Edukacinė programa "Metų laikai: žiema" (Nuotolinė paslauga)

Virtualioje edukacijoje, kuri patalpinta „Avilio“ teatro YouTube Private platformoje, du dideli kodėlčiai UCH ir ACH ( „Avilio“ teatro aktoriai Rita ir Arūnas), papasakos ir išmoningai parodys moksleiviams, kokie yra žiemos mėnesiai, kokios jų pavadinimų reikšmės, kokias ir kaip šventes švenčiame žiemą (Adventas, Elnio devyniaragio - žiemos saulėgrįža, Kūčios, Kalėdos, Trys karaliai, Sausio 13-oji, Vasario 16-oji ir kt.), vaikai sužinos ir vizualiai pamatys, kokie gamtos reiškiniai vyksta žiemą, per profesionalias teatrines lėles ir filmuotoje medžiagoje susitiks su gyvąja gamta ir sužinos, kaip padėti paukščiams ir žvėreliams, prisimins žiemos pramogas, gausybę kitų įdomių dalykų ir net pamatys patį Kalėdų Senelį...


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Nuo žaidimo prie pažinimo – tokiu smagiu būdu šiame kultūrinės edukacijos užsiėmime 5–6 kl. mokiniai susipažins su gana sudėtinga XIX a. ir XX a. Lietuvos ir pasaulio istorija. Nors mokykloje šių istorijų mokomasi atskirai, tačiau naujoje Istorinės Prezidentūros ekspozicijoje mokiniai patirs, kad viskas susiję ir kad daugybės pasaulio istorinių figūrų pėdsakus galima apčiuopti čia, Lietuvoje: nuo carų, kaizerių, iškilių karvedžių iki žymių dailininkų ar net Popiežiaus! Užsiėmimo dalyviai mokysis savarankiškai ieškoti ir suprasti informaciją, skaityti nuorodas, analizuoti garso ir vaizdo medžiagą. Ekspozicija „Rūmų istorijos“ ir interaktyvus žaidimas „Lydekai paliepus“ leis patirti komandinio darbo džiaugsmus, išbandyti dar daugiau pojūčių (lytėjimo), suprasti, kaip jaučiasi nematantis žmogus ir kaip vienų pojūčių nebuvimą galima pakeisti kitais. Daug naujų patirčių pavers mokymo(si) procesą maloniu potyriu.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Edukacija „Teleskopai“ (5-8 kl. mokiniams)

Edukacijos „Teleskopai“ tikslas yra suteikti dalyviams teorinių ir praktinių žinių apie fizikų nagrinėjamą optiką ir jos reiškinius.

Uždaviniai:
susipažinti su teleskopų atsiradimo priešistore;
įgyti praktinių įgūdžių, reikalingų savarankiškai sukurti ir surinkti savo teleskopą.

Ši edukacija skirta visiems, kurie nori išmokti suprasti optinius reiškinius, kurti teleskopus ir su jais dirbti ateityje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Ekskursijos metu dalyviai sužinos, kas yra iliuzijos, kaip jos susidaro, kas yra miražas, pareidolija ar dirbtinės perspektyvos. Dalyviai susipažins su judančiais paveikslėliais, gėrėsis 3D anaglifais ir interaktyvių eksponatų pagalba atras stulbinančių optinių apgaulių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa „Atlaidų tradicija: kermošinių saldainių gamyba" (2 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: aktualizuoti atlaidų švenčių tradicijas. Uždaviniai: 1. Skatinti moksleivių domėjimąsi atlaidų metu vyravusiomis vaikų ir jaunimo veiklomis, bendruomeninėmis tradicijomis. 2. Supažindinti edukacijos dalyvius su kermošinių saldainių gamybos istorija, saldainių formų įvairove. 3. Sudominti mokinius atlaidų saldainių gamybos technologija. 4. Mokyti formuoti ilguosius atlaidų saldainius bei juos papuošti. 5. Skatinti vaiko socializaciją bendruomenėje šokant, žaidžiant ir dirbant. Užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su garsiausiais XX a. ir XXI a. atlaidais, ta proga rengiamomis linksmybėmis bei pramogomis. Aptariamos sakralioji ir pasaulietinė atlaidų dalys. Akcentuojamos bendruomeninės tradicijos: artimųjų, giminių, kaimynų lankymo paprotys, protėvių kapų lankymo paprotys. Pasakojimai iliustruojami Balio Buračo ir Romualdo Požerskio atlaidų nuotraukomis, filmuota atlaidų  medžiaga. Pristatoma  kermošinių saldainių gamybos istorija.  Sertifikuotų tautinio paveldo produktų  amatininkė Laima Lašinienė demonstruoja baltos masės karamelės paruošimo procesą, suformuoja keletą mokinių pageidaujamų formų saldainių. Mokiniai mokomi formuoti ilguosius saldainius, vadinamus „lazdomis“, juos įvynioti  ir papuošti.  Užsiėmimo dalyviai šoka tradicinius šokius „Trumpakojis', „Latrišas"; Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu. Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins ir vertins tradicinės bendruomenės vertybes, realizuos savitas kūrybines idėjas, išmoks suformuoti ir papuošti saldainį, pritaikys įgytus gebėjimus naujuose kūrybiniuose projektuose. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9, 5 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa „Medžio drožybos paslaptys“  9-12 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Lietuvoje medžio drožinėjimas turi gilias tradicijas ir yra laikomas nacionaliniu šalies paveldu. Mūsų šalyje šis amatas laikomas liaudies kultūros ir meno sudėtine dalimi.  Lietuvių liaudies medžio dirbiniai drožti rankomis buvo plačiai naudojami kasdienėje veikloje kaip ūkio ar buities reikmenys. Šiandien medžio apdirbamas vis labiau modernėja ir retas, kuris išmano medienos savybes, apdirbimą, panaudojimą. Taip pat, nedaug medinių dirbinių rasime kiekvieno iš mūsų namuose, kurie būtų naudojami ūkio ar buities reikmėms. Edukacija „Medžio drožybos paslaptys“ skirta 9-12 kl. mokiniams norintiems pažinti senąjį drožybos amatą. Programos tikslas yra skatinti mokinių domėjimąsi lietuvių senuoju amatu – medžio drožyba, siekiant jį išsaugoti bei perduoti patirtį ir žinias jaunajai kartai. Šios edukacijos metu dalyviai bus supažindinti su lietuviškomis medžio drožybos tradicijomis, jų formavimosi aplinkybėmis, mediena, įrankiais aplankant medžio drožybos dirbtuves. Edukacija vyks tautodailininko dirbtuvėje, kur bus galima  apžiūrėti meistro išdrožtus gaminius, surinktus ir eksponuojamus senuosius medinius buities įrankius, žaislus. Tautodailininkas gyvai demonstruos medžio drožybos procesą, dekoravimą (t.y. droš šaukštą, skulptūrėlę, medinį žaislą ). Tokiu būdu dalyviai iš arčiau susipažins su šio amato subtilybėmis. Praktinio užsiėmimo metu, dalyviai patys išmėgins drožybos įrankius - droš šaukštą ar kitą dirbinį jį ornamentuos. Dirbinį bus galima pasiimti su savimi namo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Spektaklis „Sibiro haiku'' pagal Jurgos Vilės to paties pavadinimo knygą

Spektaklis ,,Sibiro haiku'' pagal Jurgos Vilės knygą | trukmė 60 min. | šeimai ir vaikams nuo 10 m. režisierė, scenografė: Saulė Degutytė | kompozitorius: Mantvydas Leonas Pranulis | kostiumų ir šviesų dailininkė: Renata Valčik | vaidina: Balys Ivanauskas | dainuoja ir groja: choras „Obuoliai“ Visatos gylis iš trijų ryžių grūdelių – tai „Sibiro haiku“ kūrėjų kredo. Spektaklis sukurtas pagal Jurgos Vilės tekstus to paties pavadinimo knygoje. Čia dešimtmečio berniuko lūpomis perpasakota rašytojos tėvo Algimanto Stakėno tremties istorija, o per ją atskleidžiamas daugelio lietuvių likimas. Svarbiausia sceninio žaidimo terpe virto žemė. Iš jos iškyla visi pasakojimo veikėjai, ja lakoniškai perteikiami ir istoriniai karo veiksmai bei pasekmės. Kaip įprasta Stalo teatre, svarbiausius veikėjus – Algiuką, jo sesę, mamą, tėtį, žąsiną Martyną, tetą Petronėlę, kareivius Bulvinį ir Duoninį bei kitus – aktorius Balys Ivanauskas perteikia panaudodamas įvairius buityje sutinkamus daiktus. Kartu su aktoriumi spektaklio atmosferą kuria trijų dainininkių choras „Obuoliai“. Jaunosios kartos kompozitorius Mantvydas Leonas Pranulis pasirinko tremties skurdumą atitinkančias muzikines priemones, mėgstamiausius Algiuko instrumentus – kibirus ir žmonių balsus. Išradingai panaudojant, priverčiant netikėtai veikti įvairius objektus, spektaklyje „Sibiro haiku“ daug dėmesio skiriama žmogaus dvasinės laisvės ir kūrybiškumo temai, nes sunkiais momentais būtent tai suteikia jėgų net ir patiems mažiausiems. Nors kūrinys pasakoja apie skaudžius dalykus, graudenimų vietą čia užima žaismė, šviesa ir haiku – japoniškas eilėraštis, keletu žodžių „nutapantis“ gamtos peizažą, simbolizuojantį vidinius žmogaus išgyvenimus.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Atėję pas mus sužinosite, kokios grėsmės kildavo mūsų istorinei sostinei, ir kaip vilniečiai gynė savo miestą nuo priešų. Jūsų laukia išsami pažintis su gynybinės sienos bastėja ir Vilniaus mieste išlikusių gynybinių sistemų pėdsakais. Apie viską aiškinsimes aktyviais, tyrinėti savo aplinką, kviečiančiais metodais ir priemonėmis. Turėsite progą apžiūrėti daugybę ginklų bei šarvų, kurie prieš kelis šimtmečius kariams padėjo saugoti Vilniaus gyventojų ramybę, o kai kuriuos iš jų galėsite ir patys pasimatuoti.


Per aktyvią pažintinę veiklą muziejuje mokiniai susipažins su aviacijos istorija nepriklausomoje Lietuvoje dvejais laikotarpiais: atkūrus valstybę 1918-1940 ir paskelbus nepriklausomybę nuo 1990 m. iki šių dienų. Sužinos, kad aviacija - tai ne tik skraidymas naudojantis orlaiviais, bet veiklos sritis, apimanti tokių priemonių projektavimą, dizainą, konstravimą, gamybą, skraidymą. Edukacinio užsiėmimo dalyviai pamatys orlaivius, kurie tarnavo šalies karinėse oro pajėgose ar kitaip prisidėjo prie valstybingumo palaikymo, pavyzdžiui, lėktuvas An-2, kuris dalyvavo Baltijos kelyje dokumentuojant šį istorinį įvykį. Praktinėje užsiėmimo dalyje laukia staigmena - virtualios realybės technologijų pasitelkimas, kad moksleiviai galėtų suvokti įgytas žinias per praktinį patyrimą. Taip pat moksleiviai turės unikalią galimybę išvysti istorinių dokumentinių skrydžių įrašų, o po peržiūros - juos aptars, analizuos, įvertins jų reikšmingumą valstybės vystymosi raidai.


Edukacinė programa „Miško brolių takais“ (išvažiuojamoji)

Pasikviesk miško brolius į savo mokymosi įstaigą! Atvykę uniformuoti, ginkluoti, su pilna partizaniška manta, trispalve rankoje, miško broliai jums papasakos apie laisvės kovų atminimo svarbą, laisvės kovotojų herojiškumo apraiškas, laisvės ir demokratijos siekį, kartu su mokiniais užtrauks partizanišką dainą bei praves visapusiškai įdomią istorijos pamoką! Negirdėti pasakojimai surinkti iš amžininkų prisiminimų, fotografijų albumai, žibalinė lempa, autentiška ginkluotė, spausdinimo mašinėlė ir kiti buities reikmenys. Edukacinių užsiėmimų metu miško broliai surengs viktoriną ir išrinks išmintingiausius miško brolių bičiulius. Kiekvienas galės išmėgint savo rankų miklumą spausdinimo mašinėle, sužinoti kiek kilogramų mantos turėjo nešti partizanai žygyje, pakilnoti ginkluotę, pažvelgti pro langą su pirmojo pasaulinio karo žiūronais, kuriuos naudojo ir partizanai. Susitikimo metu vyks kūrybinės užduotys, spausdinimo mašinėle bus kuriamas palinkėjimas Lietuvai, pakalbėsime apie partizanų dainų, slapyvardžių tradiciją, skiriamuosius ženklus. Bus bandoma išsiaiškinti ir iššifruoti tekstą (partizanų užkoduotą pranešimą), įminti, kam buvo naudojami kai kurie buities reikmenys, kaip apsisaugoti nuo priešų, kur geriausia išsikasti bunkerį, bus plačiau papasakota apie partizanų slapyvardžių tradiciją. Susitikimo pabaigoje kartu pasiruošę ekipuotę, užsidėję partizaniškas kuprines ant pečių, pasiemę trispalvę į rankas, susigalvoję kiekvienas sau partizaniškus slapyvardžius – sustosime bendrai fotografijai. Jūsų laukia aktyvi, gyvybinga, žaisminga, informatyvi pamoka-kelionė į laisvės kovų istorijos pažinimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė programa „Tautinio kostiumo simboliai“

Edukacinė programa skirta etninės kultūros pažinimui per tautinį kostiumą.
Renginio metu pristatomi etnografinių regionų: Aukštaitijos, Dzūkijos (Dainavos), Mažosios Lietuvos, Suvalkijos (Sūduvos), Žemaitijos tautiniai kostiumai. Aptariamos jų struktūrinės dalys, spalvingumas, puošybai naudomai simboliai.
Pristatomi ir demonstruojai etnografinių regionų kostiumuose naudoti galvos apdangalai, jų paskirtis, puošybos elementai. Moksleiviai parengiami užduočiai – sukurti galvos apdangalą – karūną.
Programoje naudojami tautiniai žaidimai.
Programa skirta pradinių klasių moksleiviams, pritaikant turinį pagal amžiaus grupę.
Programos pravedimui atvykstama į užsakovo pasirinktą vietą, atsivežamos kūrybai visos reikalingos priemonės.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Šilkinis ruduo" metu suteikiama galimybę gilinti ir plėsti tapybos ant šilko žinias, bei patiems išbandyti naujas idėjas praktiškai. Skatinamas klasiokų darbas komandoje ir bendradarbiavimas. Pamokoje liejami dažai bei dekoruojamas bendras, didelis, šilkinis šalis karšto vaško technika. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus.
Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Jus domina paslaptinga viduramžių istorija? Ar žinote, kaip pramogavo anų laikų žmonės? O ar susimąstėte, jog praeitis įtakoja ir dabartinį mūsų gyvenimą? Jei taip – kviečiame atvykti į Pilies muziejų, įsikūrusį viduramžius menančiuose mūruose, bei dalyvauti komandiniame žaidime – protmūšyje ,,Viduramžių pramogos ir žaidimai“.


