Pasakojamoji ir dainuojamoji tautosaka (nuotolinė paslauga)

Pažintis su dainuojamąja ir pasakojamąja tautosaka bei kupiškėnų patarme, skatinant mokinių domėjimąsi įvairiais tautosakos žanrais, padedant suvokti etninio paveldo savitumą.


Edukacija Skaitmeninė tapatybė siekia padėti mokiniams suvokti skaitmeninio pasaulio esmę, kaip jis veikia ir kokios galimybės ir iššūkiai jame egzistuoja. Ši edukacija siekia sujungti kultūros ir skaitmenine tapatybe, skatindama mokinius suprasti ir įsisavinti kultūros paveldą bei meno formas per šiuolaikines technologijas. Siekiama mokiniams suteikti žinias ir įgūdžius, kurie leis jiems kritiškai vertinti informaciją, kūrybiškai naudotis skaitmeninėmis priemonėmis, saugiai naudotis internetu ir suprasti savo skaitmeninę tapatybę. Mokiniai mokosi internetinio saugumo, privatumo ir sužino apie skaitmeninį etiką. Ši veikla siekia lavinti mokinių skaitmenines įgūdžius, įskaitant informacijos paiešką, kritinį mąstymą, problemų sprendimą ir technologinį raštingumą. Mokiniai įgyja gebėjimus naudotis skaitmeninėmis technologijomis ir priemonėmis bei efektyviai bendrauti ir dirbti skaitmeninėje erdvėje. Taip pat aiškinasi, kaip tapti atsakingais ir sąmoningais skaitmeninės erdvės piliečiais. Jie supranta savo teises ir pareigas internete, sužino kaip atpažinti ir reaguoti į interneto sukčius, supranta informacijos patikimumo vertinimą ir kritinį mąstymą, taip pat įgyja gebėjimų vystyti teigiamus santykius ir bendradarbiauti internete. Skaitmeninė tapatybė skatina mokinius kūrybiškai naudoti skaitmenines technologijas ir priemones. Jie gali išreikšti save, kurti originalius projektus ir idėjas, eksperimentuoti su skaitmeniniais kūrybos ir programavimo įrankiais bei ieškoti naujoviškų būdų spręsti problemas. Edukaciją vykdo patyrę edukacijų specialistai, turintys žinių ir patirties šioje srityje.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Lėliu kalėda, kalėda 5-8 kl. išvykstamasis (Kauno m. ir rajone)

Užsiėmime įsitraukiama į turiningo ir mąslaus Advento meto bendruomenės ryšių stiprinimą, jungiantį senuosius papročius ir tikėjimus su šiuolaikinio žmogaus būdu, poreikiu kartu jaustis gražioje pasakoje, gamtos ir bendruomenės bei aukštesnės esaties dalimi. Atvykę į užsiėmimą mokysitės šviesiai ir džiugiai įsitraukti į advento – atėjimo – metą. Kursime bendrystės jausmą darbu - lipdysime bendrą žvakę - ir žodžiu - patirsite advento laikotarpio pasaką, kuriai nuo seno ir skiriamas šis vis tamsėjantis laikas. Aptarsime, kas buvo svarbu žemdirbių bendruomenėje, kodėl anksčiau žmonių poreikiai ir santykiai skyrėsi nuo šiandieninių, apmąstysime, kas aktualu šiandieninėje visuomenėje. Išmoksite 2-3 advento laikmečio dainas ir 2 žaidimus, kuriuos galėsite dainuoti ir žaisti savo šventėje. Rekomenduojamas etnokultūriniam ugdymui. Užsiėmimą galima pritaikyti vaikams su judėjimo, intelekto negalia. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Šv. Velykos – linksma pavasario pasitikimo, atsigaunančios gamtos pažinimo, bendruomenės ryšių stiprinimo šventė, jungianti senuosius papročius ir tikėjimus su šiuolaikinio žmogaus būdu. Užsiėmimo metu susipažinsime su Šv. Velykų ilgametės tradicijos gyvavimo priežastimis, vertingu ir įdomiu šventės muzikiniu-improvizaciniu paveldu bei naujomis jų prasmėmis: mokysimės priešvelykinio (Verbų), Velykų ir povelykinio (iki Atvelykio) folkloro, aptarsime, kurios jo dalys yra mums aktualios šiandien bei kodėl senovėje žmonių poreikiai ir santykiai skyrėsi nuo dabartinių. Užsiėmimo metu kursime savo velykinę kapelą – muziką iš gamtinių ir edukacinių priemonių, žaisime smagius Velykų žaidimus ir dainuosime. Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti mokinius su Velykų šventės tradicijomis Lietuvoje; populiarinti tautinės muzikos paveldą. Šiam tikslui pasiekti keliami uždaviniai: 1. Pristatyti Velykų šventės tradiciją ir jos išaiškinti jos prasmę. 2. Supažindinti su Velykų papročiais, apeigomis, žaidimais ir muzika. 3. Įtraukti vaikus į praktinę-kūrybinę veiklą: pasimokyti groti improvizuotais instrumentais velykinėje kapeloje, šokti ratelius-žaidimus, dainuoti velykines dainas, suptis improvizuotomis supynėmis. Siekiami rezultatai: 1. Įgytos žinios apie senąją Velykų tradiciją. 2. Išmoktas bent 1 ratelis-žaidimas. 3. Susipažinta su muzikavimo tautiniais instrumentais pradmenimis. Naudojami metodai: Iliustruojantis pasakojimas. Žodinis aiškinimas. Pratybos. Demonstravimas. Ugdomosios kompetencijos: Funkcijos ir pasekmės sąryšio suvokimas. Komandinio darbo. Kultūrinio sąmoningumo. Užsiėmimą galima pritaikyti vaikams su judėjimo, intelekto negalia. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Alytaus miesto teatras atveria duris dar mažai Lietuvoje pažįstamam šiuolaikinės klounados žanrui ir kviečia į spektaklį vaikams „Čiurlionio pasaka“. Spektaklį apie žymųjį dailininką ir kompozitorių Mikalojų Konstantiną Čiurlionį kuria šio žanro Lietuvoje pradininkas, režisierius Žilvinas Beniušis.
Spektaklio epicentre – pats Čiurlionis, apie kurį pasakoja jo dukra Danutė, gimusi beveik tuo pat metu, kuomet Čiurlioniui teko išeiti iš šio gyvenimo. Ji apie Čiurlionį pasakoja lyg kurdama pasaką, pilną ryškių veikėjų ir stebuklingų su tikrove (bei kūryba) susijusių įvykių. Visas veiksmas vyksta dailininko studijoje, kuri tampa jo gyvenimo ir fantazijos vieta.
Komiška ir kartu stebuklinga atmosfera kuriama aiškios fizinės vaidybos ir magiškos scenografijos, susijusios su menininko tapybos darbais, dėka. Spektaklyje Čiurlionis vaizduojamas kaip linksmas čapliniškas herojus, plačia širdimi, nuolat įsiveliantis į komiškas situacijas. Jo gyvenimas – tarsi cirko pasirodymas, kuriame niekada netrūksta truputį magiškų elementų.
Spektaklis skirtas vaikams nuo 6 metų ir visai šeimai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kalėdos - ypatinga metų šventė, suburianti visą šeimą. Ir tremtyje ši šventė nebuvo pamiršta. Žmonės visomis išgalėmis stengėsi išsaugoti Kalėdų tradicijas, džiaugsmą, viltį ir sukurti šventę savo vaikams. Edukacinės programos metu išgirsime mažos mergaitės Danutės istoriją apie meilę, džiaugsmą, pasiaukojimą, bendrystę ir viltį. Kartu gaminsime kalėdines dovanėles, puošime eglutę ir dainuosime daineles.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Statom paukščiams namus (3 ir 4 klasės moksleiviams)

Edukacijos metu vaikai turės galimybę gamtos pažinimo, technologijų pamokas patirti realioje aplinkoje bei integruoti tautosakos žinias apie paukščius. Edukacijos metu naudojami metodai: pasakojimas, informacijos analizė, vaizdinių pavyzdžių pateikimas, audio įrašai, aktyvūs klausimai ir atsakymai, žaidimai, praktinė edukacijos dalis – inkilų dirbtuvės, skirtos zyliniams paukščiams arba varnėnams ir inkilų kėlimas į medį.
Edukacija „Statom paukščiams namus“ -  tai ne tik unikali galimybė iš arčiau susipažinti su  nepaprastai įdomiu paukščių gyvenimu, bet ir galimybė turiningai praleisti laiką bei savarankiškai susikurti unikalius inkilus komandose.
Teorinės dalies metu vaikai išgirs apie paukščių simboliką lietuvių tautosakoje (gervės įvaizdį lietuvių tautosakoje) bei gervės simboliką kitose šalyse kaip Japonija, Graikija, Egiptas. Sužinos kos svarbus žmogaus ryšį su paukščiais ir apie tai, kokie paukščiai praneša apie virsmus gamtoje. Įgis žinių apie Lietuvoje žiemojančias ir išskrendančias paukščių rūšis bei išmoks juos atpažinti. Sužinos kokios rūšys gyvena miškuose, o kokios miestų parkuose.  Taip pat sužaisime paukščių balsų atpažinimo žaidimą, pamėgdžiosime paukščių garsus. Supažindinsime su idomybėmis apie kitus pasaulio paukščius.
Šio užsiėmimo metu su mokiniais apžvelgsime inkilų atsiradimo istoriją ir raidą, susipažinsime su pagrindiniais inkilų tipais, jų gamybos principais ir technikomis. Aptarsime inkilų kėlimo skirtumus ir ypatybes. Moksleiviai supažindinami su gamybai reikalingomis priemonėmis.
Praktinės dalies metu vaikai pritaiko gautas teorines žinias ir patys savarankiškai konstruoja inkilus komandose iš paruoštų ruošinių. Po to inkilus komandose dekoruoja lietuvių liaudies ornamentais.
Susikonkstravę inkilus drauge keliaujame juos iškelti. Papasakojame kokiame aukštyje keliami inkilai atsižvelgiant į paukščių rūšis ir parodome kaip iškelti inkilą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ar žinote, kad Kauno pilyje yra paslėptas lobis? Iki šiol dar niekam nepavyko jo rasti – galbūt jūs būsite tas laimingasis, kuriam pasiseks?
Užsiėmimas gali būti vedamas vaikams su protine negalia. Apie tai prašome informuoti užsakymo formoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Pagrindinis edukacinio užsiėmimo tikslas - supažindinti su pagrindinėmis laikrodžių dalimis (ciferblatu, rodyklėmis) ir kaip laikrodžio tobulinimas keičia žmogaus gyvenimą. Edukacinio užsiėmimo pradžioje vaikai supažindinami su ciferblatu, valandine, minutine, sekundine rodykle. Paaiškinama, kaip gyveno žmonės su viena valandine rodykle, minutine ir sekundine. Sekančioje užsiėmimo dalyje įtvirtiname žinias pasidarydami laikrodžio modelį. Užsiėmimo dalyvis ciferblatą spalvina, dekoruoja. Nuspalvinus ciferblatą surašomi skaičiai. Šio užsiėmimo metu kiekvienas vaikas tampa laikrodininku, o pasidarytas unikalus laikrodžio modelis tampa puikia priemone mokantis pažinti laikrodį.


Susipažink su Lietuvos architektūriniais objektais konstruojant su LEGO

BRICKS4KIDZ edukacinis renginys supažindins vaikus su Lietuvos architektūra ir kultūriniu bei tautiniu paveldu per konstravimą su LEGO. Vaikai ne tik įgis kultūrinių, tautinių žinių, bet ugdys kūrybiškumą, kritinį mąstymą, bendradarbiavimą ir kompleksiškai ruošis ateičiai. Konstruosime: Gedimino pilį, Valdovų rūmus, Prezidentūros rūmus ir dar daugiau. Per potyrį konstruojant skirtingus modelius, vaikai lengviau įsisąmonins Lietuvos architektūros istoriją ir kultūrinį pavedą. Jie supras kaip vienas ar kitas pastatas pastatytas, kokių principų reikia laikytis norint jį pastatyti. Mes tikime, kad vaikai mokosi geriausiai per veiklą, kuri skatina jų smalsumą ir kūrybiškumą, LEGO yra puiki priemonė įgyvendinti šį tikslą.

Naudojamos priemonės: lego edukaciniai konstruktoriai, instrukcijos, skaidrės. Visomis edukacijai reikalingomis priemonėmis pasirūpina edukatoriai.
Kas yra energija? Kas yra atsinaujinti ir neatsinaujinanti energija? Kokią įtaką turi atsinaujinančios energijos ištekliai gamtai, kultūriniam gamtos paveldui? Edukacinio renginio metu vaikai sužinos įdomių faktų ir naudingų dalykų apie atsinaujančios energijos išteklius, jų reikšmę gamtos paveldui bei formuojamą įtaką kultūriniam bei tautiniam ateities žmogaus identitetui. Vaikai pasiners į smagų konstravimo procesą, kurio metu sukonstruos vėjo jėgainę. Stiprinsime tvarią mąstyseną, sąmoningumą, bendradarbiavimo, komunikavimo įgūdžius, lavinsime gebėjimą priimti sprendimus, skatinsime kūrybiškumą per smagią ir įdomią patyriminę veiklą.


Keiksmažodžiai vartojami skirtingais tikslais: siekiant įžeisti, pažeminti, kaip neigiamų emocijų išraiška; kaip neigiamą atspalvį kokiam nors elgesiui suteikiantis žodis; kaip vaizdingo pasakymo dalis nekultūringoje kalboje; kaip stilistinė priemonė grožinėje literatūroje ir t. t. Šiandieninio gyvenimo realija yra tokia, kad necenzūrine kalba kalbantys jaunuoliai jau nieko nestebina. Tai priklauso ir nuo socialinės terpės, ir nuo išsilavinimo lygio, vidinės kultūros. Lietuviškų keiksmų retai beišgirsi. Dažnai nesusimąstoma, kodėl, kokiu tikslu keiksmažodžiai vartojami. Tiesiog vos ne po kiekvieno žodžio įterpiamas keiksmažodis tampa „vaizdingos“ kalbos dalimi ir būtinybe. Ar daug žinote lietuviškų keiksmažodžių?


