štai šiuos svarbius reiškinius aptarsime nuotolinėje paskaitoje. Siekiame, kad auganti karta nenutoltų nuo gamtos, suprastų ir išmoktų vertinti ją bei joje vykstančius reiškinius, domėtųsi savo aplinka, ištekliais, rūpintųsi jų išsaugojimu. Nuo to priklauso ir viso pasaulio kultūriniai pokyčiai.


Cirko edukacija – įvairaus amžiaus žmones praturtinanti veikla. Cirko edukaciją išvykoje sudaro dvi dalys. Pirmoji  edukacijos dalis – Kauno cirko meno akademijos auklėtinių pasirodymas - pagrindinių cirko žanrų pristatymas. Antroji – mokinių interaktyvi edukacija ant atvežtos cirko įrangos, prižiūrint edukatoriams, pasakojant, kaip koks triukas atliekamas ir leidžiant pabandyti patiems, savarankiškai kurti bei improvizuoti. Kaip smagi baigiamoji nata – balionų lankstymo pamokėlė. Balionus leidžiama pasiimti su savimi. Edukacijos metu diskutuojama ir, jei tik matome vaikų poreikį žinoti, juos dominanti tema nagrinėjama plačiau.


Paslaugos "Senieji matų vienetai" tikslas – istoriniu, etnografiniu, kalbiniu aspektu papildyti matematikos žinias, ugdyti mintino skaičiavimo gebėjimus, suteikti praktinių įgūdžių taikant senuosius matus šių dienų buityje.
Uždaviniai. Supažindinti su istorine matų raida, kaita, įvairove (antropologinių matų įvairovė, jų gyvavimas ir taikymas dabartyje). Supažindinti su etnografijos rinkinio eksponatais, kurie yra tam tikri matai. Įtraukti paslaugos dalyvius į praktines veiklas naudojantis demonstruojamais matais. Įtraukti dalyvius į kūrybingumą ugdančias užduotis naudojantis senųjų matų terminais.
 Pristatoma matų istorijos raida, kaita, įvairovė. Pateikiami antropologinių matų pavyzdžiai įtraukiant kiekvieną dalyvį parodyti colį nykščiu (2,5 cm), plaštaką, rieškučias, žiupsnį, žiupsnelį, uolektį. Kiekvienas dalyvis gali išsimatuoti savo sprindį (apskaičiuojamas grupės dalyvių sprindžių vidurkis). Autentišku eksponatu ilgiui matuoti –sieksniu– (2,13 m) matuojama atstumas tarp ištiestų į šalis rankų  pirštų. Pažintis su etnografijos rinkinio eksponatais gorčiais, kvorta, saiku, pūru, svarais  vyksta kiekvieną apžiūrint, tyrinėjant medžiagą, gaminimo būdą. Praktinės užduotys paremtos lyginamuoju skaičiavimu senuosius matus verčiant į metrinę sistemą (mylia yra 6,8 kilometro). Paskaičiuojamas atstumas myliomis nuo mokinio namų iki mokyklos, nuo gyvenamos vietos iki Vilniaus. Dalyviai įvertina metrinės sistemos įvedimo būtinumą  (1922 m.) ir taikymą mūsų poreikiams.


Edukacinis užsiėmimas „Žaislininkystė: judantieji žaislai“ (Nuotolinė paslauga)