Skambantis kinas, arba kaip gimsta garsai kine?

Kuriant įvairiausius filmus ne mažiau svarbią vietą užima ir garsai. Tai gali būti personažų dialogai, garso efektai (triukšmai) ir, žinoma, muzika. Garsinė plotmė kine padeda lengviau sekti ir suprasti besivystantį veiksmą, sukurti ir išlaikyti tam tikrą emocinę atmosferą - pasakoti istoriją būtent mūsų ausims sustiprinant vizualinį efektą. Tačiau žiūrint filmą garsai nebūtinai bus iš tų šaltinių, kuriuos matome ekrane, ir tikrai ne visi garsai yra užfiksuojami filmavimo metu - tad ne tik muzika ar kiti efektai yra įrašomi ar kuriami atskirai studijoje. Edukacija atskleis įdomias kino industrijos paslaptis, kur didžiausias dėmesys bus skiriamas būtent kino garsams: jų ypatybėms, kūrimui, įrašymui bei pritaikymui įvairiems filmams.

EDUKACIJOS TIKSLAS:
Atskleisti kino garsinės plotmės kūrybinę, techninę, meninę bei kultūrinę svarbą išskiriant kino garso elementus bei jų kūrimo / panaudojimo metodus.
UŽDAVINIAI:
Atskleisti kino garsų plotmę ne tik kaip integralią kino industrijos dalį, bet kaip ir meno formą, savitą kultūrą bei kūrybinę terpę;
Supažindinti su kino garsinės plotmės pagrindiniais elementais, jų svarba ir reikšmėmis;
Atskleisti esminių kino garsų (dialogo, garso efektų ir muzikos) kūrimo ir panaudojimo bei pritaikymo filmui specifiką;
Supažindinti su galimomis profesijomis / funkcijomis, kurios yra itin svarbios kino industrijoje siekiant sukurti kokybišką (ir efektingą) garsinį patyrimą filmo žiūrovui;
Ugdyti analitinį mąstymą filmų peržiūrų metu;
Skatinti tolimesnį susidomėjimą ir savarankišką žinių gilinimą.


„AŠ LIETUVA“ virtualios realybės kino kelionė po Lietuvą su Donatu Ulvydu KLAIPĖDOJE

„Aš Lietuva“ – pirmasis Lietuvos kino istorijoje filmas, sukurtas naudojant profesionalią 360 laipsnių filmuojančią TITAN kamerą, leidžiančią žiūrovui realistiškai patirti paukščio skrydį atsiduriant rodomoje erdvėje. Keliausime kerinčio grožio giriomis, miškais ir kopomis, jūra, ežerais, upėmis ir upeliais. Kartu skrisime virš pilių ir piliakalnių, dvarų ir vienuolynų, bažnyčių ir miestų senamiesčių bei modernios architektūros objektų. Susitapatinsime su Lietuva.

Aš Lietuva – tai antras, plačiai Lietuvoje pristatytas virtualios realybės projektas, po kompiuterių kurtos VR patirties „M.K. Čiurlionio Angelų takais“

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė ekskursija į „Gyvąjį lėlių muziejų“

Teatro muziejaus ekspozicija jaukiai įkurdinta keliuose nedideliuose kambarėliuose greta Mažosios salės. Čia tvarkingai sudėliota daugybė lėlių, kaukių ir scenografijos elementų iš jau neberodomų spektaklių. Visi šie rekvizitai gaminami tame pačiame pastate esančiose dirbtuvėse. Ekspozicija nuolat atnaujinama, todėl muziejus ir pavadintas „gyvuoju“.

Kokie yra teatrinių lėlių tipai? Kaip atsirado žodžio „marionetė“ pavadinimas? Kokie garsūs režisieriai ir dailininkai kūrė spektaklius Vilniaus teatre „Lėlė“? Kaip namų sąlygomis pasigaminti lėlių teatrą? Kiek ilgai savo pirštus turi treniruoti aktorius, kad sugebėtų valdyti marionetę? Kuo lėlių teatras ypatingas, skiriasi nuo kitų menų? Ekskursijos į Gyvąjį lėlių muziejų metu į šiuos ir daugelį kitų klausimų Jums atsakys lėlių teatro istorijos žinovas, režisierius ir dailininkas Rimas Driežis.


Ką reiškia mąstyti formomis? Išreikšti savo mintis geometrine abstrakcija nėra taip paprasta. Stebėsime kūrinius, kuriuose nėra aplinkos vaizdų, objektų ar figūrų. Kūrybos esme čia tampa elementai – spalva, faktūra, tūris, tonas, linija, – iš kurių įprastai gimsta paveikslai. Tokią išgrynintą kūrybą sudėtinga paaiškinti, žiūrovas pats kuria jos reikšmes. Kviesime pažvelgti į pasaulį kitu kampu, ir tai, ką atrasime, perkelti į savo kruopščiai apskaičiuotą kūrybinį projektą.


Jau sukūrę raides, raštą, žmonės siekė jas dailiai ir aiškiai užrašyti. Žodis kaligrafija reiškia štai ką: gr.callos – grožis + graphō – rašau. Laikui bėgant raidžių formos keitėsi, susiformavo įvairūs jų rašymo stiliai. Mūsų raidyno pagrindas – romėnų didžiųjų raidžių formos, kurios buvo iškaltos akmenyse. Jomis remiasi ir šiuolaikiniai šriftų kūrėjai. Vėliau, siekiant greičiau užrašyti, buvo sukurtos ir mažosios raidės. Kaligrafijos menas ypač suklestėjo viduramžiais, kai vienuolynuose būdavo perrašinėjama gausybė knygų. Tuo metu buvo kuriamos puošnios rankraštinės knygos ant išdirbtos odos – pergamento, o pirmosios, arba inicialinės, teksto raidės dekoruojamos ornamentais, piešiniais, auksinamos. Daug dėmesio kaligrafijai skirta ir XIX a., kai visuomenėje buvo privalu mokėti gražiai rašyti. Iki šiol stebina puikūs to meto rašto pavyzdžiai, išlikę ne tik laiškuose ir albumuose, bet ir rašant sąskaitas. Vėlesnių laikų šriftų kaita atspindi ir tų laikų madą, dailės formų raidą. Tačiau gebėjimas užrašyti, suvokti raidžių estetiką, mokėti parinkti tinkamą šrifto stilių svarbus net ir besinaudojančiam kompiuteriu šiuolaikiniam žmogui. Per edukacinį užsiėmimą jus supažindinsime su istoriniais rašto stiliais, naudotomis rašymo priemonėmis ir kviesime praktiškai išbandyti kaligrafijos meną. V–VII klasių mokiniai daugiau dėmesio skirs pačiam rašymui – kurs viduramžių Lietuvos Gedimino laikų rašto pavyzdį, o VIII–X klasių moksleiviai analizuos istorinę rašto kaitą ir pabandys sukurti pasirinkto stiliaus rašto pavyzdį. Tikslai – susipažinti su rašymo ir raidžių stilių kitimo istorija, išmokti komponuoti raides ir tekstą, lavinti estetinį rašto pojūtį. Uždaviniai – kūrybiškai pritaikyti kaligrafinį stilių, išmokti atskirti istorinius stilius, surasti jų sąsajų su šiuolaikiniais rašymo būdais.


Edukacinis užsiėmimas "Tradicinės grafikos abėcėlė"

Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su tradicinės grafikos technikos galimybėmis.
Sukurs linoraižinio, monotipijos kūrinį, laisvai pasirinkta tema arba pagal kalendorinių švenčių padiktuotą turinį, su atitinkamomis priemonėmis. Išraižytą darbelį bus galimybė atspausti su grafikos presu, padengus specialiais spaudos dažais.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacijnio užsiėmimo tikslas - supažindinti moksleivius su matematikos istorija ir matematikos pritaikymu kasdieniniame gyvenime bei kūryboje. Uždaviniai: 1. Supažindinti moksleivius su senaisiais Lietuvoje naudotais skaičiavimo ir matavimo būdais bei priemonėmis; 2. Atlikti užduotis naudojantis senuoju matavimo metodu – matuojant savo kūno dalimis; 3. Mokyti skaičiuoti mediniais skaičiuotuvais; 4. Taikyti geometrijos ir dailės žinias kūrybiniame procese - lankstyti geometrines figūras, jas dekoruoti ir gauti galutinį produktą - daugialypę geometrinę figūrą fleksagoną.


Muzikinis spektaklis vaikams „Pasaka apie vėžliuką“ (nuotolinė paslauga)

Scenoje atgimsta spektaklis Žanio Gryvos „Pasaką apie vėžliuką Strakaliuką“ knygos motyvais.

1995 m. įvykusi premjera vis dar mėgiama „Lėlės“ žiūrovų ir užauginusi ne vieną vaikų kartą. Kartais į „Pasaką apie vėžliuką“ susirenka vien suaugę žiūrovai.

Ilgą spektaklio amžių lemia išradinga scenografija (lyg pasaulį matytume vėžliuko akimis), netikėtu humoru nuspalvinta personažų traktuotė (pvz. stebuklingomis galiomis, bet menku proteliu apdovanota Laimės paukštė) ir aktorių improvizacijos.

Nuo 1998 m. spektaklyje vaidina Irmantas Jankaitis. Tai buvo šio populiaraus dramos aktoriaus debiutas lėlių teatre, tapęs jam lėlininko profesijos pradžiamoksliu (čia Irmantas vaidina virš dešimties skirtingų personažų!). Šiandien Jankaitis yra vienas ryškiausių „Lėlės“ kūrėjų, todėl jo vaidmuo „Pasakoje apie vėžliuką“ negali nenustebinti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


1923 metų sukilimo sėkmę iliustruoja prasmingi Ievos Simonaitytės žodžiai „Esame viena tauta, viena žemė, viena Lietuva“. Ir šiandien diskutuojama kokia būtų Lietuva jei ne šie lemtingi įvykiai. Po krašto prijungimo atsiverčia naujas istorinis puslapis: Klaipėdos kraštas ir miestas tampa sudėtine Lietuvos dalimi, o Lietuva pradeda savo, kaip jūrinės valstybės, kelią. Užsiėmime mokiniai susipažįsta su istoriniais 1923 metų įvykiais lėmusiais tolimesnę Klaipėdos krašto ir Lietuvos valstybės raidą. Dalyvių laukia įtraukiančios, netradicinės praktinės užduotys, kurių metu veikdami kaip žaidėjai, ieškos problemų sprendimų.


Kultūrinės edukacijos veikla „Au‘Ginu skaitymą“ (išvažiuojamasis)

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Kūrybinė edukacinė programa „Au‘Ginu skaitymą“ – tai kūrybinio ir kritinio mąstymo bei pažinimo kompetencijos ugdymo metodais paremtas būdas skatinti vaikus puoselėti draugystę su biblioteka ir knyga bei domėtis tvarumo idėja, dekoruojant tvarų skaitymo skatinimo simboliu puoštą tekstilinį knygų krepšį. Užsiėmimo metu pateiktas pagrindinis idėjos akcentas –  skaitymo skatinimo simbolis supažindins dalyvius su biblioteka, jos misija, istorija, veikla bei skaitymo svarba ir įtaka žmogaus gyvenime. Pasiūlyta kūrybinės edukacijos priemonė – tekstilinis knygų krepšys skatins domėtis vartotojiškumo kultūra, žadins dalyvių smalsumą bei norą tyrinėti  ir ieškoti naujų alternatyvų tausojant, saugojant ir puoselėjant gamtą, skatins pažinti skaitymo džiaugsmą ir vartojimo kultūrą, jos reiškinius. Dalyviai bus kviečiami panirti į kūrybinį procesą, kurio metu kiekvienas nusispalvins ir papuoš savo tekstilinį knygų krepšį, jį parsineš namo ir galės naudoti ne tik lankantis bibliotekoje, bet ir kasdieniams poreikiams, skleidžiant žinią apie biblioteką ir tvarumo idėją.  Išvažiuojamoji paslauga bus teikiama: Šilutės rajono savivaldybėje, Klaipėdos ir Tauragės apskrityse.


Parodų salėje edukacinio užsiėmimo dalyvius kviesime atkreipti dėmesį, kurios spalvos vienos su kitomis gražiai „draugauja“ ir dera tarpusavyje, o kurios kontrastuoja. Gilinsimės, kaip spalvas ir atspalvius savo kūriniuose naudoja dailininkai, kokias emocijas jomis galime perteikti. Žinias praktinėje dalyje moksleiviai pritaikys susipažinę su populiaria tekstilės technika – veltiniu. Vilną dažai nudažo itin ryškiai. Tad derindami ryškiaspalvius vilnos pluoštus moksleiviai kurs savo spalvų kompozicijas. Veltinio technika smagi dar ir tuo, kad ja sukurti darbai gali būti puiki dovana arba graži šventinė dekoracija. Sausuoju vėlimo adata būdu velsime kalėdinę arba velykinę dekoraciją (eglutės burbulą, paukštelį, margutį).


Istorinis spektaklis „Šimtmečio moterys“

Istorinis, vaidybinis spektaklis apie garsiausias Lietuvos tarpukario moteris, jų likimus,  kūrybą ir veiklą, prisidedant prie valstybės atstatymo darbų. Tai spektaklis, padedantis geriau suprasti ir įsiminti mūsų valstybės istoriją, skatinantis didžiuotis mūsų valstybe. Parodyti, kad istoriją galima pateikti lengvai ir šmaikščiai, iliustruojant ją ne tik archyviniais kadrais, bet ir to meto rengimosi mada, pasitelkiant animaciją bei nebylaus kino raišką. Atgaivinti scenoje garsių moterų paveikslus ( Žemaitė, G. Petkevičaitė - Bitė, Sofija Smetonienė, Jadvyga Tūbelienė ir kitos), remtis to laikmečio šūkiu - "kokia moteris - tokia ir valstybė". Spektaklio metu žiūrovai tampa jo pagalbininkais ir turi dalyvauti, kuriant jo atmosferą. Po spektaklio visada rengiama diskusija - kas buvo atrasta ar jau žinotina, dalinantis kūrimo ar esamos butaforijos klausimais.
Lietuvos nacionalinio dramos teatro aktorės N. Bulotaitė ir J. Kalvaitytė, pateikdamos ištisą plejadą subtiliai sukurtų vaidmenų, išradingai keliauja šių moterų gyvenimo istorijomis, atskleidžia jų sudėtingų likimų peripetijas, perteikia ne tik jų vidinį, bet ir išorinį grožį, atkurdamos to laikotarpio moterų kostiumų madas, jų kalbėjimo manierą.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Kipras Petrauskas prašo su juomi nejuokauti!..“ ir nedelsiant dalyvauti ekskursijoje „Kai ponų nėra namie…“. Ekskursijoje susipažinsite su memorialine skyriaus ekspozicija – Petrauskų namu: statybomis, gyventojais, namo pritaikymu muziejaus reikmėms, kuriame saugomi autentiški namo šeimininko ir jo šeimos daiktai. Išgirsite linksmas, pikantiškas istorijas iš žymių šio namo gyventojų kasdienybės, susipažinsite su E. Žalinkevičaitės-Petrauskienės eilėmis, K. Petrausko įdainavimais ir M. Petrausko švietėjiška veikla bei kompozicijomis. Parsisiuntę iš "Google play" programėlę „Petrauskas the RemARkable”, nuskenavę nurodytą ženklą, nusikelsite į papildytąją realybę, kurioje galėsite išgirsti bei pamatyti šiek tiek daugiau įdomybių.
Ekskursija gali būti pritaikyta mokiniams su judėjimo negalia, sudarant ne didesnę kaip 5 asmenų grupę neįskaitant lydinčių asmenų - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.