Ekskursija Alytaus archeologijos muziejuje

Archeologinę ekspoziciją sudaro trys dalys. Pirmoji pristato akmens amžiaus radinius Lietuvoje ir titnago reikšmę Pietų Lietuvoje, čia rastus dirbinius iš šios gamtinės medžiagos. Antroji skirta geležies amžiui, jos akcentas – jotvingių genčių gyvenimas. Trečioji – duoklė miestui, nes ir pati ekspozicija įkurta Pirmajame Alytuje. Archeologų radiniai pasakoja Alytaus istoriją nuo jos ištakų iki XVI amžiaus, kai Dzūkijos sostinei buvo suteiktos miesto teisės. Ekspozicijoje galima apžiūrėti archeologų radinius iš piliakalnio papėdės kapinyno ir Pirmojo Alytaus aikštės. Lankytojai gali patys išbandyti akmenines girnas grūdams malti, akmens šlifavimo, medžio drožimo darbus senaisiais padargais. Ekskursiją papildo virtualus žaidimas apie priešistorinius laikus bei virtualus žaidimas „Pastatyk gynybinę pilį“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


VALDOVŲ RŪMŲ MUZIEJUS–PASLAPČIŲ KARALYSTĖ

Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Kviečiame susipažinti su istorijos ir kultūros paveldo karalyste – Valdovų rūmų muziejumi. Mūsų susitikimo metu aiškinsimės kas yra muziejus, kokias istorijos paslaptis saugo jo ekspozicijos ir kaip jas atskleisti. Sužinosite apie Lietuvos didžiųjų kunigaikščių rezidencijos ir jos teritorijos raidą nuo XIII–XVII a. Pasivaikščiosime tarp mūrų, kuriuos gaubia atkurtas Valdovų rūmų pastatas, apžiūrėsime šioje teritorijoje aptiktus unikalius archeologinius radinius. Patys tyrinėsite – ieškosite ir bandysite atkoduoti vitrinose saugomų daiktų paskirtį.  Veiklas tęsime menėse su atkurtais istoriniais interjerais. Čia ieškosime architektūrinių detalių būdingų Gotikai, Renesansui ir Barokui. Išsiaiškinsime ką šie žodžiai reiškia ir kuo skiriasi pagal jų stilių atkurtos menės. Ir ne tik – daug sužinosit ir apie pačius Rūmų šeimininkus, o taip pat bandysime atrasti dvaro ir Vilniaus miesto kultūrines jungtis.
Šį edukacinį užsiėmimą rekomenduojame mokinių grupėms, kurios rengiasi atvykti į Valdovų rūmų muziejų pirmą kartą.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Kokias istorijas mena senosios Pasvalio kapinės...

P. Avižonio (anksčiau Kapų) gatvės kapinės uždarytos 1949 m. Pačiame Pasvalio miesto centre jas supa aukšti seni medžiai ir juodųjų kovarnių kolonijos. Šių dienų moksleiviai retai čia užsuka, nebent pakviesti mokytojo entuziasto... Ekskursijos metu, pasakodami apie čia palaidotus žmones, padėsime moksleiviams geriau pažinti praėjusių amžių istoriją, o išlikusios nuotraukos padės geriau įsivaizduoti, kaip viskas atrodė praeityje. Lankydamiesi kapuose prisiminsime garsiuosius Medinių kaime gimusius Vileišius, prof. oftalmologą Petrą Avižonį ir jo artimuosius, žymų Pasvalio krašto knygnešį Kazį Gumbelevičių bei kitus į amžinybę išėjusius kraštiečius. Prisimindami palaidotus žmones, kartu atkreipsime dėmesį ir į antkapius, aptinkamus šiose istorinėse kapinėse. Autentiški tipiniai kario kryžiai kvies pagerbti 1919–1920 m. Lietuvos Nepriklausomybės kovose žuvusiųjų atminimą. Prie knygnešio K. Gumbelevičiaus kapo mokiniai gauna užduotį – aplankyti paminklą knygnešiams ir namą Vaškų gatvelėje su išlikusiomis knygų slėptuvėmis durų staktose, Ši ekskursija primins tuos, kurie gyveno ne sau, o dėl mūsų visų giedresnės ateities.


Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

Edukacinė programa sudaryta iš dviejų dalių. I dalis – pažintis su viena seniausių pasaulyje tekstilės rūšimi - veltiniu; II dalis – nuotaikingas veltinio teatro galimybių pristatymas. Programos dalyviai supažindinami su viena seniausių pasaulyje tekstilės rūšimi, veltinio teatro lėlių struktūra, gamybos būdais ir valdymo technika. Sekama (skaitoma) pasiūlyta lietuvių liaudies pasaka (pvz., „Dangus griūva“ arba pasirinkta pasaka iš Eszes Hajnal „Išminčiukų pasakaitės“). Vaikai pasiskirsto vaidmenis, padedant bibliotekos darbuotojams, gamina veikėjus kūrybinėse dirbtuvėse, kuria vaidinimą bibliotekos Veltinio teatre ir po trumpos repeticijos vaidina. Jeigu didelė grupė, vaidiname du kartus. Vieni būna žiūrovai, o kiti aktoriai (Veikėjai). Edukacijoje ugdomas mokinių kūrybingumas, estetiniai jausmai, emocinės kompetencijos, vertybinės nuostatos, lavinami skaitymo įgūdžiai, tobulinami klausymo ir kalbėjimo įgūdžiai, turtinama kasdienė kalba. Terapiniam edukacijos pobūdžiui tinkanti veltinio audinio tekstūra labai maloni vaikų pirštams. Veltinis lavina smulkiąją motoriką, formuoja taktilinius bei sensorinius pojūčius, švelnus audinio paviršius leidžia vaikui, vedžiojant pirštuku, geriau įsiminti formas. Piešdami, karpydami, klijuodami, vaidindami vaikai mokysis kūrybinės improvizacijos.


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Edukacinė programa „Fotografija: pasaulis degtukų dėžutėje“ supažindina su įvairiais fizikos ir chemijos mokslo reiškiniais ir jų taikymu praktikoje: kine, dailėje, fotografijoje. Edukacinis užsiėmimas atskleidžia jo dalyvių kūrybingumą, sužadina vaizduotę ir leidžia per eksperimentinę patirtį žavėtis ir stebėtis mus supančią kultūrinę aplinką. Programoje pristatoma fotografijos proceso teorija, tai leidžia labiau įsigilinti į fotografijos kultūrą, suprasti, kaip toli pažengė šiuolaikinės technologijos leidžiančios fotografiją atlikti akimirksniu. Taip pat, praktinė dalis ugdo kūrybiškumą, kantrumą, papildo fizikos ir chemijos mokslų taikymą, jį priartina prie kasdienybės praktikų. Programa užtikrina kultūros patirčių įvairovę - skatina ir ugdo lankymosi muziejuje įpročius, leidžia į kultūrinius reiškinius, tokius kaip fotografija pažvelgti per mokslo prizmę, taip pat suteikia galimybę kritiškai vertinti fotografijos meną, ir galimybę patiems sukurti savą analoginės fotografijos kūrinį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinis užsiėmimas, supažindinsiantis su tarpukariu IX forte veikusiu Kauno sunkiųjų darbų kalėjimo padaliniu. Dalyviai turės galimybę lankytis autentiškose erdvėse, susipažins su įkalinimo įstaigos struktūra, vidaus taisyklėmis ir bausmių sistema. Visur bus matomi tuometinių kalinių kasdienybės, buities, darbų ir gyvenimo sąlygų pėdsakai, ženklai... Atskiras dėmesys skiriamas politinių kalinių turėtiems ir platintiems nelegaliems leidiniams, tokios rūšies spaudos atpažinimo momentams.


Atstatyti bunkeriai laisvės kovų istorija prabyla

Tikslas – plačiau susipažinti, pagilinti žinias ir gebėjimus pokario laisvės kovų istorijos tema ir jos reikšme mūsų valstybingumo atkūrimui, per praktinius užsiėmimus ir asmeninį potyrį nors trumpam pajusti partizanų gyvenimo bunkeryje kasdienybę.
 Veiklos metu ugdyti moksleivių kritinį mąstymą, savivertę, motyvaciją domėtis istorija, gebėti dirbti komandoje, atlikti užduotis mokantis bendrauti ir  bendradarbiauti.
 I dalis edukacijos vyksta muziejuje, kur moksleiviai plačiau supažindinami su laisvės kovų istorija, dokumentais, nuotraukomis, ginklais, kovos taktika, šio krašto Algimanto ir Vytauto partizanų apygardose veikusiais kovotojais, partizanų uniformomis ir jų atsiradimo subtilybėmis, partizanų priesaikos žodžiais.
 II dalis edukacijos vyksta muziejaus erdvėse esančiame bunkeryje. Moksleiviams sudaryta galimybė bet kuriuo metų laiku pajausti laisvės kovotojo gyvenimą uždaroje erdvėje. 2017 m. muziejaus teritorijoje pastatyta partizanų Streikų bunkerio kopija. Dalis moksleivių turi galimybė apsirengti partizanų uniformomis, jos specialiai pasiūtos edukacijoms, eina į bunkerį kur susipažįsta su partizanų gyvenimo buitimi, bunkerio statymo ypatumais, paragauja partizaniško maisto, skaito partizanišką spaudą. Su edukatoriumi pabūna užsidarę bunkeryje visiškoje tyloje ir tamsoje, taip nors kiek bando pajusti to meto realybę. Edukacijos pabaigoje vyksta refleksija taikant įvairius mokymo metodus.
Apsilankymas muziejuje ir dalyvavimas edukacinėje programoje pagilins teorines žinias įgytas pilietinio ugdymo ir istorijos pamokų metu apie laisvės kovotojus. Formuos patriotiškumo ir meilės Tėvynei jausmus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija Bernardinų sodas - „Nuo daržo iki vasaros teatro“

Pačioje Vilniaus senamiesčio širdyje įsikūrusi gamtos oazė – Bernardinų sodas, mėgstama pramogų ir poilsio vieta. Senais laikais, šią pelkėtą vietą savo namais pavertė į Vilnių atvykę vienuoliai pranciškonai, čia pasistatę bažnyčią ir vienuolyną, pasisodinę derlingus daržus ir žaliuojantį sodą su tvenkiniais, kanalais ir aplink dūzgiančiomis bitėmis. Tačiau parko istorija susijusi ne vien su vienuoliais. Čia būta prabangių restoranų, bufetų, vasaros teatras, net ir palmė džiugino sodo svečius. Edukacinės ekskursijos tikslas – supažindinti dalyvius su unikaliu istoriniu architektūros paminklu, atskleisti jo vertybes ir ugdyti kultūrinį – istorinį sąmoningumą. Pristatyti daugiau nei 500 metų čia gyvenančių vienuolių pranciškonų kasdienybę, tradicijas ir šventes. Ugdant pastabumą ir dėmesį skatinti surasti ir pažinti sode augančių augalų ekspozicijas, tobulinti gebėjimą geriau suprasti jų panaudojimo galimybes ir naudingąsias savybes. Pasitelkiant vizualinę medžiagą (nuotraukas, žemėlapius, atvirukus), edukacinius ir teminius žaidimus, gyvai tyrinėti sodo aplinką ir atrasti jame įvykusius landšafto ir architektūros pokyčius: dingusius, nugriautus pastatus ir paminklus, dirbtinai sukurtą upės vagą, buvusias ir esamas augalų kolekcijas. Moksleiviams suteikiama galimybė tyrinėti ir interpretuoti, matyti detales, vertinti ir saugoti gamtos, kultūros ir architektūros paveldą.


Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Moksleiviai bus supažindinami su etnografine ekspozicija, duodamos užduotis surasti baltiškų simbolių, edukacinėje klasėje bus pateikiama platesnė informacija apie baltų simboliką ir jos reikšmę, pagal gautą informaciją reikės sukurti suvenyrą su baltų simbolika (skirtukai, amuletai , papuošalai).


Kultūrinės edukacijos užsiėmimo „Susipažink su Kauno istorija“ metu pasitelkdami elektroninius žinynus „Kaunas: datos ir faktai“ (datos.kvb.lt/) ir „Žymūs Kauno žmonės: atminimo įamžinimas“ (atminimas.kvb.lt/) susipažinsite su svarbiausiais Kauno kultūros paveldo objektais ir miesto istorijos įvykiais. Lietuvos istorijos žinias papildysite Kauno miesto ir apylinkių istorijos žiniomis ir mokysitės jas kūrybiškai pritaikyti. Lavinsite informacijos paieškos įgūdžius, atliksite kritinį informacijos vertinimą skatinančias užduotis. Surinkdami dėliones susipažinsite su įvairių tautų kultūros paveldo objektais Kaune. Edukacijos pabaigoje kursite ir pristatysite piešinius „Kaip Kaunas atrodys 2050 metais“, kuriais atskleisite savo kūrybingumą. „Susipažink su Kauno istorija“ – edukacija žingeidžiai ir kūrybingai klasei!
Kultūrinės edukacijos užsiėmimo „Susipažink su Kauno istorija“ tikslas – pagilinti moksleivių Lietuvos ir Kauno istorinių įvykių ir procesų sąmoningą suvokimą, mokykloje įgytas bendrąsias istorijos dalyko žinias jungiant su lokalinės istorijos (Kauno miesto ir apylinkių) žiniomis bei plėsti mokinių kultūrinį akiratį, ugdyti kritinį mąstymą bei kūrybingumą.
Uždaviniai: 1) moksleiviams aktualizuoti Kauno miesto ir jo apylinkių kultūros paveldo objektus; 2) supažindinti su istoriniais įvykiais Kaune, žymiais kauniečiais, turėjusiais didelę reikšmę Lietuvos istorijai; 3) plėtoti moksleivių informacijos paieškos bei kritinio jos įvertinimo įgūdžius; 4) skatinti patikimų ir patrauklių bibliotekos informacijos išteklių naudojimą; 5) ugdyti mokinių kūrybingumą atliekant piešinius „Kaip Kaunas atrodys 2050 metais“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Kokie žodžiai tinka menui? Apie kūrybą ir istoriją (9-12 kl.)

Kaip XVII a. lipdiniai ir freskos susiję su šiuolaikiniais meno kūriniais? Kodėl menininkai renkasi skirtingas raiškos priemones? Ar svarbu, kokioje erdvėje yra meno kūrinys? Ką reiškia būti menininku, restauratoriumi, istoriku ar kuratoriumi šiais laikais?
Edukacijos metu skirsime laiko dviems šiuolaikinio meno kūriniams ir vienam XVII-XVIII a. dekoro elementui, išlikusiam Sapiegų rūmų sienose, aptarti. Mokiniai bus skatinami reikšti savo mintis, diskutuoti, svarstyti, atrasti ryšius, sąsajas, panašumus ir skirtumus tarp skirtingų istorinių laikotarpių ir meninės raiškos formų, o svarbiausias mintis išsineš su savimi užrašę jas atvirukuose.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Ar žinojote: jei norite muzikuoti, jums nebūtina turėti daug brangiai kainuojančių muzikos instrumentų? Kad paprastus, bet smagius muzikos instrumentus galite pasidaryti patys iš antrinių žaliavų ir nekenkti savo planetai Žemei? Šiame edukaciniame užsiėmime sužinosime, kokie yra muzikavimo būdai be įmantrių muzikos instrumentų, kaip lengva pasidaryti instrumentus savomis rankomis! Taip pat atkreipsime dėmesį į tai, kodėl mums visiems būtina tausoti savo gimtąją Žemės planetą ir kaip mes visi galime prie to prisidėti mažais, bet svarbiais veiksmais.