Vyskupas M. Valančius (1801–1875) viename savo pamokslų taip vertino žaidimus ir pramogas: „...žaidimai ir pramogos, kaip tinkamos priemonės mūsų jėgoms sustiprinti ir prabėgančioms valandėlėms maloniai praleisti, nieko smerktino savyje neturi...“ Žaidimų metu puoselėjami vaiko pojūčiai, atveriami pasaulio pažinimo vartai. Žaidimai skatina vaiko intelektinį ir fizinį vystymąsi. Žaislai leidžia vaikui geriau pažinti save. Su amatininko, gaminusio žaislus, gyvenimo būdu vaikai supažindins klausydami pasakos „Dievdirbio širdis“. Šiek tiek susipažinus su žaislininkystės amatu, bus galima suprasti, kiek daug dėmesio XIX a. pabaigoje buvo skiriama vaiko kultūrai ir kūrybai. Kalbėsimės apie senųjų žaislų gaminimo įrankius, priemones, žaliavas. Vaikams bus rodomos įvairios natūralios priemonės, iš kurių buvo gaminami žaislai (karnos, oda, arklio uodegos plaukai, kaulas, medžio žievė, plunksnos, šlynas, skiedros), įrankiai ir skirtingos medienos rūšys, tinkančios žaislų gamybai. Aptarsime, kuo skiriasi judantieji žaislai nuo nejudančių, sužinosime, kokius dažniausiai gamindavo moterys, o kokius vyrai. Užsiėmimo metu bus pristatyta didelė autentiškų XIX a. pabaigos–XX a. pradžios žaislų kolekcija. Vaikai stebėdami judančių žaislų veikimą erdvėje, susipažins su šiais žaislais: sukučiu „Vilkeliu“, figūrėle „Balvonu“, žaislu „Kalviai“, „Pokštų dėžute“, „Beždžionėle“, „Kareivėliais, „Kareivėliais-raiteliais“, „Gimnastu“, „Lentų pjovėju (pilščiku)“, „Medžio pjovėju ir kirtėju“, „Paukščiu ant ratukų“, „Lipiku“, „Arkliu ant sūpynių“. Diskutuosime apie žaislų pavadinimus ir ryšį su jų funkcija. Aptarsime, kurie iš jų priklauso: švytuoklinių, inercinių, traukomųjų, sukamųjų, riedančiųjų ir žaislų ant sūpynių grupei. Užsiėmimo pabaigoje vaikai pieš savo mylimiausius žaislus ir dalinsis įspūdžiais apie juos.


ANIMACIJOS PRAŽIAMOKSLIS (Nuotolinė paslauga)

Ar piešti judantys paveikslėliai atsirado seniai? Ir iš viso ar piešti judantys paveikslėliai iš tiesu juda? Susitikimo metu susipažinsime su animacinių filmukų pirmaisiais protoipais. Pažiūrėsime patį seniausią animacinį filmą. Aptarsime, kokios yra animacijos technologijos. Pažiūrėsime, kaip gailma susikonstruoti šviečiantį stalelį- pagrindinį animatoriaus įrankį. Pažiūrėsime įvairiausių pavyzdžių, kaip galima sukurti animacinį filuka iš Lego žmogeliukų, veltinio ar net sniego. Ir galiausiai sužinoję pačius pagrindinius animacijos kūrimo principus, pačių paparasčiausių priemonių pagalba, pabandysime nupiešti kelis pirmuosius savo animacinius filmukus Verčiamos knygos technkia (Flip book). Reikalingos priemonės: popierius, seni prirašyti sąsiuviniai, mėgstamos piešimo priemonės- pieštukai, kreidelės, flomasteriai ir pan.


Interaktyvus spektaklis jaunimui „Pasaulio bamba“.

Spektaklis paaugliams „Pasaulio bamba“ įkvėptas Williamo Goldingo romano „Musių valdovas“ ir sukurtas pagal šiandienos jaunimo aktualijas. Režisierė Agnė Sunklodaitė analizuoja paauglių pasaulį, jų baimes ir žiaurumo prigimtį. Kaip mumyse išsikeroja žemiausi instinktai ir nustelbia tai, kas žmogų daro žmogumi? Iš kur atsiranda žiaurumas? Kaip vaiko sąmonėje kyla jėgos lyderizmas ir noras nurungti kitą? Kas yra žmogiškumas? Kas gimdo baimę ir neapykantą? Kur link veda neribota valdžia ir jos troškimas? Kūrėjų nuomone, šiandien šie klausimai vėl ypatingai aktualūs. Gyvename pasaulyje, kur garsiai eskaluojama tolerancija, atjauta, bet realiai nuolat susiduriame su žiaurumu, nepakantumu ir patyčiomis. Spektaklyje žiūrovai galės ne tik stebėti spektaklio vyksmą, bet ir reikšti mintis, drauge su kitais ieškoti atsakymų į aktualius klausimus, priimti sprendimus.
Premjera – 2021 m. gegužės 29 d.
Trukmė: 1 val. 30 min.
Amžius: 13-16 m.