Etno pamoka apie lietuviškus sodus (Išvažiuojamoji)

Kiekviena šalis turi savitas tradicijas, skirtingą etnokultūros raišką, kitokius tradicinius amatus, verslus. Todėl etninė kultūra – nacionalinės kultūros pamatas. Deja, globalizacijos poveikis šiandien neaplenkia ir bendrojo lavinimo mokyklų; neužtenka ir pilietinio ugdymo pamokų parodyti, kaip nacionalinėje valstybėje pilietiškumas išauga iš tautiškumo. Tautiškumo kategorijos nuvertėjimas greičiausiai ir tapo viena iš priežasčių, salygojančių nepageidautinus procesus: masinę emigraciją, patyčių mokykloje plitimą, susipriešinimą, nepakantumą, apolitiškumą.Todėl yra būtina skatinti moksleivių tautinę jauseną, jų domėjimąsi etnine kultūra, jų dalyvavimą etninės kutūros raiškoje. Tai brandina pilietiškumą, kuris nusakomas kaip sąmoningas žmogaus asmeninių pareigų tautai ir jos sukurtai valstybei suvokimas. Taigi, siekiant ugdyti moksleivių pagarbą ir meilę kultūros paveldui, atveriant jiems daug naujų, įdomių galimybių susipažinti su etninės kultūros reiškiniais sukurtas edukacinis užsiėmimas “Etno pamoka apie lietuviškus sodus”. Užsiėmimo metu pristatysime moksleiviams lietuvių etninės kultūros ypatumus – supažindinsime su  šiaudinių sodų tradicija Lietuvoje; jų prasmėmis ir geometrijos sakralumu. Aptarsime sodų rišimo reiškinius; jų simboliką ir naudojamų simbolių reikšmes, paskirtį. Vizuali teorinė medžiaga bei video įrašai pristatys pačius unikaliausius, muziejų fonduose saugomus  sodų rišimo pavyzdžius. Praktinės užsiėmimo dalies metu moksleiviai iš šiaudų gabaliukų suriš "reketuką" – vieną iš sodų segmentų; taip pat sužinos, kad sodas seniau ne gamintas, – jį “augindavo” – rankomis ir širdimi. Todėl labai svarbu, kad tapatybės ir tęstinumo pojūtį teikianti šiaudinių sodų tradicija jau UNESCO nematerialaus kultūros paveldo vertybių sąraše.


Užsiėmimo "Pasakiškas vaško teatras" metu vaikai pirmiausia išvys mažą spektakliuką pagal pamokančią pasaką. Po spektaklio su vaikais bus aptariamos spektaklio sudedamosios dalys. Pasaka, veikėjai ir scena. Toliau vaikai imsis darbo: iš vaško plokštelių metalinių formų pagalba pasigamins pasakos personažus. Dirbdami su natūraliu, kvapniu vašku vaikai lavins ne tik pirštų miklumą ir smulkiąją motoriką, bet ir kūrybingumą. Vaškas leidžia lengvai improvizuoti ir keisti personažo pavidalą. Galiausiai kiekvienas iš panaudoto kartono dėžutės pasigamins sceną. Ją dekoruos pasirinktais motyvais. Dar pasigamins plakatą ir bilietus. Baigta! Pamokanti pasaka paruošta rodyti namiškiams! Įrodyta, kad pasakos teigiamai veikia vaiko psichikos raidą. Klausantis pasakų lavinama vaizduotė, saviraiška, loginis mąstymas ir kalba. Pasakos diegia svarbias vertybes: drąsą, užuojautą, pagarbą. Jos praplečia vaiko sampratą apie supantį pasaulį, parodydamos, kad jis yra gyvas. Ši idėja svarbi formuojant empatijos, globos bei atsakomybės jausmą viskam, kas mus supa: žmonėms, gyvūnams, augalams ir pačiai gamtai. Edukacija yra paveiki, nes įtraukia visus pojūčius: pasaka - klausą, lėlių gaminimas - lytėjimą, vaškas uoslę o pats spektaklis - regą.


Edukacinė programa „Senoviniai vardinių sausainiai“

Žaliūkių malūnininko sodyba – etnokultūros, tradicinių papročių, edukacinės veiklos ir pramogų erdvė, supama šiuolaikinio miesto. Čia stovinčioje malūnininko troboje kepama ne tik duona kasdieninė, bet ir šventėms skirti tradiciniai kepiniai, kurių receptai iki šių dienų ėjo iš kartos į kartą. Svarbiausios žmogaus gyvenime yra dvi dienos – vardadienis ir gimtadienis. Vardinės ar gimimo diena neįsivaizduojamos be šventinių vaišių. Tokioms progoms skirtų kepinių kvapas sklinda edukacijos „Senoviniai vardinių sausainiai“ metu, ir susirinkę malūnininko sodyboje galite kepti ir ragauti ką tik iš krosnies ištrauktus senoviškus naminius sausainius, kurie dažniausiai būdavo kepami vardinių proga. Šios edukacinės programos metu pasakojama apie asmeninių švenčių papročius Lietuvoje ir kitose šalyse, taip pat ir apie tradicinių kepinių receptūrą ir paruošimo ypatumus. Edukacinės programos kuratorius pademonstruoja darbo eigą ir organizuoja praktinę veiklą: paruošiama krosnis, iš paruoštos tešlos dalyviai formuoja kepinius, jie dedami į skardas, kepami. Kol sausainiai kepa, organizuojami ir žaidžiami liaudiški anksčiau žmonių mėgti kambario žaidimai („Žiedo dalinimas“, „Naujiena“, „Atspėk“, „Katinas ant pečiaus“, „Žydi radasta“ ir pan.). Vasarą galima žaisti lauke. Kai iš krosnies ištraukti kepiniai šiek tiek pravėsta, siūloma sėsti prie stalo ir ragauti. Prie dar šiltų šventinių senoviškų sausainių labai tinka moliniuose ąsočiuose šviežiai užplikyta žolelių arbata. Apibendrinant dar kartą akcentuojamos svarbiausios vardinių ir gimtadienių tradicijos, kviečiama pasidalinti savo šeimos ir giminės šventimo tradicijomis. Gera ne tik susėsti prie didelio medinio stalo ir vaišintis, bet ir patiems patirti lietuviškas vardinių ar gimimo dienos šventimo tradicijas ir papročius, o taip pat sužinoti ar prisiminti, kaip dalinamas žiedas ir ką veikė tas katinas, ant pečiaus tupėdamas.


Orientacinis žaidimas „Senojo kurorto istorijos“ Druskininkuose

Gilioje senovėje kunigaikštis medžiojo su dvariškiais ir atsitiktinai atsidūrė šioje vietoje. Medžioklė sekėsi, tad kunigaikštis privalėjo nušauti sakalą. Taiklios šaulio strėlės pervertas sakalas krito į Nemuną, o kunigaikštis puolė į vandenį jo išgriebti. Kunigaikštienė ant kranto labai gailiai pravirko ir bėgiojo upes pakrante, liedama sūrias ašaras bei šaukdama savo vyrą. Po kiek laiko su sakalu rankose iš vandens išniro kunigaikštis – sveikas ir gyvas. Pasak legendos, tose vietose, kur nukrito kunigaikštienės ašaros, iš žemės ištryško sūrūs šaltiniai. Raskitei tą šaltinį.

Tai tik viena užuomina iš daugybės užduočių, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.

Esant poreikiui, paslaugą galime suteikti ir kitu metu, susisiekite: info@isbandyktai.lt arba +370 699 98947


Mažeikių vaikų ir jaunimo daugiafunkcis centras

Visiems – nuo mažiausio iki didžiausio -  daiktams  sukurti ir pagaminti buvo pasitelktas dizainas. Kultūrinė edukacija „Medinukas – robotukas“ kviečia kartu nueiti visą gaminio kelią nuo idėjos iki funkcionalaus daikto - pakabuko.
Įdomioje „Pasidaryk pats“ dirbtuvių aplinkoje mokiniai iš medienos ir jungiamųjų detalių galės kurti savo originalų pakabuką. Dalyviai ugdysis medienos apdirbimo, konstravimo  įgūdžius, kūrybiškumą, lavins estetinį skonį bei praplės tvarumo sampratą. Geros emocijos garantuotos!

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kūrybinės dirbtuvės su filmo peržiūra kino teatre "Minija"

Pasitelkiant kiną ir dirbtuves atliepti regiono kultūrinius poreikius, supažindinti su autoriniu kinu, jo istorija, plėsti kultūrinį akiratį, ugdyti kritinį ir kūrybinį mąstymą. Šiam tikslui pasiekti sudaroma speciali edukacinių filmų programa, skirta atliepti skirtingo amžiaus mokinių poreikius ir edukacinės dirbtuvės, kurių metu kuriami optiniai žaislai – taumatropai. Dirbtuvių metu dalyviai susipažins su kino priešistore ir išmoks pasidaryti judantį piešinuką - „popierinį gifą” bei taumaptropą. „Popierinis gifas“ - tai dviejų kadrų nesudėtingo judesio piešimas. Primena animacijos fragmentą. Greitai besikeičiantys kadrai sukuria tikro judesio iliuziją. Taumatropas - senovinis optinis žaisliukas - arba besisukantis stebuklas buvo populiarus 19 a. Tai kartoninis besisukantis diskas su piešiniu. Kiekvienoje disko pusėje yra dalis piešinio. Greitai besisukantys diskai optiškai sujungia abu piešinius į vieną. Tai smagus užsiėmimas, suteikiantis daug džiaugsmo ir autoriui, ir žiūrovui. Po dirbtuvių dalyviai kviečiami į kino salę, kurioje matys išskirtinę filmų programą. Programa sudaryta pagal temų aktualumą, kino kalbos išskirtinumą bei meninę vertę. Edukacinių filmų programa 1-6 klasėms: „Mano mama gorilla”, „Jokūbas, Mimi ir kalbantys šunys” , „Net ir pelės keliauja į dangų”, „Bintė”, „Romi salonas”, “Nepaprasta Maronos kelionė”. Filmų programa nuolat atnaujinama. Filmų aprašymai: www.mokausiiskino.lt


Savarankiška pažintis su įstabiomis šimtametėmis technologijomis Liubavo dvare

Muziejaus lankytojai susipažįsta su Liubavo dvaro malūnu - muziejumi, Liubavo dvaro aplinka ir ekspozicija. Jie daug sužino apie savo šalies istoriją, architektūrą, senąsias technologijas, atsinaujinančius energijos šaltinius. Liubavo dvaro malūne nusikeliame į laikmetį prieš šimtą metų, senovinį akmeninį malūno pastatą, kuriame esančios įvairios technologijos veikia net ir dabar. Didelę ir stebinančią malūno funkcijų įvairovę atskleidžia susipažinimas su senosiomis vandens malūno technologijomis. Naudojantis muziejaus terminalu, galima interaktyviai pažinti muziejų ir jo ekspoziciją, peržiūrėti muziejaus technologijas atskleidžiančią medžiagą virtualioje erdvėje. Taip plečiamos žinios apie savo šalį, jos istoriją, stiprinamas kultūrinis identitetas, daug sužinoma apie senąsias technologijas ir atsinaujinančių energijos šaltinių panaudojimą, apie nuo seno ypatingą svarbą turėjusius gamybinius procesus. Vieno seniausių Lietuvoje Liubavo dvaro, kurio pavadinimas siejamas su žodžiu „meilė“, istorija suteiks žinių ir apie čia gyvenusius valstybei svarbius asmenis.


Kūrybinio mąstymo laboratorija dailės galerijoje

Svarbiausias kūrybinio mąstymo laboratorijos dailės galerijoje tikslas – pasitelkus įvairias tradicines ir netradicines priemones skatinti vaikų kūrybiškumą ir gebėjimą improvizuoti. Užsiėmimo metu vaikai žaidimo forma tyrinės klasikinius ir šiuolaikinius meno kūrinius, atliks įvairias kūrybines užduotis, aktyvinančias vaizduotę, gebėjimą ieškoti sąsajų bei asociacijų, mokys rasti kūrinio reikšminius kodus ir juos interpretuoti. Dalyviai visų pirma yra supažindinami su galerijoje eksponuojamais kūriniais, patraukliais ir įtraukiančiais būdais pasakojama apie meno pasaulio procesus, autorius, parodas, taip įvedant juos į platesnį meno lauko kontekstą. Po įvadinės dalies 7-9 kl. moksleiviai atlieka kūrybinio mąstymo užduotis specialiai sukurtame galerijos gide. Įvairios užduotys yra siejamos su kūrinių analize, interpretacija ir vaizduotės aktyvinimu. 10-12 klasių moksleiviams taikoma vizualinio mąstymo strategija. Šią mokykloms ir meno įstaigoms skirtą meno pažinimo ir matymo būdą (angl. visual thinking strategy) sukūrė Niujorko Modernaus meno muziejuje (MoMA) edukatorius Philippe’as Yenawine’as ir psichologė, kognityvinių mokslų specialistė Abigail Housen. Vizualinio mąstymo strategija siūlo nukreipti mintis į galerijoje eksponuojamus meno kūrinius ir žiūrėti į juos kartu su kitais. Vizualinio mąstymo strategijos praktika susideda iš trijų klausimų, į kuriuos atsakant mokomasi suprasti ir kalbėti apie meno kūrinį, neturint jokio išankstinio pasiruošimo.


Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Unikalių geologinių radinių stebėjimas, gyvas jų tyrinėjimas, prieš tai susipažinus su Akmenės krašto geologinio paveldo istorija ir radiniais, apžiūrint fosilijų kolekciją, kurios siekia juros periodo laikotarpį, kai žemėje gyveno dinozaurai. Tai puiki galimybė praplėsti geografijos, istorijos žinias, apie gamtos paliktą informaciją mums. Ji palikta tokiu pavidalu - suakmenėjusi. O kokią informaciją paliksime žemėje mes? Ar tik viską ir toliau naikinsime? Žmogui duota savybė kurti. Tik kūryba verčia mus mąstyti. Kviečiame pas mus. Per geologinio paveldo prizmę kurti išliekančią meninio pavidalo informaciją ateinančioms kartoms.