Edukacinis užsiėmimas „Šventiniai meduoliai“

Greičiau meilė išgaruos, nei meduolis supelys... Meduoliai – tai XIV amžiuje kartu su prieskoniais atsiradęs saldėsis iš medaus ir miltų. Meduolius kepdavo dideliais tešlos lapais ir lapą sulaužydavo. Yra išlikęs egzotiškas vokiečių pasakojimas apie tai, kaip meduolių prekiautojai, sulūžus vežimui, vieną meduolio lapą panaudoję vietoj rato. Tik vėliau pradėti formuoti įvairių formų meduoliai. Meduoliai tapo ir lietuvių tradiciniu kepiniu, jie kepami nuo Šv. Mikalojaus ir Šv. Kalėdų iki šv. Kazimiero, o po Šv. Kazimiero prasideda riestainių ir beigelių metas. Pagal praeityje populiarią ir didelę reikšmę gastronomijos istorijoje turėjusią humoralinę teoriją, ano meto sveikos gyvensenos pagrindą, medus laikytas vienu geriausių apsaugų nuo peršalimo. Todėl meduolių laikas prasidėdavęs žvarbėjant orui. Ši tradicija stipriai įsitvirtinusi Lietuvos sostinėje Vilniuje ir Vilniaus krašte. Iki šių dienų meduoliai – pagrindinė Kaziuko mugės prekė. Kulinarinių dirbtuvių metu meduolių kvapas atvers kulinarinio pasaulio pažinimo vartus. Jaunimas bus supažindintas su lietuvių tradicinės virtuvės ir kalendorinių švenčių patiekalais. Bus rodomi įrankiai, priemonės (medinės meduolių formavimo formos), maisto produktai, skirti meduolių tešlai (ruginiai miltai, medus, kiaušiniai, įvairūs prieskoniai, cukrus, sviestas). Sužinosime kas yra tešlos fermentavimas ir kiek laiko būdavo fermentuojama tešla prašmatniems meduoliams. Demonstruosime tešlos gaminimo procesą. Užsiėmimo metu bus galima išsirinkti labiausiai patikusią meduolių formą – pasagą, angelą, varpelį, margutį, širdį, ąžuolą, katiną, žirgą, elnią, kiškį, avinėlį, paukštį, gaidelį. Formuosime pasirinktos formos meduolį ir kepsime. Kol meduoliai keps, aptarsime maisto medžiagas, jų energinę vertę, kalbėsimės apie sveikatą ir kaip atsakingai, taupiai vartoti maisto produktus, gebėti teisingai juos pasirinkti siekiant geresnės gyvenimo kokybės. Kai meduoliams iškeps, savo gaminį pateiksime kaip dovaną arba lauktuves iš Utenos.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Delmonas – puošni siūta kišenė, nešiojama ant dešinio šono virš arba po prijuoste. Tai neatskiriama lietuvininkių kostiumo dalis, kituose etnografiniuose regionuose neaptinkama. Moterys į juos dėdavosi smulkius asmeniniu daiktus – maldaknygę, raktus, nosinaitę. Delmonus siūdavo iš prabangių tamsios spalvos audinių ir gražiai išsiuvinėdavo įvairiaspalviais siūlais, kraštus apsiūdavo šilkine, vilnone arba aksomine juostele.

Užsiėmimo metu viso delmono pasiūti gal ir nespėsime, bet susikurti savo raštą ir jį išsiuvinėti – tikrai taip. Užsiėmimas skatina moksleivių kūrybiškumą, loginį mąstymą, smulkiąją motoriką.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


“Muzika visiems” – tai muzikinė, edukacinė kelionė, kurios metu per grupinę improvizaciją auditorija susipažįsta su skirtingų pasaulio šalių muzikinėmis kultūromis, instrumentais bei ritmais. Šioje edukacijoje aptariami klausimai: kaip ir kodėl atsirado muzika? Kokie buvo pirmieji muzikos garsai ir instrumentai? Kas yra ritmas? Kodėl muzika kartais gali pasakyti daugiau nei žodžiai? Atsakymus į šiuos klausimus mokiniams padės surasti žinomas muzikantas, džiazo kūrėjas, multiinstrumentalistas bei edukatorius Remis Rančys. Edukacijos tikslas – supažindinti vaikus su skirtingomis pasaulio muzikinėmis kultūromis ir muzikos instrumentais. Per specialiai sukurtus muzikinius žaidimus vaikams suteikiama galimybė patiems savarankiškai muzikuoti bei improvizuoti.

Užsiėmimo metu mokiniai atliks keletą praktinių muzikinių žaidimų, kurie lavina motoriką, koordinaciją, ritmo pojūtį bei kuria geresnį grupės tarpusavio ryšį. Vaikai susipažins su netradiciniais muzikos metrais ir ritmais. Užsiėmimuose atliekami pratimai yra sukurti remiantis Afrikos bei Pietų Amerikos muzikinėmis tradicijomis bei ritualais. Edukacijoje naudojamų instrumentų geografija yra labai plati: pandeiro (Brazilija), lumzdelis (Lietuva), melodionas (Italija), dumbrelis (Norvegija), šamano būgnas (Sibiras), asalato (Senegalas), gitarlelė (Havajai).

Edukacinis užsiėmimas “Muzika visiems” – tai edukacinė muzikos pamoka, kuri pažadina ne tik kūną, bet ir sielą.


Kražių Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus kultūros centras

Edukacinė programa dalyvius nukelia į tą laikotarpį, kuomet knygnešys buvo viena svarbiausių asmenybių Lietuvoje. Čia jie supažindinami su knygnešiais ir jų keliais, kalbama apie „vargo“ mokyklą, rašoma plunksna, išmokstama Knygnešių daina. Edukacijos dalyviai taip pat išbando knygnešio dalią – avi klumpėmis, neša knygų ryšulius, „įkliuvę“ už knygų gabenimą atlieka bausmę. Įgytas žinias mokiniai užfiksuoja spręsdami kryžiažodį arba labirintą.


Žemaičių muziejaus „Alka“ Gamtos skyriuje ir autentiškoje Žemaitijos kaimo ekspozicijoje vykdomuose edukaciniuose užsiėmimuose, skirtuose ikimokyklinio bei jaunesniojo mokyklinio amžiaus vaikams ir atskiroms šeimoms. Edukacinio užsiėmimo dalyviai, apžiūrėję paukščių ekspoziciją, klausysis paukščių balsų, palygins kiaušinius, atsakys į klausimus, mins mįsles, žais žaidimus, paukščių chore pamėgdžios paukščių balsus.Kiekvienas edukacinio užsiėmimo dalyvis gaus lapą su paukščių kontūrinėmis iliustracijomis ir galės muziejuje, ugdymo įstaigoje ar namuose spalvinti, daryti aplikacijas iš spalvoto popieriaus ar kitaip sukurti savo iliustracijas knygai. Gamtos pažinimas per tautosaką ir kūrybinės veiklos paįvairins jaunosios kartos ugdymo procesą ir aktualizuos nematerialųjį kultūros paveldą.


Logotipo fotolaboratorija (nuotolinė edukacija)

Ar mokate kurti savo įvaizdį vizualinėmis priemonėmis? Užduotyje, pasitelkiant šiuolaikinės grafikos programą (Photoshop arba Gimp), bus mokoma, kaip įkelti savo nuotrauką į savo asmenvardžio inicialus pagal pasirinktą šriftą. Tokiu būdu bus sukurtas šiuolaikinis logotipas su vaizdiniu turiniu, atskleisiantis asmens individualumą ir unikalumą. Užsiėmimo pabaigoje surengiama bendra darbų peržiūra.


Ekologinė opera ,,Burbuliuko meilė“ pagal Ievos Babilaitės knygą „Dusia, oras ir vanduo

Atsižvelgamas į epdemiologinės situacijos aktualijas Stalo teatras kviečia vaikus būtinai pamatyti Ekologinę operą ..Burbuliuko meilė'' pagal Ievos Babilaitės knygą ,,Dūsia , oras ir vanduo'' Moksliniai tyrimai parodė, kad kiekvienas mūsų yra apsuptas unikalaus bakterijų burbulo. Šis burbulas it koks šešėlis sekioja mus visą gyvenimą – kiekvieną minutę, bet kurioje vietoje. Mikrobiniai mūsų „draugai“ iš šio burbulo yra tokie unikalūs ir ypatingi, kad nėra nė vieno tokio paties bakterijų burbulo pasaulyje. Spektaklis atskleidžia vaikui ekologines problemas,taip pat apie tam tikras pasekmes, sukeltas neatsakingo elgesio gamtoje, besaikio vartojimo ir šiukšlinimo žąlą. sivaizduokite, jog patekote į tolimą ateitį, kurioje dėl žmonių neatsargumo jau nebeliko jokių ežerų, gėlių ir paukščių… Jūs esate laboratorijoje, kurioje viskas, kas buvo gyva senojoje Žemėje, dabar peteikiama tik instaliacijų ir imitacijų būdu… Žemės istoriją Jums atkurs du ateities žmonės – mokslininkai. Parodys nuo ko prasidėjo gyvybė, papasakos apie mišką, metų laikus, skruzdėlyną, grybieną, vorus ir banginius, pavaizduos saulėlydį, vandenyną, koralus… Suprasite priežastis, kodėl praradome ežerus ir gėles, kodėl bitės dirbtinės, kodėl susirgo Dusia. Ir ką daryti, kaip susigrąžinti gamtą?! Vabalo Dusios, bitės, skruzdėlės akimis stebėsime Gamtos naikinimo procesą… Žmogus taip ištobulėjo, kad gali susikurti bet ką. Jis atskleidė daugybę paslapčių ir naujomis žiniomis pasinaudojo konstruodamas begalę įmantrių dalykų- mašinų, rūbų, burbulų… Besižavėdamas savo žiniomis ir jėga, pasijuto esąs visagaliu, sugebėsiančiu pakeisti Gamtą. Savo norus iškėlė virš dėsnių sukūrusių Žemę ir Gyvybę joje… Pamiršo, jog pats yra Gamtos dalis, kad yra jos vaikas, jos kūrinys. Ir štai, laboratorijoje, keistuoliams mokslininkams pavyksta atkurti Gyvybės istoriją, įrašytą jų pačių genetinėje medžiagoje- jų ląstelių DNR. Pabunda troškimas pamatyti pirmapradę Gamtą… Iš kur mes?!


Svečiuose pas muzikos instrumentus (Kauno m. ir Kauno raj. savivaldybėse) 5-8 kl.

Kaip skamba styginiai, pučiamieji, mušamieji instrumentai? Kiek pavadinimų turi smuikas? Kokiais instrumentais galima išmatuoti autobusą? Iš ko pagaminti instrumentai? Užsiėmimo metu susipažinsite su svarbiausiais simfoninio orkestro instrumentais, jų rūšimis, ypatumais, taip pat turėsite unikalią galimybę patys jais pagroti!
Mokiniai susipažįsta su klasikiniais vakarų styginiais, pučiamaisiais ir mušamaisiais instrumentais, pažįsta grojimo būdą, išmoksta apibūdinti instrumento tembrą, jo savybes. Mokiniai turi galimybę muzikuoti drauge su kitais ir patirti bendrumo jausmą. Tinkamas: muzikos programos žinioms pasikartoti, pagilinti ir praplėsti.
Užsiėmimas gali būti pritaikomas vaikams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius vaikus informuoti užsakymo metu.
Išvykstamoji paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Užsiėmime mažiausias galimas vaikų skaičius - 18.


Edukaciniuose užsiėmimuose su vaikais peržiūrėsime tarptautinio projekto metu jau sukurtą vaikų dokumentinį filmą „VOICE“ apie patyčias ir neapykantą kurstančią kalbą. Apmąstysime vaikų turimas patirtis apie draugystę, rūpestį / gerumą / meilę / pagarbą / pagalbą, konfliktines ar skaudinančias situacijas, sąveikas ir veiklą internete. Aptarsime, kokios pagalbos ir paramos jie norėtų, kai, bendraudami su kitas jie patiria sunkumų, o ypač kalbant apie patyčias internete. Edukacinio užsiėmimo metu pasitelkdami turimus vaikų skaitmeninius gebėjimus ir padėdami formuoti naujus kursime trumpą dokumentinį filmą / reportažą apie vaikus supantį pasaulį, turimus sunkumus bei tų sunkumų sprendimo galimybes diskusiją nukreipti į teigiamas emocija, patardami kaip reikėtų susidoroti su tam tikromis situacijomis arba kaip apsisaugoti nuo jų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šioje edukacinėje programoje iš mažų gabalėlių pabandoma sulipinti visą poeto gyvenimą Kaune. Žinome, koks smagus yra atradimo džiaugsmas, todėl leisime jums patiems aptikti tuos gabalėlius klaidžiojant po poeto butą ir sudėlioti juos į Maironio namų fragmentų mozaiką. Edukacinė programa vyksta memorialiniuose poeto kambariuose, po edukatorės pasakojimo edukacinės programos dalyviai pagal gautas fotografijas turi atpažinti bute esančius daiktus, pabandyti juos susieti. Atradę sąsają dalyviai gauna tekstus, kurie aprašo vieną eilinę Maironio gyvenimo dieną. Tekstai seni, raidės kai kur jau išblukusios – dalyviams teks patiems pasukti galvas ir įrašyti trūkstamus žodžius, rastoji sąsaja čia labai pagelbės!.. Edukacinės programos metu sužinosite daugiau ne tik apie Maironį, bet ir apie Kauno kultūrinį gyvenimą. Kartu su savo draugais išsiaiškinsite, kokie pobūviai vykdavo tuometiniame Kaune, kur lankydavosi poetas, su kokiais žinomais žmonėmis jis bendraudavo, kokios jo būdo savybės, o gal net rasite ką sau artimo ir pažįstamo...


Edukacinė ekskursija „Paslaptingas sinagogų pasaulis“

Joniškio istorijos ir kultūros muziejus yra vienintelis Lietuvoje, savo pavaldume turintis net dvi sinagogas – įspūdingus XIX a. architektūros ir kultūros paveldo objektus, ne tik liudijančius kadaise gausios Joniškio žydų bendruomenės gyvenimą, bet ir tarnaujančius jos atminties išsaugojimui. Sinagogos buvo restauruotos ir atgimė naujam gyvenimu, tapo svarbiais rajono kultūriniais ir reprezentaciniais centrais. Čia saugoma ir gaivinama istorinė atmintis apie kadaise gausios žydų bendruomenės gyvenimą. Sinagogose veikia modernios ir interaktyvios ekspozicijos, pasakojančios Joniškio miesto žydų bendruomenės istoriją bei pristatančios jų kultūros bruožus. Edukacinės ekskursijos metu moksleiviams bus praskleista intriguojanti sinagogų istorijos uždanga ir atskleistas jų paslaptingas pasaulis.


Žaidžiame TI TA TO 1-4 kl. išvykstamasis (Kauno mieste ir raj.)

„TI TA TO“ edukacinis užsiėmimas – tai neužmirštama kelionė į garsų pasaulį, kuriame persipina gamtos ir žmogaus sukurta muzika. Užsiėmime susipažinsite su senaisiais lietuvių liaudies instrumentais žiūrėdami animacinį filmą "Žaidžiame TI TA TO", gyvu atlikimu išgirsite, kaip skamba: kanklės, skudučiai, kaulo ūžynė ir kt.  Taip pat pakviesime pačius išsibandyti muzikos instrumentus ir pasipraktikuoti mušant ritmą "TI TA TO".
Rekomenduojamas etnokultūriniam, muzikiniam ugdymui.
Užsiėmimą galime pravesti vaikams su intelekto sutrikimu, judėjimo, klausos negalia - filmas išverstas į lietuvių gestų kalbą. Apie specialiuosius grupės poreikius prašome informuoti užsakymo formoje. Atkreipiame dėmesį, kad užsakant paslaugą grupei su klausos negalia, ją reikėtų užsakyti kuo anksčiau, kadangi turėsime užsakyti vertėjo į lietuvių gestų kalbą paslaugas ir išsiųsti užsiėmimo santrauką susipažinimui.
Išvykstamoji paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Minimalus grupės dydis - 18 vaikų.


Edukacinė programa „Duonos kepimas“ vedama Žaliūkių malūnininko troboje, lankytojus viliojančioje XX a. pr. kaimo interjeru ir etnografine ekspozicija. Praktinio pažintinio užsiėmimo metu lankytojai ne tik stebi duonos kepimo procesą, bet ir aktyviai jame dalyvauja. Lankytojai sužino, kokia duona kepama Lietuvoje, kokia kitose pasaulio vietose, apie tradicinės ruginės duonos paplitimą ir išskirtinumą, duonos kelią nuo sėjos iki stalo, sužino valstiečių buityje gyvavusias duonos kepimo tradicijas, papročius ir ritualus. Išsiaiškinama, kokių žinių ir patirties turi dalyviai. Pasakojama apie tai, kaip duona įmaišoma, rauginama, minkoma. Supažindinama su pagrindiniais naudojamais įrankiais. Rodoma, kaip ližės galva išklojama lapais (klevo, ąžuolo, kopūstų, ajerų), kaip formuojamas duonos kepalas ant ližės, kaip išvaloma krosnis, išbraukiamos žarijos (kviečiami pabandyti ir dalyviai). Programos dalyviai kviečiami daryti savo kepalėlius. Pirmiausiai edukatorė parodo, kaip formuojamas mažas duonos kepalėlis, pasakoja apie ženklus ir simbolius, atėjusius iš pagonybės laikų. Dalyviai daro kepalėlius, jie puošiami tradiciniais saulės, kryžiaus, rombo, apskritimo, eglutės ženklais, kurie padaromi įspaudžiant duobutes ar brūkšnelius. Tuomet, kai visi kepalėliai jau padaryti, pašaunamas su liže didysis duonos kepalas, pažymėtas kryžiaus ženklu, paskui talpinami maži kepalėliai. Kol duona kepa, galima atsikvėpti – kviečiame vaišintis, ragauti šioje krosnyje keptos ruginės duonutės, užteptos sviestu, pabarstytos linų sėmenimis ir kanapėmis. Tuo metu skatinamas dialogas, patirties įsivertinimas, diskutuojama. Prisimenamos lietuvių patarlės, priežodžiai, menamos mįslės apie duoną, rugius, krosnį. Pasakojama apie su duona susijusius papročius, jų reikšmę. Edukacinės programos dalyviai taip pat gali išmėginti, kaip veikia akmeninės rankinės girnos. Iškepus duonai, kiekvienas kepalėlis dedamas į popierinį maišelį ir atiduodamas jį padarusiam lankytojui.


Kultūros pažinimas per gamtą: gamtos pėdsekystė

Edukacinį užsiėmimą veda žinomas gamtininkas Andrejus Gaidamavičius. Jis moksleivius supažindins su gamtos pėdsekyste, kurią galima vadinti ir mokslu, ir menu. Gamtos pėdsekystė apima žvėrių ir paukščių pėdsakus, veiklos žymes, balsų atpažinimą. Mokiniai mokysis užfiksuoti rastus pėdsakus juos taisyklingai fotografuojant, perpiešiant, padarant gipso atspaudus. Taip pat mokysis pamėgdžioti įvairių gyvūnų balsus, prisivilioti gyvūnus garso įrašais, garso instrumentais.
Pagrindiniai įgyjami gebėjimai yra šie:
1. Pėdsekystės gebėjimai bendrąja prasme, padedantys išugdytą pastabumą pritaikyti kitose srityse.
2. Orientavimasis natūralioje aplinkoje.
3. Gebėjimas dirbti su žemėlapiais.
4. Gebėjimas identifikuoti žvėrių ir paukščių rūšį pagal pėdsakus, maitinimosi žymes ir kt., kas praverstų ateityje naudojant panašius metodus kitų sričių gamtiniuose, archeologiniuose, kriminalistiniuose ir kituose tyrinėjimuose.
5. Įgyjami gebėjimai stebėti gyvūnus jų tiesiogiai netrikdant.
  Paslauga teikiama rudenį, žiemą ir pavasarį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Tikslas- skatinti mokinių domėjimąsi naudingomis iškasenomis, jų panaudojimo galimybėmis. Uždaviniai 1.	Supažindinti mokinius su naudingomis iškasenomis. 2. Suteikti informacijos apie jų panaudojimo galimybes. 3. Palyginti įvairių naudingų iškasenų savybes. 4. Mokyti supilstyti bei papuošti kompoziciją iš spalvoto smėlio stikliniame inde.
  Mokiniai klauso pasakojimo apie naudingas iškasenas, kurio metu jos neįvardinamos tik apibūdinamos, prisimena jau turimą informaciją bei ją užrašo į pateiktas lenteles. Grupelės gauna indelius su naudingomis iškasenomis, lygina jų savybes (judindami klauso kaip barška, kiek sveria ), užpildo lentelę įrašydami naudingų iškasenų pavadinimus.  Atlikę tiriamąją veiklą, aptarę gautus rezultatus užpildytose lentelėse ir lygindami su skaidrėmis, bei apžiūrėdami indelių turinį, stebi kiek jie prisiminė, o kiek žinojo, ką atspėjo, kodėl nepavyko. Suskaičiuoja atspėtas teisingai.
Susipažįsta su floristo specialybe, floristinių kempinių rūšimis, jų panaudojimo galimybėmis, smėlio pilstymo būdais, komponavimo principais. Į stiklinį indą supilsto spalvotą smėlį bei kuria kompoziciją. Sukurtą kompoziciją mokiniai pasilieka sau.


Mokslininkai sako, kad turime 11 metų klimato kaitos sukeltai krizei išspręsti. Kitaip mūsų tiesiog neliks, nes kitos strategijos – plano „B“ – tiesiog nėra. Tad nesnauskime ir imkimės veiksmų jau dabar! Edukacija „Planas „B“ kviečia prisijungti prie kylančios jaunųjų aktyvistų už planetos išsaugojimą bangos ir mokytis naujų gamtai palankių įpročių. Ar žinojote, kad kiekvienais metais išmetame tiek plastiko, kad užtektų apvynioti Žemę keturis kartus? Kad reikia daugiau nei 2000 litrų vandens, kad būtų pagaminta pakankamai medvilnės vieniems marškinėliams? Kad pusė miestų gatvėse esančių šiukšlių yra greitojo maisto vartojimo rezultatas? Edukacijos metu aiškinsimės, kokia žmogaus veikla labiausiai kenkia gamtai, kaip su tuo kovoja jaunoji karta visame pasaulyje, ką mokiniai gali padaryti čia – Lietuvoje. Laukia ir kūrybinė-praktinė užduotis – mokiniai bandys apsipirkti pagal „zero waste“ filosofijos principus, nenaudodami taršių vienkartinių pakuočių. „Planas „B“ – tai aktuali, šiuolaikinio žmogaus realybę atitinkanti edukacija, kuri įkvėps keisti požiūrį į besaikį vartojimą ir mūsų visų namus – Žemės planetą. Mokiniai turės galimybę į įprastus vartojimo įpročius pažvelgti kitu kampu, sužinos, kas atsitinka atliekoms, kurios nėra rūšiuojamos, kaip jos gali patekti į mūsų organizmą; kaip gyvena žmonės, kurie beveik nieko neišmeta; kaip panaudotus daiktus prikelti antram gyvenimui ir kt. Edukacijos metu naudojami metodai: pasakojimas, vaizdo medžiagos peržiūra, praktinė-kūrybinė užduotis, minčių lietus, diskusija. Pastaba:  Mažiausias pamokų skaičius Kauno mieste - 2 pamokos vienoje mokykloje. Mažiausias pamokų skaičius kituose miestuose - 4 pamokos vienoje mokykloje. Kiekviena edukacija derinama individualiai, tad norėdami rezervuoti laiką, būtina susisiekti telefonu.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 1-4 kl.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje moterys grožį puoselėdavo K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Edukacinis užsiėmimas tinkamas specialiųjų ugdymo poreikių turinčioms mokinių grupėms: 1. galime priimti judėjimo negalią turinčius asmenis, nes turime keltuvą (priimame mažesnę nei nurodyta grupę) 2. užsiėmimas gali būti pritaikytas vaikams su proto negalia, raidos sutrikimais, vedant supaprastintą užsiėmimo variantą. Apie specialius grupės poreikius prašome informuoti užsakymo formoje iš anksto. Svarbu: užsiėmime naudojami eteriniai aliejai, kurie gali turėti įtakos vaikų, turinčių alergiją, sveikatai.


Spektaklis pagal R. Gavelio romaną "Jauno žmogaus memuarai"

Teatre retai statoma lietuvių literatūros klasiko Ričardo Gavelio kūryba atgimsta Jaunimo teatro scenoje. Jaunosios kartos režisierė Eglė Švedkauskaitė pristato rašytoją išgarsinusio romano „Jauno žmogaus memuarai“ (1989) teatrinę versiją. Spektaklis „Jauno žmogaus memuarai“ yra vienas iš Jaunimo teatro naujų pastatymų ciklo apie šiuolaikinį jaunimą, jo gyvenimiškus pasirinkimus ir vertybines orientacijas.


Edukacinis užsiėmimas "Ateities kapitonai"

Edukacinio užsiėmimo pagrindas – ieškojimas motyvuoto atsakymo pateiktai formulei pagrįsti: ar tiesa, kad LAIVAS = VALSTYBĖ? Į atsakymų paieškas leisis komandinių principu tyrinėdami jūrinį paveldą – skirtingų laikotarpių bei paskirčių laivus, laivų modelius, aiškindamiesi jų architektūrinę struktūrą bei kas jų varomoji jėga, identifikuodami galimos laivo įgulos sudėtį bei funkcijas. Aptardami nūdienos realijas, mokysis atpažinti pagrindinius valstybės funkcionavimo, išlikimo elementus. Pasitelkiant šiuolaikiškus, į kritinį mąstymą orientuotus metodus, dalyviai stengsis įvardinti savo vaidmenį, apsibrėžti savo teritoriją bei laisvės, atsakomybės, priklausomybės ribas Lietuvos, kaip valstybės suvokimo ribose. Susipažinę su valstybės apibrėžtimi, mokysis ieškoti, atpažinti valstybės valdymo elementus laive, nuosekliai, bet skirtingais metodais spręsdami vis sudėtingesnius uždavinius: LAIVO „X“ = VALSTYBĖS GYVENTOJAI / LAIVO „X“ = VALSTYBĖS TERITORIJA / LAIVO ĮGULA = VALSTYBĖS „X“ Išsiaiškinę visus nežinomuosius, užsiėmimo dalyviai kurs Ateities kapitonų vizijas. Edukacinis užsiėmimas „Ateities kapitonai“ orientuotas į asmeninio santykio su valstybės realijomis paieškas. Pačių atrasti raktiniai žodžiai, tokie kaip teritorija, siena, riba, laisvė, varikliai, gyventojai, valdžia, įgula, atsakomybė, jūra ir daugelis kitų, padės atpažinti laivą valstybėje, valstybę laive. Padės suvokti jūrinę Lietuvą. Paakins ieškoti savo vietos joje. Pakvies tapti ateities kapitonu.


Ši kultūrinė edukacija - spektaklis „Medaus kelias“ (rež. Šviesa Šulc) skirta pradinių klasių mokiniams. Darbštus ir žingeidus Žydintis Krūmas susidraugauja su tinginėle Bite Ai. Ji gyvena avilyje, kurį prižiūri Bitininkas. Vieną naktį į bitutės namelį įsilaužia smaližius Meškinas. Kaip elgsis draugai? Ką darys Bitininkas? Ar pavyks herojams išsaugoti medų? „Medaus kelias” – tai dar ir interaktyvus spektaklis, kuriame puoselėjamas darbštumas ir mandagumas. Spektaklio metu jaunieji žiūrovai karu su herojais atlieka mankštą, šoka ir dainuoja. Vaikai mokomi suprasti, kas yra draugystė, gėris, darbštumas, mokosi pažinti gamtą, daug sužino apie bites ir apie tai, kaip atsiranda medus. Mokiniai sužino apie paslaptingą bitučių pasaulį ir jų svarbą, kokį didelį darbą atlieka šie maži nuostabūs vabzdžiai ir kaip juos reikia saugoti ir globoti. Spektaklio tikslas – išmokyti vaikus suprasti, kaip svarbu būti darbščiais ir draugiškais, mylėti gamtą, neskriausti mažesnių ir silpnesnių. O svarbiausia, kad visas problemas bei pačius didžiausius nesutarimus galima išspręsti draugiškai


Edukacinė programa ,,Miriorama – judanti knygos panorama“

Rokiškio rajono savivaldybės Juozo Keliuočio viešoji biblioteka

Miriorama – tai specialioje dėžėje rankenėle sukama panorama, tarsi senoviško televizoriaus prototipas. Miriorama graikiškai: „myrias“ – dešimt tūkstančių, „horama“ – reginys. Tai vaizdas, sudarytas iš daugybės piešinių, kuris juda sukant rankenėlę. Teorinė dalis. Trukmė 20 min. Užsisakantieji edukacinę programą  gali pasirinkti veiklos temą: 1-4 klasės - ,,Mylimiausia pasaka“, ,,Pasakų pynė“, ,,Nuostabus knygų pasaulis“, 5 - 8 klasės - ,,Mano svajonės“, ,,Skaičiau aš, perskaityk ir tu", ,,Knygos veikėjai, man palikę didžiausią įspūdį". Edukatorė pristatys dalyvių pasirinktą temą: knygų pasakų įvairovė, jų kūrimo ypatumai, knygos vaikams ir paaugliams, personažai, mirioramos galimybės. Edukacinės programos esmė yra kitoks knygos skaitymas, t. y. perskaitę knygą, dalyviai ją aptaria kartu su bibliotekininke, ant popieriaus ritinio piešia perskaitytos knygos susiliejančius vaizdus, veikėjus. Sukurta ritininė knyga pavirsta užburiančiu judančių vaizdų filmu – miriorama, kuri yra demonstruojama kaip judanti knygos panorama. Knygų skaitymas virsta kūrybinėmis dirbtuvėmis, kuriose vyksta įvairiapusė edukacija: ugdomi bendravimo, skaitymo įgūdžiai, turtinamas žodynas, intelektas, vaizduotė, kritinis mąstymas. Praktinė dalis. Trukmė 30–60 min. Joje vyksta kūrybinis komandinis darbas: skaitymas, mąstymas, minčių reiškimas, iliustravimas naudojant įvairią techniką, įtaigus kūrino pristatymas auditorijai. Kūrybinė programos pusė svarbi tuo, kad dalyviai pajaučia, jog gali kurti, kyla jų savivertė. Visada smagu pasižiūrėti į programos dalyvių darbus ir pristatymus, palyginti save bendrame kontekste. Ši programa papildys mokomąją medžiagą, ugdys savarankišką ir kūrybišką požiūrį į etninę kultūrą, literatūrą. Refleksija. Trukmė 10 min. Bus skatinama reflektuoti savo patirtis, prašoma papasakoti, kokius jausmus ir potyrius sukėlė šis užsiėmimas. Visi dalyviai galės išsakyti savo nuomonę ir pastebėjimus. Tikrai verta dalyvauti, nes tai žingsnis patirties, naujų įspūdžių, žinių link


Teikiamos paslaugos tikslas - supažindinti vaikus su sparčiausiai plintančia ateities technologija - dirbtiniu intelektu. Šios veiklos metu supažindinsime vaikus su įvairiais dirbtiniais intelektais, papasakosime kur jie yra naudojami ir kam jie išvis yra reikalingi. Išmoksime užprogramuoti robotizuotą ranką ir atlikti su ja įvairiausius įdomius veiksmus, pavyzdžiui, žaisti šachmatais, rūšiuoti tam tikras detales pagal spalvą ar formą ir kt. Veiklos metu ugdysime vaikų kritinį mąstymą, sąmoningumą, skatinsime juos kūrybiškai galvoti ir dalintis teigiama patirtimi - jog mokiniai aplink save galėtų skleisti inžinerinę kultūrą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Skaitmeninė kompetencija


Lietuvos pilys virtualioje realybėje (5-6 kl.)

"Lietuvos pilys virtualioje realybėje“ edukaciniuose užsiėmimuose mokiniai susipažins su Lietuvos pilimis. Mokiniams bus pristatytos Lietuvos pilys, jų istorinė, kultūrinė reikšmė Lietuvai. Veiklų metu bus apjungta Lietuvos istorija, paveldas, kultūra, šiuolaikinė ir senovinė architektūra. Edukacinių veiklų metu mokiniai virtualios realybės aplinkoje kurs pilis, mokysis programuoti suteikiant kuriamoms pilims interaktyvumo, mokiniai bus supažindinti su architektūros pradmenimis, pasitelks kūrybiškumą, vaizduotę ir meninius gebėjimus. Sukurtos pilys bus peržiūrimos virtualioje aplinkoje su virtualios realybės  akiniais, bus išbandomas sukurtų pilių interaktyvumas. Mokiniai mokysis bendradarbiauti ir bendrauti, dirbti komandomis, ugdys lyderystės įgūdžius. Per smagias veiklas, kurdami virtualias pilis, mokiniai patirs istorijos, kultūros, pilietiškumo dermę, įgys gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, patirs pažinimo, bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kūrybinės dirbtuvės „JUDĖK IR (NE)MĄSTYK“

Jaunų žmonių, ypač tų, kurių asmenybės dar tik formuojasi, kūrybiškumą dažniausiai varžo baimė klysti, kitų nuomonė, kompleksai dėl tam tikrų savo trūkumų. Todėl šiose dirbtuvėse bus sukurta nauja, kūrybai ir laisvei skirta erdvė, kurioje dalyviai, atlikdami teatro profesionalų naudojamus judesio pratimus, išmoks: • pažinti savo privalumus ir trūkumus; • atrasti individualią raišką;• sustiprinti pasitikėjimą savimi • išlaisvinti kūrybiškumą; • susikoncentruoti; • tobulinti analitinius gebėjimus ir savirefleksiją. Šie gebėjimai ypač svarbūs ugdant savimi pasitikinčią ir kūrybingą asmenybę, gebančią save analizuoti ir tobulinti bei siekti užsibrėžtų tikslų ir svajonių. Kūrybines dirbtuves ves Alytaus miesto teatro aktoriai Povilas Adomaitis ir Tomas Kunčinas, kurių išskirtinė domėjimosi sritis – scenos judesys. Povilas profesines žinias nuolat gilina scenos judesio ir psichofizikos srities seminaruose ir dirbtuvėse, turi scenos judesio dėstymo patirties, o nuo 2019 m. rengia kūrybinės laisvės laboratorijas suaugusiesiems, vaikams ir paaugliams visoje Lietuvoje. Tomas – nuo 2001 m. Alytaus teatre kuriantis vaidmenis spektakliuose, roko operose, judesio spektakliuose ir dalyvaujantis gausybėje kitų renginių. Unikali judesio plastika, energija, profesionalumas ir išvermė – stipriosios Tomo savybės, leidžiančios sukurti išskirtinius vaidmenis, kuriuose vyrauja proto ir kūno dermė.


Žygis Paneriuose: nuo seniausio tunelio iki Napoleono lobių

Paneriai – pati didžiausia Vilniaus miesto seniūnija pagal plotą, tačiau mažiausia pagal gyventojų skaičių, todėl čionai slypinčius istorijos turtus yra pažinusi tik labai siaura smalsuolių grupė! Į objektų sąrašą patenka vienas įspūdingiausių Lietuvoje technikos paminklų Panerių geležinkelio tunelis, medinėmis vilomis užstatyta prieškario miesto-sodo tipo gyvenvietė, senasis akmeninis Vilniaus–Kauno kelias, Antrojo pasaulinio karo įvykius menantis Panerių memorialas, 1831 m. sukilimo mūšio vieta ir ne tik…

Tai visapusiškai turiningas maršrutas, nes jame vienas kitą keičia gamtos ir miesto kraštovaizdžiai, o lankomi objektai susiję su technika, karyba, architektūra, fotografija ir religija.


Tautinio paveldo karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija, žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis. Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.


Leliumų metas – tai vienas mistiškiausių laikotarpių rėdos rate, kuomet žmonės keturias tamsiausias savaites laukia prašviesėjimo. Edukacinės programos metu mokiniai leisis į magijos ir laukimo kupiną kelionę, ypatingą advento laikotarpį, kurios metu susipažins su advento-leliumų dainomis, burtais, žaidimais bei tradicijomis. Mokiniai sužinos apie advento laikotarpio specifiką, kodėl jo metu įsivyrauja ramybė, kokios emocijos ir būsenos atsispindėdavo senolių gyvenime, kokie pagrindiniai advento simboliai ir kokia jų reikšmė. Ši edukacija skatins vaikų savitą ir etnokultūros tradicija praturtintą meninę kūrybą, ugdys estetinį-meninį jautrumą bei kūrybiškumą. Pagrindinis edukacijos tikslas – sukurti poreikį domėtis ir pažinti savo unikalias tautos tradicijas, skatinant pilietiškumą, domėjimąsi savo papročiais, ugdant kūrybiškumą ir aktyvų dalyvavimą etnokultūrinėje veikloje. Po edukacijos kiekvienos mokinys gaus kalėdinio laikotarpio laukimo kalendorių, kurį galės parsinešti namo ir supažindinti savo šeimos narius/draugus su išmoktomis dainomis, žaidimais, burtais ir kita aktualia medžiaga.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Susipažinkime, svarbiausias žmogaus bendražygis - arklys! Įvairiems amžiaus tarpsniams pritaikytame užsiėmime aptarsime lietuviškas arklių veisles, šiandieninę arklininkystės situaciją. Naudodamiesi unikalia muziejuje sukaupta medžiaga atskleisime šias temas: arklio sandara; arklio gyvenimo būdas ir savybės; arklio priežiūra ir apsiėjimas; arklio kinkymas ir balnojimas. Trumpai apžvelgsime arklio kilmės istoriją, žodžių arklys ir žirgas etimologiją; arklio reikšmę žmogaus gyvenime; tautosakos lobyną. Užsiėmimo pabaigoje specialiai parengtomis užduotimis įtvirtinsime įgytas žinias.


Baublių muziejaus pristatymas ir seniausio lietuvių amato pažinimas - pynimas iš vytelių.

Ši edukacinė programa, tai pažintis su vienu seniausių mums žinomu amatu – pynimu vytelėmis. Prieš edukacinį užsiėmimą, mokiniai bus supažindinami su seniausiu Lietuvos muziejumi - Baubliais. Kadangi pastarųjų tarpusavio ryšys yra siejamas, dėl "seniausio" statuso, todėl ir pasirinkta edukacinė programa būtent pynimas. Pasitelkiant interaktyvų monitorių dalyviai pagilins žinias apie Lietuvos istoriją. Pristatysime vytelių auginimo ir gamybos procesą, bei pamokysime pynimo pagrindų. Programa sudaryta iš dviejų dalių, tai teorinė ir praktinė dalis. Siekiant sudominti dalyvius, užsiėmimo metu bus demonstruojamos pateiktys su informacija apie amatus ir pynimą vytelėmis, dalyviai bus supažindinami su dar neapdorotomis vytelėmis, pristatomi pinti gaminiai ir mokoma pynimo pagrindų, kurio metu dalyviai galės patys išmėginti šį senovės amatą ir pasigaminti sau kankorėžį, gėlę arba paukštį.


Verkių dvaro sodybos istorija ir legendinė Lizdeikos gimtinė

PAVILNIŲ IR VERKIŲ REGIONINIŲ PARKŲ DIREKCIJA

Kultūrinės edukacijos tikslas – sudominti  kultūros paveldu atskleidžiant Verkių dvaro sodybos istoriją, jos vertybes ir ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą.
Svarbiausi uždaviniai: 1. Įtraukti mokinius į gyvą Verkių dvaro sodybos tyrinėjimą; 2. Sudominti Verkių dvaro ansamblio architektūros, meno elementais, legendomis; 3. Iškelti klausimus ir kviesti vaikus dalintis mintimis, interpretuoti Verkių dvaro istoriją ir dabartį; 4. Atkreipti dėmesį į kultūros paveldo išsaugojimo iššūkius ir kurti Verkių dvaro sodybos ateities viziją.
Kultūrinės edukacijos metu bus pasakojama apie Verkių dvaro sodybos istoriją, prisimenamos garsųjį parką kūrusios asmenybės, apžiūrimi išlikę istoriniai pastatai. Parengtos kūrybinės užduotys, susijusios su istorinėmis asmenybėmis, gyvenusiomis Verkiuose arba trumpam apsilankiusiomis vizitų metu. Šios asmenybės siejamos su Verkių klestėjimo ir nuosmukio laikotarpiais. Kultūrinėje edukacijoje susipynę kultūros objektai, apie kuriuos pateikiama įdomi informacija. Dalyviai išklausys interaktyvaus gido pasakojimą ir tiesiogiai aplankys šiuos objektus, atliks kūrybiškas edukacines užduotis, susijusias su įdomiais faktais apie Verkių dvaro istoriją.


Tikslas - susipažinti su literatūros žanru - poezija, sudominti vaikus ir skatinti pamėgti poeziją. Edukacijos metu, mokiniai atliks užduotis, kurios leis jiems tapti rašytojais, kūrėjais, detektyvais, žurnalistais. Pagavai mintį?

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Renginio pradžioje pristatomas lankstymo menas kilęs iš Japonijos, parodoma lankstinių įvairovė, papasakojama trumpa istorija. Paskui aiškinama kaip skaityti ir suprasti brėžinius, kaip žingsnis po žingsnio kvadratinį popierių paversti tūriniu objektu. Užsiėmimo metu praktiškai išbandomas lankstymo menas, sulankstomi keli origami kūriniai pagal pateiktas schemas.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


UAB "Eksperimentinė kūrybinio mąstymo laboratorija"

Finansai – ypač svarbi ir kartais labai jautri tema. Visi sprendžiam su tuo susijusius sudėtingus klausimus, patenkam į pačias įvairiausias situacijas. Su pinigais susiduriame kiekvieną dieną, tačiau ar tikrai tinkamai elgiamės ir teisingai tvarkome savo finansus? Interaktyvus, patyriminio mokymo metodais paremtas edukacinis užsiėmimas yra skirtas geriau pažinti Lietuvos mokesčių ir pensijų kaupimo sistemas ir treniruoti asmeninių finansų valdymo įgūdžius. Simuliacijos metu mokiniai „nugyvens“ 30 metų finansinio gyvenimo, susidurs su įvairiomis gyvenimiškomis situacijomis (liga, ekonominė krizė, šeimos pagausėjimas, darbo netekimas), kurios drastiškai keičia asmens ir šeimos finansinę padėtį. Taipogi privalės priimti finansinius sprendimus, padedančius užsitikrinti orią senatvę. Edukacija leis pasikartoti per ekonomikos pamokas gautas žinias bei praktiškai patirti, kaip lengva (ar sunku) pasiruošti niekada nenuspėjamai ateičiai. Edukaciją kūrė kūrybinio mąstymo lektorius Andrius Chomičius ir Lukas Neverdauskas, verslo analitikas ir edukatorius, turintis daugiau nei dešimties metų darbo banke patirtį.


Pagrindinis edukacijos tikslas - papildyti bendrąsias ir specialiąsias žinias, skatinant kūrybišką mokinių veiklą sukuriant dinozauriuko margutį.
Uždaviniai:
- susipažinti su teorine medžiaga, kaip vystosi kiaušinis;
- susipažinti su teorine ir vaizdine medžiaga kokiame amžiuje gyveno dinozaurai;
- pasitelkiant floristines, gamtines medžiagas, inovatyviai motyvuojant mokinius veikti kūrybiškai ir lavinant mokinių vaizduotę sukurti savo dinozauriuko margutį.
- vėliau atlieka stebėjimo tyrimą: stebi dinozauriuko išsiritimo procesą.
Pirmiausiai mokiniai išklauso trumpą teorinį, vaizdinį įvadą apie kiaušinio vystimąsi, dinozaurų erą. Išklausę teoriją ir peržiūrėję trumpą vaizdinį įrašą mokiniai generuoja savo idėjas, kritiškai
mąsto ir kelia aktualius klausimus. Įžvelgia sąsajas, tarp išklaustytos teorijos ir praktiškai išreikškia savo kūrybines idėjas: iš pateiktų floristinių ir gamtinių medžiagų sukuria savo dinozauriuko margutį. Edukacijos pabaigoje mokiniai skatinami reflektuoti savo patirtis, atliekant trumpą reflektavimo žaidimą, prisitaikant prie kiekvieno mokinio poreikių ir galimybių.
Edukacijos metu patiriamos teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją, suteikiant naujų žinių ir įgyjant naujų patirčių. Per veiklas ugdoma savivertė ir motyvacija, pasitikėjimas savimi ir pasitenkinimas savo darbu.
Edukacijos metu ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti.
Formuojamas / atskleidžiamas savitas, naujas požiūris, įgalinama savarankiškai reikšti savo idėjas, skatinama saviraiška ir savarankiškumas. Leidžia atpažinti ir susieti naujai įgytas patirtis su turimomis formaliojo ugdymo žiniomis ir įgūdžiais.


Lankytojai supažindinami su duonos atsiradimo istorija, sėjos, arimo, derliaus nuėmimo papročiais, ekspozicijoje esančiais daiktais ir padargais, kurie naudojami javų auginimui ir apdirbimui. Po apžvalginės ekskursijos vaikai suskirstomi į „rugių“, „miežių“, „kviečių“ komandas ir tarpusavyje rungtyniauja viktorinose, praktinėse užduotyse. Nugalėtojų laukia išskirtinis prizas – grūdų malimas rankinėmis pastatomomis ir akmeninėmis trinamosiomis girnomis.


Muzikinis spektaklis "Baltaragio malūnas" išvažiuojamasis

Stebuklingi nutikimai, atgaivinti mitai, romantiška meilė ir nelabojo pinklės – tai klasikinė Kazio Borutos „Baltaragio malūno“ istorija, pasmerkta neblėstančiam populiarumui. Lietuvių literatūros kūrinys, kuriame jungdamas romano formą ir turtingą tautosakos palikimą, rašytojas sukūrė tikrą lietuvišką epą, atgimsta Alytaus teatro scenoje muzikiniu formatu.

Muzikinis spektaklis „Baltaragio malūnas“ – amžinoji kova tarp gėrio ir blogio, apie žmogaus ir velnio grumtynes dėl savo sielos ir laimingo gyvenimo, persipinanti su romantiška Girdvainio ir Jurgos meilės istorija. Antgamtiški reiškiniai, burtai, blogio jėgos nugali trapią žmogaus prigimtį.

Šiame spektaklyje, kaip ir tautosakoje, ypatingas dėmesys skiriamas velnio personažui, – regis, visas gyvenimas sukasi aplink jį. O ar kas nors pagalvojo, kodėl Pinčiukas taip elgiasi? Kokie jo elgesio motyvai? Pinčiuko personažas spektaklyje traktuojamas ne kaip priešiška ir destruktyvi jėga, ne kaip blogio įsikūnijimas, o kaip jaunas žmogus, kuris dėl savo kitoniškumo, vienišumo ar charakterio savybių yra nužmoginamas, demonizuojamas, patraukiamas į visuomenės paribį.

Tai žmogaus drama, kova su nelabuoju, kuri pirmiausia simbolizuoja sizifišką kovą su likimu. Juk žmogaus gyvenimą dažnai valdo nepažįstamos, svetimos, net priešiškos jėgos, kurių įveikti mirtingieji negali. Visgi net ir pralaimėdami galime išsaugoti savo žmogiškąjį orumą ir išdidžiai pasitikti likimo siunčiamus išbandymus.


Linų auginimo ir apdorojimo tradicija Lietuvoje siekia kelis tūkstančius metų. Per šiuos tūkstantmečius linas tapo neatsiejama lietuvių tautinės kultūros dalimi.
Tikslas- supažindinti su tradiciniais lino auginimo, paruošimo ir apdirbimo procesais Lietuvoje nuo seniausių laikų iki šiandienos bei plačiomis jo produktų panaudojimo galimybėmis buityje ir meninėms reikmėms, moksleiviams susikurti unikalų meno kūrinį - angelą iš lietuviško lino.
Uždaviniai:
1. Supažindinti su tradiciniais lino auginimo, paruošimo ir apdirbimo procesais Lietuvoje nuo seniausių laikų iki šiandienos pasitelkiant video medžiagą (video filmo ištrauka „Lino kelias“).
2. Realiai pademonstruoti tarpinius lino apdirbimo proceso produktų pavyzdžius (lino pluoštas, pakulos, spaliai ir kt.).
3. Inicijuoti diskusiją, aptariant ir analizuojant platų lino produktų panaudojimo galimybių spektrą nuo kasdieninių vartojimo produktų iki sukurtų meno kūrinių.
 4. Supažindinti su Angelo muziejaus eksponatais – angelais, tautodailininkų pagamintais iš natūralaus lino medžiagų (eksponatų pavyzdžiai ir pateiktys).
5. Pasitelkiant pateiktus lino produktus, susikurti unikalų meno kūrinį - angelą iš lietuviško lino.
6. Atliekant refleksiją, apžvelgti moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu.
Mokiniai, dalyvavę edukaciniame užsiėmime praplės jau turimas ir įgis naujų žinių etnokultūrinio raštingumo srityje. Pasigaminę angelą iš lino, moksleiviai jį suvoks ne tik kaip dekoratyvinį elementą, bet kaip etninių tradicijų įprasminimą pritaikant jas šiandienoje.


Šiandien turbūt visi yra ragavę natūralios pupelių kavos. Tačiau šiuolaikinei visuomenei atsigręžiant atgal į protėvių tradicijas, naują reikšmę įgauna seniau už įprastą kavą gaminti gėrimai. Tarp jų neabejotina lydere yra gilių kava. Senieji liaudies medicinos žinynai teigia, kad gilių kava jauną žmogų daro gražiu ir ištvermingu, o seną – jaunina, suteikdama naujų jėgų. Lietuvoje gilių kavai naudojami paprastojo ąžuolo vaisiai turi daug žmogaus organizmui svarbių medžiagų ir vitaminų, todėl ši kava, užbalinta pienu ar grietinėle, tampa ne tik maloniu, bet ir vertingu gėrimu bet kurio amžiaus žmogui. Edukacinis užsiėmimas „Gilių nuotykiai virtuvėje“ vaikams vedamas žaisminga forma. Kalbama apie ąžuolą, jo reikšmę lietuvių mitologijoje ir tautosakoje, gilių naudą sveikatai. Po to seka vaizdingas pasakojimas apie Gilės patiriamus nuotykius namuose, nukritus nuo senojo ąžuolo. Vaikai sužino, ką Gilė mato, užuodžia ir girdi patekusi į žmonių virtuvę: pirma Gilė yra išgliaudoma, po to ji patiria maudynes piene, patampa miltais, o paskui kaitinasi skardoje. Jos pasidaro rudos, panašios į šokoladą, kvepiančios karamele. Vėliau Gilė susitinka su cukrumi, vandeniu, pienu ar grietinėle ir galų gale tampa gardžiu, garuojančiu gėrimu. Visi užsiėmimo dalyviai praktiškai supažindinami su gilių kavos paruošimu: gliaudo giles, vėliau mirko piene, mala ir skrudina. Skrudintus gilių miltus užpila karštu vandeniu, balina pienu ir skanauja. Prie gilių kavos siūloma pasivaišinti džiovintais obuoliais. O kol užpilta kava vėsta, dainuojamos liaudiškos dainelės apie ąžuolą, pritariant kanklėms.


Kai tau keturiolika, leki visu greičiu ir neri stačia galva, siautėji su draugais ir myli, lipi ant stogo ir skęsti muzikoje. Norisi bučinių ir nuotykių, tūsų ir juoko, pripažinimo ir galios, supratimo ir palaikymo. Spektaklyje „Lė-kiau-lė-kiau“ paauglių pasaulis –komplikuotas, gyvas, jautrus ir aštrus, sukurtas ir atkurtas iš paauglių forumų internete, susitinkant ir bendraujat su 13-16 metų vaikais. Meilė ir sekstingas, draugystė ir išdavystė, patyčios ir vienatvė – tai iššūkiai, su kuriais susiduria šiandienos paauglys, trokštantis būti išklausytas ir suprastas.


"Teleskopu per Visatą". Virtuali kosminė kelionė. 5-12 klasės

“Teleskopu per Visatą." Virtuali kelionė po Kosmosą. Visapusiškai informatyvi, moksliniais duomenimis ir žiniomis paremta pramoginė vaizdinė edukacija - virtuali kelionė teleskopu po Visatą, kurios metu keliaudami patirsime nepakartojamus įspūdžius. Jei tu nesi astronautas ar žmogus, išmanantis raketų mokslą, tu niekada neturėsi galimybės pakeliauti po Kosmoso erdves. Ši edukacija suteikia puikią galimybę pasijusti tikrais Visatos tyrėjais. Kelionės metu iš labai arti susipažinsime ne tik su mūsų galaktika - Paukščių Taku, bet ir su tolimesnėmis galaktikomis. Naudodamiesi specialia kompiuterine programa keliausime ir aplankysime Saulę, Mėnulį, Saturną, Marsą, Juodąją skylę, patyrinėsime jų paviršius, palyginsime skirtingų teleskopų matomus vaizdus. Ši mokslinė - kūrybinė kelionė padeda susivokti apie save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą, Visatos kūrėją. Šia programa skatiname klausytojus labiau domėtis mokslu ir menine kultūra, jų svarba ir reikšme dabartyje, o ateityje renkantis profesiją bei kuriant ir gyvenant savo gyvenimą. Siekiame, kad šis užsiėmimas klausytoją skatintų tiek kritiškai, tiek kūrybiškai mąstyti, ieškoti galimybių ir praktiškai taikyti įgytas žinias šiame visaapimančiame pasaulyje. Svarbiausia - būti lanksčiu, nesunkiai prisitaikančiu prie kasdien besikeičiančio pasaulio. O svarbiausia - jaustis neatskiriama ir svarbia Visatos dalimi, mėgautis duotu gyvenimu ir tiesiog būti laimingais neišsenkančiais kūrėjais.


Susipažinkite – viduramžių miestas Kaunas

Viešoji įstaiga Gyvenimo ir tikėjimo institutas

Edukacija pritaikyta judrioms ir aktyvioms mokinių grupėms, nes jos metu bus daug judėjimo – mokiniai aplankys du Kauno architektūros paveldo objektus – jėzuitų vienuolyno apžvalgos aikštelę bei seniausią Kauno gyvenamą namą – gotikos architektūros perlą – Perkūno namą. O taip pat susipažins su pagrindiniais Kauno miesto kūrimosi istorijos faktais. Nuo vienuolyno stogo atsiveria puiki senojo miesto panorama. Aplink čia esančią turgaus aikštę telkėsi miestiečių gyvenimas. Nuo čia matosi visi svarbiausi miesto objektai: rotušė, bažnyčios ir vienuolynai, miestą gynusi tvirtovė, Nemuno krantinė, kur ilgus amžius buvo uostas, pirmosios miesto įmonės – vaškinės liekanos ir, žinoma, gyvenamieji namai. Daug pastatų, čia statytų prieš 500 metų, išliko, vieni mažiau, kiti daugiau pasikeitę. Terasoje mokiniai atliks praktinę užduotį – pasiskirstę grupėmis žemėlapyje turės rasti kelis aukščiau išvardintus objektus. Po to pakviesime vaikus aplankyti vieną gražiausių Lietuvos gotikinių namų – Perkūno namą. Jame 1546 metais apsigyveno tuometinis miesto burmistras Bernardas Bitneris. Todėl čia tinkama vieta susipažinti su Kauno miesto pradžios istorija. Viduramžiškai pasipuošusi gidė papasakos apie kunigaikščio Vytauto 1408 metais miestui suteiktas prekybos ir savivaldos privilegijas. Mokiniai skaitys priesaiką, kurią turėjo duoti žmogus, norintis tapti tikru miestiečiu. Šoks vieną bendruomeninį šokį, kokį, tikėtina, čia beveik prieš 500 metų šoko miesto burmistro svečiai. Taip pat išmoks senoviniu būdu sulankstyti laišką, kurį, galės parvežti lauktuvių savo šeimos nariams.


Interaktyvi pamoka - koncertas „Universali pasaulio kalba. Muzika“ (lietuvių, anglų, rusų, lenkų kalbomis)

Pamokos/koncerto kūrėjas ir atlikėjas Larion Diakov (kompozitorius, pedagogas) –alto virtuozas, laisvai kalbantis keliomis kalbomis. Programos metu jis gyvai atliks autorinius kūrinius. Pasitelkiant preparuotą altą ir specialiųjų efektų pedalus (loop technika), L.Diakov pristatys savo profesijos specifiką, supažindins su styginiais instrumentais ir muzikos dėsniais, ves refleksijas, o dialogo su dalyviais metu ieškos paralelių tarp meno ir kiekvieno kasdienybės. Interaktyvios pamokos – koncerto “Universali kalba. Muzika” tikslas pristatyti bendrosios žmogiškosios kalbos ir tarpusavio supratimo (kylančios iš socializacijos poreikio svarbą. Programos metu taip skatinama dalyvių kūrybinė saviraiška. Pasitelkus gyvai atliekamus muzikinius kūrinius, specialiuosius efektus bei skirtingas refleksijų, bei kritinio mąstymo ugdymo technikas dalyviai pamokos metu įgys daugiasluoksnią patirtį. Grupės bus supažindintos su styginiais instrumentais ir jų specifika; įvairių metodų pagalba lengviau sugebės analizuoti meno kūrinius ir atrasti jų atitikmenis asmeniniame gyvenime; lavins savo saviraišką, tolerantiškumą, kritinį mąstymą, vaizduotės pagalba ieškos alternatyvių iškeltų problemų sprendimų būdų. Visa tai bus patirta ir pateikta lengva žaidimo forma. Šios kultūros paso programos išskirtinumas - galimybė pamoką vesti skirtingomis kalbomis: lietuvių, anglų, rusų, lenkų arba edukacijoje kaitaliojant išvardintas kalbas. Užsiėmimas gali paįvairinti muzikos pamoką, užsienio kalbų pamokas ar tapti alternatyva smegenų mankštai ir pavyzdžiu, kaip skirtingos kalbos gali perteikti vieną reikšmę. Pamoka gali būti pritaikoma skirtingoms amžiaus ir poreikių grupėms. Programos eiga aptariama su užsakovais prieš užsakymo patvirtinimą.


Pasakojimo edukacija „Dvylika brolių, juodvarniais lakstančių“

Tikslas - sudominti vaikus lietuvių liaudies pasakomis taikant pasakojimo meno ir aktyviuosius ugdymo metodus.
Uždaviniai:
1. Netradicinėje erdvėje įtaigiai ir įdomiai papasakoti istoriją  ,,Dvylika brolių, juodvarniais lakstančių“.
2. Skatinti vaikų vaizduotę, klausytis ir vertinti istoriją;
3. Įtraukti dalyvius į aktyvų istorijos pasakojimą, plėtoti jų sakytinę kalbą, kritinį mąstymą, lavinti vaizduotę, ugdyti kūrybiškumą ir norą sužinoti.
Edukaciją veda personažas - pasakotoja. Dalyviai netradicinėje erdvėje - miesto parke arba bibliotekos kieme - medituoja, įsiklauso į aplinką, save, apkabina medį, pasijunta gamtos dalimi. Mintyse nukeliauja į pasaką, į karalystę... Pasakotojai atidarius medinę skrynelę dekoruotą tautine ornamentika, dalyviai išgirsta istoriją apie vieno karaliaus šeimą, dvylika juodvarniais paverstų jo sūnų ir jų sesers pasiaukojantį pasiryžimą surasti savo brolius. Pasakojimo metu dalyviai aktyviai įtraukiami į įtaigų pasakojimą su įdomiais, net paslaptingais faktais, netikėtomis intrigomis, smagiais lietuvių liaudies žaidimais ir edukacinių priemonių rinkiniu.
Edukacijos metu dalyviai įgys suvokimą, kas yra lietuvių liaudies pasakos ir žaidimai, pasakose deklaruojamos vertybės, ugdys kūrybiškumą, emocinį intelektą, lavins bendravimo ir komandinio darbo įgūdžius. Pasitelkdami savo vaizduotę ir lavindami empatiją, kritinį mąstymą, programos dalyviai analizuos pasaką, veikėjų charakterius. Visa tai papildys pasakojimo meno ir aktyvaus ugdymo metodų įvairovę bei paskatins dalyvių kūrybišką ir šiuolaikišką požiūrį į veiklas etninės kultūros srityje.
Edukacijos pabaigoje vyks refleksija, bus užduodami klausimai, visi edukacijos dalyviai galės išsakyti savo nuomonę ir pastebėjimus.


Edukacijos metu vaikai susipažins su dekupažo technika. Ši technika atsirado Kinijoje XII amžiuje. Tai daiktų dekoravimo įvairiai piešinėliais technika. Šiuo metu šis menas paplitęs daugelyje pasaulio šalių. Dekoravimas pradedantiesiems, tai galimybė žingsnis po žingsnio susikurti paveikslėlį savo kambariui. Kartais tereikia mažos detalės, kad kambarys taptų dar jaukesnis ir mielesnis. Paprastai pagaminamas paveikslėlis žadina fantaziją ir norą kurti. Kviečiu kurti!


Edukacijos "Šiaudinės saulytės sakmė" tikslas - supažindinti mokinius su šiaudinių sodų rišimo tradicijomis Lietuvoje ir kitose šalyse.
Uždaviniai:
1) Susipažinti su saulyčių rišimo technologijomis surišant pasirinktinai plokščią arba sferinę šiaudinę saulytę.
2) Aptarti šiaudinių saulyčių demonstravimo galimybes.
3) Aptarti saulės, kaip dangaus kūno, reikšmę žmonijos būčiai.
4) Aptarti saulės simboliką liaudies papročiuose.
Mokiniai klausysis sakmės apie šiaudinių saulyčių rišimą, ją aptars, išmoks susirišti šiaudinės saulės detalę - spindulį, kuri gali būti ir šiaudinių žaislelių rišimo pagrindu, pajus asmeninio darbo svarbą bendruomeninėje veikloje.
Edukacine paslauga siekiama tiek kultūrinio, tiek meninio, tiek edukacinio poveikio.
Edukacinės veiklos įgyvendintoja - etninės kultūros mokytoja metodininkė, tradicinių amatų meistrė, meno kūrėja Loreta Lichtarovičienė (VDU etnologijos ir folkloristikos magistrė).


Kultūrinė edukacija-spektaklis „LEDO VAIKAI“. Tremties istorijos literatūroje ir teatre (išvažiuojamoji)

Tai kultūrinio ugdymo pamoka, kurios metu jos autorė ir vedančioji, aktorė, režisierė ir rašytoja Birutė Mar pristato ir skaito ištraukas iš autentiškais tėvų prisiminimais paremtos istorinės pjesės teatrui „LEDO VAIKAI“, sukurto lietuvių tremtinių-sovietinės okupacijos aukų prisiminimų motyvais, peržiūra. Spektaklyje panaudoti fragmentai iš D.Grinkevičiūtės knygos „Lietuviai prie Laptevų jūros“, įtrauktos į mokyklinio literatūrinio ugdymo programas (spektaklis buvo nominuotas „Auksinio scenos kryžiaus“ apdovanojimui kaip geriausias nacionalinės dramaturgijos pastatymas). Antroje renginio dalyje vyks edukacija-interaktyvi diskusija su moksleiviais apie skaudaus Lietuvos istorijos puslapio aplinkybes ir jo pažinimo svarbą. apie nelengvą XXa. antros pusės Lietuvos kelią į laisvę, istorijos ryšį su šiandiena, akcentuojant svarbiausių žmogaus vertybių - Tėvynės meilės bei vidinės laisvės (kaip sąlygos išlikti sunkiausiose gyvenimo aplinkybėse) svarbą. Taip pat, bus diskutuojama apie istoriniais faktais kuriamos literatūros bei teatro aktualumą ir paveikumą, skatinant vaikų savarankišką mąstymą ir požiūrį į istorinius įvykius. Edukacinė pamoka ugdys moksleivių literatūrinės ir teatrinės kalbos - kaip galimybės aktualizuoti istorinius įvykius šiandien – suvokimą.


Edukacija vyksta autentiškoje miestiečio amatininko sodyboje, pačiame Ramygalos miestelio centre. Sodyboje išlaikyta senovinė kiemų struktūra, aplinką puošia senovinių gėlių ir vaistažolių darželiai. Gyvenamasis namas padabintas drožiniais, langinėmis, karpinių užuolaidėlėmis. Ir viduje, ir kieme gausu keramikos dirbinių. Tai ir senų keramikos dirbinių kolekcija ir ilgus metus Ramygaloje vykstančių tradicinės keramikos simpoziumų dalyvių darbų galerija, ir vienintelė Lietuvoje keramikinių šaukštų siena. Dalyviai turi unikalią galimybę pamatyti ne tik dirbinius, bet ir juodosios keramikos, raugo keramikos krosnis, duobę, kokioje keramiką degdavo žmogus priešistoriniais laikais. Susipažinę su šiais objektais, išgirdę šios sodybos atsiradimo ir gyvavimo istorijas, gyvenamojo namo viduje, Molio menėje lipdysite ir dekoruosite savo indą. Į molį įspaustuose raštuose koduosite savo linkėjimus, troškimus, pasaulio sampratą. Sukurtus darbus aptarsime, pasidalinsime kūrybinio proceso įspūdžiais. Išdegtus darbus atsiųsime į bet kurią Lietuvos vietą. Programa skirta 1 - 12 klasių mokiniams, lengvai koreguojama pagal grupės poreikius ir gebėjimus. Trukmė 60 minučių.


W.A. Mozarto operos ,,Don Žuanas" edukacinis spektaklis

„Don Žuanas“ – nepranoktas Wolfgango A. Mozarto operinės muzikos šedevras. Net jei genialusis kompozitorius nieko daugiau nebūtų sukūręs, vien šiuo savo veikalu jis būtų pelnęs nemirtingą šlovę. Anot žymaus vokiečių rašytojo, kompozitoriaus ir dailininko Ernsto Theodoro Amadėjaus Hoffmano, W. A. Mozarto „Don Žuanas“ yra „operų opera“. Operos siužetas intriguojantis ir dinamiškas: išvysite personažų mūšius dėl įžeistos garbės ir, žinoma, skambės nuostabi W. A. Mozarto muzika. Spalvingas Don Žuano personažo charakteris savyje vienija dvi kontrastingas žmogiškas būsenas: laimės troškimą ir mirties neišvengiamumą. Don Žuanas – moterų numylėtinis, suvedžiotojas, galantiškas aristokratas: narsus, išradingas, patrauklus, energingas, vyriškai žavus... Be to, Don Žuanas gudrus: bendraudamas jis geba keisti kaukes, tačiau iš tiesų lieka ištikimas tik savo paties deklaruojamoms vertybėms. Visų baritonų trokštama Don Žuano vokalinė partija apima lyrines melodijas, herojiškas fanfarines intonacijas, komišką greitakalbę, rečitatyvus ir kt. Įkūnyti tokį ir vokaliniu, ir sceniniu požiūriu sudėtingą personažą reikia didelio meistriškumo. Edukacinio užsiėmimo dalyviai turės galimybę susipažinti su šio unikalaus ir garsaus kūrinio subtilybėmis.


Cianotipija. Senosios fotografijos dirbtuvės

Didžiausias fotografinio vaizdo stebuklas – matyti, kaip veikiama šviesos po truputį gimsta nuotrauka. Šiandien visur vyraujanti skaitmeninė fotografija šią galimybę atėmė, leisdama iškart mėgautis čia pat užfiksuotu vaizdu fotoaparato ekranėlyje, tačiau daug didesnis malonumas yra galimybė pačiam savo rankomis susikurti savo atvaizdą nenaudojant jokio fotoaparato apskritai. Cianotipija – vienas seniausių fotografinio atvaizdo išgavimo procesų pasaulyje, tačiau kartu nesudėtinga bei atvira kūrybiniams sprendimams. Todėl pakviesime moksleivius savo rankomis sukurt fotomagijos stebuklą: teptuku užtepus ant popieriaus specialaus tirpalo ir iš įvairių mūsų paruoštų figūrų susikomponavus norimą paveiksliuką, stebima, kaip saulės šviesoje formuojasi mėlynas fotografinis atspaudas. Edukacijos metu taip pat supažindinama su cianotipijos technikos istorija ir kūrybiniu pritaikomumu, o pasigamintus cianotipinius atspaudus kiekvienas dalyvis išsineša atminimui.
Edukacijas veda fotomenininė Justina Tulaitė, kuri jau daugiau nei penkerius metus bendradarbiauja organizuodama ir įgyvendindama įvairias fotografijos dirbtuves festivaliuose, kultūriniuose renginiuose ir mokyklose.


INTEGRUOTA LITERATŪROS IR DAILĖS PAMOKA. Senųjų ir naujųjų mitų atspindžiai dailėje ir literatūroje

Šioje pamokoje pagrindinė ašis yra mitai ir kaip juos galima analizuoti, pažinti pasitelkiant meno kūrinius. Užsiėmimo pradžioje išsiaiškinama mito sąvoka (mitas – kolektyvinis mąstymo būdas, o pasakojimas – tai mito refleksija), pristatoma, kaip mitai, mitologija susijusi su esama paroda, edukatorius modeliuoja situacijas ir pateikia pagal parodos koncepiją kaip tiesiogiai siejasi mitai su eksponuojamais kūriniais, kaip juos galime atpažinti susiseti su literatūra. Sustoję prie konkrečių dailės darbų, kuriems būdingi archetipiniai siužetai ar mitologinės detalės, mokiniai ieško užuominų į žinomus mitus, prisimena arba sužino (perskaito, išgirsta iš edukatoriaus, (-ės)) dar negirdėtų istorijų. Užduodamas (-a) probleminių klausimų, edukatorius (-ė) skatina moksleivius pasamprotauti, koks šių dienų žmogaus požiūris į analizuojamą temą, t.y. kokie yra šių dienų mitai. Kadangi senuosiuose pasakojimuose dažnai ypatingą vaidmenį atlieka daiktai, moksleiviai gauna praktinę užduotį – susiskirstę grupėmis burtų keliu išsitraukia daiktą, nulemsiantį būsimo pasakojimo įvykių eigą. Grupės kuria pasakojimus, artimus mito, sakmės, pasakos stilistikai ir pristato savo darbą kitoms grupėms. Pamoka baigiama refleksija.


Spektaklis "Liūtas ir paukštis" (išvažiuojamasis)

Vengrų režisierės Katos Csató „Liūtas ir paukštis“ sukurtas pagal to paties pavadinimo kanadiečių autorės ir iliustratorės Mariannos Dubuc paveikslėlių knygą.  Šis spektaklis – tai subtili ir įkvepianti pasaka apie draugystę ir jos prasmę. Vieną dieną Liūtas savo rudenėjančiame sode randa sužeistą Paukštį. Šis Liūtas – skiriasi nuo kitų liūtų: jis labai jautrus ir rūpestingas, tad priima Paukštį gyventi į savo jaukius namus. Taip prasideda netikėta, bet tikra ir gili draugystė tarp dviejų labai skirtingų gyvūnų. Dienos bėga, ateina ir praeina Kalėdos, Paukštis pasveiksta ir nori iškeliauti, tad draugams neišvengiamai tenka išsiskirti… Tačiau tikra draugystė niekur nedingsta – šiltas jausmas visada keliauja kartu, o brangus draugas gyvena ypatingoje vietoje – širdyje.  Iki tol, kol draugai vėl susitinka…
Istorija pasakojama nenaudojant teksto, tačiau spektaklio dalininkės Julijos Skuratovos sukurtas pasaulis toks subtilus - rudenį pastelinis šiltai rusvų spalvų, žiemą  su nertomis staltiesėlėmis-snaigėmis… Ir  Ritos Mačiliūnaitės muzika, visą spektaklį vedanti, lyg laikydama už rankos… Ir taip viskas suprantama, kad žodžių ir nereikia.
Šis spektaklis gavo ir du apdovanojimus: 2024 m. Auksinį  scenos  kryžių pelnė dailininkė Julija Skuratova už spektaklio vizualinį sprendimą geriausio objektų ir lėlių teatro spektaklio kategorijoje, bei Fortūnos statulėle buvo apdovanota visa spektaklio kūrybinė komanda.


Mes tarsi vienas kito atspindžiai. Gimstame, gyvename, mirštame ir vėl atgimstame. Nesibaigiantis ciklas. Tuo ypač tikėjo mūsų protėviai ir savo pasaulėvaizdyje turėjo Pasaulio (Gyvybės) medžio simbolį. Buvo tikima, kad auga jis - Visatos centre ir padeda žmogui pažinti pasaulį bei suprasti savo vietą jame. Pasaulio medis dalinamas į tris sferas: požemį (šaknys), žemę (kamienas) ir dausas (šakos). Tai tarsi tiltas tarp praeities, dabarties ir ateities. Mes ir patys labai panašūs į medžius. Mūsų kojos tarsi šaknys, kūnas tarsi kamienas, galva tarsi šakos.
Edukacijos metu vaikai išgirs apie Pasaulio (Gyvybės) vaizdinį mūsų protėvių gyvenime. Kalbėsimės apie medžio reikšmę žmogaus gyvenime praeityje ir dabar, aptarsime mūsų pačių panašumus su medžiais, apie jų svarbą. Supažindinsime vaikus kodėl būtent vieni ar kiti medžiai augo kiekvienoje sodyboje, kalbėsimės apie jų gydomąsias ir mitinės savybes. Papasakosime kuo tikėjo mūsų protėviai žvelgdami į vieną ar kitą medį.
Susitikime atverti medžių ir Pasaulio (Gyvybės) medžio klodus.


Orientacinė ekskursija VILNIAUS GETO GRINDINIU

Ši edukacija nepanaši į įprastą ekskursiją, nes jos metu lankomus objektus dalyviai turės rasti patys, lydimi mūsų gido per išmanųjį telefoną.
Pasitelkdami savo orientavimosi įgūdžius dalyviai praeis 2,5 km maršrutą ir sužinos Vilniaus Didžiojo geto istoriją. Ekskursijos metu jie susipažins su žydų tautybės žmonių, gyvenusių gete, biografijomis, tragiškais kai kurių jų likimais, taip pat pažins buvusio geto teritoriją, čia veikusias įstaigas ir jų veiklą.

Kas palaikė žmonių dvasią ir viltį? Kas neleido jiems palūžti gyvenant žiauriomis sąlygomis bei suvokiant savo tragišką likimą? Tai geto teatras, geto biblioteka, tai labai pavojingas bet be galo reiškingas darbas slepiant žydiškas vertybes nuo sunaikinimo, tai poezija arba piešimas.

Apie visa tai - išsamiai ir aiškiai, įterpiant čia gyvenusių žmonių tikras istorijas, pasakojame šioje orientacinėje ekskursijoje.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Magiškas šilko pasaulis". Jo metu pristatoma šilko tapyba, pateikiami pavyzdžiai, bei suteikiama galimybė patiems išbandyti praktiškai. Pamokoje liejami dažai bei dekoruojamas šilkas specialiomis druskomis, sukuriama nosinaitė. Rezultatas, atsiradę spalvų raštai,  visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis, net ir neturint jokių dailės pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Kas buvo Lietuvos partizanai ir kokius ženklus jie nešiojo, išsiuvinėtus savo uniformoje? Tai bus vienas svarbiausių šios edukacinės veiklos klausimų, į kurį bus atsakyta jau pirmoje veiklos dalyje - ekskursijoje. Taip pat numatytos šios potemės: trumpa priešistorė, slapyvardžiai, ginkluotė, spauda, bunkeriai ir slėptuvės, valstybiniai ženklai/simboliai. Pasakojimo metu bus lyginama valstybingumo svarba praeityje ir šiandien, svarstysime, kodėl svarbu gerbti savo istoriją, kalbą, kultūrą, tradicijas.
Po istorinės dalies susipažinimo seks praktinė užsiėmimo dalis - partizano ženkliuko-magnetuko dažymas. Vaikams bus duodama po medinę lentelę, akrilinių dažų ir teptukų ir jie margins savo partizano ženkliuką. Bus galima įkomponuoti valstybinę simboliką, inicialus, pagal kiekvieno vaiko meninį ir pilietinį suvokimą. Pabaigus dažymo dirbtuvėles ant kiekvienos lentelės nugarėlės bus užklijuojamas magnetukas ir tai taps asmeninis prisiminimas, dovanėlė kiekvienam edukacijos dalyviui.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Šilkinis ruduo".  Jo metu suteikiama galimybę gilinti ir plėsti tapybos ant šilko žinias, bei patiems išbandyti naujas idėjas praktiškai. Skatinamas klasiokų darbas komandoje ir bendradarbiavimas. Pamokoje liejami dažai bei dekoruojamas bendras, didelis, šilkinis šalis karšto vaško technika. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus.
Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Edukacijos scenarijus ,,Grafiti-gatvės menas ”– tai kūrybinė laisvė. Edukacijos metu mokiniai supažindinami su gatvės meno istorija, pasaulio įžymiausiais šios veiklos atstovais, gatvės meno tipais, pirmaisiais gatvės meno festivaliais Lietuvoje ir pasaulyje. Praktinės veiklos metu dalyviai naudodamiesi planšetėmis ir specialia programa kurs savo unikalų eskizą. Pabaigus eskizą savo idėjas perkels ant piešimo drobės ir panaudodami gatvės stiliaus parinktus purškiamus dažus bei drobei skirtas dažymo priemones, sukurs ypatingą Grafiti meno kūrinį! Kiekvienas dalyvis išsineš individualų kūrybos projektą ant drobės.


Istorinė ekskursija Kauno tvirtovės V forte

1915 metų rugpjūčio mėnesį Kauno apylinkėse užvirė didžiausias mūšis Kauno istorijoje. Kaizerio armija pradėjo carinės Kauno tvirtovės šturmą. Rašoma, jog Kauno tvirtovės šturmo metu buvo paleista 800 000 įvairaus kalibro sviedinių. Vos per vienuolika dienų! Net ir po I Pasaulinio karo tvirtovė išliko aktuali karinei paskirčiai. Nors atkūrus Lietuvos Respublikos Nepriklausomybę tvirtovės aktualumas sumenko – šiandiena tvirtovė aktuali kaip atgimstantis kultūros paveldas, vietos bendruomenių, meno iniciatyvų ir turizmo objektas. Kviečiame sugrįžti daugiau nei 100 metų į praeitį ir atrasti aslaptingiausius požemius Kauno tvirtovėje, paieškoti įėjimo į mitinį tunelį po Kauno mariomis ir pakutenti pėdą šikšnosparniui. Jūsų lauks įvairūs tuneliai, storiausios sienos ir šikšnosparniai.


„Ir šiandien tebežymu, kur pilies būta...“

Edukacijos tikslas – skatinti susidomėjimą Mindaugo laikų Lietuvos istorija bei istorinės rekonstrukcijos būdu pristatyti XIII–XV a. Šeimyniškėlių (Vorutos) piliakalnio istorinį kompleksą – vieną didžiausių gynybinių įtvirtinimų Rytų Lietuvoje. Supažindinti su minėtoje vietoje archeologų rastais radiniais, bylojančiais apie pilėnų gyvenimo būdą bei kultūrą, pilių apgulties techniką ir karybą. Priemonės – autentiška piliakalnio aplinka ir šalia jo esantis atkurtas papilio kiemas, apjuostas gynybiniais įtvirtinimais. Remiantis istoriniais artefaktais atkurta sienų apgulties technika, viduramžių drabužiai, papuošalai, kasdieniniai reikmenys, kario ginkluotė, šarvai. Archeologinė perkasa su radinių kopijomis, pilies maketai, animacinis filmas apie Vorutą ir kitos priemonės. Numatoma veikla – žaismingi edukatorių pasakojimai, įtraukiantys dalyvius į minėtą istorinį laikmetį, susipažinimas su piliakalnio infrastruktūra – apsauginiais pylimais, papiliu, papėdės gyvenviete, keliais. Individualių ir komandinių užduočių atlikimas, tyrinėjant archeologinę perkasą ir jos radinius. Dalyvavimas šaudymo iš lanko ar aksties mėtymo varžybose. Kario šarvų matavimasis, galimybė paliesti ir išbandyti kiekvieną dominantį eksponatą ir kt. Siektini rezultatai – savo krašto istorijos populiarinimas ir tautinės tapatybės formavimas, patriotiškumo ugdymas. Mokykloje įgytų teorinių istorijos, lietuvių literatūros, technologijų dalykų žinių papildymas praktine veikla. Bendradarbiavimo, smalsumo, fizinio aktyvumo skatinimas, pasitikėjimo savo jėgomis ugdymas.


Mandala - tai universalus pasaulio vienovės, sveikatos ir sėkmės simbolis, dar vadinamas maginiu apskritimu.
Mandalas piešti sveika ir prasminga kiekvienam žmogui,
ieškančiam vidinės ramybės, siekiančiam laimingo ir sėkmingo gyvenimo. Mandalos kūrimas - gyvas, džiaugsmingas ir
gydantis procesas, aktyvios meditacijos forma, kurios metu prislopinamas loginis mąstymas, suaktyvinama intuicija bei
kūrybinis įkvėpimas. Užsiėmimo metu panirsime į savo vidų ir, patys parinkdami spalvas, kursime mandalas iš spalvoto
smėlio. Po užsiėmimo sukurtas mandalas (paveikslus) vaikai parsineš namo ir dar ilgai prisimins, kaip gera jas buvo kurti.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Programa skirta piemenavimo tradicijos pristatymui Aukštaitijoje. Edukacinis užsiėmimas „Kas turi ragą, tam nereikia botago“ supažindina su daugelio XIX–XX a. I p. Lietuvoje gyvenusių vaikų užsiėmimu – piemenavimu ir šį lydėjusiomis tradicijomis, muzikavimu. Užsiėmimo dalyviai sužino, kokia buvo piemenėlių kasdienybė, kokie buvo pagrindiniai darbai, kaip linksminosi, dėl ko liūdėjo, ką valgė ir kaip ne visada buvo ką valgyti, kaip šventė ir ko labiausiai laukė mūsų senoliai vaikystėje. Ganydami gyvulėlius, piemenukai ne tik vargo, šalo kojeles, bet ir buvo sugalvoję įvairių žaidimų, grojo ir dainavo. Apie ganymo papročius, tradicijas ir šventes pasakos gryčios šeimininkė. Užsiėmimo metu kartu su dalyviais krosnyje ji mokys kepti šventinius ragaišius. Apie ganymo muzikines tradicijas Lietuvoje pasakos „ustovas“ (vyresnio amžiaus samdomas kaimo piemuo), jo pasakojimą lydės autentiški ganymo muzikos instrumentų garsai. Programos dalyviai susipažins su unikaliais ir tradiciniais garsiniais ganymo įrankiais (kerdžiaus trimitas, ragas, terkšlė, kleketas, dūdelės, molinukai, dambrelis, lūpinė armonikėlė ir kt.) kokiomis aplinkybėmis buvo naudojami vieni ar kiti, išgirs, kaip skamba populiariausi to meto muzikos instrumentai. Programos pabaigoje vaikai žais senoviškus vaikų žaidimus.


Orientacinis žaidimas „Trys karūnuotos pušys“ Druskininkuose

Orientacinis žaidimas „Trys karūnuotos pušys“

Gilioje senovėje kunigaikštis medžiojo su dvariškiais ir atsitiktinai atsidūrė šioje vietoje. Medžioklė sekėsi, tad kunigaikštis privalėjo nušauti sakalą. Taiklios šaulio strėlės pervertas sakalas krito į Nemuną, o kunigaikštis puolė į vandenį jo išgriebti. Kunigaikštienė ant kranto labai gailiai pravirko ir bėgiojo upes pakrante, liedama sūrias ašaras bei šaukdama savo vyrą. Po kiek laiko su sakalu rankose iš vandens išniro kunigaikštis – sveikas ir gyvas. Pasak legendos, tose vietose, kur nukrito kunigaikštienės ašaros, iš žemės ištryško sūrūs šaltiniai. Raskitei tą šaltinį.

Tai tik viena užuomina iš daugybės užduočių, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.


Tikslas – skatinant vaikų laisvalaikio užimtumą, praplėsti požiūrį į skaitymą, literatūros įvairovę, komiksų žanrų įvairovę, lavinti kūrybiškumą ir saviraišką, padėti suprasti, kaip kuriami komiksai, keisti nusistovėjusį požiūrį į komiksus Lietuvoje. Siekiama, kad (1) vaikai, susipažinę su komiksų įvairove, išlaisvintų savo fantaziją ir išmoktų sukurti savo personažą (superherojų), pasakojantį istoriją komiksų kalba; (2) aptariant komiksų kūrimo iššūkius ir galimybes, pristatant sukurtus darbus, vaikai lavintų savo kritinį mąstymą, mokytųsi kūrybiškumo; (3) kuriant komiksus, susipažintų su komiksų medijos unikalumu, populiarinama literatūra, domėtųsi jos skaitymu, lavintų savo kultūrinį sąmoningumą; (4) būtų organizuojamas prasmingas vaikų laisvalaikio užimtumas, informacinio ir skaitmeninio raštingumo lygio augimas, prisidedant prie kūrybingų asmenybių ugdymo, įvairių visuomenės problemų sprendimų ir socialinės integracijos. Komiksų dirbtuvių metu mokiniai susipažins su skirtingų šalių komiksų istorija ir media ir konkrečiais pavyzdžiais. Išbandys naujas ir modernias priemones, profesionalią kompiuterinę įrangą ir grafines planšetes, naudodami ipad‘us ir „Photoshop“ programą kurs komiksus apie super herojus ir pristatys savo sukurtas idėjas. Susipažinę su komiksų kultūra, išmoks pastebėti kultūrinius įvairių šalių skirtumus, panašumus, esančius komiksuose, interpretuoti ir atskleisti gilesnes kūriniuose perteikiamas idėjas.


Paskaita „Lietuviški Kalėdų papročiai ir tradicijos“ (nuotolinė paslauga)

Tema atliepia Dainų švenčių metus. Nuotolinis edukacinis užsiėmimas bus transliuojamas gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Paskaitos pagalba sudaryti sąlygas kiekvienam mokiniui pažinti lietuviškų kalėdinių papročių bei tradicijų savitumą, ugdytis tautinį tapatumą ir savivertę, vertinti ir gerbti lietuviškas etnines tradicijas.
Paskaita skirta tiems, kurie nori labiau patyrinėti senuosius lietuviškus Kūčių ir Kalėdų papročius, susipažinti su ikikrikščioniška šių švenčių analogija. Iš kur kilo žodžiai „Kūčios“ ir „Kalėdos“, kokie svarbiausi ritualai būdavo atliekami Kūčių dieną, be kokių valgių negalėjo apsieiti Kūčių stalas ir kokie burtai laukė tą stebuklingą naktį.
Aiškinsimės eglutės puošimo bei Kalėdų senelio atsiradimo istorijas Lietuvoje, susipažinsime su pagrindinėmis lietuvių Kalėdų šventimo ištakomis: kodėl skirtingai švęsdavo pirmąją ir antrąją Kalėdų dieną. Klausysime Kalėdinės giesmės ir gautų žinių įtvirtinimui paskaitos pabaigoje sužaisime Kahoot.
Paskaita pritaikoma skirtingo amžiaus vaikams, todėl pastabose prašome parašyti kelintokai dalyvauja edukacijoje.