Edukacinė programa „Duonos kepimas“ vedama Žaliūkių malūnininko troboje, lankytojus viliojančioje tradiciniu XX a. pr. kaimo interjeru ir etnografine ekspozicija. Praktinio pažintinio užsiėmimo metu lankytojai ne tik stebi duonos kepimo procesą, bet ir aktyviai jame dalyvauja. Lankytojai sužino, kokia duona kepama Lietuvoje, kokia kitose pasaulio vietose, apie tradicinės ruginės duonos paplitimą ir išskirtinumą, duonos kelią nuo sėjos iki stalo, sužino valstiečių buityje gyvavusias duonos kepimo tradicijas, papročius ir ritualus. Išsiaiškinama, kokių žinių ir patirties turi dalyviai. Pasakojama apie tai, kaip duona įmaišoma, rauginama, minkoma. Supažindinama su pagrindiniais naudojamais įrankiais. Rodoma, kaip ližės galva išklojama lapais (klevo, ąžuolo, kopūstų, ajerų), kaip formuojamas duonos kepalas ant ližės, kaip valstiečių troboje išvaloma krosnis, išbraukiamos žarijos (kviečiami pabandyti ir dalyviai). Programos dalyviai kviečiami daryti savo kepalėlius. Pirmiausiai edukatorė parodo, kaip formuojamas mažas duonos kepalėlis, pasakoja apie ženklus ir simbolius, atėjusius iš pagonybės laikų. Dalyviai daro kepalėlius, jie puošiami tradiciniais saulės, kryžiaus, rombo, apskritimo, eglutės ženklais, kurie padaromi įspaudžiant duobutes ar brūkšnelius. Tuomet, kai visi kepalėliai jau padaryti, pašaunamas su liže didysis duonos kepalas, pažymėtas kryžiaus ženklu, paskui talpinami maži kepalėliai. Kol duona kepa, galima atsikvėpti – kviečiame vaišintis, ragauti šioje krosnyje keptos ruginės duonutės, užteptos sviestu, pabarstytos linų sėmenimis ir kanapėmis. Tuo metu skatinamas dialogas, patirties įsivertinimas, diskutuojama. Prisimenama lietuvių patarlės, priežodžiai, menamos mįslės apie duoną, rugius, krosnį. Pasakojama apie su duona susijusius papročius, jų reikšmę. Edukacinės programos dalyviai taip pat gali išmėginti, kaip veikia akmeninės rankinės girnos. Iškepus duonai, kiekvienas kepalėlis dedamas į popierinį maišelį ir atiduodamas jį padariusiam lankytojui.


Kviečiame 1-4 kl. mokinius į žaismingą pažintinę-patyriminę kelionę po Vydūno mokytojo ir filosofo vaikystės ir filosofijos pasaulį. Suprantamomis priemonėmis muziejuje sužinosite apie filosofijos žodžio reikšmę ir ką tokia veikla užsiimantys žmonės veikia gyvenime.  Pasitelkiant muziejaus ekspoziciją, garso ir vaizdo medžiagą, trumpai supažindinsime su Vydūno vaikystės prisiminimais bei jo gyvenimo būdu, kuris įtakojo mažąjį Viliuką tapti neeiline asmenybe. Vienas uždavinių- parodyti, kaip atrodė tipiškos mokyklos Mažojoje Lietuvoje. Vaikai patirs keistų emocijų įėję į mokyklos kaminą, sužinos, ar mokytojai ir mokiniai daugiau nei prieš 100 metų į mokyklą patekdavo pro tas pačias duris? Kviečiame pažaisti žaidimą, iš kokių jausmų, patyrimų ar kvapų susideda mūsų namai ir tarp jų- aš pats. Vydūnas mokė pažinti pasaulį per pagrindines jusles (pojūčius). Jos lavinamos klausant, regint, liečiant, uodžiant ir sukelia įvairias emocijas bei patirtis. Tai padeda žmogui pažinti save, susivokti, kas aš esu ir kaip mane veikia supantis pasaulis. Ekspozicijoje dalyviai gali pamatyti Vydūno arfą ir paskambinti Mažosios Lietuvos kanklėmis, tokiomis pat, kurias turėjo Vydūnas vaikystėje. Pasėdėti senuose mokykliniuose suoluose, išsiaiškinti Vydūno frazę "Vidinis tilsmas". Anot Vydūno, ,,save žmogus išgirsti gali tik visiškoje tyloje ir susikaupime". Tuo tikslu muziejaus ekspozicijoje sukurtas šviesos ir garso instaliacijos "Vidinio tilsmo" kambarys, į kurį dalyviai eina po vieną klausyti ir pamatyti mus supančių ,,energetinių sielos, proto ir jausmų ratų". Tai susikaupimo ir trumpos meditacijos pratimas. Kitame kambaryje dalyviai kviečiami pajusti, kokios emocijos ir pojūčiai sukyla užrištomis ar užmerktomis akimis liečiant kietus, minkštus, aštrius, švelnius daiktus, įvairius paviršius, kurių nematai. Kaip veikia ir kokias asociacijas sukelia paslėptas kvapas? Norite išgirst, paliest ir pajust? Kviečiame į edukaciją ,,Žaismingai apie filosofiją ir jusles"!