Kumštis prieš pirštą: sambūrio anatomija

Ar sutinki, kad kompanijoje smagiau? Tačiau ar susimąstei, kad būti tarp panašių į save – esminė žmogaus egzistavimo sąlyga? Kartu mes dalinamės patirtimi, siekiame tikslų, išbandome idėjas, mėgaujamės emociniu kontaktu, įgyjame daugiau drąsos ir galių. Tautos žadintojas Jonas Šliūpas šiandien mus patikintų, kad ir Lietuvos valstybė gimė dėl to, kad susitelkėme ir veikėme išvien. Jis, vienas pirmųjų lietuviškų visuomeninių organizacijų steigėjų, vadovavosi nuostata, kad susibūrę tampame lyg kumštis. Bet galbūt kumštis negali to, ką gali pirštas? Išbandykime kartu!

Edukacinis užsiėmimas leis jo dalyviams patirti net keletą eksperimentų. Pirmasis kvies susimąstyti, kaip jaučiasi į kone beviltišką situaciją pakliuvęs žmogus, kuris, norėdamas įveikti jam kilusias kliūtis, yra priverstas be išlygų pasitikėti  bičiulių pagalba. Antrasis kvies sužaisti simuliacinį sambūrio kūrimo žaidimą, kurio kulminacija taps kūrybiškas gimusios draugijos pristatymas. Tuo tarpu refleksijos metu sužinosite apie  neišvengiamai jus ištikusį paradoksą, priversiantį kitu žvilgsniu pamatyti kasdienį bendravimą.

Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


„Ebru menas – magiškas piešinys ant vandens“

Jonavos rajono savivaldybės Grigorijaus Kanovičiaus viešoji biblioteka

Ar norėtumėte sukurti magiškų spalvų ir formų piešinį? Jeigu taip, Ebru – tapyba ant vandens, kaip tik Jums. Tai išskirtinė tapybos rūšis, kai piešinys kuriamas ant vandens, o rezultatas perkeliamas ant popieriaus lapo. Neįmanoma nutapyti identišką piešinį antrą kartą, tad tai – tikrai unikali veikla, kurios rezultatą sunku nuspėti. Ebru technika gali tapyti kiekvienas ir pajusti kūrybos proceso džiaugsmą.
      Kaip viskas vyks? Iš pradžių edukacijos metu bus pristatyta apie Ebru meną, jo ištakas, piešimo principus, supažindinta su priemonėmis. Piešimas bus atliekamas specialiame inde ant sutirštinto vandens. Dažų teptuku panaudojant specialius augalinius dažus ištaškomas fonas, kuris tampa panašus į marmuro raštą. Vėliau specialiomis lazdelėmis ir šukomis formuojami įvairiausi raštai ir ornamentai. Pabaigoje kūrinys nuo vandens paviršiaus perkeliamas ant specialaus popieriaus lapo.
      Kokia nauda? Meditacija, terapija, kūrybiškumo lavinimas, puikios emocijos. O sukurtas kūrinys tampa gražia dovana sau ar artimam žmogui.


Spektaklis "Mažasis Princas" (pagal A. de Sent - Egziuperi)

„ Vaikystė – tai didelė žemė, iš kurios mes visi kilę...” ( Antuanas de Sent – Egziuperi apie „ Mažąjį princą “). Spektaklis taip ir prasideda - nuo pirmojo piešinio, kuriame pavaizduotas smauglys, prarijęs dramblį... Tik suaugusieji jame mato skrybėlę ir nieko daugiau. Jie beria pamokymus, nurodymus, moko gyventi pagal taisykles. Tačiau, jei ieškai tiesos – tenka nukristi dykumoje ir joje susitikti save vaike - Mažajame Prince... Mažojo Princo planetoje auga graži, tačiau labai įnoringa rožė. Negalėdamas su ja sutarti, Mažasis Princas palieka namus. Bekeliaudamas po planetas, jis susiduria su vienišu karaliumi, garbėtroška, girtuokliu, verslininku, žibintininku, geografu, tačiau nė vienas iš jų netampa princo bičiuliu. Suaugusiųjų ribotumas, silpnybės jam juokingos ir keistos. Naivus ir išmintingas, atviras ir paslaptingas, vis klausinėjantis ir neduodantis atsakymų Mažasis Princas, kaip ir mažieji žmonės - vaikai, veda mus prie esminio suvokimo - „matyti galima tik širdimi. Tai, kas svarbiausia - nematoma akimis..." Spektaklyje plėtojamos ir analizuojamos tikrojo pasaulio grožio sampratos, draugiškumo ir atsakomybės temos - „Pasidarai amžinai atsakingas už tą, su kuo susibičiuliauji." Šio spektaklio metu, žiūrovai kartu su Mažuoju Princu keliauja į fantastikos, kosmoso, paslapčių bei svajonių pasaulį. Tai gali suprasti tik vaikai. Nors kiekviename iš mūsų - mažų ir suaugusių - gyvena Mažasis Princas. Spektaklyje naudojamos video projekcijos kelia vaikų susidomėjimą, personažų lėlės - simboliai, ugdo vaikų interpretacinį suvokimą, asociatyvų mąstymą ir lavina vaizduotę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa „Ryto teatras“– tai 2017 m. startavusi programa vaikams, kuri sudomino ne vieną mokyklą. Ši programa sukurta pakviesti 1–4 klasių vaikus į kultūros įstaigą pamokų metu, pažiūrėti spektaklio ir po jo dalyvauti pokalbyjeedukacijoje su aktoriais. Šios programos metu yra parodomas vienas iš Klaipėdos jaunimo teatro spektaklių vaikams („Grybų karas“, „Voro vestuvės“, „Knygų personažai atgyja“, „OPA! (Operacija: perdirbtas aš!, "Karalius nuogas")“ ir nuo 2021 m. gruodžio naujas spektaklis „Vieno kiemo istorija“). Kiekvieną mėnesį parodomas vis kitas spektaklis – tam, kad žiūrovai galėtų kelis kartus apsilankyti šioje programoje. Šiais spektakliais Klaipėdos jaunimo teatras neapsiriboja, nes kiekvienais metais išleidžiama po vieną du naujus vaikiškus spektaklius. Po spektaklio vyksta aktorių pokalbis ir užsiėmimai su žiūrovais. Pokalbio tema priklauso nuo rodomo spektaklio, o užsiėmimai parenkami pagal tų dienų aktualijas. Šios edukacinės programos tikslas – palaikyti glaudų kūrėjų ir žiūrovų ryšį, padėti jauniesiems žiūrovams geriau suprasti spektaklių žinutes. Visa edukacine veikla Klaipėdos jaunimo teatras siekia sudaryti sąlygas vaikams atskleisti ir ugdyti savo kūrybinį potencialą, susipažinti su teatru, sukurti jiems galimybę aktyviai ir prasmingai dalyvauti kultūrinėje veikloje.


Apsilankysime parodoje ,,Protesto menas: sovietmečio nepaklusnieji“, susipažinsime su menininkų, kūrusių ideologinio diktato, cenzūros ir judėjimo laisvės ribojimo sąlygomis septintojo–devintojo dešimtmečio Sovietų Sąjungoje, kūryba. Pristatomus garsiuosius Maskvos konceptualistus ir žinomus lietuvių ,,tyliuosius modernistus“ vienija nepaklusnumas savojo laikmečio nuostatoms. Diskutuosime apie menininkų meninį ir idėjinį gyvenimą, draudimus ir cenzūrą, kūrybinės laisvės siekį. Protesto meno teritorijoje ieškosime menininkų ,,paslėptų“ minčių, kursime savo ,,Laisvės manifestą“.


Kiekvienas gyvas organizmas turi savo unikalų kodą, kuris lemia organizmo ypatybes, esminę informaciją. Šis genetinis kodas vadinamas DNR. Paprastai apie DNR kodą kalbama biologijos
pamokoje, tačiau parodoje ieškosime metaforinio parodos DNR kodo - parodos esmės. Darbas vyksta grupėse ir pagal pasiūlytas temas - DNR kodo grandis: istorija, muzika, žmonės ir
miestas arba gamta, vaikai konstruoja savitą parodos DNR vaizdą.
Kiekviena grupė atsitiktine tvarka išsitraukia vieną temą ir šios temos atspindžių ieško meno kūriniuose eidami per parodą.
Kiekviena grupė analizuoja skirtingą parodos DNR grandį-temą. Siekdami kuo geriau šią temą atskleisti, moksleiviai klauso edukatoriaus pasakojimo, o po to savarankiškai parenka vaizdinius, garsinius įrodymus (meno kūrinius) bei raštu žymisi savo įžvalgas, atsakydami į užduočių lape pateiktus klausimus.
Taip pat, savo temai iliustruoti moksleiviai savarankiškai parenka meno kūrinius juos fotografuodami.
Edukacijos pabaigoje visos grupės pristato savo DNR grandies temai sukauptą informaciją ir nufotografuotus meno kūrinius. Vaikai sudeda telefonus/planšetes su nuotrauka ant žemės, kad matytųsi jų parinkta fotografija. Telefonų/ planšečių ekranuose esančios nuotraukos iliustruoja DNR temos vaizdą. Sudėję viskas nuotraukas kartu, pamatome visuminį vaizdinį parodos DNR kodą. Kiekviena grupė žodžiu pristato savo atsakymus į edukacijos
teminius klausimus - taip išgirstame kiekvienos grupės argumentuotą DNR grandies apibūdinimą. Kiekvienos moksleivių grupės parodos DNR kodas išeina unikalus.

Užsiėmimas pabaigiamas refleksija.

Edukacijos tikslas - analizuoti meno parodą per skirtingas formalaus ugdymo programas: istorija, biologija, muzika, pilietinis ugdymas, etika.

Uždaviniai:
- ugdyti gebėjimą meno parodą naudoti kaip mokymosi priemonę
- supažindinti su meno parodos turiniu, mokėti jį analizuoti meniniu, istoriniu, kultūriniu kontekstu
- kritinio ir argumentuoto mąstymo ugdymas


edukacija vyksta Vinco Krėvės -Mickevičiaus memorialiniame muziejuje. Mokinius sutinka persirengusi bobulė, kuri ieško savo anūkėlio. Koks anūkėlio vardas turi atsakyti mokiniai, mindami mįsles ir sudėliodami vardą ANTANUKAS. Vienas iš mokinių pasisiūlo pabūti anūkėliu Antanuku ir padėti bobulei. Mokiniai parodo kaip moka šokti. Tada anūkėlis Antanukas išdalija muzikos instrumentus: akmenukus, dūdeles, lazdyno pagaliukus ir kartu su bobule muzikuoja. Po to vaikai susipažįsta su piemenukų vadu Skerdžiumi. Pasakojama koks jis buvo juokdarys, paskaitoma ištrauka. Skerdžius rinkdavo žoleles ir parnešdavo kaimo moterims, todėl mokiniai išmoks pasidaryti arbatos krepšelius ir susidės arbatą iš trijų žolelių. Kam padovanos nuspręs patys. Kas yra kiškio pyragas prie arbatos sužino paskaitę ištrauką iš ,,Antanuko ryto''. Visi ieško kiškio pyrago, kuris paslėptas krosnyje. Dar pakalbam apie Antanuko baimes ir prisimenam dabartines knygeles apie monstriukus iš Kakės Makės. Tada atsisveikinam.


Edukacija „Drąsa klysti: iš naujoko į klaidų čempioną“ – tai unikali galimybė mokiniams išmokti drąsiai priimti nesėkmes ir paversti jas savo stiprybe. Mokiniai nuolat susiduria su spaudimu siekti aukštų rezultatų, o klaidų baimė gali slopinti jų kūrybiškumą ir norą išbandyti naujus dalykus. Ši edukacija padės jiems suvokti, kad klaidos – tai ne pralaimėjimai, o galimybė augti. Nesėkmės yra nugalėtojų duona, o baimė, kurią skatina mūsų kultūra, riboja asmeninius pasiekimus ir ateities galimybes. Klysti yra žmogiška, o klysdami mes tobulėjame ir įgyjame patirties, padedančios įveikti bet kokias kliūtis.
Ką gausite?
Kritinis mąstymas: mokiniai išmoks analizuoti savo klaidas ir spręsti problemas kūrybiškai.
Drąsa bandyti: ugdysime savarankiškumą, pasitikėjimą savimi ir norą rizikuoti, nes tik taip įgyjama vertingos patirties.
Socialiniai įgūdžiai: komandinės užduotys padės bendradarbiauti, išreikšti mintis ir drąsiai dalintis idėjomis.
Kultūrinė įžvalga: nagrinėsime skirtingų kultūrų požiūrį į klaidas, ugdysime toleranciją ir pagarbą kitoms nuomonėms.
Kaip vyksta?
Mokiniai dalyvaus diskusijose, grupinėse užduotyse, improvizacijose ir vaidmenų žaidimuose. Jų metu mokysimės suvokti klaidas ne kaip nesėkmes, o kaip būdus tobulėti. Edukacija vyksta draugiškoje, kūrybiškumą skatinančioje atmosferoje, kurioje kiekvienas gali išreikšti savo mintis be baimės būti nesuprastas.
Nebijokite klysti – tai pirmasis žingsnis į sėkmę!
Edukaciją veda „Mokymų kodas“ vadovė, profesionali koučingo specialistė, mokymų trenerė ir lektorė Diana Žiurlytė.


Pikseliai + matrica + optika = geras vaizdas

Susitikimo metu mokiniai susipažins su matricomis, jų tobulėjimu per 10 metų, kamerų ir fotoaparatų pikselių kiekiu ir jų įtaka šiandieninėje fotografijoje bei vaizde.  Turės galimybę palyginti fotografijų kokybės bei ryškumo pokyčius. Dalyviai susipažins su optinių objektyvų raida ir galimybėmis, jų pritaikymu naujiems fotoaparatams.
Praktinėje dalyje - įvairių modelių fotoaparatų paruošimas darbui, nustatomi pageidaujami parametrai, pageidaujamos optikos keitimas bei rankinis ir automatinis fokusavimas. Praktinėje dalyje suteikiama galimybė išbandyti įvairią optiką – nuo portretinės iki tolimo spektro vaizdo.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija „Menas iš popieriaus - Origami"

Tikriausiai nė vieno vaikystė neapsiėjo be popierinių lėktuvėlių ir laivelių leidimo. Tačiau vargu, ar daugeliui šis pomėgis išsivystė į sudėtingų ir detalių figūrų iš popieriaus lankstymą. Kviečiame į edukaciją „Menas iš popieriaus - Origami", kurioje susipažinsite su japonišku menu, kai lankstoma žingsnis po žingsnio pagal tam tikras schemas, kai nematai visumos ir neįsivaizduoji, kas iš to išeis. Tiesiog stengiesi kuo tiksliau atlikti kiekvieną judesį, kol prieš akis netikėtai išvysti trokštamą figūrą. Edukacijos „Menas iš popieriaus - Origami" metu, dalyviai video filmo pagalba susipažins su Japonų ir Lietuvių origamio meistrų darbais, sužinos origamio atsiradimo istoriją. Antroje dalyje, skambant Japoniškos muzikos garsams, mokiniai bei mokytojai patys išbandys save tradicinio origamio lankstymo procese, atliks daug funkcijų


Programa skirta pradinio ugdymo mokiniams. Senovėje, kol dar nebuvo abėcėlės, žmonės perduoti žiniai naudojo ženklų kalbą... Ypač daug ženklų yra tautinio kostiumo aprangos dalyje – juostoje. Programos dalyviai turi unikalią galimybę susipažinti su Lietuvos etnokultūriniu tekstilės paveldu. Praktinio užsiėmimo metu vaikai nusipina 50 cm ilgio, 1-3 juosteles, sukuria skirtingus spalvinius derinius, patiria ritminio pynimo žavesį. Tokios juostelės pritaikomos šiuolaikiniame, kasdieniame gyvenime – naudojamos apyrankėms, įvairiems pakabučiams, plaukų raišteliams, kuprinių, krepšių ar dovanų papuošimams.


MĖLYNIEJI SAULĖS ATSPAUDAI: fotografijos – cianotipijos dirbtuvės

Cianotipija – intriguojantis, įdomus ir įtraukiantis fotografinis procesas. Kiti naudojami pavadinimai: mėlynasis atspaudas (blueprint) – taip vadinant dėl išgaunamo Berlyno mėlio pigmento, saulės atspaudas (sunprint) – dėl to, kad ekspozicija vyksta saulės šviesoje, UV spinduliuose. Fotogramos (šviesūs objektų siluetai tamsiame fone) gaunamos ant akvarelinio įjautrinto šviesai popieriaus, dėliojant piešinį iš gyvų ar džiovintų augalų, smulkių daiktų, medžiagų. Galima naudoti skirtingus pagrindus (akmuo, audinys). Be to, darbo kraštų užtepimą galima derinti atsižvelgiant į planuojamo kūrinio siužetą. Procesas saugus ir susilaukiantis gausaus būrio mažųjų ir suaugusių dalyvių. Pabandžiusieji dažnai užsidega noru pasidaryti daugiau ir daugiau atspaudų. Iš paprastų paveikslėlių prasideda atvirukų komponavimas. Edukacijų metu moksleiviai išmoks pagrindinių cianotipijos technikos žingsnių, trumpai bus supažindinti su jos istorija ir panaudojimo galimybėmis. Cianotipijos technika labai patraukli savo paprastumu ir intymumu. Atrodo, įsiklausai į savo mintis, sulauki patekančios saulės, pasikvieti gamtą pagalbon ir atsispaudi stebuklą. Jei ant popieriaus dedamas negatyvas – taip pat kelia įspūdį piešinio gilumas, perspektyvos atsiradimas. Tiek vaikams, tiek suaugusiems nupiešti taisyklingą perspektyvą sunkoka. O cianotipija sudaro įspūdį, kad tu štai ėmei ir, pavyzdžiui, nupiešei gatvę, išnykstančią horizonte.Cianotipija padeda visus meninius talentus sujungti į vieną ir padaryti kažką įdomesnio, nei tai, ką siūlo modernioji visuomenė. Čia visuomet yra vietos improvizacijai ir leisti kūrybai tiesiog skleistis. Ši technika be galo įvairi, su ja gali labai daug eksperimentuoti ir savo darbus paversti šedevrais.


Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas

Tekstilės dekoravimas, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime. Jo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su dizainu ir tekstilės dekoravimu, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis piešti ant audinio, sukuriamas vienetinis, dekoruotas krepšelis. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima sukurti labai gražų darbelį, kuris bus ir daugkartinio panaudojimo, taip prisidedant prie gamtos saugojimo.


Gintaras – Baltijos auksas (3 ir 4 klasės) IŠVAŽIUOJAMOJI

Šioje edukacijoje sužinosite apie gintaro kilmę, jo spalvas, rinkimo būdus ir kultūrinę reikšmę. Sužinosite, kodėl gintaras laikomas Lietuvos istorijos ir kultūros simboliu, išgirsite apie unikalų Juodkrantės lobį – Klebso kolekciją. Praktinėje dalyje mokysitės atskirti tikrą gintarą nuo imitacijos, šlifuosite jį ir tyrinėsite inkliuzus. Edukaciją vainikuos gintarinio suvenyro kūrimas.


„Diena elektrinėje“ - interaktyvus užsiėmimas, skirtas supažindinti dalyvius su elektrinės įrenginiais ir elektros gamybos procesu. Atvykę į elektrinę, vaikai trumpam tampa jos „darbuotojais“: gauna darbininkų šalmus, susipažįsta su „darboviete“ ir joje vykstančiais procesais. Panaudojant interaktyvias priemones ir žaidimo formatą, vaikai supažindinami su elektros reiškiniu ir veikimo principu, supažindinami su saugaus elektros prietaisų naudojimo taisyklėmis. Vaikštant po muziejaus ekspoziciją, vaikams suprantama kalba pasakojama pirmosios Vilniaus miesto centrinės elektrinės istorija ir aptariami elektrinės įrenginiai (katilai, turbinos, valdymo pultas ir kt.). Panaudojant lengvai buityje prieinamas medžiagas, vykdomas nedidelis mokslinis bandymas – eksperimentas, paaiškinantis statinės elektros reiškinį (medžiagose susikaupiančius krūvius). Taip pat aptariami muziejuje eksponuojami temiškai aktualūs eksponatai (Edisono lemputė, elektros prietaisai Vilniaus pramonės ekspozicijoje), susipažįstama su jų istoriniu kontekstu. Galiausiai išbandomi garso ir elektromagnetinių bangų reiškinius, baterijos veikimą ir elektros panaudojimą technikoje demonstruojantys interaktyvūs muziejaus eksponatai.


Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Edukacinėje programoje pakviesime žengti žingsnį į autentišką aplinką, kurioje 1906–1915 m. gyveno diplomatas, karininkas, politinis kalinys, vertėjas, paskutinis tarpukario Lietuvos užsienio reikalų ministras Juozas Urbšys (1896–1991). Jo tėviškės sodyboje leisitės į orientacinę-pažintinę kelionę ir susipažinsite su iškilia Panevėžio krašto asmenybe, dalyvavusia lemtinguose Lietuvai įvykiuose. Užsiėmime pajudėsite, pamąstysite, išbandysite savo kūrybines galias. Kviečiame dalyvauti šiame patirtiniame-edukaciniame žaidime ir kokybiškai praleisti laiką viename iš Panevėžio rajono lankytinų objektų.


Edukacinio užsiėmimo metu demonstruojamas trumpas animacinis filmukas „Margučio rytas“. Mokiniai sužino apie senovinių margučių marginimo raštų atsiradimą, jų simboliką ir reikšmę, spalvas. Sužino apie paprotį marginti margučius, kada jis pirmąkart užfiksuotas, kada pradėta dekoruoti margučius ir kokią maginę reikšmę turėjo jų simboliai.Sužino, kodėl reikia dovanoti ir mušinėti margučius. Supažindinama su senųjų margučių raštų vardais (pvz., žiedeliai,žalčiukai, saulutės, „paukščio pėdutės"), aptariama, iš ko susideda raštas, ką jis simbolizuoja. Mokiniams išdalinami lapai tradicinių raštų pavyzdžiais ir jie gauna užduotį – sukurti naują raštą. Savo sukurtą raštą mokiniai perkelia ant virto kiaušinio margindami jį vašku. Praktinės užduoties metu vašku numargintus margučius mokiniai išsineša su savimi.


Priklausomybė daugelio sąmonėje siejasi su asocialiais, žlugusiais ir iš normalaus socialinio ir kultūrinio gyvenimo iškritusiais žmonėmis. Tačiau retas kuris susimąsto apie tai, kad mūsų garbinama televizijos žvaigždė jau daug metų kovoja su priklausomybe ar nekaltas kompiuterinis žaidimas mobiliajame telefone gali būti puikus pamatas priklausomybės vystymuisi. Laikais, kai piketuoti prie seimo siekiant legalizuoti „žolę“ yra žmogaus laisvės išraiška, o alkoholio vartojimas tiek įaugęs į mūsų sąmonę, kad net žodis „gerti“ įgavo girtavimo reikšmę, sunku susigaudyti net tiems, kurie jau turi savąsias tiesas. Jaunam žmogui gausybėje dviprasmiškų nuomonių, mitų ir begalybėje internetinės informacijos atrasti tiesą dar sunkiau. Tokiame kontekste tampa būtina ugdyti jaunų žmonių sąmoningumą, atsakomybę bei toleranciją, priklausomybes bei psichoaktyvių medžiagų vartojimo sukeliamas problemas pristatant ne tik kaip galimą sveikatos problemą, bet kartu ir kaip kultūrinį bei socialinį reiškinį. Edukacijoje, skatinant bendravimą, siekiama problematiką pamatyti per asmenines patirtis. Vaizdingi pavyzdžiai: nuo moksliniams tyrimams panaudotos sultis pamėgusios bezdžionėlės iki kokanui priklausomybę besigydančio nusikaltėlio, padės suvokti priklausomybės, kaip reiškinio atsiradimo ir vystymosi principus. Žaidimais ir vaizdais susipažinsime su naujausiomis mokslinėmis išvadomis, kad priklausomybė mėgsta draugiją, o nikotinas, dažniausiai tampa „raktu“ atveriančiu duris į priklausomybių pasaulį. Edukacijos forma skatina pačius klausytojus ieškoti atsakymų, išsakyti savo nuomonę, klausti ir prieštarauti. Edukacijos dalyviams nemalonų apsvaigimo pojūtį siūloma pajusti užsidėjus „girtumo akinius“, atliekamos koordinacinės užduotys. Edukaciją parengė daugiau kaip 10 metų su priklausomybėmis dirbanti klinikinės toksikologijos gydytoja Laima Gruzdytė, kuri nuolat tobulinasi Lietuvoje bei užsienyje rengiamuose seminaruose, mokslinėse konferencijose, kvalifikacijos kėlimo kursuose.


Mokiniai sužinos apie garso poveikį, nematomą jo naudą. Patirs, kad garsas gali būti ne tik girdimas, bet ir matomas bei jaučiamas. Bendrystėje skleidžiamas garsas suskamba itin įspūdingai, jį gali pajusti net pėdos, jei liečia grindis be batų. Ypač, jei tam garsui pritaria paslaptingai vibruojantis Tibeto varpas, nuo neatmenamų laikų naudotas darnai palaikyti, sveikatai atstatyti.
Edukacijos metu kiekvienas norintis galės išbandyti save grojant daugeliui dar nematytu instrumentu, taip pat sužinojus daugiau apie save, supras kaip galima koreguoti savo charakterį norima linkme. Edukatorė – pedagoginį išsilavinimą turinti tarpdisciplininė menininkė, solinio albumo „Gyvybės gijos“ autorė Agnė Dragūnaitė.


Ar prisimenate Vilniaus miesto įkūrimo legendą? Garsusis Geležinis vilkas šiandien jau yra vienas iš miesto simbolių, tačiau paslaptinga Gedimino pilis slepia ir kitų, dar niekuomet negirdėtų legendų. Užsiėmimo metu ne tik klausysite, bet ir atliksite įvairiausias užduotis. Kartu žiūrėsime filmuką apie miesto įkūrimą, analizuosime įvairias iliustracijas, būsime detektyvais ir šifruosime kodus bei ieškosime eksponatų muziejaus ekspozicinėse erdvėse. Žinoma kalbėsime apie kunigaikštį Gediminą bei jo siųstus laiškus, Aukštutinės pilies atsiradimą ir reikšmingumą, apie Gedimino kalne miegančią kariuomenę ir pagrindinius kario ginklus, šarvus, apie lietuvių kovas su kryžiuočiais, kuriems niekada nepavyko užkariauti Gedimino pilies. Taip pat papildysite savo žinių kraitelę ir kitais mūsų sostinės istorijos faktais! Tikimės, jog šis edukacinis užsiėmimas prisidės prie savo kraštą, jo kultūros paveldą bei žmones gerbiančio ir pilietiško asmens ugdymo, o atlikę kūrybines užduotis pamatysite, jog istorijos pažinimas gali būti labai įdomus!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Tradiciniai lietuvių liaudies žaidimai ir pramogos

Edukacinės programos metu dalyviai susipažins su tradiciniais (judriaisiais) lietuvių liaudies žaidimais ir pramogomis, jų įvairove, regioniniais ypatumais. Programoje  pristatomos  ir muzikinės pramogos, demonstruojama kaip pagaminti skudutį ir nendrinę birbynę. ypatingas dėmesys skiriamas judriesiems žaidimams, organizuojamos komandinės ir individualios žaidimų rungtys naudojant ne tik specialias priemones žaidimams žaisti, bet ir įvairius senovinius buities daiktus: vežimo ratus, naščius, kibirus, klumpes, botagus, pavalkus ir kt. Tokiu būdu vaikai susipažįsta su senoviniais daiktais, jų paskirtimi, mokosi juos pritaikyti šiuolaikinėje erdvėje. Lazda buvo artimas didžiojo žaidimų sumanytojo piemens pagalbininkas. Neatsitiktinai ir užsiėmimų metu yra nemažai žaidimų su lazdomis: „Žongliravimas lazdomis“, „Išstūmimas iš rato“, „Fechtavimas lazdomis“, „Apsivertimas aplink lazdą“, „Šuolis per lazdą“, „Rankų jėgos bandymas“ ir kt.
Ne tik lazda buvo artimas žaidimų sumanytojo piemens pagalbininkas, bet ir virvė, todėl programoje dominuoja ir rungtys su virvėmis bei kiti jaunimo mėgiami senoviniai žaidimai : „Katinai“,   „Vilkelių varžytuvės“, „Meškerys“, „Meškeriotojas“, „Žvejyba“, „Meškos šovimas“, „Paukščio plunksnos metimas“, „Lindimas per lanką“, „Vaikščiojimas kojūkais ir žąsų kojelėmis“, „Avinėlių grumtynės“, „Imtynės kojomis“, „Lenktynės terkšlėmis-karučiais“, „Lankų varymas“ ir kt. Edukacijos pabaigoje kiekvienas mokinys gauna dovanų po nendrinę birbynę.  Užsiėmimai gali vykti  ir patalpoje ir lauke. Edukacinės programos vedėjas Jonas Kavaliauskas.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Pažintis su Vištyčio vėjo malūnu - galimybė prisiliesti prie šimtametės istorijos. Tai vienintelis Suvalkijos vėjo malūnas su išlikusia autentiška technologine įranga ir vertingas medinių malūnų architektūros pavyzdys Lietuvoje. Šis edukacinis užsiėmimas padės atskleisti ilgą ir sudėtingą grūdo kelią nuo dirvos iki miltų. Patrauklia forma - pasakojimu, kuris bus iliustruotas senomis fotografijomis, mįslėmis, žodine tautosaka - nukels į šimto metų senumo laikotarpį, kuriame vėjo malūnai buvo neatsiejama kraštovaizdžio dalis.
Edukacinis užsiėmimas susideda iš dviejų dalių:
- Pirmoje dalyje, Vištyčio regioninio parko lankytojų centro ekspozicijoje moksleiviai susipažįsta su Vištyčiu prieš 100 metų. Netrukus po to, keliaujama į edukacinę klasę, kurioje dalyviai prisimena ilgą ir sudėtingą duonos kelią, susipažįsta su javų, miltų rūšimis bei aptaria jų panaudojimą kasdieniame gyvenime. Visas šias pažintis papildys įvairios komandinės užduotys ir žaidimai.
- Antroje edukacinio užsiėmimo dalyje vykstama į Vištyčio vėjo malūną, kuriame dalyviai susipažįsta su malūno istorija bei išlikusia technologine įranga: girnomis, „čystymu“, pikliaus dėže ir kt. Pažintis su autentiškais įrenginiais dalyviams leis dar geriau suprasti, kaip vėjo malūnuose vykdavo „pikliavonės“, razavų miltų, manų bei kruopų gamyba. Išskirtinėje Vištyčio vėjo malūno aplinkoje dalyviai mins patarles, mįsles, palyginimus, o užsiėmimo pabaigoje visiems edukacinio užsiėmimo dalyviams įteiksime „Malūnininko/-ės pažymėjimus“.