PLANETOS GELBĖTOJAI: šiukšlių rūšiavimo misija! (IŠVYKSTAMOJI)

Alytaus Jurgio Kunčino viešoji biblioteka

Pateikiama informacija apie skirtingas atliekų rūšis (plastikas, stiklas, popierius, organinės atliekos, pavojingos atliekos).
Išdėstomos pagrindinės rūšiavimo taisyklės, kaip teisingai atskirti ir kur dėti skirtingas atliekas.
Paaiškinama, kaip atliekos yra perdirbamos ir kokią naudą tai teikia aplinkai.
Su vaikais aptariama jų patirtis rūšiuojant atliekas namuose, mokykloje ar bendruomenėje. Klausiama, su kokiomis problemomis jie susiduria ir kaip jas galima būtų išspręsti.
Vaikai suskirstomi į grupes. Kiekviena grupė gaus skirtingų atliekų rinkinį ir konteinerius su skirtingomis rūšiavimo etiketėmis. Jie turės teisingai išrūšiuoti atliekas.
Trumpai apibendrinama visa edukacija, pabrėžiami svarbiausi dalykai.


Muilą naudojame kasdien, tačiau nesusimąstome, kaip jis atsirado? Kaip prausėsi karaliai ir jų damos viduramžiais, kada atsirado toks muilas, kokį naudojame dabar? Viską apie muilą, jo istoriją ir gamybos ypatumus sužinosite muilo gamybos užsiėmime! Užsiėmimo metu dalyviai ne tik kūrybiškai išmoks maišyti ir derinti spalvas, bet ir kaip tikri muilo gamybos ekspertai kurs savo receptą, formas ir muilo ornamentus. Visa kūrybinė erdvė kvepės įvairiais skoniais, kadangi savo muiliuką gardinsime eteriniais kvapniaisiais aliejais. Dalyviai pasigamins švelnius, mėgstamų spalvų, bei įdomios formos muiliukus, kuriuos galės išbandyti namuose ir išmuilinti visą šeimą!


Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

„Lietuvių mitų burtų“ edukacija skirta susipažinti su pagrindinėmis mitų dievybėmis, užsiėmimo metu mokiniams bus vaizduojami mitologiniai personažai, apibūdinami jų charakteriai, stichijos, kurias jie globoja, mokiniams bus skaitomas mitas, kuris bus aptartas. Kad geriau įsisavintų žinias, edukacijos dalyviai dalyvaus interaktyvioje „Kahoot“ viktorinoje „Susipažinkime su lietuvių mitais“, jei nebus galimybės naudotis išmaniaisiais įrenginiais, viktorina bus pateikta pasitelkus „Power point“ Edukacija suskirstyta į dvi dalis: teorinė, kurios metu vaikai susipažins su mitų veikėjais, bei jiems bus skaitomas mitas ir praktinė, kurios metu mokiniai dalyvaus viktorinoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Viešoji įstaiga Kupiškio rajono turizmo ir verslo informacijos centras