Smagus, atpalaiduojantis ir įtraukiantis edukacinis užsiėmimas apie kasdienį ir įprastą mūsų dienų "draugą" – muilą. Šiais laikais būtinybe tapusio muilo istorija siekia senąsias civilizacijas, kai jis buvo prabangos dalis, graikų gydytojas Galenas, jį mini naudoju pirmiausia gydymo tikslais.
Plačiau apie tai, kas yra muilas, iš kur jis atsirado ir kokią kelionę jam teko nueiti iki šių dienų, sužinosite edukaciniame užsiėmime „Muilo gamyba“. Išsinešite ne tik naujų žinių, bet ir kvepiantį rankų darbo muilo gabalėlį.


Orientavimosi žaidimas Kleboniškių kaimo buities muziejuje

Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacinis užsiėmimas vyks Kleboniškių kaimo buities muziejuje – išskirtinime kultūros paveldo objekte, vietovėje, pripažintoje geriausiai atspindinčia savitus Aukštaitijos regiono
 kraštovaizdžio bruožus.
Edukacija kvies užsiėmimo dalyvius atraktyvia forma – per orientavimosi žaidimą – pažinti kultūros paveldą.
Užsiėmimo dalyviai pasidalinę į nedideles grupeles, pasitelkę savo orientavimosi gebėjimus bei edukatoriaus pateiktus įvairius ženklus ir užuominas, ieškos žemėlapyje pažymėtų ir vietovėje esančių punktų. Keliaudami nuo vieno punkto prie kito, mokinianiai atliks įvairaus pobūdžio ir skirtingus gebėjimus ugdančias užduotis (atsakyti į klausimus, atrasti paslėptus objektus, pateikti vaizdines interpretacijas ir kt.).


Ar kada teko naudotis tokiu pieštuku, kuris piešia erdvėje? Ne? Tuomet kviečiame į edukaciją „Modeliuojame su 3D pieštukais“! Užsiėmimo metu dalyviai tyrinės tvarios kūrybos galimybes ir gilins žinias apie nepaprastą juos supantį pasaulį. Spalvingi 3D pieštukų siūlai raizgysis ant plastiko plėvelės tapdami figūrėlėmis, originaliomis stiliaus detalėmis arba niekur nematytais ir unikaliais, vaizduotės įkvėptais kūriniais. Atvėsusį ir sustingusi piešinį lengvai nuėmę nuo plėvelės, dalyviai džiaugsis nuotaikinga dekoracija. Edukacijos trukmė: 60–90 min. Skirta 1–5 klasių moksleiviams.


Kartą senojoje Klaipėdoje… (Nuotolinė paslauga)

Prekeiviai iš tolimųjų kraštų ir artimiausių kaimų atkeliaudavo į senosios Klaipėdos turgų laivais ir vežimais, sklidinais nuostabiausių daiktų. Bet vieną dieną turguje prasidėjo keisti įvykiai… Prano Domšaičio galerijos edukacinis užsiėmimas „Kartą senojoje Klaipėdoje“ iš ciklo „Pasakos muziejuje. Kas muziejuje gyvena?“ kviečia ne tik pamatyti pasaką, sukurtą pagal galerijos taikomosios dekoratyvinės dailės parodos eksponatus, bet ir patiems tapti nuotaikingų senojo turgaus istorijų dalyviais.


Edukacinė programa, sujungs geografijos, istorijos, muzikos ir kitas mokyklines žinias. Galima pasakyti, kad nepaprastos istorijos gimsta kurorte, viena tokių apie jūrą, tyvuliavusią Druskininkų miške. Kuo ji buvo nepaprasta, kokius lobius po savęs paliko Druskininkuose ir kaip jos vietą užėmė miškas – į tai atsakysime edukacijos metu ir atskleisime gamtos svarbą ir reikšmę Druskininkų kurortui, čia gyvenusiems ir kūrusiems žmonėms.
Edukacija susideda iš dviejų dalių – teorinės ir praktinės. Teorinėje dalyje bus pristatoma idėja apie Druskininkų teritorijoje tyvuliavusią jūrą, jos sąsajas su dabartine Baltijos jūra ir tai ką ji paliko po savęs atsitraukdama – nusėdusius druskos ir jūros moliuskų geldelių klodus ir iš jų kilusius gamtos turtus. Taip pat edukacijos metu dalyviai bus supažindinti su Mizarų meteoritu ir jo įtaka mineralinio vandens atsiradimui.
Kalbėdami apie mišką, apžvelgsime kaip atsitraukdama jūra paliko žemynines kopas, kurios laikui bėgant apaugo tankiais pušynais bei masyviais jaunuolynais, pasislėpė po samanų ir kerpių klodais. Taip pat dalyviai sužinos ir miško gėrybių teikiamą naudą druskininkiečiams ir miestui kaip kurortui. Paskutinis teorinės dalies akcentas slepiasi ir edukacijos pavadinime, kuris susideda iš dviejų kompozitoriaus M. K. Čiurlionio simfoninių pavadinimų – „Jūra“ ir „Miške“. Jų sukūrimą ir motyvus taip pat aptarsime edukacijos metu, nes tik genijus, koks buvo M. K. Čiurlionis, galėjo pajusti be galo seniai pasitraukusią jūrą ir atkeliavusį kopomis mišką. Todėl ir edukacijos praktinę dalį lydės jo kūriniai: simfonijos „Jūra“  ir „Miške“ bei fone paveikslai su jūros ir miško motyvais.
Praktinėje dalyje, naudojant senąjį Druskininkų vaizdą – kuris taps paveikslo pagrindu, simbolizuojančiu vandens ir medžių motyvus – kiekvienas individualiai gaminsis paveiksliukus, kuriuos dekoruos iš jūros atkeliavusiomis gėrybėmis.


Draudimas paprastai sukelia priešingą reakciją. Juk uždraudus lietuvišką spaudą jos tik padaugėjo! Nors laikraščių spausdinimas buvo gerokai sudėtingesnis nei šiandien... Kodėl iki šiol mus stebina anuomet naudotas spausdinimo procesas? Apsilankykite! Pas mus turėsite progą tapti anų laikų spaustuvininkais ir atsispausti tekstą pasitelkę literas ir autentišką XIX a. presą. O tada ir įvertinsite, kuo ypatingas senasis spaudos procesas.


"Išgelbėk banginį", tvarumo kultūros ugdymo programa

Kupiškio rajono savivaldybės kultūros centras

Programa "Išgelbėk banginį" skiriama 1 - 7 klasių mokinams. Tikslas - Supažindinti projekto dalyvius su tvarumo idėjomis, su aplinką tausojančia veikla ir jos nauda visuomenei, gamtai,  sudaryti galimybes patiems susikurti reikalingą mokyklinę priemonę, panaudojant senus reklaminius tentus;
  Pasaulio ekologinė sutuacija yra išties sudėtinga, pavyzdžiui, kiekvienais metais pasaulyje vien plastikinių vandens butelių sunaudojama per 100 milijardų. Dauguma jų galiausiai atsiduria jūrose, vandenynuose ir sąvartynuose, o plastikui suirti reikia net 700 metų.  Plastiką praryja jūrų, vandenynų gyvūnai, dėl to žūva, viena iš pagrindinių banginių žūčių ir vadinamų "savižudybių" priežasčių - galybės plastiko patekimas į organizmą, kas sukelia gyvūnams dideles kančias. Dėl šio liūdno fakto pasirinktas ir simbolinis programos pavadinimas "Išgelbėk banginį".
Edukacinė programa turės tris sudėtines dalis: pažintinę/ vizualinę, kūrybinę/praktinę ir refleksinę. Pažintinėje/vaizdinėje dalyje pateikiami faktai, iliustracinė medžiaga ir pan., kūrybinėje/praktinėje dalyje vaikai kuria daiktus iš antrinių žaliavų (panaudotų reklaminių tentų), trečioje dalyje vaikai reflektuoja naujas patirtis, įgytas žinias, išgyventas emocijas, formuluoja savo asmeninius įsipareigijimus - "banginio gelbėjimo ratą".
Programos turiniui atskleisti naudojamos įvairios raiškos priemonės: medija, tekstai, muzika, judesys, dailė, grupinio darbo metodai derinami su individualiu darbu. Programos tema pristatoma medijos pagalba: animacinis filmukas arba PPT formatas. Programos užduotys konstruojamos taip, kad dalyviai tik tardamiesi, kalbėdamiesi ir diskutuodami, papildydami vieni kitus, gali pasiekti optimalaus rezultato. Programa baigiama refleksija, kurios metu programos dalyviai artikuliuoja savo patirtį, emocinius išgyvenimus, lygina savo ankstesnę patirtį su naujai įgytu žinojimu/gebėjimu, įvardija naujai sužinotus, suprastus dalykus.


Ukmergės rajono savivaldybės Vlado Šlaito viešoji biblioteka

„Erdvinių knygelių kūrimo“ edukacijoje vaikai susipažins su pasaulio erdvinių knygelių pavyzdžiais, jų autoriais tyrinėdami surinktą erdvinių knygelių kolekciją, stebėdami skaidrėse pateiktą medžiagą. Praktinėje dalyje dalyviai bus mokomis susikurti erdvinės knygelės pagrindą bei eskizuoti būsimos knygelės scenarijų bei vaizdą. Pagal sugalvotą idėją padedami mokytojos, vaikai perkels savo idėją į knygos puslapius, sukurdami erdvinę išraišką. Mokiniai, kurie pajėgūs kurti tekstus, bandys įterpti į knygelę tekstines dalis arba tik pavadinimą naudodami raidžių antspaudus bei žurnalų raidžių iškarpas. Edukacijos pabaigoje bus kuriamas erdvinės knygelės apipavidalinimas panaudojant trafaretus, purškiamus dažus arba pačių sugalvotu meninės išraiškos būdu.


,,Misija (Ne)Įmanoma''. Patirtinis edukacinis žaidimas 11-12 kl. mokiniams

Žaidimą ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ užpildo linksmų, kūrybiškumą skatinančių, keistų, nepatogių, tačiau būtinai kultūrinį akiratį plečiančių, draugystę skatinančių ir komandą formuojančių užduočių vykdymas, unikalios piešimo ir rašymo simbioze paremtos refleksijos, sukuriančios dalyvių tarpe taip reikalingą bendrumo jausmą. Užsiėmimo metu dalyviai ne tik piešia, konstruoja, vaidina, dainuoja ir t.t., jie per savo patirtį ir išgyvenimus išjaučia bendruomenės iššūkius, geba juos įvardinti ir pasiūlyti būdų jiems išspręsti, ima labiau vertinti unikalius kolektyvo narių gebėjimus ir vienoje ar kitoje meno srityje bei jų indėlį į bendrą komandos sėkmę.
Edukacijos programą sudaro: susipažinimas, klausimų ratas, ,,ledlaužiai’’ pratimai, žaidimo pristatymas, strategijos planavimas, žaidimo procesas, užsiėmimo refleksija.
Mūsų didelės komandos tikslas - mokyklos bendruomenės bendravimo kultūros bei moksleivių kūrybiškumo puoselėjimas per kultūrinę raišką bei kultūrinį sąmoningumą.
Edukacija remiasi David Kolb patirtinio ugdymo principu, taip pat ,,Nesmurtinės komunikacijos’’ bei ,,Ubuntu’’ filosofijomis, S. Covey visų savo būties lygmenų pažinimo bei jų lavinimo principais.
Kultūrinio, kūrybiškumą ugdančio žaidimo ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ vedliai - jungtinė lektorių grupė iš Whatansu komandos.
Kadangi mūsų kolektyvas yra platus, eduakcija  vienu metu gali vykti kelioms grupėms/klasėms iš karto.


Edukacija „PO MAŽĄJĄ LIETUVĄ BRIEDŽIO TAKAIS“

Mažosios Lietuvos saugomų teritorijų direkcija

Pasirinkę edukaciją „Po Mažąją Lietuvą briedžio takais“ jūs būsite trumai supažindinti su Mažosios Lietuvos istorija,  jos  herbu. Ypatingą dėmesį skirsime vienam iš herbo simbolių- briedžiui. Sužinosite kodėl jo atvaizdas atsirado šio krašto herbe. O pažiūrėję filmuką apie Rambyno apylinkėse gyvenantį tikrą briedį, paklausę jo didingo balso įrašo, galėsite pasigaminti didingą briedžio karūną – ragus. Ir tuomet, pasidabinę savo kūriniais, patrauksime pasivaikščioti tikru  miško taku. Galbūt eidami aptiksite dar šviežius briedžio pėdsakus, ar pamatysite kitokių jo paliktų ženklų.  Patyrinėsite kas dar gyvena briedžio kaimynystėje, kokie augalai, medžiai auga. Įtempę klausą, išgirsite miško garsų įvairovę. Sudalyvavę šioje edukacijoje įgysite   daugiau žinių apie Mažosios Lietuvos regioną, apie mus supančią gamtą. Pasivaikščioję po mišką, ir įkvėpę pilnas krūtines švento Rambyno kalno oro į namus grįšite geresni, sveikesni, kūrybingesni.

       Veiklos metu vaikai  sužinos naujų dalykų apie Mažosios Lietuvos regioną, apie Rambyno regioninio parko išskirtinumą, patirs teigiamas emocijas, nes edukacijoje bus naudojamos vaizdo, audio priemonės, kūrybiniai rankdarbių elementai ir aktyvus buvimas gamtoje. Pažintis su girių karaliumi briedžiu atskleis daug gamtos ypatybių, paskatins dažniau lankytis gamtoje, tyrinėti, gerbti mus supančią aplinką. Vaikai Turės galimybę patyrinėti savo pojūčius gamtoje, pasidalinti patirtimi.


Mus supa įvairūs architektūros statiniai, ausis pasiekia skirtinga muzika, skaitome skirtingų žanrų knygas- visa tai apjungia viena taisyklė ir tuo mes žavimės. Mokymų metu prisiliečiama prie meno istorijos formavimosi, mene taikomų dėsnių. Edukacija skatina suvokti, tuos pačius dėsningumus taikomus įvairiose meno srityse. Pasiteklkdami tą pačią taisyklę skirtingi autoriai sukuria nepanašius vienas į kitą kūrinius. Apžvelgiamas auksinės proporcijos taisyklės apibrėžimas, pasakojama, kas ją apibūdino ir kodėl taip pavadino. Vaizdo pristatymo skaidrėse nagrinėjama, kur ir kaip pritaikoma, kur ją galima rasti natūralioje aplinkoje. Bus skatinami atidžiau pastebėti dėsningumus, taisykles, kurias galima ir reikia taikyti ne tik kūryboje. Atskleidžiama, kad kiekvienas kūrybiškumas turi savo taisykles, kurios ne trukdo, bet padeda jam atsiskleisti. Aiškinamasi, kaip praktiškai pritaikyti šią taisyklę fotografuojant, kas tam gali padėti.


Paslaugos tikslas - skatinti pažinti savo kraštą, kuriame gyvename. Gaivinti, moderninti, tęsti senąsias tradicijas, domėtis kultūriniu palikimu.
 Parodyti, kaip keitėsi paprasto žmogaus gyvenimas Mažojoje Lietuvoje (XIXa.pab.), gyvenant dviejų kultūrų sandūroje, ypatingai sustiprėjus germanizacijai.
Trumpai apžvelgsime kitimo procesus Lietuvininkų tautinio kostimo, tarmės, patirsime kulinarinio paveldo skonį. Vydūno kultūros centras įsikūręs senosios parapijinės pradžios mokyklos pastate, tad programos vadovė dalyvius pasitinka dėvinti Mažosios Lietuvos XIX a. pabaigos tautinį kostiumą. Trumpai pristatoma parapijinės mokyklos istorija, kurioje pamokos buvo vedamos vokiečių kalba...
  Pasitelkiama vaizdinę medžiagą, esanti edukacinėje aplinkoje: Mažosios Lietuvos fotografijos, esančios parodoje "Mažosios Lietuvos istorija ir buitis",  taip pat teritorijos ribas dalyviams primenantys žemėlapiai, XIX a. ir dabarties, aiškiai parodantis 5 Lietuvos regionus. Diskutuojama, kodėl mums, čia gyvenantiems yra svarbu žinoti bent dalį Mažosios Lietuvos istorijos?; Kokie pagrindiniai skirtumai Mažosios ir Didžiosios Lietuvos? Kas pasikeitė sustiprėjus pietizmo įtakai Mažojoje Lietuvoje? Programos vadovė - tantė (teta), kalbanti tarmiškai, suteikia progą išgirsti ir pamąstyti, kodėl tiek daug negirdėtų žodžių tarmėje? išsiaiškinama jų reikšmė.  Tarmiškais pavadinimais pristatomos tautinio kostiumo detalės. pasitelkus truputį kūrybos bei vaizduotės, galime įsivaizduoti, kad 5 Lietuvos regionuose gyvenantis jaunimas  pasirinktų savo krašto tautinio rūbo detalę, ją prisitaikytų šiandieniniame gyvenime?  II dalis:
Žaidimas „Spėk žodžio reikšmę“,   dalyvauja 3 komandos
Žaidimas „Atrask už žodžio pasislėpusį“. Naudojamos priemonės: buities daiktai, rakandai.
Refleksija, kur dalyviai gali drąsiai reikšti savo mintis. Tai, kaip būti savitam, nepasiduoti kitų įtakai? Diskutuojame, ar esame atsakingi už savo kraštą, tradicijų puoselėjimą, tarmę, gražią kalbą, norime jį kurti?

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Teatrinis užsiėmimas „Kūrybinė laboratorija“

„Kūrybinė laboratorija“ – tai Juozo Miltinio dramos teatre rengiama interaktyvi edukacija, kurios tikslas – skatinti kūrybiškumą, originalių idėjų įgyvendinimą, komandinio darbo svarbos suvokimą, ugdyti meninius gebėjimus. Edukacijos metu, moksleiviai supažindinami su scenos judesio, improvizacijos formomis ir kalba, tai pat su teatrinės raiškos priemonėmis (žaidimais, pratimais), padedančiais ugdyti socialinius įgūdžius, pažinti savo vidinį pasaulį, bendradarbiauti. Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės dalies (pasakojimai apie Juozo Miltinio dramos teatrą, aktorystę, judesio meną, kaip kuriamas spektaklis, kokių profesijų atstovai dalyvauja spektaklio kūrime, koks jų darbas) ir praktinės dalies (vaikai žaidžia tam tikrus gebėjimus lavinančius aktorinius žaidimus, kuria etiudus, atlieka užduotis, kelia klausimus, atlieka refleksiją). „Kūrybinėje laboratorijoje“ dalyviai gali rinktis vieną iš trijų skirtingus gebėjimus ugdančių edukacijos temų: judesio bei plastikos, improvizacijos ir vaidybos, sceninės kalbos ir viešojo kalbėjimo. Kiekviena tema yra pritaikoma tam tikrai mokinių amžiaus grupei: judesio ir plastikos pratimai puikiai tinka pradinėms klasėms (1–4 kl.), judesio pratimai padeda vaikams išmokti sukoncentruoti dėmesį, susikaupti, išgirsti užduotį, bendradarbiauti su klasės draugais; improvizacija ir vaidyba tinka 5–8 kl. mokiniams, t. y. paaugliams, teatriniai improvizacijos pratimai padėtų geriau pažinti savo gebėjimus, įgyti drąsos, atrasti saviraiškos priemonių, ugdyti socialinius įgūdžius, bendradarbiauti su klasės draugais; sceninė kalba ir viešasis kalbėjimas geriausiai ugdytų gimnazistų gebėjimus (9–12 kl.), įgytos žinios ir patirtis padėtų rengiant ir atliekant viešąsias kalbas egzaminuose, tai pat padėtų įgyti drąsos kalbėti viešai, reikšti savo nuomonę, diskutuoti, tolerantiškai išklausyti kitų.


Tai tarpdisciplinis projektas, netiesiogiai skatinantis tvarumą ir apjungiantis storyteling’ą, tieisoginę verbalinę, fizinę ir vizualinę komunikaciją su vaikais bei kūrybines koliažo dirbtuves. Šis projektas skirtas vaikų dėmesingumui, empatijai, komunikacijai, kūrybiškumui ir smulkiąjai motorikai lavinti. Visa tai bus daroma pasitelkus interaktyvų istorijos pasakojimą natūraliai peraugantį į koliažo dirbtuves. Pasirodymo metu bus naudojama viena iš paveikiausių ir vaikų dėmesį pritraukiančių strategijų – istorijos pasakojimas užduodant klausimus, įvedant pakartojimus tiek verbalinius, tiek fizinius, pačią istoriją iliustruojant iš antrinių medžiagų pagamintais paveikslėliais (išlankstomų paveikslėlių pagrindas - pakuočių kartonas dekoruotas koliažais). Tai puikus būdas netiesiogiai paskatinti tvarų ir atsakingą resursų naudojimą kūrybai. Pats pasakojimas truks apie 15 - 20 minučių, tai optimalus laikas, per kurį vaikai gali išlaikyti dėmesį ir koncentraciją. Likęs laikas bus skirtas vaikų kūrybiškumui pasireikšti,  laisvai kuriant koliažus. Pasakojimo su dirbtuvėmis trukmė būtų apie 50min. (apie 45min. ikimokyklinukams apie 1val. antrokams).
Pagrindinė šios istorijos veikėja bus skylutė, kuri atsirūrusi žmonių pasaulyje, patirs ne vieną sudėtingą išbandymą. Ji sužinos, kad dantyje atsiradus skylutei, skauda ir tuomet norima kuo greičiau jos atsikratyti arba atsiradus skylei kelyje, lūžta dviračiai, kojos ir visi pradeda pykti ant tos skylės. Bet su močiutės, atvykusios aplankyti anūko, pagalba mūsų skylutė patirs ne vieną transformaciją ir galiausiai pavirs atviruku, skirtu nudžiuginti brangiam žmogui. Ši atvirutė bus pirmas pavyzdys supažindinantis vaikus su koliažo technika. Patyrinėję dar keletą koliažo pavyzdžių jie patys pasiners į kūrybos procesą.


Apsilankę dailininkų Šarūno Saukos ir Nomedos Saukienės galerijoje integruotoje kalbos, literatūros ir dailės pamokoje „Antonimų ir sinonimų paieškos dailės kūrinyje“ dalyviai turės galimybę susipažinti su menininkų veikla, kūrybos ir gyvenimo būdu bei mokysis interpretuoti kūrinį, patys kurs pasaką. Apžiūrėję ekspoziciją bus supažindinami arba bus primenama, kas yra sinonimai ir antonimai. Vėliau mokiniai kviečiami pasirinkti ekspozicijoje norimą paveikslą, prisėsti prie jo ir sukurti pasaką.


Jautis, velnias ar vijoklis? Senųjų pastatų architektūroje, atidžiai įsižiūrėję, pamatysime keistų, neegzistuojančių gyvūnų, tarsi kaukių, žvelgiančių į mus tuščiomis akimis. Nuotolinio užsiėmimo metu sužinosime, kodėl senieji meistrai taip puošė rūmus, ką reiškia šios keistos būtybės, artimiau pažinsime grotesko estetiką ir sužinosime, kaip paprastomis priemonėmis galime patys sukursime grotesko koliažą.


Mokydamasis apie gamtą iš gamtos vaikas supranta, kad iš pažiūros gąsdinantys augalai, vabzdžiai, gyvūnai yra visai nebaisūs, o kaip tik – reikalingi ir atliekantys tam tikrą svarbų vaidmenį. Edukacija „Gyvosios gamtos beieškant“ skirta vaikams pažinti ir paliesti gyvąją gamtą iš labai arti. Edukacijos metu vaikus supažindinsime pirmiausia su skrajūnais paukštukais, jų namelių įvairove, parodysime kur gyvena voverytės ir kodėl šikšnosparniams taip pat reikia namelio. Ieškodami Dinozaurų parke skruzdėlyno, išsiaiškinsime kodėl vieni gyvūnai ar vabalai saugomi Raudonojoje knygoje, kiti dar nėra įrašyti. Ieškosime žinių apie gilias lietuviškas tradicijas, tikėjimą ir papročius, diskutuos apie biologinės įvairovės ir ekosistemų atliekamų pagalbos funkcijų svarbą, bandant prisitaikyti prie klimato kaitos. Edukacijoje dalyvaujantys vaikai sutiks nuostabiąsias parko pažibas – alpakas, jas pamaitins. Aplankys šalia esantį triušiukų miestelį – mokysis suprasti ką triušiukai valgo, ko negalima duoti, kaip laikyti ir glostyti, o kaip negalima kelti jų. Iš arčiau pažįstant gyvąją gamtą, neabejotinai sustiprės ryšys tarp vaikų ir gamtos.


Virtualus literatūrinis susitikimas „Juodavandeniai“ (Nuotolinė paslauga)

Kaip negali spręsti apie knygos turinį iš jos viršelio, taip negali pažinti žmogaus iš pradinio įspūdžio. Juk žmogus – kaip tekanti upė, jis visada visiems ir visur kitoks. Turi savo dugną, paviršių, o kiekvieno vanduo savaip drumstas – skirtingomis patirtimis, svajonėmis, paslaptimis. Visi tarsi juodavandeniai – tuo pačiu ir tamsos, ir šviesos nešėjai. Virtualaus literatūrinio susitikimo metu rašytoja Ignė Zarambaitė pristatys knygą „Juodavandeniai“, laimėjusią akcijoje „Metų knygos rinkimai 2020“, įtrauktą į prestižinį reikšmingiausių pasaulio knygų vaikams ir paaugliams katalogą „The White Ravens 2020“. Kūrinys priskiriamas probleminės prozos žanrui, tačiau jame apstu nuotykinio, mistinio, detektyvinio pasakojimo elementų. Pagrindinė veikėja Anika persikelia į gimtąjį miestelį, kuriame gyveno iki tėvų skyrybų. Ji su mama kurį laiką praleido sostinėje, ten stengėsi pamiršti skaudžias patirtis, pradėti gyvenimą iš naujo. Vis dėlto aplinkybės privertė sugrįžti. Šešiolikmetę merginą vėl prislegia vaikystės ir ankstyvos paauglystės prisiminimai – nesutarimai šeimoje, žiaurios bendramokslių patyčios. Anikos viduje veši senos nuoskaudos, bet išoriškai ji stipriai pasikeitusi, niekas jos neatpažįsta. Ji nusprendžia tuo pasinaudoti. Pasivadinusi Ana, perėmusi mamos pavardę į gimnaziją įžengia tapusi kitu žmogumi... Pasitelkiant vaizdines priemones bus perteikiamos knygos siužeto, veikėjų charakterių kūrimo subtilybės. Kas įtakojo knygos protagonisto, antagonisto elgesį? Ar jie turėjo kitą pasirinkimą? Kokios patyčių priežastys, pasekmės? Kodėl tas pats žmogus aplinkinių matomas skirtingai? Kaip jam prilimpa „etiketės“? Dalyviai bus įtraukti į atvirą, neformalų pokalbį apie problemas ir dilemas, su kuriomis susiduria „Juodavandenių“ ir kitų šiuolaikinių paauglių knygų veikėjai bei jie patys. Vėliau moksleiviai atliks individualią kūrybinę užduotį – dalinsis įžvalgomis apie žmogų, vandenį ir žmogų kaip vandenį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Rišame knygą kitaip. Japoniškas įrišimas

Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas.
Pristatyti knygos formos raidą pasauliniame kontekste ir Lietuvoje, supažindinti su knygrišio amatu.
Uždaviniai.
1. Aptarti knygos formos kaitą istoriniame kontekste.
2. Susipažinti su knygrišio instrumentais ir dekoravimo priemonėmis.
3. Įgytas žinias pritaikyti rišant A5 formato knygelę ir ją dekoruojant.