,,Baronkos'' kepimas vienuolyno svirne.
Ši edukacinė programa - tai kultūrinė kelionė nuo ,,baronkos'' istorijos atsiradimo, vienuolyno istorijos ir čia gamintų patiekalų iki pačių pasigamintos ir pagardais paskanintos ,,baronkos''. Kol kepa "baronka" vaikai žaidžia senovinius žaidimus ir prisimena kupiškėnišką tarmę. Iškeptą "baronką" vaikai gali ragauti su žolelių arbata arba parsivežti savo iškeptą "baronką" į namus.
Veiklos metu patiriamos teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją, suteikiant naujų žinių ir įgyjant naujų patirčių. Dalyvavimas veikloje leidžia patirti kūrybinį eksperimentą. Veiklos metu patiriamos teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis
kompetenciją, suteikiant naujų žinių ir įgyjant naujų patirčių. Per kultūrinės edukacijos veiklas ugdoma savivertė ir motyvacija,
pasitikėjimas savimi ir pasitenkinimas savo darbu. Kultūrinės veiklos metu ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti
individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti.


Marijampolės Petro Kriaučiūno viešoji biblioteka

„Knygos keliu“ – tai Marijampolės Petro Kriaučiūno viešosios bibliotekos Vaikų ir jaunimo edukacijos centre vykstanti  edukacija, kurios metu išsiaiškinama kaip senovėje buvo siunčiamos žinutės, kas skatino atsirasti raštą, skirtingų formatų knygas ir bibliotekas, moksleiviai patys kuria savo knygos puslapius.
Edukaciją sudaro dvi dalys – pažintinė ir kūrybinė.
Pirmoje dalyje ilgametę edukacinę patirtį turintys edukatoriai siekia ne tiesiogiai pasakyti reikšmingą informaciją, o atsižvelgdami į moksleivių amžių, leidžia patiems ieškoti ir patirti atradimo džiaugsmą, tokiu būdu žadindami smalsumą, norą žinoti ir ieškoti atsakymų.
Antroje dalyje moksleiviai patiria ką reiškia būti knygų kūrėjais, apžvelgia įvairius knygų formatus (popierinius, garsinius, skaitmeninius ir kt.),  kuria knygų puslapius, kuriuos išmargina istorijomis, spalvingomis iliustracijomis.
Vaikų ir jaunimo edukacijos centre esančioje garso įrašų studijoje yra galimybė pažinti diktoriaus darbą ir įrašyti knygos ištrauką, o fotostudijoje sukurti knygos reklaminę nuotrauką.


Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Tikslas:
Siekti, kad vaikai suprastu kuo mums svarbus ir ypatingas kultūros paveldas, Nemuno slėnis prieš ir po kaimų iškėlimo, senosios Nemuno slėnio gyventojų tradicijos, Kauno marių gyvoji gamta aplink kultūros paveldą, kuri yra neatsiejama gamtos dalis.

Uždaviniai:
1. Supažindinti mokinius su senaisiais Nemuno slėnio kaimais ir jų legendomis.
2. Supažindinti vaikus su kultūros ir gamtos paveldo objektais Kauno marių regioniniame parke, Pakalniškių pažintiniame take.
3. Supažindinti su Nemuno slėnio vaikų, piemenėlių žaidimais, gyventojų legendomis, pasakojimais, iškeltų žmonių istorija.
4. Siekti, kad vaikai suvoktu Nemuno slėnio kaimų iškėlimo istoriją, kuo kultūros paveldas mums svarbus ir įdomus (Pakalniškių piliakalnis, Kauno tvirtovės statinys Vaišvydavos blindažas).
5. Supažindinti vaikus, kaip atsirado Kauno marių regioninis parkas, kas jame saugoma, kas yra saugomos teritorijos.

Veikla prasideda Kauno marių regioninio parko lankytojų centre, kuriame susipažįstame su Nemuno slėnio kaimų iškėlimo istorija, legendomis, pasakojimais. Terminalų pagalba tyrinėjame senųjų kaimų buitį, senolių pasakojimus, susipažįstame, kaip atsirado Kauno marios, kas nutiko su iškeltomis sodybomis, legendų apipintomis rėvomis. Tyrinėjame Kauno marių regioninį parką, kultūros paveldą Kauno marių pakrantėse, kaip jame glaudžiasi reti gyvūnai ir augalai. Vykstame į Pakalniškių pažintinį taką žaisti žaidimo Nemuno slėnio lobis, jo metu susipažinsime su Pakalniškių piliakalniu, Pažaislio architektūriniu ansambliu, Vaišvydavos blindažu, gamtos vertybėmis. Žaidimo metu surasime laumių karalienės "Žaisos" lobį. Žaisdami vaikai išmoks piemenėlių žaidimų, pasidaryti švilpynę ir nupinti kilimėlį iš vandens ar pievos augalų.
Edukacijos metu siekiama, kad vaikai suprastų kuo svarbi Nemuno slėnio istorija, kad kultūros paveldas neatsiejamas nuo gamtos. Veiklą įgyvendina Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcijos Kauno marių regioninio parko grupės specialistai.


Edukacinė mitologinė programa „Kas tas kaukutis?“

Rokiškio rajono savivaldybės Juozo Keliuočio viešoji biblioteka

1. Teorinė dalis (trukmė 30 min.): a. Edukacinis pasakojimas tema „Kaukas - lietuvių vaikų mitologijos personažas“ – pažintis su būtybe, sutinkama tautosakoje, pasakose, rašytojų kūryboje nuo seniausių laikų iki mūsų dienų. b. Su tema susijusių knygų pristatymas, vieną jų (arba kūrinio ištrauką) perskaityti garsiai vaikų auditorijai. c. Diskusija su vaikais apie jų žinomas liaudies pasakų mitologines būtybes – Baubus, Kaukus, Aitvarus, raganas, laumes ir kitus. 2. Praktinė dalis diferencijuojama pagal sudėtingumo lygį, atsižvelgiant į edukacinės programos dalyvių amžių, turimą patirtį, gebėjimus. 1-3 klasių mokiniams skirtas kūrybinis užsiėmimas „Kaukutis“ (trukmė 20-30 min). Jo metu vaikai gamina darbelį iš priemonių, su kuriomis jiems patogiausia dirbti. Tai popierius, įvairios piešimo priemonės, natūralaus pluošto medžiagos (vilnoniai siūlai, audinio skiautės, džiuto virvelė), sagos, karoliukai, klijai. 4-6 klasių mokiniams skirtas kūrybinis užsiėmimas „Kuriu savo Kauką“ (trukmė – 30 - 45 min.), kurio metu dalyvis aprašo ar nupiešia savo įsivaizduojamą veikėją ir gaminasi jį iš natūralių medžiagų: vilnos, siūlų, džiuto, modelino. Darbelis gaminamas koliažo technika. 3. Programos apibendrinimas. Pokalbio metu vaikai komentuoja savo kūrybą, dalinasi įspūdžiais, kūrybinėmis idėjomis. Trukmė - 15 min.


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Edukacinio užsiėmimo metu dalyvius supažindinti ir išmokyti gamtoje atpažinti gyvūnus iš paliktų jų veiklos požymių, net nepamačius pačių gyvūnų. Tikra tiesa, kad būnant gamtoje ne visada pasiseka pamatyti šaką tarškinantį didįjį margąjį genį, rudenį išgirsti riaumojantį taurųjį elnią ar ankstyvą pavasarį aptikti olą rausiančią rudąją lapę. Tačiau, kad žvėrys gyvena vienoje ar kitoje vietoje, išduoda palikti įvairūs jų veiklos pėdsakai. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai mokomi atpažinti savo krašte aptinkamus gyvūnus, įvardinti jų požymius, paaiškinama apie jų prisitaikymą gyvenamoje aplinkoje, maitinimosi ypatumus. Įsitikinti, ar tapo tikrais pėdsekiais, dalyviai gali pasitikrinti spręsdami interaktyvų klausimyną.
Edukaciniame užsiėmime naudojamos natūralios, iš gamtos parneštos priemonės, kurias dalyviai gali apžiūrėti, liesti rankelėmis (priemonės termiškai apdirbtos ir paruoštos estetiškai).


STEAMBER – jungtis tarp jūros dugno, žmogaus širdies ir kosmoso platybių

STEAMBER = STEAM + AMBER. Panevėžio STEAM centre vykdomos gamtos mokslus, technologijas, inžineriją, matematiką ir kūrybiškumą (STEAM – angl. Science, Technology, Engineering, Art (creative activities), Mathematics) integruojančios veiklos. „AMBER“ – išvertus iš anglų ir kitų kalbų – gintaras. Sakoma, kad meilė Baltijos jūros gintarui daugeliui lietuvių yra įgimta – jų gyslomis teka gintaras. Edukaciją sudarys dvi dalys: teorinė ir praktinė-kūrybinė. Teorinės dalies metu moksleiviai susipažins su Baltijos jūros gintaro kilme, nepaprastu žmogaus ir gintaro ryšiu, senovėje gamintų gintarinių amuletų, papuošalų pavyzdžiais ir simbolių ant jų reikšme. Moksleiviai turės galimybę suvokti, kaip remiantis legendomis, gintarinių dirbinių simbolika ir gamtos reiškiniais „gintarine“ jungtimi galima susieti jūros dugną, žmogaus širdį ir kosmoso platybes. Praktinės-kūrybinės dalies metu naudodamiesi savo pojūčiais (uoslės, lytėjimo, regos) ir modernia STEAM centro laboratorijų įranga moksleiviai tyrinės įvairius gintaro pavyzdžius, inkliuzus ir suvoks, kodėl būtent gintaras buvo taip mėgstamas amuletų ir papuošalų gamyboje, kuo gintaras skiriasi nuo tvirto akmens, kurį žmonės naudojo išgyventi būtiniems įrankiams, įnagiams gaminti. Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas moksleivis susikurs savo amuletą „Kuršiuką“ – žmogaus formos figūrėlę, primenančią rastą žymiajame Juodkrantės lobyje. Moksleivių suvokimas, kad jau pirmykštis žmogus kūrė, vertino meną, sudievino gamtos elementus, leis jiems įsisąmoninti, jog žmonijai vystytis reikalingas ne tik pagrindinių žmogaus fiziologinių poreikių tenkinimas, bet ir galimybė bręsti jų kultūriniam sąmoningumui.


Edukacinė ekskursija "Vilnius 700: nuo Gedimino laiškų iki šių dienų"

Amžinai jaunas Vilnius per septynis rašytinės istorijos šimtmečius nuėjo išties ilgą ir įspūdingą kelią, kurio atspindžių galime rasti įvairiose senamiesčio vietose: aikštėse, kiemuose, gatvėse ir gatvelėse. Nuo 1323-ųjų sausio 25-osios, kuomet didysis kunigaikštis Gediminas rašė laiškus į Europos miestus, Vilnius pasikeitė neįtikėtinai daug: išaugo, išgražėjo ir išgarsėjo. Kita vertus, nuo pat Gedimino laikų iki dabar Vilniaus dvasia išliko nėmaž nepakitusi: miestas yra toks pat atviras, draugiškas ir kupinas galimybių, koks buvo ir prieš septynis šimtmečius.
Edukacinės ekskursijos "Vilnius 700 - nuo Gedimino laiškų iki šių dienų" tikslas - įdomiai, interaktyviai ir šiuolaikiškai pristatyti Vilniaus miesto įkūrimo ir raidos istoriją bei paskatinti mokinių domėjimąsi Vilniaus ir Lietuvos istorija bei kultūros paveldu.


Raudondvario grafų Tiškevičių rojaus sodas

Atvykusiems į Raudondvario dvarą, trumpai pristatysime dvaro istoriją, papasakosime apie grafus Tiškevičius. Grafų Tiškevičių ekspozicijoje, kurioje yra jų kelionių po pasaulį nuotraukos, pasakojama apie XIX a. pab. - XX a. pr. Raudondvario dvare buvusią įspūdingą citrusinių augalų kolekciją, neįtikėtinai gražų, turtingą gyvūnais ir augalais, Rojaus sodą. Šis sodas buvo itin brangus Tiškevičiams, tad raktus nuo šios patalpos turėjo tik jie patys ir sodininkas. Dalyviams papasakojama apie Rojaus sodą, baseinėliuose gyvenusius mažus aligatorius (krokodilus), parodomos šių gyvūnų nuotraukos ir nufilmuoti vaizdai iš vietovių, kuriose jie gyvena gamtoje. Vėliau, čia pat, muziejaus ekspozicijoje, lipdomi iš smėlio aligatoriai. Tarp pirščiukų byrančio drėgno smėlio pojūtis, pakeri vaikus ir sukuria kūrybingą atmosferą.