Užsiėmimo pradžioje mokinius kviečiame į diskusiją, kokia knygos forma patogesnė: ritininė ar kodeksinė. Išsiaiškinsime su mokiniais knygos formos raidą istoriniame kontekste. Aptarę kiekvienos knygos formos pliusus ir minusus, mokiniai apžiūrės vieną įdomiausių muziejuje esančių eksponatų – „Amžinosios Rambyno kalno knygos“ kopiją.
Suprantama, jums kilo dar daugiau klausimų apie knygos istoriją, knygrišio amatą. Tik atvykę į Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejaus edukacinius užsiėmimus galėsite daug sužinoti ir patirti, išbandyti ir sukurti. Sužinosite iš ko ir kaip buvo rišamos knygos, kokia buvo jų reikšmė ir paskirtis. Sužinosite naujų knygrišystės sąvokų, terminų, susipažinsite su knygrišio įrankiais, pritaikysite juos praktiniame darbe.
Praktinės užduoties metu įsirišite A5 formato knygelę japonišku būdu. Lavinsime mokinių vaizduotę ir kūrybiškumą mokydami knygos dekoravimo paslapčių. Supažindinsime su autentiškomis auksavimo priemonėmis ir įrankiais. Sudarysime galimybę patiems dekoruoti knygos viršelį auksavimo būdu, panaudojant senojo knygų dekoro elementus.
Kuo daugiau sužinome, tuo platesni mūsų kūrybiškumo laukai!


Programa „Šaržo piešimas“, kurią veda dailininkas-iliustratorius Gintaras Jocius, moksleivius supažindins su šaržo istorija, jo įvairove bei paskirtimi ir padės išbandyti savo piešimo galimybes šiame dailės žanre. Edukacijos  metu  dailinininkas  papasakos apie savo asmeninę  patirtį, suteiks teorinių šaržo piešimo žinių: paaiškins apie pagrindines žmogaus veido proporcijas , pamokys gebėjimo stebėti ir pamatyti unikalius, išskirtinius žmogaus veido bruožus, o taip pat gyvai demonstruos  šaržo piešimą pagal „žingsnis po žingsnio“ metodiką. Praktinių užsiėmimų metu mokiniai atliks nesudėtingas užduotėles, bei patys išbandys šaržavimo gebėjimus, o jei prireiks bus suteikta dailininko pagalba.  Veiklos metu bus diskutuojama ir juokaujama, moksleiviai patirs nemažai teigiamų emocijų.


Prisijaukinti meną: 12 garsiausių pasaulio dailininkų, kuriuos verta žinoti

Edukacinė programa pristatys dvylika žymiausių visų laikų pasaulio dailininkų ir parodys keletą jų garsiausių meno kūrinių. Išsiaiškinsime, kodėl šie menininkai tapo tokie žinomi: ar tai buvo talentas, ar tam tikros pikantiškos asmeninio gyvenimo detalės prisidėjo prie jų ryškaus spindėjimo meno pasaulyje. Aptarsime, ar jie buvo garsūs dar gyvi būdami ir maudėsi turte, ar dažniau kentė skurdą, žinant, kokiomis didžiulėmis pinigų sumomis jų darbai vertinami šiandien.
Dvylika išskirtinių asmenybių, pakeitusių pasaulio meno istoriją, pasirinktos ne atsitiktinai. Kas mėnesį programos dalyviai galės prisiminti po vieną dailininką ir plačiau pasidomėti jo kūryba, taip užtikrinant ilgalaikį domėjimąsi pasauline kultūra ir menu. Kiekvienas edukacijos dalyvis gaus atmintinę su aptartais dailininkais ir rekomendacijomis, kaip pasidomėti plačiau bei galbūt papildyti sąrašą savo atradimais.
Programos kūrybinė užduotis taip pat bus reikšminga edukacinės programos dalis. Dalyviai išsirinks labiausiai patikusio meno kūrinio ar kūrėjo portreto trafaretą ir naudodami tekstilinius dažus bei markerius, skirtus tekstilei, dekoruos medžiaginius pirkinių maišelius. Šis kūrybinis darbas taps kasdieniu priminimu apie sužinotus dailininkus ir skatins diskusijas apie meną bei garsius menininkus kasdieniame gyvenime.
Prieš pradedant kūrybinį darbą, diskutuosime apie šių dailininkų meno prasmę ir vertę: ar jų kūriniai nėra tapę greito vartojimo prekėmis, ar jie išlaiko edukacinę vertę, ar gali paveikti žmonių jausmus, keisti gyvenimus, gal net turėti terapinį poveikį. Po rimtų kalbų apie meno poveikį žmogui pereisime prie linksmesnių trafaretų ir stengsimės šmaikščiai pažiūrėti į rimtus meno kūrinius.
Ši edukacinė programa leis „prisijaukinti meną“ ir integruoti jį į kasdienį gyvenimą, skatindama dalyvius giliau pažinti meno pasaulį ir kūrybiškai jį pritaikyti.


Tauragės krašto muziejaus „Santaka" padalinys – Tremties ir rezistencijos muziejus yra įkurtas autentiškame buvusios NKVD būstinės pastate. Šiuolaikinės, moderniai atnaujintos muziejaus ekspozicijos su kalinimo kamera, karceriu, tardytojo kabinetu, partizanų bunkeriu pristato lankytojams Lietuvos tremties bei rezistencijos laikotarpių istoriją. Edukacijos metu susipažinus su visomis ekspozicijomis bei eksponatais, dalyviams reikės surasti eksponatus, kurių nepastebėjo apžvalginės ekskursijos metu. Eksponatų teks ieškoti visiškoje tamsoje, pasišviečiant tik žibintuvėliu ir orientuojantis erdvėje pasitelkiant  stilizuotą žemėlapį, sudarytą specialiai šiai edukacijai. Šio edukacinio užsiėmimo tikslas per patyriminius pojūčius – sudominti lankytojus tremties ir rezistencijos istorija, ugdyti jų pilietiškumą ir patriotiškumą, o svarbiausia – ugdyti atidumą.


Medicinos raida: nuo ankstyvaus amžiaus iki dabar

MEDICINOS RAIDA: NUO ANKSTYVAUS AMŽIAUS IKI DABAR? Su kiekviena diena technologijos vis žengia pirmyn ir tobulėja, visose srityse, medicinoje ne išimtis. Medicina vis tobulėja ir galime pastebėti labai ryškią medicinos raidą nuo ankstyvaus amžiaus iki dabar. Šiais laikais labai svarbu, supažindinti jaunąją kartą, ne tik su esamais medicinos įrankiais ir gydymo būdais, bet taip pat supažindinti, kaip tie įrankiai pasikeitė, kaip pasikeitė gydymo būdai ir kaip tai padeda mums šiandieniniame pasaulyje.
Tai edukacija kurios metu vaikai susipažins su medicinos raida, kaip keitėsi medicinos prietaisai ir įrankiai, tokie kaip stetoskopas, kraujo spaudimo aparatas, refleksų plaktukas ir kt. Vaikai susipažins su gydymo būdais kurie buvo taikyti seniau ir kokie gydymo būdai yra taikomi dabar.


Karalaičio Kazimiero idealą nusako psalmės žodžiai: „Tas, kurio rankos nekaltos ir širdis tyra“ (Ps 24, 4). Jaunasis princas gyveno tuo metu, kai karališkojo luomo pranašumai ir valdovo politinė galia teikė daug privilegijų, garantavo prabangą ir gyvenimo malonumus. Tam atsispirti, priešintis šeimai, aplinkinių spaudimui gyventi „kaip visi“ reikėjo daug drąsos. Pasidalinę istorijomis apie karalaičio gyvenimą, jo būdą, žaisime atradimų žaidimą – sudėliosime šv. Kazimiero atvaizdą ir visą jo gyvenimo bei gerbimo istoriją.


Veiklos aprašymas: Žodį robotas sugalvojo visai ne mechanikas, o rašytojas. Daugelis rašytojų kūrė kūrinius, kuriuose herojai buvo ne vien tik žmonės, bet ir robotai. Skaitytojai dievino mokslinę fantastinę literatūrą, kurioje vaizdžiai buvo pasakojama apie tai, kokia gali būti ateitis. O ateityje buvo vaizduojama daugybė unikalių ir nežinomų technologijų, minimi robotizuoti humanoidai, gyvensiantys tarp žmonių. Po Antrojo Pasaulinio karo buvo pradėti gaminti pirmieji robotai - žaislai. Edukacijos metu mokiniai paanalizuos pirmuosius robotizuotus išradimus literatūroje ir kultūroje. Sužinos, kaip atrodė pirmieji robotai – žaislai. Bus ugdomas kritinis mąstymas, nes turės palyginti senovėje kuriamas robotus su šių laikų robotais. Taip pat ugdomos techninės, kūrybinės ir meninės kompetencijos, nes užsiėmimo metu pagamins roboto modelį, sujungs jį su energijos šaltiniu ir varikliu. Pažintinė dalis: teorinės dalies metu mokiniams bus parodyta vaizdinė medžiaga apie robotų atsiradimą literatūroje ir pop kultūroje. Kūrybinė veikla: iš skirtingo tipo medžiagų sukonstruos roboto modelį. Praktinė mokslinė veikla: modelyje sujungs elektros šaltinį su varikliu, kurio dėka robotas judės ir suksis. Tikslas - susipažinti su robotų atsiradimo istorija literatūroje ir pop kultūroje.


Pynimas turi ypatingą savybę – kad ir kaip stengtųsi pynėjas, visiškai vienodo gaminio nupinti neįmanoma.  Dalyviai pirmą kartą susitiks su nauja medžiaga, žilvičio vytele ir jos paruošimu darbui (mirkymas).  Kiekvienas dalyvis turės galimybę pridėti fantazijos ir darbo, užsispyrimo ir kantrybės, patirti kūrybos džiaugsmą ir  savo rankomis pasigaminti saldaiinę. Mokiniai įgytas žinias pasitikrins žaisdami Kahoot žaidimą „Pynimas iš vytelių“.  Užsiėmimo pabaigoje vyks refleksija.


Pasinerk į Šekspyro pasaulį su „Hamleto dėžute“!

„Hamleto dėžutė“ – tai interaktyvi edukacinė programa, skirta supažindinti vaikus su viena iš svarbiausių teatro istorijos pjesių – Viljamo Šekspyro „Hamletu“. Edukacijoje pasitelkiant kamishibai teatrą, popierines lėles ir kūrybines bei interaktyvias užduotis, mokiniai bus įtraukti į įspūdingą kelionę po Šekspyro pasaulį.

Ką vaikai patirs edukacijos metu:

Susipažins su „Hamleto“ pjesės siužetu ir veikėjais: Edukacijos pradžioje vaikai trumpai susipažins su „Hamleto“ pjesės siužetu ir pagrindiniais veikėjais.
Tyrinės kamishibai teatrą: Vaikai turės galimybę tyrinėti kamishibai teatrą, kuris yra kilęs iš Japonijos ir jau XII amžiuje buvo naudojamas vienuolių budistų.
Kurs lėles: Edukacijos metu vaikai susikurs lėles, vaizduojančias „Hamleto“ pjesės veikėjus.
Atliks įvairias užduotis: Vaikai gaus įvairių kūrybinių ir interaktyvių užduočių, pavyzdžiui, pildys anketą remiantis pjese, diskutuos filosofiniais pjesės klausimais, turės įsiminti įvairias legendines pjesės frazes, fantazuos kaip sureaguotų jeigu pamatytų vaiduoklį ir kt.
Edukacijos pabaigoje mokiniai suvaidins jiems specialiai adaptuotą „Hamleto“ versiją: atliks  „Hamleto“ vaikišką versiją, kurią patys sukurs naudodami kamishibai teatrą ir popierines lėles.

Edukacijos tikslai:

Supažindinti vaikus su Viljamo Šekspyro „Hamletu“
Ugdyti vaikų kūrybiškumą, vaizduotę ir kritinį mąstymą
Skatinti vaikų domėjimąsi teatru ir literatūra
Lavinti vaikų estetinį skonį
Ugdyti vaikų gebėjimą dirbti grupėje ir bendradarbiauti
Padėti vaikams tapti kultūriškai sąmoningesniems

„Hamleto dėžutė“ – tai unikali galimybė vaikams interaktyviai ir įdomiai susipažinti su viena iš svarbiausių teatro istorijos pjesių. Kviečiame mokytojus registruoti savo klases į edukacijas!


Edukacinė programa „Pynimas iš vytelių“ 9-12 kl. mokiniams

Pynimas iš vytelių yra senas liaudies amatas. Kiekviename kaime buvo savas pynėjas, kuris pindavo krepšius kasdienei buičiai. Šie pinti krepšiai buvo skirti duonai, bulvėms ir kitoms daržovėms, obuoliams, uogoms bei grybams rinkti. Pynimo menas tebegyvuoja mūsų šalyje ir šiandien, o pintų gaminių formos, konstrukcija, ir pynimo žaliavos panašios į tas, kurios buvo naudojamos praėjusiuose šimtmečiuose. Edukacinė programa „Pynimas iš vytelių“ skirtas 9-12 kl. mokiniams, kurios tikslas supažindinti ir skatinti mokinių domėjimąsi lietuvių senuoju amatu – pynimu iš vytelių, siekiant jį išsaugoti bei perduoti patirtį ir žinias ateities kartoms. Edukaciją veda sertifikuotų tautinio paveldo produktų kūrėja, senojo pynimo amato puoselėtoja.
Užsiėmimo metu dalyviai supažindinami su pynimo amatu, jo ištakomis, istorija, reikalingomis priemonėmis, pynimo technologija, raštais, panaudojimo galimybėmis. Edukacijos metu mokiniai pins įvairius suvenyrinius krepšelius, saulutes ir kt.,   išmoks atlikti darbų apdailą. Kurdami prasmingai ir kūrybiškai leis laisvalaikį, giliau suvoks daikto ir darbo vertę. Edukacijos pabaigoje laukia refleksija – aptarimas. Darbeliai kartu iškeliaus su mokiniais į mokyklą ar namus.


Kaip jaustis scenoje laisvai ir užtikrintai? Viešojo kalbėjimo dirbtuvės.

Renginio tikslas yra išmokyti dalyvius viešojo kalbėjimo ir efektyvaus komunikavimo pagrindų.
Tai leis jiems jaustis užtikrintai scenoje bei efektyviai, įtaigiai, drąsiai, užtikrintai komunikuoti siekiant išreikšti save įvairiose srityse.
Gautos žinios ir suformuoti įgūdžiai bus naudingi pamokose, pristatant projektus (idėjas, pozicijas), laikant egzaminus ir įskaitas, taip pat dalyvaujant diskusijose, susirinkimuose, debatuose, vedant renginius.

Programa:
1. Iš ko susideda komunikacijos srautas ir kaip jį valdyti?
2. Teisinga, elegantiška stovėsena – pasitikėjimo savimi ir teigiamo pirmojo įspūdžio pagrindas.
3. Gestai – jų poveikis komunikavimo efektyvumui, auditorijos dėmesio išlaikymui bei pranešėjo vidinei būsenai.
4. Balso skambėjimas, balso treniravimo principai.
5. Akių kontaktas.
6. Jaudulio valdymas.
7. Improvizacija kalbant viešai ir bendraujant.
8. Veiksmingas, įtaigus argumentavimas.

Mokymo metodika: pristatomi kiekvienos temos pagrindiniai principai, praktinė treniruotė, trumpi iliustraciniai filmukai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija