Spektaklis „Sakyk, Kukuti, kur dėjai Tu savo Kukutį“

SAKYK MAN, KUKUTI, KUR DĖJAI TU SAVO KUKUTĮ?
Kazio Binkio teatro teatralizuota šarada pagal Marcelijaus Martinaičio eiles, kurios yra aktualios nūdienos problemoms. Jos perteikiamos autoriui būdinga alegorine humoro forma, kuri yra priimtina šiuolaikiniam jaunam žmogui.

// Kukučių kaime vyksta keisti dalykai: kukučiai ieško, ko nepametę, randa, ko neieškojo, juokiasi, kai reikia verkti, ir verkia, kai to nereikia.
Visi tarsi ieško savęs, bet atradę nesidžiaugia. Švęsdami ir dainuodami stengiasi parodyti, kad viskas gerai, bet tas gėris nepanašus į gėrį. Tai tokie nūdienos vaizdeliai tveriasi scenoje, kuri lyg ir teatras, lyg ir gyvenimas...

// Spektaklyje muzikos ir šokio pagalba žaismingai perteikiant opias problemas: emigraciją, politinį nesąžiningumą, siekiama parodyti neetiško elgesio žalą visuomenei. Teatrinio žodžio pagalba šios dienos kontekste siekiama atskleisti klasikines problemas, parodant, jog viskas absurdiškai kartojasi, todėl reikalinga jauno žmogaus iniciatyva keisti, kurti naują rytojų.

//
Režisierė – Nida Vita Žilinskienė
Kostiumų ir scenografijos autorė – Rasa Puišienė
Kompozitorius – Petras Jucevičius
Vaidina – Kauno kultūros centro Kazio Binkio teatras


Tikslas – pasiremiant rašytojų kūryba apie bendravimą suteikti mokiniams žinių apie etiketą, formuoti elgesio kultūrą įvairiose aplinkose.
 Kodėl turime būti mandagūs, gerbti šalia esantį (mokytoją, klasioką), tuos kuriuos sutinkame (pvz. kiemsargis, gyvūnas,
augalas)? Labai dažnai vaikai pamiršta mandagaus ir kultūringo elgesio taisykles. O gal nežino? Prisiminsime, kas tai yra etiketas, elgesys, elgsena, taisyklė. Susipažinsime, kaip rengdavosi ir elgdavosi žmonės priklausomai nuo laikmečio ir
valstybės. O kas aktualu šiais laikais? Kaip reikia elgtis bibliotekoje, spektaklyje? O ką veikti pertraukų metu? Per amžius
pasakose, sakmėse, patarlėse kiek daug sukaupta išminties. Pasisėmę iš protėvių išminties, kursime pasaką apie šaunųjį
Dinozaurą, kuris papuola į neįtikėtinas situacijas, tačiau istorija baigiasi laimingai. Prisiminsime, kad būtina gerbti
aplinkinius, kad ir kaip jis keistai apsirengęs ir elgiasi nekasdieniškai. Aptarsime įprastas ir ne kasdienes situacijas.
Prisiminsime, kodėl svarbu būti mandagiems visur. Susikursime savo klasės pasisveikinimą ir atsisveikinimą. Sukursime
“Svajonių taisykles” - taisykles, kurių visada norisi laikytis. Jei aktualu, papildysime klasės ir mokyklos taisykles. Sudarysime
veiklų pertraukų metu sąrašą ir draugausime. Juk Tu esi pats mandagiausias pilietis!

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija "Lietuviškos kultūros ir identiteto reklamos dirbtuvės" suteikia moksleiviams unikalią galimybę giliai pažinti ir skatinti Lietuvos kultūrinį identitetą per kūrybinę reklamos veiklą. Užsiėmimai apima du pagrindinius aspektus:
1) Reklama, skatinanti kultūrinę tapatybę. Mokiniai supažindinami su pavyzdžiais, kaip efektyvios reklamos kampanijos gali skatinti tautinį identitetą ir kultūrines tradicijas. Aptariama, kaip Lietuvos turizmo reklamos kampanijos skatina žmones atrasti ir vertinti šalies gamtą bei kultūros paveldą, taip padidinant nacionalinį pasididžiavimą ir turistų susidomėjimą.
2) Kūrybinė užduotis - sukurk reklamą Lietuvai. Dalyviai įgyja praktinę patirtį, kuriant savo reklamas, kurios atspindėtų Lietuvos kultūrinę įvairovę. Moksleiviai dirba grupėse, generuoja idėjas ir kuria reklaminius projektus, kurie ne tik rodo jų kūrybiškumą, bet ir gilina jų supratimą apie tai, kaip menas ir kultūra gali būti naudojami viešojoje komunikacijoje.
Ši edukacija padeda moksleiviams vystyti kritinio mąstymo, kūrybiškumo ir komunikacijos įgūdžius, reikalingus sėkmingai asmeninei ir profesinei veiklai. Ji suteikia jiems priemones ir žinias, kaip aktyviai prisidėti prie kultūrinės savimonės stiprinimo ir pozityvaus Lietuvos įvaizdžio formavimo tiek šalyje, tiek tarptautiniu lygiu.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Vilniaus m. sav.; Kauno m. sav.; Klaipėdos m. sav.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Viktorina Kauno pilyje (Nuotolinė paslauga)

Jeigu jums pabodo nuotolinės pamokos ir norite istorijos išmokti linksmesniu būdu, kviečiame dalyvauti Kauno pilies viktorinoje. Virtualioje 3D ekskursijoje sužinosite daug įdomių faktų apie Kauno pilies praeitį (XIV-XVII a.). Jame pristatomos 5-8 kl. bendrojo ugdymo istorijos programoje nagrinėjamos temos. 5-6 kl. Mokiniams pasakojimas pateikiamas ne per daug detaliai, aktualizuojant tik svarbiausius įvykius, bendrai nupiešiant laikotarpio kontekstą. 7-8 kl. mokiniams pasakojimas pateikiamas detaliau, pristatant daugiau įvykių ir minint konkrečias datas. 3D turo metu mokiniams užduodama keletas klausimų, į kuriuos jie turi atsakyti parašydami į Zoom pokalbių kambarį. Vėliau pakviesime sudalyvauti Kahoot viktorinoje, kurios pagalba mokiniai pasitikrins ir įtvirtins istorijos pamokose ir virtualiame 3D ture įgytas žinias. Dalyvavimas viktorinoje taip pat padesa lavinti loginio ir analitinio mąstymo įgūdžius. Uždaviniai: 1. Pravesti 3D turą Kauno pilies ekspozicijoje pristatant Kauno pilies istorijos įvykius XIV-XVII a. Lietuvos ir regiono istorijos kontekste 2. Patikrinti dalyvių įgytas žinias pasitelkiant Kahoot viktoriną. Siekiami rezultatai: 1. Mokiniai gebės įvardinti svarbiausius XIV-XVII a. Kauno pilies istorijos faktus. 2. Mokiniai geriau supras regiono XIV-XVII a. istorinį kontekstą. Metodai: 1. Pasakojimas. 2. Demonstravimas (3D virtualus turas po pilies ekspoziciją). 3. Viktorina. Priemonės: 1. Zoom programinė įranga 2. 3D turas (https://www.1001pikselis.lt/3dturai/kauno-pilis/fullscreen/) 3. Kahoot programinė įranga (viktorina). Dalyviams reikalingas kompiuteris, planšetė arba mobilus telefonas su interneto prieiga. Pažaiskime, ir mokytis taps įdomiau!


Etno pamoka apie lietuviškus sodus ir kryždirbystę (Išvažiuojamoji)

Kiekviena šalis turi savitas tradicijas, skirtingą etnokultūros raišką, kitokius tradicinius amatus, verslus. Todėl etninė kultūra – nacionalinės kultūros pamatas. Deja, globalizacijos poveikis šiandien neaplenkia ir bendrojo lavinimo mokyklų, kur etninės kultūros pamokų nėra, o etninės kultūros žinios integruotos į dėstomų disciplinų turinį nėra nei pakankamos, nei nuoseklios; neužtenka ir pilietinio ugdymo pamokų parodyti, kaip nacionalinėje valstybėje pilietiškumas išauga iš tautiškumo. Tautiškumo kategorijos nuvertėjimas greičiausiai ir tapo viena iš priežasčių, salygojančių destruktyvius procesus: masinę emigraciją, patyčių mokykloje plitimą, susipiešinimą ir nepakantumą, apolitiškumą.Todėl yra būtina skatinti moksleivių tautinę jauseną, jų domėjimąsi etnine kultūra, jų dalyvavimą etninės kutūros raiškoje. Tai brandina pilietiškumą, kuris nusakomas kaip sąmoningas žmogaus asmeninių pareigų tautai ir jos sukurtai valstybei suvokimas. Taigi, siekiant ugdyti moksleivių pagarbą ir meilę kultūros paveldui, atveriant jiems daug naujų, įdomių galimybių susipažinti su etninės kultūros reiškiniais sukurtas edukacinis užsiėmimas “Etno pamoka”. Užsiėmimo metu pristatysime moksleiviams lietuvių etninė kultūros ypatumus supažindinant juos su Lietuvos kryždirbyste ir kryžių simbolika bei šiaudiniais sodais; jų prasmėmis ir geometrijos sakralumu. Aptarsime lietuvių kryždirbystės bei sodų rišimo reiškinius; jų simboliką ir naudojamų simbolių reikšmes, paskirtį. Vizuali teorinė medžiaga bei video įrašai pristatys pačius unikaliausius, muziejų fonduose saugomus kryždirbystės ir sodų rišimo pavyzdžius. Praktinės užsiėmimo dalies metu moksleiviai iš šiaudų gabaliukų suriš "reketuką" – vieną iš sodų segmentų; išmoks padalinti trikampį į keturis mažesnius ir taip sužinos, kad sodas seniau ne gamintas, – jį “augindavo” – rankomis ir širdimi.


Pasvalio Mariaus Katiliškio viešoji biblioteka

Kviečiame dalyvauti fotografijos, meninio vaizdo kūrimo procese ir susipažinti su viena iš kūrybiškiausių tapymo šviesa technikų – „Šviesos GRAFFITI“. Užsiėmimų metu susipažinsime su fotografija ir įranga naudojama ilgo išlaikymo fotonuotraukų fiksavimui; Išmoksime naudotis išmaniųjų įrenginių programėlėmis, kurios padeda sukurti įdomius efektus fiksuojant vaizdą ilgu išlaikymu; Patys kursime ir piešime savo sumanymus tamsoje su įvairiais šviesos šaltiniais; Su programuojama LED lazda, kursime neįtikėtinus vaizdinius, dalyvausime netradicinėje fotosesijoje. Vaizdą užfiksuosime fotoaparatais, peržiūrime sukurtas nuotraukas, pasidalinime įspūdžiais ir nuotraukomis. Edukacijos metu naudojame fotografijai fiksuoti įrangą: fotoaparatus, stovus, šviesos šaltinius, blykstes, programuojamą LED lazdą. Šis edukacinis užsiėmimas tinka integruotoms fotografijos, dailės, fizikos, informacinių technologijų pamokoms.


"Miško broliai. Lietuvybės ir tautos kultūros išsaugojimo vardan!"

Vaikus nuo mažumės turime įlieti į savo krašto praeities kultūrinį ir istorinį pažinimą, jiems perteikti mūsų tėvų, protėvių palikimą. Edukacijoje jus pasitiks ir į Lietuvos pokario laikmetį nukels partizanai – laisvės gynėjai, lyg iš pokario fotografijų – uniforma, ginklas, kariškų daiktų ryšulys, draugiškos akys ir meilė Lietuvai. Su miško broliais keliausite į 1944-1953 metus. Kas tada vyko Lietuvoje, kaip lietuvaičiai priešinosi okupantams, saugodami savo krašto laisvę, tradicijas, kultūrą, kokie jaunuolių, mylėjusių Lietuvą labiau, nei savo gyvenimą, likimai. Laukia nepamirštama pamoka – neišgalvotos istorijos, prisilietimas prie kasdienių partizano daiktų. Miško broliams labai svarbus kiekvieno vaiko požiūris į laisvę ir būtinybę saugoti savo kultūrą, jos identitetą, tad apie tai su jais drąsiai padiskutuosite.


Šimtamečio siauruko istorija. Reisas Anykščiai - Troškūnai - Anykščiai (V-VIII klasėms)

VIEŠOJI ĮSTAIGA "AUKŠTAITIJOS SIAURASIS GELEŽINKELIS"

Programos edukatorius pasitiks moksleivius Anykščių geležinkelio stotyje, aprodys Anykščių geležinkelio stotį ir palydės į antros klasės vagoną. Edukatorė supažindina su antros klasės vagonu. Traukinuku važiuojame iš Anykščių į Troškūnus. Po 40 min kelionės atvykstame į Troškūnų geležinkelio stotį. Ekskursija Troškūnų geležinkelio stotyje. Susipažinsime su stotyje dirbančiais darbuotojais. Aplankysime buvusią raštinę, laukiamąją salę, "Prezidento salę" , mūsų darbuotojo foto paroda. Edukacijos metu vyks viktorina, pokalbiai, diskusijos.Dalyviams su spec poreikiais - žaidimai, piešimo užduotėlės. Programos trukmė: kelionė traukinuku (Anykščiai-Troškūnai-Anykščiai) - 80 min; edukacijos programa - 60 min.


Gūdžiais laikais, kai beveik visa Lietuva buvo Rusijos imperijos dalimi ir buvo uždraustas lietuviškas raštas, žmonės ėmėsi burtis į slaptas organizacijas ir  priešintis spaudos draudimui. Vienas iš pasipriešinimo būdų buvo lietuviškų leidinių kontrabanda.
Apsilankę pamokoje sužinosite įdomių faktų apie knygnešių karalių Jurgį Bielinį. Pasidalinę į dvi komandas - knygnešius ir žandarus, vykdysite  misijas. Tai ne tik smagi pramoga, bet ir netradicinė istorijos pamoka.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Sūrūs atradimai  Druskos mieste – tai kūrybinis užsimėmimas su druska menininkų Česnulevičių šeimos namuose ant Ratnyčėlės upės kranto – skulptoriaus Tauro ir menotyrininkės Aušros kūrybinėse dirbtuvėse.
Kodėl druska? O gi todėl, kad kurorto pavadinimas yra sūrus. Retas kuris čia atvykęs susimąsto, - kur yra valgomosios druskos Druskininkuose, kokiu pavidalu ji veržiasi iš žemės gelmių ir apskritai kokios kilmės druska kasdien skaniname maistą savo namuose – juk atvykus jos taip lengvai nepamatysi, neužuosi ir neparagausi.
Miesto istorija yra išties sūri – kurorto centre telkšo Druskonio ežeras, pirmasis žmogus, kuris XVIII amžiuje  gydė ligonius mineraliniu vandeniu buvo liaudies daktaras Pranciškus Sūrutis.
 Užsiėmimo metu dalyviams trumpai pristatoma miesto istorija, išaiškinama kas buvo tas druskininkas, kodėl jis virė mineralinį vandenį ir kodėl druska anksčiau prilygo auksui. Dalyviai vaišinami unikalia pačių menininkų išgarinta mineralinių šaltinių druska, kviečiami liesti rankomis  druskos skulptūras, išbandyti rankų darbo mobilų objektą – elektromobilį, valdyti kinetinės skulptūros ,,Geležinis Vilkas“ koją, o svarbiausia – patiems patirti kūrybos džiaugsmą – lipdyti, formuoti, skobti iš druskos, - tokiu būdu patiems susikuriant du druskinukus,  - suvenyrus atminčiai iš Druskos miesto.  Programos pabaigoje surengiama ir aptariama  kūrinių paroda.
 Edukacijos metu dalį užduočių reikia atlikti individualiai, dalį – komandoje, norint prisitaikyti prie skirtingų dalyvių poreikių taip sukuriant komforto zoną ir diegiant komandos formavimo ir stiprinimo įgūdžius. Edukacijos turinys siejasi su mokykline programa ir ją papildo, atsisakant tradicinės vertinimo sistemos, akcentuojant kūrybiškumo svarbą visose gyvenimo srityse.
Kūrybiškumas, meninė vaizduotė žmogui duota nuo mažų dienų, tačiau saviraiškos būdus būtina ugdyti kasdien ir kuo įvairesnėmis priemonėmis.
Meno aplinka yra puiki erdvė nurimti, pažinti save ir auginti vidinės pilnatvės jausmą.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Muzikinis spektaklis vaikams
lietuvių ir nelietuvių pasakų motyvais

Gyveno kartą Jonas. Ne šiaip sau Jonas, o Jonas Kareivis.
Ir išėjo į pasaulį ne laimės, o dingusios Karaliūtės ieškoti. O beieškant visko pasitaiko… Ir nuotykių, ir vestuvių, ir švenčių linksmiausių su dainom ir šokiais…
Visko yra ir Keistuolių teatro spektaklyje „Jonas Kareivis“ pagal lietuvių ir nelietuvių liaudies pasakas, legendas, dainas ir nuogirdas. Jono Kareivio pasaulyje atsitinka keisčiausi dalykai: arkliai virsta žmonėmis, kalnai – kalniečiais; iš džiaugsmo byra ašaros, o nelaimėje padeda daina.
Jei Jūs liūdite, ar bijotės nelaimių, ateikite pas mus, padainuosime drauge.

Spektaklis „Jonas Kareivis" yra apie Lietuvą, apie vertybes, išdavystę, draugystę ir meilę, nedidaktiškai patriotinis – puoselėja tas vertybes, kurias ypač svarbu išlaikyti dabartiniame pasaulyje. Jo tikslas – per teatrinės raiškos formų įvairovę supažindinti mokyklinio amžiaus žiūrovus su liaudies kūryba, jai būdingais archetipais, tarmėmis, pasakų motyvais, taip pat skatinti kūrybišką požiūrį į problemų sprendimą, ugdyti pagarbą ir toleranciją.

Dramaturgas ir režisierius –  Aidas Giniotis.
Scenografė ir kostiumų dailininkė – Ramunė Skrebūnaitė.
Muzikos aranžuotojas – Andrius Kulikauskas.
Vaidina: Diana Kamarauskaitė, Aistė Rocevičiūtė, Jurgis Marčėnas, Darius Auželis, Danas Kamarauskas, Matas Pranskevičius, Lukas Auksoraitis.

Šalčininkų r. sav.; Ukmergės r. sav.; Vilniaus m. sav.; Rokiškio r. sav.; Anykščių r. sav.; Plungės r. sav.; Telšių r. sav.; Mažeikių r. sav.; Radviliškio r. sav.; Šiaulių r. sav.; Šiaulių m. sav.; Pasvalio r. sav.; Kėdainių r. sav.; Panevėžio m. sav.; Biržų r. sav.; Vilkaviškio r. sav.; Marijampolės sav.; Kretingos r. sav.; Prienų r. sav.; Kauno m. sav.; Jonavos r. sav.; Varėnos r. sav.; Rietavo sav.; Skuodo r. sav.; Panevėžio r. sav.; Alytaus m. sav.; Širvintų r. sav.; Kaišiadorių r. sav.; Molėtų r. sav.; Utenos r. sav.; Elektrėnų sav.; Klaipėdos m. sav.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Programa „Draugiškas šaržas“ skirta vyresnio amžiaus moksleiviams, padės išmokti piešti žmogaus veidą, atskirti jauno ir seno veido proporcijas. Mokiniai bus supažindinti su portreto piešimo ypatybėmis, kurias būtina žinoti piešiant šaržą. Praktinis užsiėmimas ne tik lavins ranką, bet ir akį, nes nuo kiekvieno atskirai priklauso pasirinkimas, ką pamatyti piešiamajame ir ką akcentuoti. Šaržo žanras atvers galimybes papokštauti, draugiškai pajuokauti. Užsiėmimo metu bus sudarytos sąlygos pabendrauti su profesionaliu dailininku jaukioje aplinkoje bei pabandyti patikrinti savo talentą dailėje. Edukacijas veda tarpdisciplininė menininkė, profesionali dailininkė, jau 20 metų piešianti šaržus, Agnė Dragūnaitė.


Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Užsiėmimo metu vaikai pasiners į lietuvių etninės kultūros pasaulį ir mokysis apie lietuvių mitologijos personažus, susipažins su JAV komiksų superdidvyrių kultūra, sujungs teorines žinias su praktiniais piešimo įgūdžiais ir sukurs naują dar nematytą lietuvišką superdidvyrį, kuris turės lietuvių mitologijos bruožų.

Užsiėmimas skirtas 1–4 ir priešmokyklinių klasių mokiniams Užsiėmimo trukmė: 50 min.
Vieta: paslauga teikiama Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešojoje bibliotekoje.


Apie ką tądien mąstė Lietuvos konstitucinės teisės tėvas prof. Mykolas Romeris ? Kokį naują istorinį romaną mintyse kuria portrete vaizduojama Sofija Tyzenhauzaitė?
Edukacinio susitikimo metu kalbėsimės apie portreto žanrą, bandysime "prakalbinti" portretą. "Portretas! Kas gali būti paprasčiau ir sudėtingiau, akivaizdžiau ir giliau?", klausė Charles Baudelaire. Portretas - kas tai? Legenda byloja, kad pirmasis portretas atsirado apvedus kontūru mylimo žmogaus šešėlį, kad būtų išsaugotas jo atminimas.
Šios edukacijos metu portretą "kalbinsime" keliais aspektais: jo svarba, istorija ir kaita, portreto kaip kultūrinio reiškinio reikšmė istoriniuose kontekstuose. Išsiaiškinsime, kada  "gimsta" vaiko portretas ir kas yra gedulo portretas. O taip pat pabandysime praeitį apjungti su dabartimi - kaip per asmeninį atvaizdą šiandien komunikuojame su aplinka, kaip konstruojame savo tapatumą?
Praktinė užduotis leis dalyviams labiau įsijausti į praeities asmenybes, užmegzti su jomis dialogą. Moksleiviai, pasitelkę vaizduotę, lape užbaigs portreto vizualizaciją ir galiausiai  suras muziejaus ekspozicijose pasislėpusį originalą. Ieškodami konkretaus portreto, drauge aptarsime ir kitus portretus: analizuosime vaizduojamų asmenų laikysenas, nuotaikas, bandysime įvardinti, kas jie tokie ir kuo ypatingi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Aukso pjūvis arba grožis skaičiuose (Nuotolinė paslauga)

Matematika ir geometrija egzistavo mene nuo neatmenamų laikų. Antikinėje Graikijoje virš Sikiono mokyklos durų kabėjo užrašas: „Čia neįleidžiami žmonės nežinantys geometrijos.” Senovės Graikijos meistrai naudojo aukso pjūvio proporcijas visose srityse ir pasiekė neįtikėtiną formų tobulumą. Visa antikinė kultūra pažymėta aukso pjūvio „ženklu”. Ją žinojo ir senovės Egipte. Užsiėmimo metu moksleiviai sužinos žmonijos grožio ir harmonijos paieškų istoriją, išgirs kas yra aukso pjūvis ir kodėl jis apipintas mitais ir legendomis. Kartu su moksleiviais analizuosime meno kūrinius, kuriuose atrasime tobulas formų ir spalvų proporcijas. Moksleiviai susipažins su Albrecht Dürer, Leonadro da Vinci, Antonio Stradivari darbais. Užsiėmimo dalyviai turės puikią progą pamatyti kaip matematikos ir geometrijos žinios pritaikomos mene. Užsiėmimo metu mokinsimės sąmoningai naudoti aukso pjūvio taisyklę, apskaičiuoti proporciją, naudojant aukso pjūvio taisyklę ir atrasti tobulą proporciją meno kūrinyje. Nuo neatmenamų laikų mokslininkai ir menininkai siekė suprasti ir moksliškai pagrįsti gamtoje egzistuojančią harmoniją. Gamtos mokslai gali atsakyti į daugelį mums kylančių klausimų Užsiėmimo metu analizuosime mūsų smegenų veiklos, akies sandaros, spalvos suvokimo, šviesos ir optikos fizikinių reiškinių įtaką meno suvokimui ir meninių išraiškos priemonių pasirinkimui. Žmogus taip pat yra tobulas gamtos kūrinys, sukurtas naudojant aukso pjūvio taisyklę – santykis smegenų ir širdies darbo, akies sandara, veido ir kaulų proporcijos, netgi kraujospūdis. Šis užsiėmimas tai puiki galimybė moksleiviams suprasti meno ir mokslo sinergiją. Sužinoti kas yra aukso pjūvis ir išmokti jį pritaikyti. Tai puikus užsiėmimas naujoms kultūrinėms ir meninėms patirtims įgyti.


Gamtos pažinimas yra žmonijos patirties dalis, svarbi kiekvienam žmogui. Panevėžio kraštotyros muziejuje saugoma V. Straševičiaus pasaulio vabzdžių kolekcija, kurioje net 6 500 eksponatų! Tai viena didžiausių ir įspūdingiausių vabzdžių kolekcijų Lietuvoje. Programos metu susipažinsime su drugių gyvenimo ypatumais, sužinosime daug įdomių faktų apie juos, išvysime įspūdingą pasaulio vabzdžių kolekciją. Tyrinėsime, pažinsime, atliksime praktines ir kūrybines užduotis.


Tikslas - siekti kad, mokiniai suprastų, kodėl viduramžių meistrams buvo naudinga jungtis į cechus, o pirkliams į gildijas. Plėsti jų supratimą, apie tai, kad amatininkų cechai mieste atlikdavo ir dabartinės policijos funkcijas, saugodami miesto vartus. Lavinti vaikų vaizduotę. Ugdyti istorinį mąstymą, įtvirtinti turėtas ir įgytas žinias apie viduramžių miestą ir amatus.
Uždaviniai: padėti atrasti bei suvokti ryšius tarp praeities, dabarties ir ateities, siejant pateiktas istorijas. Ugdyti moksleivių norą domėtis, kritiškai mąstyti ir gilinti žinias apie miesto praeitį. Sutelkti dėmesį išklausant draugų pasisakymus. Skatinant kelti klausimus, diskutuoti bei reflektuoti apie vykusias veiklas. Ugdyti pagarbą praeities kultūriniam palikimui, kultūros paveldo puoselėjimui.
Ar žinote, kada Vilnius išgyveno savo „aukso amžių“, kodėl amatų cechų veikla buvo itin svarbi viduramžių miesto gyvenimo dalis? Susipažinę su Vilniaus amatininkų cechais ir jų dirbiniais aiškinsimės, kokį kelią turėjo nueiti amatininkas, norėdamas tapti cecho meistru. Apžiūrėję eksponuojamus senuosius keramikos, metalo dirbinius būsite kviečiami  į smagias dirbtuvėles paragauti viduramžių amatininkų duonos.   Kiekvienas mokinys, naudodamas XV a. matricos (tai medinė forma, kurioje auksakalys išraižydavo paviršių) rekonstrukciją, sukurs savo „šedevrą“ iš molio pagal pasirinktą siužetą.
Ši edukacija parengta atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimo programą.


Edukacinė programa „Indėnų buitis ir žaidimai 1-4 kl“

Edukacinė programa susideda iš trijų dalių, kurių metų dalyviai gauna informacijos apie Šiaurės Amerikos indėnus (plačiau apie mescalerų gentį), gali praktiškai pasimokyti pašaudyti iš lankų ir paragauti indėniškos arbatos bei paplotėlių. 1. Kelmės krašto muziejaus ekspozicijoje „Jonas Vadeikis – Karl May – Amerikos indėnų buitis ir papročiai“ dalyviai yra supažindinami su eksponuojamais indėniško gyvenimo daiktais: plunksnomis puoštais indėnų ginklais, galvos papuošalais iš plunksnų ir sapnų gaudikliais. Kalbama apie skalpų nuėmimo papročius, rodomas indėniško rašto pavyzdys ant mušto medžio plaušo plokštės (eksponatas gautas iš Šiaurės Amerikos), rodomas nedidelis tipi palapinės maketas ir netrukus visi pakviečiami užeiti į patalpą – tipi palapinę (tai 25 kv. m ekspozicijos dalis, įrengta kaip tipi palapinės vidus, su viduryje degančiu laužu, kailiais ant grindų, ant sienų kabančiais medžioklės trofėjais, ritualinėmis kaukėmis, totemais, galvijų galvomis, sapnų gaudikliais bei ginklais). Vaikams atsisėdus ant tipi grindų, skambant indėniškai muzikai, prietemoje yra kalbama apie indėnų šamanus, jų būrimus, amuletus, tipi palapinės įrengimą, pypkės vaidmenį ir t. t 2. Veiksmas vyksta lauke. Programos dalyviai gali pašaudyti į taikinius iš lankų ir pasijusti tarsi Karl May knygų herojai. 3. Programos dalyviai geria Pietų Amerikos indėnų gėrimą – matės arbatą, bei ragauja kukurūzinius irokėzų paplotėlius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Literatūrinė edukacija su Igne Zarambaite „Sukurk savo Užkampynę“

Literatūrinėje edukacijoje bus kalbama apie knygą „Užkampynė“. Pagrindinis pasakojimo veikėjas Elijus – vaikas kaip vaikas, jis turi mamą kaip mamą ir namus kaip namus. Tačiau taip pat jis turi šį tą išskirtinio – slaptavietę, kuri vadinasi Užkampynė. Ten nukanka, kai jaučiasi aptingęs, sutrikęs ar supykęs. Tai nuostabi vieta! Čia gali daryti, ką nori: žvejoti žvaigždes, žaisti su brūkšniuotais leopardais, vaikyti taškuotas beždžiones... Smagiau nebūna! Bet kartą toje slaptavietėje įsišėlsta audra ir Elijus įstringa. Ir tik vienas ypatingas žmogus dabar gali jį surasti – mama. Tai šilta istorija apie nežabotą vaiko fantaziją ir beribę vaiko ir mamos meilę.

Susitikimo metu pasitelkus informacines technologijas, vaizdines priemones bus atskleistas kūrinio sumanymas, perteiktos knygos rašymo subtilybės. Vaikai dalinsis mintimis, kaip patys įsivaizduoja „Užkampynę“, apsvarstys, kam Elijui apskritai prireikė slaptavietės, diskutuos apie vaizduotės naudą ir galią. Taip pat žais žaidimą, kuriame galės laimėti knygą!

Kūrybinių dirbtuvių metu iš įvairių medžiagų dalyviai kirps, pieš, lipdys savo svajonių slaptavietes.

Užsiėmimą ves rašytoja, edukatorė Ignė Zarambaitė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Šiaulių kultūros centre parengtas keramikos amato edukacinis užsiėmimas Molio forma kviečia susipažinti su seniausia keramikos technika – virveline keramika. Keramika – viena seniausių lietuvių liaudies meno rūšis, kuri išsiskiria savo unikalia istorija, išskirtinėmis lipdymo technikomis, dekoravimo raštų įvairove. Edukacijos metu susipažinsite su keramikos istorija, apžvelgsite keramikos dirbinių ekspoziciją, įkurtą Amatų dirbtuvėse, mokysitės virvelinės keramikos būdu gaminti puodynėles, lėkštutes, dekoruotas įspaudais bei angobais. Darbai po nulipdymo bus išdegami su permatoma glazūra.


Lėlių spektaklis "Arklio Dominyko meilė"

Marijampolės Petro Kriaučiūno viešoji biblioteka

Marijampolės Petro Kriaučiūno viešosios bibliotekos lėlių teatras „Trivainėlis“ pristato spektaklį „Arklio Dominyko
meilė“, pastatytą pagal V. V. Landsbergio to paties pavadinimo pasaką. Paslaugos tikslas – per teatrinį pasakojimą plėsti
vaikų kultūrinį akiratį, ugdyti sutarimo ir susikalbėjimo įgūdžius, meilės ir pagarbos jausmus kitoms kultūroms ir kitokiai
nuomonei. Baltas laukinis arklys Dominykas įsimyli šiek tiek išpaikusią rugiagėlę. Artėjant šalnoms jis yra priverstas paslėpti
ją po akmeniu, o pats iškeliauja į Afriką ieškoti rugiagėlės artimųjų. Keliaudamas jis susipažįsta su baltąja meška, begemotu,
beždžionėle, kupranugariais ir kitais linksmais personažais, kurie įkūnija skirtingus žmonių charakterius, vertybes, pasaulio
suvokimą ir labai įvairią mūsų visuomenės sandarą. Pavasarį Dominykas sugrįžta į Lietuvą ir apie savo pasakišką kelionę
papasakoja vėl išdygusiai rugiagėlei. Arklys su rugiagėle bendrauja atvirai, nuoširdžiai ir truputį naiviai, tuo tarpu rugiagėlė
pažinties pradžioje laikosi tam tikro atstumo, jos kalboje daugiau arogancijos, šaltumo, lepumo. Tai tarsi skirtingų kultūrų
skirtumai. Tačiau vėliau viskas keičiasi. Rugiagėlė paprašo arklio Dominyko apsaugoti ją nuo vėjo, kad šis nesušaldytų. Kaip
prisipažįsta rugiagėlė, tik meilė įprasmina visą gyvenimą. Spektaklyje ryškūs ir antraeiliai personažai, patraukiantys savitais
charakteriais, atspindinčiais gyvenimo ir pasaulio įvairovę. Skirtingas veikėjų bendravimas ir supratimas leidžia suprasti ir
toleruoti kitokias nuomones ir kitokias vertybes, tikėti savimi, siekti užsibrėžtų tikslų, vertinti tikrą draugystę. Spektaklis yra
kupinas gerumo, švelnumo ir žaismingumo. Vyrauja draugystės, ilgesio, pagalbos kitam, noro susikalbėti motyvai, kas leidžia
geriau suprasti darną ir teisingumą, bei gebėjimą visiems darniai pasaulyje gyventi. Spektaklio scenografiją kūrė dailininkė
D.Ališauskaitė Zinovičienė, dėl režisūrinių sprendimų konsultavo režisierė, aktorė A. Sunklodaitė.


„Krentanti žvaigždė“ Visata, kosmosas ir aš. 5 - 12 klasės

Plati, visapusiška, informatyvi, moksliniais faktais ir žiniomis paremta pramoginė pažintinė  edukacija apie Visatą, padedanti  jaunajam klausytojui  susivokti apie save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą.  Šios programos  tikslas - supažindinti ir sudominnti astronomija kaip mokslu, o taip pat paskatinti labiau domėtis ir gilintis jo svarba ir reikšme dabartyje, o ateityje renkantis profesiją bei kuriant ir gyvenant savo gyvenimą. Siekiame, kad šis užsiėmimas klausytoją skatintų kritiškai mąstyti, ieškoti faktinių įrodymų ir kūrybiškai pritaikyti žinias šiame visaapimančiame pasaulyje ir tiesiog būti laimingais kūrėjais.
PROGRAMOJE:
Kur prasideda Kosmosas? Ar Visata turi pradžią ir pabaigą? Kas yra ta “krentanti žvaigždė”? Apie mėgstamiausias ir svarbiausias senovės ir dabarties lietuvių sezonines šventes (Kalėdos, Velykos, Rasos) ir kaip jos susijusios su Kosmosu? Kokia yra mums artimiausia žvaigždė ir koks atstumas iki jos? Kokie atstumai iki kitų dangaus kūnų? Kokių dydžių yra planetos, žvaigždės, galaktikos? Ar tikrai mes esame žvaigždžių vaikai? Kodėl taip yra?  Juodoji skylė - paslaptis ar visai ne? Pademonstruosime ir vaizdžiai parodysime bei palyginsime įvairius dangaus kūnus. Ar planetos ir žvaigždės skleidžia garsus? Paklausysime Visatos kūnų garsų - skleidžiamų bangų, kurių žmogaus ausis negirdi ir paaiškinsime, kodėl. Kokiomis priemonėmis galime stebėti dangų?   Praktinė dalis - pažintis su teleskopu. Jei dangus giedras, šviečia Saulė - per teleskopą stebėsime ją. Jei giedros nebus - pažiūrėsime į tolimus objektus apylinkėse (bažnyčios bokštą, tolimiausios eglės kaštonus, inkilą medyje ir pan.). Palyginsime vaizdus plika akimi ir per teleskopą. Klausimai - atsakymai.
Geriausia patalpa šiai edukacijai - aktų salė su maksimaliai užtamsintais langais ir didelis baltas ekranas/siena.
Užsiėmimus veda astrofotografas, astronomijos mokslo populiarintojas, privačios observatorijos įkūrėjas Simas Šatkauskas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Plungės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Tikslas – sukurti įtraukiančią, skaitymą skatinančią edukaciją, kurios metu vaikai pažvelgs į knygą kitu žvilgsniu, sužinos naujų, įdomių faktų, o praktinės užduoties metu bus skatinamas kūrybiškumas, lavinama vaizduotė. Uždaviniai: 1. suteikti įdomių žinių apie knygas; 2. supažindinti su knygų įvairove: „skaitomomis“ pasitelkus lietimą, klausą, uoslę;  stebinančiomis iliuziniais piešiniais, specialiomis priemonėmis; su išsilankstančiomis iliustracijomis; knygomis-dėlionėmis; šviečiančiomis tamsoje; su papildyta realybe; kontrastingų dydžių bei formų; labai senomis; išspausdintomis Brailio raštu ar egzotiškomis kalbomis; 3. knygelių dirbtuvių metu ugdyti dalyvių kūrybiškumą, skatinti fantazuoti; 4. kviesti pristatyti savo kūrinius, diskutuoti, išgirsti ir išklausyti draugus.
Veiklos aprašymas: Susipažįstama. Pristatoma veikla. Papasakojama įdomių faktų apie knygas; vaikai pačiupinėja, paklauso, pauosto pojūtines knygas, apžiūri, įsižiūri į knygas su iliuziniais piešiniais ir kitus įdomius leidinius. Skiriama užduočių. Po to pereinama prie praktinės veiklos – dalyviai pakviečiami pasidaryti po knygelę, ir, sugalvojus siužetą, užrašyti pavadinimą bei nupiešti viršelį. Autoriai trumpai pristato knygas, gali vykti „knygų mugė“. Užsiėmimo pabaigoje – aptarimas-refleksija.
Numatomas paslaugos edukacinis poveikis mokiniams: 1. veiklos turinys skatina pažinti knygos, skaitymo kultūrą; 2. edukacija didina kultūrinį sąmoningumą, plečia supratimą apie knygas, žanrus, kt.; 3. veikla formuoja teigiamą požiūrį į knygą, skaitymą; 4. užsiėmimas ugdo kultūrinį tapatumą; 5. skatinama saviraiška; 6. patiriamas kūrybinis eksperimentas; 7. lavinami meninės raiškos gebėjimai ir vaizduotė; 8. teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją; 9. ugdoma savivertė ir motyvacija; 10. ugdomi socialiniai įgūdžiai pristatant savo darbą, išklausant kitus ir t. t. Veiklos įgyvendintojai - bibliotekininkai K. Pilitauskienė, P. Gadeikis, S. Stuopelis, A. Vilienė.


Online lėlių spektaklis vaikams "Debesys" (nuotolinė paslauga)

Režisierę ir dailininkę Aušrą Bagočiūnaitę Paukštienę sukurti spektaklį įkvėpė debesų tema. Dangumi praplaukiantys debesys kūrėjai asocijuojasi su laisvės, gyvenimo tėkmės ir efemeriškumo metaforomis. Teatro „Lėlė“ dramaturgės N. Indriūnaitės autentiškų pokalbių su savo anūke užrašai virto idėjiniu pjesės pagrindu: čia, per keletą metų užrašinėtus senelės ir anūkės kasdienių pasikalbėjimų fragmentus, skleidžiasi pasaulio pažinimo tema, talpinanti tiek šmaikščius vaikiškos logikos paradoksus, neribotą fantaziją, tiek gyvenimišką vyresnio žmogaus išmintį. Klausimai apie gamtos reiškinius ir slėpinius, žmogaus gyvenimą, tarpusavio santykius, moralę, vertybes, kasdienybės įspūdžiai – visa tai kuria vaiko ir senelės dialogą, kuriame mokytojo ir mokinio figūros, vaidmenys nuolat keičiasi vietomis ir tai, kas suaugusiąjam „savaime“ aišku – tampa neaišku arba iš naujo atrasta, ir atvirkščiai – vaiko fantazija, kupina mitologinės, kone mistiškos pasaulio pajautos, pažeria kvapą gniaužiančių atsakymų, vertinimų ir apibendrinimų.


Tikslas: Sukurti atviruką iš džiovintų augalų.
Uždaviniai: 1. Supažinti su plokščiosios floristikos viena iš rūšių - atviruku. 2.  Susipažinti su augalų džiovinimo atvirukams ypatumais. 3. Išmokti sukomponuoti augalus. 4. Išmokti suklijuoti augalus.
Įvardinus atviruką kaip vieną iš plokščiosios floristikos rūšių, mokymų metu mokiniai kurs savo pasaką iš augalų, kurią jiems papasakojo lapeliai. Išklausys instruktažo, kaip klijuoti džiovintus augalus, išsiaiškins iš kokių formų sudaryta jų pasirinkta norima sukurti figūra. Gavę sudžiovintų augalų lapus, dėlios, klijuos. Baigus kurti aptariamas gautas rezultatas, kaip ir kas pavyko, ko tikėjosi, aptariamas darbų savitumas ir individualumas. Atviruką pasiliks sau.


Onos Jautakės žaidybinis-muzikinis spektaklis „Prunelijaus sapnas“ režisierius Algimantas Armonas Vaidina Kelmės mažojo teatro aktoriai: Austėja Gendvilaitė, Armandas Lazdauskis, Laura Šmitkinienė, Skaistė Antanavičiūtė, Česlovas Brazinskas, Gediminas Trijonis, Šviesos ir garso operatorius – Julius Kančiauskis Muziką rinko ir kūrė Austėja Gendvilaitė Scenografija – Evaldas Jasiūnas Tai nuotaikingas spektaklis apie Katiną Prunelijų, kuris sapne kalbasi su savo uodega. Tingus katinas ir charizmatiška uodega keliauja per savo sapną, patiria įvairių nuotykių ir nusivylimų siekdami mieste nusipirkti laikrodį, įgyti vairuotojo pažymėjimą, aplankyti prie jūros gyvenantį pusbrolį Fortūnatą. Bet ar uodegos patarimai pasiteisina? Žaismingi katino Prunelijaus nuotykiai suteikia linksmą nuotaiką ir daug gerų emocijų. 2021 m. spektaklis Trukmė 50 min. Skirtas vaikams, bet tinka įvairioms amžiaus grupėms


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kviečiame nusikelti į mitologinius baltų laikus, kur gausu skirtingas reikšmes turinčių ženklų, simbolių, aukštinama gamta ir jos teikiamos dovanos. Edukacijos metu bus kalbama apie Gyvybės medį. Tai – abstraktus simbolis, apibūdinantis pasaulio modelį, turintį tris sferas. Kaip medis turi šaknis, kamieną ir šakas, taip ir baltų bei daugelio kitų tautų įsivaizduojamas pasaulio modelis turi požemį (mirusiųjų pasaulį), gyvųjų pasaulį ir dievų buveinę. Taip pat trys sferos siejamos su laiku: praeitimi, dabartimi ir ateitimi. Praktinio užsiėmimo metu ne tik klausysitės įstabių istorijų ir legendų, išmoksite atpažinti liaudies meno dirbinių ornamentuose paslėptas simbolines prasmes, bet ir patys kursite Gyvybės medį įvairiomis technikomis.


Statom paukščiams namus (Išvažiuojamoji)

Edukacijos metu vaikai turės galimybę gamtos pažinimo, technologijų pamokas patirti realioje aplinkoje bei integruoti tautosakos žinias apie paukščius. Edukacijos metu naudojami metodai: pasakojimas, informacijos analizė, vaizdinių pavyzdžių pateikimas, audio įrašai, aktyvūs klausimai ir atsakymai, žaidimai, praktinė edukacijos dalis – inkilų dirbtuvės, skirtos zyliniams paukščiams arba varnėnams ir inkilų kėlimas į medį.
Edukacija „Statom paukščiams namus“ -  tai ne tik unikali galimybė iš arčiau susipažinti su  nepaprastai įdomiu paukščių gyvenimu, bet ir galimybė turiningai praleisti laiką bei savarankiškai susikurti unikalius inkilus komandose.
Teorinės dalies metu vaikai išgirs apie paukščių simboliką lietuvių tautosakoje (gervės įvaizdį lietuvių tautosakoje) bei gervės simboliką kitose šalyse kaip Japonija, Graikija, Egiptas. Sužinos kos svarbus žmogaus ryšį su paukščiais ir apie tai, kokie paukščiai praneša apie virsmus gamtoje. Įgis žinių apie Lietuvoje žiemojančias ir išskrendančias paukščių rūšis bei išmoks juos atpažinti. Sužinos kokios rūšys gyvena miškuose, o kokios miestų parkuose.  Taip pat sužaisime paukščių balsų atpažinimo žaidimą, pamėgdžiosime paukščių garsus. Supažindinsime su idomybėmis apie kitus pasaulio paukščius.
Šio užsiėmimo metu su mokiniais apžvelgsime inkilų atsiradimo istoriją ir raidą, susipažinsime su pagrindiniais inkilų tipais, jų gamybos principais ir technikomis. Aptarsime inkilų kėlimo skirtumus ir ypatybes. Moksleiviai supažindinami su gamybai reikalingomis priemonėmis.
Praktinės dalies metu vaikai pritaiko gautas teorines žinias ir patys savarankiškai konstruoja inkilus komandose iš paruoštų ruošinių. Po to inkilus komandose dekoruoja lietuvių liaudies ornamentais.
Susikonkstravę inkilus drauge keliaujame juos iškelti. Papasakojame kokiame aukštyje keliami inkilai atsižvelgiant į paukščių rūšis ir parodome kaip iškelti inkilą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Spektaklis „Mažylis ir Karlsonas, kuris gyvena ant stogo“ (išvažiuojamasis)

Spektaklio tikslas - ugdyti originalų ir kūrybišką vaikų mąstymą bei pasaulio matymą, ugdyti sąmoningą, tolerantišką, nesavanaudišką asmenybę, gebančią kūrybiškai mąstyti . Uždaviniai: 1. Supažindinti mokinius su lėlių teatro meno galimybėmis. 2. Skatinti mokinių kūrybiškumą ir vaizduotę; 3. Ugdyti meninį skonį .
Mažylis ir Karlsonas – visame pasaulyje gerai žinomi ir mylimi Astridos Lindgren personažai, tačiau šių dienų aplinkoje. Lėlių operoje vaizduojama šiuolaikinė Mažylio šeima – tėtis dirba lakūnu, mama – stiuardese, jie dažnai išskrenda, todėl mažai laiko praleidžia namuose kartu su sūnumi.
Mažylis – šių dienų berniukas, turintis išmanųjį telefoną, kuriuo dažnai kalbasi su tėvais, tačiau juos mato mažai, dėl to liūdi, jaučiasi vienišas.  Jis, kaip ir kiti jo amžiaus vaikai: lanko mokyklą ir kartais tyliai pats sau paliūdi, kol vieną dieną sutinka ant stogo gyvenantį Karlsoną, netikėti nuotykiai prasideda.
„Karlsonas į Mažylio kasdienybę atneša spalvų, džiaugsmo ir juoko. Norime, kad kiekvienam žiūrovui, ir ypač vaikui, šis spektaklis būtų it tas draugas, tas nenuorama skraidūnas Karlsonas, kuris užpildo širdį nuoširdžiu vaikišku džiaugsmu“, – sakė režisierė Agnė Sunklodaitė.
Spektaklis itin įdomus ir su unikalus savo forma –  lėlių opera. Šio spektaklio kompozitorius ir libreto autorius – perspektyvus amerikiečių ir anglų kilmės kūrėjas Aubrey Lavender, kūrė originalią muziką ir tekstą specialiai šiam pastatymui Kauno valstybiniame lėlių teatre.
Tikėtina, kad šis spektaklis atskleis žanrines lėlių teatro galimybes, įkvėps žiūrovą pozityviau vertinti meną, labiau juo domėtis, išreikšti save pasitelkiant įvairias meno rūšis, plėsti akiratį. Moksleiviai pagilins žinias apie lėlių teatro žanro specifiką, skirtingas meno rūšis ir jų sintezės kuriamą atmosferą teatro scenoje. Per lėlę, žaismę, muzik1 ir gyvą bendravimą pasakomi labai svarbūs dalykai jaunajam žiūrovui. Tikėtina, kad spektaklis skatins diskutuoti gyvenimo prasmės, vertybių temomis.


“Plakatas – reklama ar menas” – tai kultūrinės edukacijos užsiėmimas skirtas supažindinti moksleivius su įpatingu taikomosios grafikos žanru – plakatu. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su plakato istorija. Sužinos kaip spaudos ir litografijos atsiradimas įtakojo plakato raidą, ir kaip plakatas iš vienadienio gatvės reiškinio, kurio tikslas – perteikti kiekvienam vartotojui prieinamą, greitai „suvirškinamą“ informaciją, tapo meno kūriniu. Taip pat supažindinsime moksleivius su žymiausiais šio žanro Lietuvos atstovais bei jų darbais. Analizuodami ryškiausius plakatų pavyzdžius moksleiviai išmoks atpažinti paveikų, informatyvų, etišką ir estetišką plaktą. Jie taip pat sužinos plakato kūrimo meninius ir kompozicinius principus, šriftų ir jų dydžių pasirinkimo reikšmę, o svarbiausia išmoks tai pritaikyti, kurdami savo plakatą. Moksleiviai supras, kad šis dailės kūrinys turi savo minties kodą, kurį žiūrovas turėtų greitai iššifruoti dėl teisingai pasirinktos meninės priemonės. Moksleiviai dirbs grupėse ir pasirinkę savo plakato temą, sukurs meno kūrinį; nuo pagrindinės žinutės, teksto ir meninių išraiškos priemonių iki atlikimo ir savo kūrinio pristatymo auditorijai.


„Senoji Šiaulių miesto iždinė/bankas“ (Nuotolinė paslauga)

Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai virtualiai susipažins su iždinės/banko pastato svarbiausiais istoriniais faktais, papildydami juos nuotraukomis ir filmuotos medžiagos vaizdais. Virtualaus pažintinio-patyriminio vizito metu mokiniai aplankys iždinės/banko viduje esančią didžiąją ir mažąją „Lobyno saugyklas“, apžiūrės jos patalpas, sales, sienose  įmūrytus ir pastatytus įvairaus dydžio seifus, sukauptą Lietuvos ir kitų šalių pinigų kolekciją, kitas bankuose naudotas priemones.
Emociškai pajus banko darbuotojų kasdienybę. Išgirs įdomių iliustruotų istorinių faktų ir istorijų, susijusių su bankais, seifais, pinigais, jų verte, saugojimu, bankininkyste, ir sužinos naudingų patarimų finansinio raštingumo srityje.
Po virtualios saugyklų ir pastato apžiūros mokiniams (grupėse arba individualiai) bus pateikiamos linksmos, su įdomiais galvosūkiais, iliustruotos užduotys: „Pasitikrinkite, ar mokate skaičiuoti“, „Pinigai, pinigėliai“, „Taupyk ir sutaupysi“, „Lietuvos istorija piniguose“, lavinančios pastabumą, dėmesingumą, kūrybiškumą, kritinį mąstymą, gebėjimą greitai ir teisingai skaičiuoti. Pasitarę atsakysime į klausimus: „Kodėl verta būti bankininku?“, „Kokios jo asmeninės savybės?“, „Ką veikia bankininkas?“, „Kur išmokti bankininkystės?“, „Ar tai kūrybiška profesija?“... (vyksta profesinis veiklinimas). Aptarsime peržiūrėtus mokomuosius filmukus „Pinigų istorija“ (1, 2, 3 d.) bei animacinio filmuko „Kiaulė taupyklė“ ištraukas, formuojančias teigiamas mokinių moralines nuostatas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa „Lietuviškos Kūčios ir Kalėdos" (9 - 12 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas - skatinti moksleivių domėjimąsi žiemos švenčių tradicijomis. Uždaviniai: 1. Supažindinti moksleivius su mitinio pasaulio slėpiniu, kasdieniško ir sakralaus laiko samprata. 2. Aktualizuoti Advento darbus, sudominti Kūčių vakaro burtais, draudimais 3. Išryškinti vakarojimo tradicijos reikšmę jaunimo kultūrai. 4. Išryškinti Kūčių vakarienės vertę šiuolaikinėje kultūroje. 5. Mokytis Advento - Kalėdų tautosakos. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas apskritojo stalo diskusija. Užmezgamas pokalbis apie jaunimo užsiėmimus Advento laiku. Prisimenamas visoje Lietuvoje gyvavęs jaunimo paprotys vakaroti: susieiti vienoje troboje bendro darbo dingstimi, pasakoti visokius atsitikimus, juokus, pasakas, žaisti žaidimus. Aptariami Advento draudimai, jų prasmė, sekamos sakmės. Demonstruojamas video siužeto „Advento darbai“,  fragmentas. Vaikinai mokosi vyti virvę, merginos - plėšyti plunksnas. Pristatomos Kūčių dienos tradicijos: ritualinis apeiginis apsivalymas, namų, kiemų tvarkymasis, prausimasis. Didesnis dėmesys skiriamas Kūčių stalo paruošimui, valgių simbolikai, eglutės puošimo tradicijai, mirusių protėvių pagerbimui. Aptariami likimą lemiantys tikėjimai ir burtai, išbandomos kai kurios burtų formos: liejiniai su žvake, skaičiavimas. Demonstruojamas video siužeto „Lietuviškos Kūčios“ fragmentas. Moksleiviai mokosi Advento-Kalėdų dainų, žaidimų, ratelių. Liejama žvakė mirkymo būdu arba su forma. Siekiamas poveikis: mokiniai išmoks keletą Advento laikotarpio darbų, burtų, suvoks draudimų prasmę, Kūčių vakarienės vertę, išmoks lieti žvakę su mirkymo būdu arba su forma, pritaikys įgytus gebėjimus projektuose. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Sukuosi ratu su paukščiais kartu (išvažiuojamoji)

Daugumos mūsų pažintis su sparnuočiais prasideda mokykloje per pasaulio pažinimo, gamtos ir biologijos pamokas. Miške,
parke arba pievoje pirmiausia aptinkame ne patį paukštį, o išgirstame jo kontaktinį balsą, pavojaus signalą, teritorijos
žymėjimo giesmes ir tik tada, jeigu sustojame kelioms minutėms, galime pamatyti – atpažinti rūšį, bet retas kuris
atkreipiame dėmesį į tai. Ši edukacija skirta supažindinti mokinius su gamtos ir kultūros paveldo vertybėmis pasitelkiant
gyvąją gamtą. Teorinės žinios bus derinamos su patyrimu,
mokiniai užsiims praktinėmis užduotimis, kurios lavins jų vaizduotę ir sužadins kūrybiškumą. "Sukuosi ratu su paukščiais
kartu" - tai meniškas užsiėmimas, praktinėje užduotyje mokiniai  ne tik stebės paukščius naudodami žiūronus ar teleskopą, bet ir gamins inkilą jiems, reikalingomis medžiagomis bus pasirūpinta iš anksto. Pagamintas inkilas bus puošiamas vaikų piešiniais. Gyvas bendravimas tarp lektoriaus ir mokinių yra viena svarbiausių sąlygų, padedančių mokiniui sėkmingai perimti programoje numatytą informaciją. Skatininant nenutrūkstamą edukacijos ryšį inkilą mokiniams padovanosime, įpareigodami iškelti savo artimoje aplinkoje ir nuolat rūpintis. Šios edukacijos lektorė - ornitologė Ingrida Lagunavičienė.


Klaipėdos rajono turizmo informacijos centras

Edukacinė programa „Žuvies kelias“ kviečia į unikalią Lietuvos pamario gyvenvietę Dreverną, kur gamta sukūrė palankias sąlygas gyvenimui ir žvejybos verslui. Linksminsitės, mokinsitės lietuvininkų tarmės žodžių krašto folkloro pristatymo programoje „Į žvejus eisiu“. Susipažinsite su laivadirbyste, sužinosite, kokios buvo senosios žvejybos taisyklės bei įminsite vėtrungių paslaptį. Iš Drevernos apžvalgos bokšto (15 m) apžvelgsite Drevernos apylinkes, Naglių gamtinį rezervatą taip, kaip kadais, anot legendos, čia žvelgė milžinai. Iškelsite bures ir į Kuršių marias plauksite vieninteliu Lietuvoje, įspūdingu istoriniu senoviniu buriniu Kuršių marių laivu – reisine „Dreverna“. Programa vykdoma šiltuoju metu laiku (gegužės, birželio ir rugsėjo mėnesiais)


Jaunojo piliečio pamoka (Nuotolinė paslauga)

Specialiai pradinukams sukurta nuotolinė kultūrinės edukacijos programa, skirta supažindinti su pagrindiniais Lietuvos valstybės simboliais – herbu, himnu ir tautine vėliava, jų atsiradimo istorija, reikšme bei naudojimu artimoje aplinkoje ir viešoje erdvėje. Edukacijos dalyviai įgyja praktinių įgūdžių: kaip dera elgtis skambant Lietuvos valstybės himnui, kaip pagerbti vėliavą, kaip ją laikyti, sužino, ką pasakoja vėliavos spalvos. Edukacijos dalyvių laukia ir įdomi praktinė užduotis – sudėlioti virtualią Tautiškos giesmės dėlionę, kurios metu ne tik įsimenami himno žodžiai, bet ir diskutuojama apie tokias abstrakčias sąvokas kaip „Tėvynė“, „dorybė“, „nauda“ ir kt. Edukacijos metu ugdoma jaunųjų edukacijos dalyvių pagarba Lietuvos valstybės simboliams, puoselėjama Tėvynės meilė, tautinė savigarba bei atsakomybė už tautą ir valstybę.


Ekslibriso edukacija „Įkvėpta vaizduotės dėmė“

Jei mene ieškote džiaugsmo ir pasitenkinimo, laisvės ir ekspresijos – šios kūrybinės dirbtuvės Jums.
„Įkvėpta vaizduotės dėmė“ – tai originalus būdas susikurti savitą autoekslibrisą. Tai unikali galimybė nevaržomai reikštis ir atsiskleisti individualybei.
Pasirinkta technika – grafinė dekalkomanija – mechaniškas dažų perkėlimas nuo dažais dengto pagrindo ant popieriaus. Tai netikėtumų išraiška, kai kuriamas menas be išankstinio piešinio.
Kūrybinio proceso metu dalyviai dažus teps, prispaus, judins, suks, baksnos, kartos, ieškos, nudžiugs, stebės, pieš, braukys, mėgausis, atras, „gadins“, sukurs greitą ir laisvą savitą rezultatą.
Dalyviai kaups kūrybinę patirtį apie knygos ženklo meną ir papildys grafikos technikų bagažą.
Tai ne išmokti kurti, o kuriant mokytis – tai veiksmas, labiausiai atspindintis šias kūrybines dirbtuves.

Kultūrinės edukacijos tikslas – sudominti nauja technika – grafine dekalkomanija ir atskleisti kūrybinį jaunimo potencialą, skatinti vaizduotę ir drąsą kurti bei eksperimentuoti.
Uždaviniai:
1. Populiarinti ekslibriso meną tarp jaunimo.
2. Pristatyti trumpą lietuviško knygos ženklo teoriją ir bibliotekos Knygos grafikos centro veiklą.
3. Skatinti kuriančiųjų kūrybiškumo, kritinio mąstymo ir kultūrines kompetencijas naudojant atsitiktinę grafinę dėmę – grafinę dekalkomaniją.
4. Tobulinti komunikavimo bei pažinimo kompetencijas.
5. Kaupti kūrybinę patirtį.

Užsiėmimo trukmė: 45 min.
Dalyviai: 5-12 kl. moksleiviai.
Vieta: Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka.


„JiJis“ – spektaklis pagal populiarios lenkų vaikų rašytojos Martos Guśniowskos pjesę „Ony“. Dramaturgė kuria šiltus, linksmus tekstus, kuriuose viskas tarsi apversta aukštyn kojomis, tad „JiJis“ visiems taps maloniu netikėtumu. Poetiškame, lyriniame, su humoru parašytame pasakojime drauge su pagrindiniu veikėju – aštuonmečiu berniuku leisitės į neįprastą jo pasaulio suvokimą, į brandos ir gyvenimo kelionę. Iššūkių netrūks ir aktoriams, ir žiūrovams. Atrasite stebinančius nuotykius, mėgausitės žodžių žaismu, pasinersite į filosofinius apmąstymus. Tai spektaklis, kuriame kiekvienas atpažins ir dalelę savęs.


Šiuolaikiniame vaizdų kupiname pasaulyje labai svarbu suvokti, ką kiekvienas vaizdas mums nori pasakyti, kokią istoriją jis slepia, kaip ją perskaityti ir galbūt sukurti savąją pasakojimo versiją. Kiekvienas turime unikalią asmeninę patirtį, todėl ir meno kūrinius galime matyti ir interpretuoti skirtingai. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai bus supažindinami su modernaus ir šiuolaikinio meno kūriniais, jų raiškos įvairove, dalyviai mokysis atrasti ir kritiškai vertinti bei suvokti galerijoje pristatomus meno kūrinius. Ką gali papasakoti kiekvienas paveikslas? Iš ko jis sudarytas? Kaip jį suvokti? Kokią žinutę jis mums siunčia? Praktinės veiklos metu dalyviai kviečiami įvairiais žaidybiniais metodais ieškoti vaizdo ir pasakojimo jungčių, tapti vaizdų detektyvais: atrasti svarbiausius paveikslų kodus, sukonstruoti paveikslų dėliones, atlikti kūrybines tiriamąsias užduotis pagal galerijos parengtus atspausdintus gidus. Dirbtuvių metu vaikams siūloma tapti savotiškais vaizdų detektyvais ir patyrinėti kūrinių raišką atliekant įvairias užduotis, kurios padeda ugdyti pastabumą meninei raiškai, kūrinių temoms, simboliams ir prasmei.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Programa „Po Klėtelės stogu“ pirmiausia skirta būsimam skaitytojui ugdyti – mokiniams sudominti poeto gyvenimu bei kūryba, „užkabinti“, suintriguoti toliau skaityti ir gilintis į tekstą. Susėdus prie Klėtelės, trumpai pasikalbama, ką mokiniai jau žino apie poetą, ką prisimena iš skaitytos „Anykščių šilelio“ ištraukos (su ketvirtokais ir penktokais, jau skaičiusiais poemos pradžią; antrokams-trečiokams pradedama sąsajomis su tikruoju šileliu – mišku, į kurį važiuos, tęsdami ekskursiją po Anykščius, ir A. Baranausko noru aprašyti šį mišką su jo gyventojais). Programoje stengiamasi sukurti įspūdį, kad literatūra ir rašytojas yra kažkas ypatingo, nekasdieniško, kad kūryba yra stebuklas, todėl ir aplinką stengiamasi kurti stebuklingą ir pasakišką: sena klėtelė, prieblanda, gęstančios šviesos, tyla ir kelionės į rašytojo pasaulį „po Klėtelės stogu“ vedlys – Anykščių šilelio kankorėžiukas, sekantis pasaką-ne pasaką apie poetą ir jo tikrą-netikrą Šilelį. Su vaikais žiūrimas 9 min. trukmės animacinis filmukas „Klėtelės pasaka“, supažindinantis su esminiais A. Baranausko gyvenimo momentais, su Klėtelės kaip literatūros kūrinio gimimo vietos istorija. Edukatorė „gyvai“ supažindina su Klėtelės eksponatais, kuriuos mokiniai matė filmuke, pakomentuoja su jais susijusias istorijas, kai kuriuos leidžia paliesti, primenant jų ypatingumą ir vaikams leidžiant suvokti, kad daiktai gali būti iškalbinga biografijos dalis. Trumpai pasikalbama, koks daiktas galėtų papasakoti apie vaiko gyvenimą, pomėgius ir t.t. O kad tas šilelis, aprašytas poemoje, yra tikras ir gyvas, vaikams primena tikras šilelio kankorėžis, kurį kiekvienas kaip simbolį gali pasiimti iš muziejaus ir parsivežti į namus kaip „vedlį“ į A. Baranausko poemos pasaulį ir į domėjimąsi miško paslaptimis. Programa tęsiama rašytojo A. Žukausko-Vienuolio, išsaugojusio Klėtelę, namuose. Atliekamos diferencijuotos užduotys, patikrinančios, ką mokiniai įsiminė prie Klėtelės, sprendžiamas A. Baranausko vaikystės uždavinys.


Tikslas: ugdyti mokinių supratimą apie Lietuvos partizanų istoriją, skatinti kritinį mąstymą, kūrybiškumą ir pilietiškumą, remiantis partizanų kovos už Laisvę pavyzdžiu.
Uždaviniai:
•	Supažindinti mokinius su Lietuvos partizanų gyvenimo ir kovų istorijomis bei jų reikšme Lietuvos laisvės kovose.
•	Skatinti mokinius analizuoti istorinius šaltinius ir kūrybiškai interpretuoti juos per dienoraščio rašymo užduotis.
•	Ugdyti gebėjimą diskutuoti ir reflektuoti apie partizanų pasiaukojimą Tėvynei, moralinius pasirinkimus ir jų įtaką šiuolaikinei visuomenei.
•	Formuoti pilietinį sąmoningumą ir atsakomybę už savo šalies ateitį.
Veiklos aprašymas:
Programos metu mokiniai gilinsis į Lietuvos partizanų gyvenimus, analizuos jų gyvenimo ir kovų istorijas ir kurs dienoraščius, atspindinčius partizanų patirtis bei emocijas. Edukacinės programos metu analizuojami žymiausių Lietuvos partizanų vadų, su okupacija kovojančios Lietuvos valstybės vadovų Jono Žemaičio-Vytauto bei Adolfo Ramanausko-Vanago gyvenimai, kurių asmenybės yra įtrauktos į Istorijos bendrąją ugdymo programą, gyvenimai. Veikla apima istorinių šaltinių tyrimą, grupinį darbą ir kūrybinį rašymą, siekiant lavinti kritinį mąstymą, kūrybiškumą bei pilietiškumą. Programa ugdo mokinių supratimą apie Lietuvos laisvės kovas, stiprina pilietinę atsakomybę ir skatina aktyvų dalyvavimą visuomenės gyvenime.
Siekiamas poveikis:
Mokiniai gilinsis į Lietuvos istoriją, lavins kritinį mąstymą, kūrybiškumą ir socialinius įgūdžius. Programa skatins pilietinį sąmoningumą ir pagarbą kultūriniam paveldui.
Edukacinės programos vykdytojas – Lietuvos ypatingasis archyvas.


Dokumentinis, poetinis spektaklis „Kanarėlės pranašystė“ pagal O. Milašių (Nuotolinė paslauga)

Nuotoliniu būdu teikiama, sutrumpinta dokumentinio, poetinio spektaklio „Kanarėlės pranašystė“ versija, pasižymi teatrinės išraiškos įvairove: charakteringi personažai, kvapą gniaužiantys meniniai vaizdiniai kurti scenografės Jurgitos Jankutės, autentiška archyvinė medžiaga, šešėlių teatro intarpai, gyvai skambanti prancūzų kalba, gyvai Tomo Juzeliūno atliekama muzika, atmosferą kuriantys jaunos kompozitorės, etnomuzikologės Tomos Čepaitės garso takeliai. Vaidmenis kuria negalias turintys Naujojo teatro aktoriai pasižymintys nuoširdumu ir įtaigia vaidyba, džiuginantys žiūrovus jau 12 metų. Scenarijaus autorė ir režisierė Šviesa Šulc. Spektaklyje ne tik skamba O. Milašiaus poezija, galantiškos aukštuomenės frazės, bet esama ir rupaus kaimietiško sąmojo, komedijos, net farso elementų. Šis spektaklis žiūrovams padės nukeliauti į praeitį, susitapatinti su iškilia, nepaprastai daug Lietuvai nusipelniusia asmenybe, kuri neretam lietuviui, deja, nėra pažįstama – Oskaru Milašiumi. Spektaklio metu bus atskleidžiami svarbiausi Milašiaus gyvenimo įvykiai nuo pat ankstyvos vaikystės, formavę jo asmens vystymąsi. Spektaklyje skamba O. Milašiaus eilės, ištraukos iš kitų kūrinių, taip pat paties poeto rašyti laiškai. Čia moksleiviai išgirs ir kalbą, kuria O. Milašius 1919 m. kreipėsi į paryžiečius „Tos žemės vardas – Lietuva – užvaldė mano protą ir jausmus ...“. Milašius didelę dalį savo gyvenimo praleido dirbdamas Lietuvos labui, spektaklyje perteikiama šio žmogaus indėlio svarba į Klaipėdos ir Vilniaus krašto atgavimą bei pačios Lietuvos nepriklausomybę. O. Milašiaus tikėjo šviesia mūsų šalies ateitimi bei Lietuvos kaip Šiaurės Atėnų vizija, jo pavyzdys skatins jaunąjį žiūrovą pajusti pasididžiavimą ir meilę savo kilmei, šaliai bei jos istorijai. Spektaklyje aukštinama meilė, tikėjimas, lietuvybė, laisvės siekis, tėvynės grožis, istorinė atmintis. Nuotoliniu būdu pateiksime aukščiausios kokybės, profesionaliai nufilmuotą spektaklio įrašą.


Edukacija „Pažintis su Žagarės dvaro rūmais“ Žagarės regioninio parko lankytojų centre (Žagarės dvaro rūmai, Malūno g. 1, Žagarė, Joniškio raj.)
Kviečiame 5-8 klasių moksleivius susipažinti su Žagarės dvaro rūmais ir juose įsikūrusiu Žagarės regioninio parko lankytojų centru bei gamtos mokykla. Vienas didžiausių lankytojų centrų Lietuvoje nustebins ekspozicijų gausa ir įvairove, o vaikščiodami po rūmų sales pasijusite tarsi filme „Naktis muziejuje“.
Edukacijos metu pristatysime dvaro istoriją, kam priklausė šie rūmai ir kokias istorijos paslaptis jie saugo. Interaktyviose ekspozicijose naudodamiesi 3D virtualios realybės akiniais galėsite išvysti teatrališką XIX – ojo  amžiaus dvarininkų gyvenimą. Virtualios realybės turas, naudojant mįsles ir užuominas, ves per skirtingas dvaro erdves ir virtualiai susipažindins su išskirtiniais dvaro eksponatais. Jūsų taip pat lauks interaktyvus žaidimas didžiuliame ekrane, kuris supažindins su žymaus XIX - ojo amžiaus dendrologo, Žagarės dvaro parko architekto G.F.F. Kuphaldo darbais, Žagarės dvaro parko augalais ir leis kiekvienam susikurti savo įsivaizduojamą parką. Šios edukacijos metu galėsite pasijusti tikrais dvarininkais ir pažinti jų gyvenimą iš arti: išklausydami, išbandydami, prisiliesdami. Be interaktyvių sprendimų pamatysite įspūdingų medžioklės trofėjų kolekciją, senovinių daiktų bei sporto apdovanojimų ekspozicijas.
Edukacijos trukmė - apie 1 val. 30 min. Kaina 4,50 Eur/asm. (moksleiviams).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Sugalvok savo būdą, kaip surasti Europos kontinento geografinį centrą

Užsiėmimo dalyviai pažins Europos parką, šiuolaikinio meno muziejų, kur geografinis Europos centras įprasminamas meno kalba, o Lietuva pristatoma kaip Europos centro valstybė besidomintiems menu iš viso pasaulio. Žinodami, kad geografinį Europos kontinento centrą Lietuvoje 1989 metais nustatė prancūzų kartografas Afholderis (Jean-Georges Affholder), dalyviai ieškos būdų pavaizduoti tai specialiuose žemėlapiuose meninėmis priemonėmis. Užsiėmimo dalyviai plės ir kūrybingai taikys bendrojo lavinimo žinias. Prireiks ne tik loginio mąstymo, kūrybiškumo, lakios vaizduotės, bet ir nuoseklumo. Būtent nuoseklus darbus padėjo jaunam menininkui Gintarui Karosui savo svajonę – sujungti meną ir gamtą simboliniame Europos taške – paversti realybe . Užsiėmimas vyksta Gintaro Karoso sukurtame Edukaciniame centre, pastate natūralios gamtos rūbu, kur pro didžiulius langus matoma muziejaus aplinka. Moksleiviai taip pat įgis žinių apie išskirtinius šiuolaikinį meno pavyzdžius, pasaulinio garso kūrėjus.


Interaktyvus spektaklis „KGB tardymo ypatumai“

Tai istorijos pamoka – spektaklis, kurios metu lankytojai bus tardomi KGB kabinete. Jau spektaklio pradžioje „sulaikytieji“ patenka į akistatą su „tikru“ KGB tardytoju. Patekus į tardytojo kabinetą, jau pati aplinka priverčia jaustis nejaukiai: grotuotas langas, į akis nukreipta lempa, ginklas ant stalo... Kiekvienas tardomasis savo kailiu patirs sovietų saugumiečių patyčias, smurtą, verbavimą, bus mokomi sovietinių lozungų, pažinti „naują“ istoriją. Po tardytojo bandymų iškvosti norimą informaciją ar bandymo užverbuoti, „sulaikytasis“ uždaromas į kamerą, kurioje būnant galima girdėti už sienos sklindančias aimanas, tardytojų smūgius... Prieš tai, kiekvienas dalyvis supažindinamas su taisyklėmis, sutikdamas su jomis – pasirašo sutikimą. Po šio interaktyvaus spektaklio kiekvienam dalyviui suteikiamas specialus pažymėjimas su paties nuotrauka. Spektaklis nerekomenduojamas silpnų nervų ar sergantiems klaustrofobija žmonėms!


Edukacinis užsiėmimas "Diena prieš 1000 metų" (1-4 kl.)

1-4 klasių mokinius pakviesime praleisti laiką kaip prieš 1000 metų Edukacijų namuose Drevernoje. Užsiėmimo metu žaidimo forma mokiniai bus supažindinti su IX-XII a. duonos ir jos gaminių kepimo kulinariniu paveldu ir tradicijomis. Vaikai sužinos iš ko ir kaip prieš 1000 metų mūsų protėviai kepė duoną ir bandeles, kaip leisdavo kasdienybę, linksmindavosi. Mokiniai patys senoviniu ir autentišku būdu keps duonos paplotėlius atviroje laužavietėje ant juodmetalio plokštės, keps bandeles ant nužievintų šakelių, stebės kaip kepama duona senovinėje dūminėje krosnyje. Edukacijų namuose užsiėmimo dalyviams bus atkurta ir pristatyta IX-XII a. buitis, pramogos, gyvensena, kulinarinės tradicijos, archeologiniai radiniai, kostiumai ir papuošalai. Kol lauks krosnyje kepančios duonos, vaikai žais skirtingus senovinius stalo žaidimus, susipažins su senoviniais laisvalaikio praleidimo būdais. Užsiėmimui besibaigiant glaustai apibendrinsime pateiktą medžiagą, akcentuosime svarbiausią informaciją, atsakysime į vaikų užduodamus klausimus bei įteiksime dovanėlių! Paslauga atliepia prioritetinę 2023 m. valstybės minimą svarbią sukaktį „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-sias metines“.


Edukacija „5 žingsniai į STEBUKLINGĄ ŽOLYNĖLIŲ PASAULĮ“

Aplink mus – neaprėpiamas gyvasis žaliuojantis pasaulis - teikiantis viską, be ko apskritai žmogus negalėtų egzistuoti... Šią išmintį svarbu perduoti vaikams – kaip vieną svarbiausių gyvenimo šiame pasaulyje vertybių. Padėkime jiems žengti pirmuosius žingsnius. Visos edukacinės „kelionės“ metu vaikus lydės paslaptinga žiniuonė - Žolynžiedė. PIRMAS ŽINGSNIS. Edukacijos pradžioje vaikai pakviečiami į užburiančią lėlių teatro pasaką „Stebuklinga Žolynėlio diena“, kuriame atskleidžiamas trapus ir magiškas augalo gyvenimas, prilyginamas žmogaus gyvenimui. Vaidinimo metu vaikai įtraukiami į veiksmą – jie „pavirsta“ įvairiais „žolynėliais“ ir ieško būdų, kaip padėti išgyventi pagrindiniam pasakos herojui. ANTRAS ŽINGSNIS. Informatyvaus video filmuko „Žalioji senolių išmintis“, kuriame įamžinti šmaikštūs vietinių apylinkių gyventojų pasakojimai, žiūrėjimas. Senoliai supažindina su nepaprastu augalų pasauliu: su begaline jų įvairove, keistomis savybėmis, kerinčiu grožiu, gydančiomis savybėmis ir stebuklingomis galiomis. TREČIAS ŽINGSNIS. „Jaunieji žolininkai“ kviečiami nukeliauti į netoliese esantį žolynėlių daržą susipažinti su jais „natūroje“: juos paliesti, pauostyti, prisirinkti aromatingų vaistažolių arbatai. KETVIRTAS ŽINGSNIS. Vaikai patys pasigamina iš surinktų vaistažolių - „Stebuklingą arbatą“ ir ja vaišinasi. Stebuklinga ji patampa tada, kai vaikai dėdami žoleles į ąsotį, „įdeda“ ir savus palinkėjimus. Arbatos gėrimo ritualą sustiprina senovinės dainos dainavimas ir apeiginio ratelio sukimas. PENKTAS ŽINGSNIS. Išvykstant visi gauna dovanų po mažytį lininį maišelį, į kurį patys įsideda jiems patinkančių žolynėlių, kad grįžę namo galėtų pasidėti po pagalve - kaip priminimą apie mus supantį Stebuklingą Pasaulį!


Radviliškio rajono savivaldybės etninės kultūros ir amatų centras

Dalyviai supažindinami su natūralaus bičių vašku ir jo panaudojimo būdais. Žvakės nuo seniausių laikų buvo laikomos apsaugos ir dvasingumo simboliu. Jomis mūsų senoliai pasišviesdavo dirbdami įvairius namų ruošos darbus, tikėjo, jog jos apsaugo nuo negandų, blogųjų dvasių, sugeria neigiamą energiją, turi gydomųjų galių. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai sužino žvakės atsiradimo istoriją, su žvakėmis susijusius papročius, žvakių liejimo technologijas ir būdus. Vienas iš žvakių liejimo būdų, kai karštas vaškas yra pilamas ant knato, dalyviai išbando patys. Praktinio užsiėmimo metu mokiniai žvakelę susisuka iš natūralaus bičių vaško plokštelės. Taip pat išbando šiuolaikines žvakių gamybos technologijas (karštą vašką pila į silikonines formeles). Uždaviniai – supažindinti: su bičių gyvenimu; su bičių teikiama nauda ir jų produktais; su aviliu, koriu, į kurį bitės „pila“ savo surinktą medų, duonelę; su bitininko inventoriumi (dūmine, kaltuvu, medsukiu ir t. t.); su seniausiu bitininkystės amatu– žvakių liejimu. Leisti patirti kūrybiškumo džiaugsmą. Ugdomos bendrosios kompetencijos – pažinimo ir asmeninė. Edukacija – tai veikla, kuri teikia relaksuojantį poveikį, nektaro ir pikio kvapas žmogų ramina, jis užmiršta nerimą, jaudulį ir tik jaučia didelį malonumo jausmą uosdamas svaiginančiai kvepiančius medaus korius, vašką. O nuo senų laikų žinomas bitininkystės amatas – žvakių liejimas. Su vaško žvake eidavo tuoktis, vaško žvakelės liepsna palydėdavo Amžinybėn. Nors žvakė senovėje buvo nepakeičiamas šviesos šaltinis, šiuo amatu vertėsi nedaugelis. Ir tai greičiau buvo ne verslas, bet pomėgis. Žvakių liejikų buvo mažai, tačiau žvakės visada turėjo paklausą ir vertę. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai įgis žinių apie paslaptingą bičių gyvenimą, sužinos, kad žvakėms lieti naudojamas bičių vaškas. Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.


Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai apžiūrės Balio ir Vandos Sruogų namus-muziejų, išvys autentišką aplinką, susipažins su rašytojo svarbiausiais gyvenimo faktais ir talentais.

B. Sruoga visa savo širdimi buvo poetas. Jam visą gyvenimą labai svarbus buvo humoras. Ką gausime sudėję šiuos du dėmenis į vieną? Ogi „dzinguliukus“ – linksmus B. Sruogos eilėraštukus!

1943 m. rašytojo dukra Dalia Sruogaitė baigė 8 klases ir išleistuvių proga paprašė savo tėčio sukurti smagius, mokyklinį gyvenimą apibūdinančius eilėraštukus. Juos B. Sruoga pavadino „aštuntokiškais dzinguliukais“. Užsiėmimo metu ne tik klausysite ir skaitysite, bet ir patys pabandysite sukurti eilėraštuką apie kokią nors pamoką. Semsimės įkvėpimo iš B. Sruogos, Jūsų eilėraštukai galės būti linksmi, juokingi, ironiški, bet kokie, kokių patys norėsite... Atvykite į edukacinį užsiėmimą ir įsitikinkite, kad poezija gali būti smagi!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Judesio teatro edukacija ,,Šoku kaip moku" 1-4 kl. mokiniams

Judesio teatro edukacija - skirta judriems vaikams, kurie nenustygsta vietoje ir pasaulį pažįsta per fizinę raišką. Čia vaikai gali ne tik ,,išsikrauti”, bet ir susitelkti kūrybinei veiklai. Šokdami, improvizuodami ir žaisdami scenos judesio žaidimus vaikai mokosi dirbti komandoje, įsiklausyti vienas į kitą ir išreikšti savo mintis. Kuriant neverbaline raiška ugdomas ne tik gebėjimas persikūnyti, empatiškumas, bet ir savo jausmų, emocijų pažinimas bei įvardijimas.

Edukacijos programą sudaro:

judesio improvizacija,
šiuolaikinio šokio pradmenys,
sceninės kultūros pradmenys,
ritmo pojūčio ir koordinacijos lavinimas,
Lietuvos ir pasaulio judesio teatro pastatymų ištraukų vaizdo įrašų peržiūra ir aptarimas.


Edukacinė programa „Indėnų buitis ir žaidimai“

Edukacinė programa susideda iš trijų dalių, kurių metų dalyviai gauna informacijos apie Šiaurės Amerikos indėnus (plačiau apie mescalerų gentį), gali praktiškai pasimokyti pašaudyti iš lankų ir paragauti indėniškos arbatos bei paplotėlių. 1. Kelmės krašto muziejaus ekspozicijoje „Jonas Vadeikis – Karl May – Amerikos indėnų buitis ir papročiai“ dalyviai yra supažindinami su eksponuojamais indėniško gyvenimo daiktais: plunksnomis puoštais indėnų ginklais, galvos papuošalais iš plunksnų ir sapnų gaudikliais. Kalbama apie skalpų nuėmimo papročius, rodomas indėniško rašto pavyzdys ant mušto medžio plaušo plokštės (eksponatas gautas iš Šiaurės Amerikos), rodomas nedidelis tipi palapinės maketas ir netrukus visi pakviečiami užeiti į patalpą – tipi palapinę (tai 25 kv. m ekspozicijos dalis, įrengta kaip tipi palapinės vidus, su viduryje degančiu laužu, kailiais ant grindų, ant sienų kabančiais medžioklės trofėjais, ritualinėmis kaukėmis, totemais, galvijų galvomis, sapnų gaudikliais bei ginklais). Vaikams atsisėdus ant tipi grindų, skambant indėniškai muzikai, prietemoje yra kalbama apie indėnų šamanus, jų būrimus, amuletus, tipi palapinės įrengimą, pypkės vaidmenį ir t. t 2. Veiksmas vyksta lauke. Programos dalyviai gali pašaudyti į taikinius iš lankų ir pasijusti tarsi Karl May knygų herojai. 3. Programos dalyviai geria Pietų Amerikos indėnų gėrimą – matės arbatą, bei ragauja kukurūzinius irokėzų paplotėlius.


Daiktai iš praeities (nuotolinė paslauga)

Užsiėmimas norintiems pažinti XIX-XX a. pr. kaimo žmonių buities aplinką, apyvokos daiktus, rakandus. Daiktai iš praeities turi savo istoriją, vardus/pavadinimus. Juos išlukštensime per smulkiosios tautosakos atstoves - mįsles. Senovinės mįslės, užrašytos Kupiškio apylinkėse, kalba apie jau primirštus ar net nebežinomus daiktus. Šis užsiėmimas papildys mokykloje įgytas lietuvių kalbos ir pasaulio pažinimo kompetencijas.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Iki šiol tai pati populiariausia mūsų edukacija, kurios metu tiek maži tiek dideli, tiek vaikai tiek suaugę susikaupia ir pasineria į margučių marginimo magiją.
Visiems dalyviams išdalinami ant popieriaus atspausdinti senieji lietuvių raštai- ornamentų elementai, simboliai. Su dalyviais aptariame margučių marginimo tradicijas seniau ir dabar. Atitinkamai pagal amžių supažindiname su raštų simbolika,  paaiškiname reikšmės.   Trumpai papasakojame apie dažymo augalinais dažais  technologijas, pademonstruojame keletą augalų, kurie suteikia margučiams spalvą, supažindiname su spalvų reikšmėmis, tačiau  beveik visą užsiėmimo dalį  skiriame marginimo  procesui.


,,Kalėdinio žaisliuko gaminimo dirbtuvės"

Edukacijos pradžioje mokiniams yra pristatoma kokie kalėdiniai žaisliukai buvo senovėje. Mokiniai peržiūri vaizdinę medžiagą. Susipažinę su trumpa teorine medžiaga mokiniai individualiai patys gamina kalėdinius žaisliukus iš įvairių karoliukų, plunksnų, gamtinių medžiagų. Vėliau pristatinėja klasės draugams sukurtus darbelius.


Kaip privesrti daiktus judėti? Kaip juos prakalbinti? Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su trumpa Lietuvos animacijos istorija. Lėlinės animacijos pradininku Vladislovo Starevičiaus video darbų fragmentais. Susipažinus su esminiais lėlinės animacijos principais ir pasiskirstę į grupes ieškosime naujų formų per meną ir kūrybą analizuoti visuomenei svarbias socialines temas, išsikelsime klausimus, kokią svarbią žinutę galime ištransliuoti žiūrovui. Mūsų tikslas ne tik išlaisvinti kūrybišką mąstymą, bet ir jį tikslingai nukreipti, taip analizuojant šiandieninės visuomenės pjūvį. Tai ne tik amato, bet ir mąstymo dirbtuvės. Pasiskirstę grupėmis kursime trumpametražio animacinio filmo scenarijų, bei praktinėmis priemonėmis jį įgyvendinsime. Suteiktomis priemonėmis edukacinio užsiėmimo metu dalyviai sukurs iki 10 min. trukmės animacinius filmukus. STOP KADRO technika priversime savo kurtus personažus judėti. Užsiėmimo pabaigoje skirsime laiko filmų peržiūrai ir aptarimui.


Animacijos triukai - sužinok ir pamatyk!

Nuo pat neatmenamų laikų žmonės troško atgaivinti piešinius. Optinių triukų pagalba jie sukurdavo stulbinančią iliuziją. Įdomiausi animacijos atsiradimo ir vystymosi faktai, animacijos triukai, optiniai žaislai ir kaip juos pasigaminti namuose, moksleivių sukurti animaciniai filmukai, pasirinkto animacinio filmo žiūrėjimas kino salėje ir jo aptarimas – visa tai edukacijos „Animacijos triukai – sužinok ir pamatyk!“ metu. Edukacijos metu moksleiviai susipažins su animacijos raidos istorija, išmoks skirti animacijos žanrus, praplės savo kultūrinį akiratį, ugdys kūrybiškumą, mokysis analizuoti, kritiškai mąstyti, diskutuoti. Iš anksto bus galima pasirinkti norimą žiūrėti animacinį filmą iš pateikto sąrašo.


Įtaigus kalbėjimas: nuo Isokrato iki Aristokrato

Viešasis kalbėjimas - viena didžiausių žmonių baimių. Ją įveikus atsiveria neaprėpiamos galimybės. Dalyviai pamokoje atliks skirtingų šalių praktinius pratimus padedančius įveikti viešojo kalbėjimo baimę, padedančius atsipalaiduoti. Mokiniai bus skatinami kalbėti skirtingų oratorių stiliais taip atverdami duris į tūkstančius metų skaičiuojantį retorikos ir meną. Pamokos metu dalyviai susipažins su garsiausiais visų laikų pasaulio oratoriais ir jų literatūros kūriniais. Mokiniai supras kodėl retorika - kalbėjimo menas toks svarbus visose meno išraiškose, o ypač literatūroje ir muzikoje ir kodėl be Isokrato nebūtų nei Šekspyro, nei Sero Vinstono Čerčilio. Po pamokos kiekvienas mokinys žinos, kodėl reikia praktikuotis norint kalbėti ir kaip įtaigus kalbėjimas gali paversti jį geriausiu žurnalistu, mokytoju, teisininku, pardavėju ar net Prezidentu.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime. Jo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis dekoruoti šilką, nuliejama nosinaitė "fantazija". Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Spektaklis „Marytė“ pasakoja, kaip Antrojo pasaulinio karo pabaigoje bei pokariu Mažosios Lietuvos vaikai, vadinami „Vilko vaikais“ (Wolfskinder), buvo atskirti nuo šeimų arba liko našlaičiais. Jų buvo apie 7000. Būdami maži su vienu iš tėvų (dažniausiai mama) ar visai su svetimais, jie ėjo ieškodami duonos kąsnio, didesnieji – kąsnį parnešti namo. Dėl bado „vilko vaikai“ bėgo į Lietuvą, kai kurie pasiekė Latviją, Estiją, Baltarusiją, Ukrainą. Šių vaikų patirtis išskirtinė. Badas ir baimė buvo jų vaikystės palydovai. Ilgą laiką sovietų okupuotoje Lietuvoje gyvenę „vilko vaikai“ negalėjo viešai dalytis savo prisiminimais, o apie smurto ir prievartos aukas buvo sąmoningai nutylima. Savosios tapatybės atsisakymas buvo vienintelė tokių vaikų išlikimo sąlyga. Tik atgavus nepriklausomybę šiems žmonėms atsirado galimybė pradėti ieškoti savęs, sužinoti ir įregistruoti tikruosius gimimo metus, vietas, vardus ir pavardes, surasti artimuosius. Lietuvoje gyvenantys vokiečių kilmės „vilko vaikai“ (tuo metu apie trejų–šešiolikos metų amžiaus) susitelkė į bendriją „Edelweiss-Wolfskinder“, kuri gyvuoja ir dabar, padėdama atrasti savo šaknis bei puoselėti tradicijas ir kultūrą.


Prie valstybės vairo: nelengvi politiniai sprendimai

1918–1940 m. Lietuvos Respubliką sukūrė ir užaugino žmonės, kurie tikėjo tautos teise į suverenią valstybę ir jautė atsakomybę už tos teisės įgyvendinimą. Visi trys tarpukario Lietuvos Prezidentai savo gyvenimus pašventė tos teisės įgyvendinimui. Visiem trim teko priimti nelengvus sprendimus, nulėmusius ne tik jų ar jų aplinkos, bet ir valstybės raidą ar net likimą. Didžiausia sunkių sprendimų našta teko Prezidentui A. Smetonai, nuo 1926 m. pasirinkusiam autoritarinį valstybės vairavimo kelią, tačiau ir A. Stulginskiui bei K. Griniui teko spręsti ne vieną sudėtinga klausimą. Nepaisant to, kokia sudėtinga beatrodytų politinė Lietuvos istorija, autentiška istorinių Prezidento rūmų aplinka, kurioje nuo pat prezidento institucijos įkūrimo dirbo ir gyveno visi trys tarpukario prezidentai, šios edukacijos metu virs žaidimų aikštele, kurioje komandos ieškos užuominų ir problemų sprendimo būdų. Pasiūlysime „pasimatuoti“ Prezidento darbo kėdę ir bent dienai tapti jo patarėjais, padėsiančiais išspęsti opias politines, ekonomines ar valstybės vidaus politikos problemas. Komandos savo kailiu patirs išbandymą valdžia ir patyrinės plonytę liniją skiriančią autoritetą nuo autoritaro.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Programos dalyviai prisimins savo regiono tradicijas ir papročius, jiems bus pasakojama apie žvakių liejimą ir kitus susijusius amatus. Mokymosi muziejuje procesas grindžiamas perdavimo –priėmimo principu. Dalyviai mokysis absorbuodami jiems pateiktą informaciją. Informacija bus pateikiama dalimis, žingsnis po žingsnio, pridedant gaunamus pranešimus prie jau sukauptos informacijos. Vaikams bus sudarytos sąlygos veikti patiems (vaikai patys galės pasirinkti norimą žvakės formą) ir mokytis iš kitų (vaikai sėdės ratu, todėl puikiai matys draugus, ką jie daro); bendrai dirbti, įveikti sunkumus, ugdyti mąstymo įgūdžius, reikšti nuomonę, mokytis kūrybingumo.


A. Schmidt PRINCESĖ STRAZDANĖLĖ (Nuotolinė paslauga)

Schmidt „PRINCESĖ STRAZDANĖLĖ“, rež. I. Čabanovas tai pasaka apie Karalių ir Karalienę, kurie labai norėjo susilaukti vaikų. Burtininkė Akeba sutiko padėti. Tačiau kaip ir būna burtų pasaulyje, Akeba išdėstė aiškias taisykles, kurių Karalius ir Karalienė nesugebėjo laikytis. Gimusi Princesė, ant skruostuko turėjusi tris strazdanas, buvo vadinama Strazdanėle. Nors buvo prisaikdinta neišeiti iš namų, mergaitė jautė vis didesnį laisvės, „skrydžio“ poreikį. Vos pradarius pilies langines, Princesė Strazdanėlė išlėkė į pasaulį tapusi gražiausiu Strazdu. Meninės raiškos priemonėmis perduodamos vertybės: šeima, laisvė, asmenybės individualumas. Spektaklis ugdys mokinių kritinį mąstymą, formuos vidinį pasaulį, emocinį intelektą ir estetikos pojūtį.


Ekskursija „Kalėdų paslapčių dienoraštis: išgirsk, užuosk, paliesk...!“

Kalėdos – šventė, kuri savyje talpina tiek daug įdomių tradicijų, istorijų, skonių, burtų ir žaidimų… Kviečiame vaikus leistis į kelionę po senąjį miestą ir susipažinti su įvairiausiomis Kalėdų paslaptimis! Kas išrado Kalėdų eglutę? Kokį žaidimą per šventes žaidžia žydų vaikai? Ką per Kalėdas skanaudavo LDK didikai? Šiuos ir daugybę kitų klausimų išnarpliosime žaismingos ekskursijos metu. Pasivaikščiojimas drieksis per gražiausiai pasipuošusias senamiesčio erdves. Laukia burtai ir užduotys, skoniai ir kvapai…!

O kur dar slaptas Šv. Mikalojaus lobis… Spręsime užduotis ir bandysime jį atrakinti!

Ekskursijos tikslas – ugdyti gilesnį, platesnį Šv. Kalėdų šventės istorijos ir prasmės suvokimą.

Vilniaus m. sav.; Panevėžio m. sav.; Kauno m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Narstiniai - tai pagal skulptoriaus Teodoro Kazimiero Valaičio metodą kuriamos skulptūros, kurioms tereikia popieriaus, žirklių ir noro eksperimentuoti. Tik prieš kviečiant vaikus tapti kūrėjais pasivaikščiosime po Nacionalinę dailės galeriją ir apžiūrėsime skulptūras, sukurtas iš įvairiausių medžiagų. Vienos bus labai tikroviškos, kitos - iš pirmo žvilgsnio keistos ar net juokingos. Bet visos - su savomis istorijomis apie mūsų senelių kasdienybę, keliones į kosmosą, skulptoriams būtinas matematikos žinias, atsiradimą viešosiose miestų erdvėse ir dar daug daug kitų. Ateikite išgirsti, pamatyti ir sukurti savų skulptūrų!


Išmanioji kūryba 3-4 klasėms - žaidybinė interaktyvi edukacija, kurios metu, naudojant inovatyvius metodus, išlaisvinamas mokinių kūrybiškumas.


Edukacinio užsiėmimo metu kiekvienas jos dalyvis bus supažindintas su fotografijos atsiradimo istorija ir vienu iš fotografijos gavimo būdų – fotogramą. Tai procesas, kai nuotrauka daroma be fotoaparato, apšviečiant jautrią šviesai medžiagą, ant kurios gali būti sudėti įvairūs daiktai. Nuotraukoje atsispindės grafinė daikto projekcija juodame fone. Moksleiviai fotografijos laboratorijoje esant raudonam apšvietimui iš savo kuprinėse esančių smulkių daiktų išdėlios kompozicijas ant šviesai jautraus popieriaus ir didintuvo pagalba apšvies popierių. Naudojant specialius cheminius tirpalus nuotrauka bus ryškinama ir vėliau džiovinama nuotraukų džiovinimo įrenginyje. Kiekvienas edukacijos dalyvis savo darytą nuotrauką galės pasilikti sau atminimui.


Edukacinis užsiėmimas „Kamishibai teatras“

Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo „Kamishibai teatras“ metu mokiniai, susipažinę su Japonijos kultūra, kamishibai teatro subtilybėmis, ugdys savo kultūrinį sąmoningumą, kritinį mąstymą. Praktinės užduoties metu, kuriant istorijas ir jas pristatant Kamishibai teatre, bus prisidedama prie kūrybingų asmenybių ugdymo, skaitymo skatinimo ir prasmingo mokinių laisvalaikio užimtumo.


Alytaus Jurgio Kunčino viešoji biblioteka

Edukacija skirta vaikams, norintiems kūrybiškai susipažinti su trimis vaikų lietuvių literatūros kūrėjais, kurių kūryboje ypatingą reikšmę užima žmogaus ir gamtos ryšys, taip pat norintiems daugiau sužinoti apie augalų simboliką ir reikšmę lietuvių tautosakoje.
Ryšio su gamta formavimas ypatingai aktualus mieste gyvenantiems vaikams, rečiau laiką leidžiantiems užmiestyje, gamtoje.
Užsiėmimas susideda iš trijų dalių:
1. Susipažinimas, diskusija apie žmogaus ir gamtos santykį, asmeninių patirčių, nuomonių pasidalinimas. Vartomos botanikos enciklopedijos, mokomasi jose rasti norimą informaciją.
2. Pristatomi trys lietuvių literatūros vaikams kūrėjai (A. Matutis, P. Mašiotas, S. Paltanavičius),rašę/rašantys gamtos tematika. Visi jų kūriniai apie gamtą turi ir svarbų emocinį užtaisą, veikiantį skaitytojo jausmus. Vaikai gali pavartyti jų knygas.
Kalbamasi apie augalų reikšmę tautosakoje, mūsų kultūroje ir kasdieniniame gyvenime, mokiniams pavartyti duodamos bibliotekoje esančios tautosakos knygos.
3. Kūrybinės dirbtuvės. Mokiniai ant kartoninės lentelės nupiešia veidą su jų pačių pasirinkta emocija ir iš Dzūkijos regione randamų augalų kuria žydinčias šukuosenas (šaltuoju metų laiku naudojami džiovinti augalai ir/arba, naudodamiesi enciklopedijomis, juos piešia patys vaikai). Vyksta edukacijos apibendrinimas, klausimai/atsakymai.
Edukacija puikiai tinka netradicinėms lietuvių kalbos pamokoms.


Edukacinio užsiėmimo metu bitininkė papasakos apie vieną iš seniausių amatų – bitininkystę. Parodys medaus kopinėjimui naudojamus įrankius, supažindins su unikaliu bičių gyvenimu, jų rūšimis ir atskleis, kaip keitėsi bitininkavimas bėgant laikui. Sužinosite, kaip užsikurti dūminę, kaip iš bičių vaško nusilieti arba susisukti iš vaško plokštelių žvakutę. Taip pat mielai visus pakvies prisiliesti prie saldžios bitininkavimo pusės, o paragavę įvairių bičių gaminamų produktų, išmoksite juos atskirti vienus nuo kitų. Su Bičių Motinėle pašoksite ir pažaisite, o Bitė Darbininkė pamokys, kaip pačių rankomis sukurti mažą bitininkystės stebuklą.


Tikslas –Pažintis su pagrindiniais Lietuvoje gyvenančiais paukščiais, jų balsais, gyvensena, išvaizda, ryšiu su folkloru.
Uždaviniai
1.	Supažindinti vaikus su parskrendančiais paukščiais ir susieti jų atskridimą su pavasariu, su kalendorinėmis paukščių dienomis.
2.	Išmokyti vaikus pažinti skirtingas paukščių grupes (raistų, ežerų, miško, plėšrūnai, varniniai ir kt.) ir juos atpažinti pagal iškamšas.
3.	Išmokyti vaikus atpažinti paukščio balsą pagal garso įrašą, jį apibūdinti ar bandyti pamėgdžioti.
4.	Išmokyti vaikus su paukščiais susijusiomis dainomis, žaidimais, rateliais, mįslėmis, pasakomis.
Pamoka paprastai vyksta pavasarį, kai parskrenda paukščiai, todėl pirmiausia prisimenami anksčiausiai sugrįžusieji paukščiai, aptariama, kaip siejasi paukščių pavadinimai, su pavasario mėnesių pavadinimais. Vaikai supažindinami su skirtingomis paukščių grupėmis: raistų, ežerų upių, miškų, varniniais ir plėšrūnais. Pagal Utenos kraštotyros muziejaus eksponatus, paukščio iškamšas mokiniai turi atspėti, kokie tai paukščiai ir kokiai paukščių grupei priskiriami. Ar jie išskrenda į šiltus kraštus ar ne. Klausantis paukščių balsų, vaikams duodama užduotis apibūdinti paukščio balsą. Pavyzdžiui, gandras kleketuoja, žąsis girgsi, gegutė kukuoja, žvirblis čirškia, pelėda ūbauja ir t.t. Taip pat mokoma įvairių su paukščiais susijusių dainų, žaidimų, ratelių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacijos "Popieriaus transformacija – pilis-taupyklė" kūrimo tikslas skatinti susidomėjimą Lietuvoje išlikusiomis pilimis. Numatoma veikla ir siektini rezultatai: I dalis - edukacinis užsiėmimas pradedamas trumpa apžvalga po meninkės S. Mielkaitytės personalinę parodą „Rėmai svajonėms“, sukurta iš „Papjė mašė“ masės. Supažindinama su dešiniajame Nemuno Jurbarko rajone esančiomis rezidencinėmis Raudonės ir Panemunės pilimis. Susipažįstama su „Papjė mašė“ masės gamyba ir praktinėje dalyje dalyviai kurs pasirinktą stilizuotą pilį (iki 20cm) iš „Papjė mašė“ masės. Dalyviai bus aprūpinti visomis kūrybai reikalingomis priemonėmis ir medžiagomis. Edukacijos rezultatas – praplečiamas dalyvių kultūrinis akiratis. Dirbdami grupėje ir kiekvienas individualiai, jaunieji kūrėjai pamatys, kokią plačią įvairovę galima gauti dirbant ta pačia technika. Kiekvieno dalyvio sukurtas darbelis - tai meninių bei vizualinės teorijos žinių įgijimas, praktinis jų panaudojimas užsiėmimo metu. Socialinių, pažinimo bei iniciatyvumo ir kūrybingumo kompetencijų lavinimas, puoselės bendravimo bei bendradarbiavimo, smulkios motorikos įgūdžius, įgytą patirtį gebės kūrybiškai pritaikyti. Užtikrinamas ir specialiųjų ugdymo poreikių mokinių įtraukimas į bendrą veiklą. Po užsiėmimo kiekvienas dalyvis parsineš savo darbelį – iš „Papjė mašė“ masės pagamintą pilį-taupyklę.


KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas (mūsų patalpose, Vilniuje / 9-12 kl.)

"KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas" - edukacinio užsiėmimo tikslas: naujai susiformavusiai mokslevių grupei (klasei) susipažinti artimiau, užmegsti glaudesnius ryšius arba jau esamai ir seniai pažistamai grupei pažvelgti kitu kampu į iškylančias tarpusavio problemas bendravime, pamatyti save ir kitus netikėtose situacijose. Naudojant smagias psichologines užduotis bei dramos terapijos metodus gvildenami tokie uždaviniai: 1) pažinti ir išbandyti kultūrinės raiškos galimybes savo kolektyve; 2) ugdyti gebėjimą dirbti su kitais žmonėmis, siekiant bendrų socialinių tikslų; 3) emocinių įgūdžių lavinimas, mokantis skirtingų emocijų raiškos būdų, siekiant bendravimo ir bendradarbiavimo tikslų bei mokinantis sukurti ir palaikyti harmoningus santykius su grupės nariais; 4) efektyvesnis tarpusavio komunikavimas ir geresnis vienas kito pažinimas. Siekiamas poveikis: per tam skirtus žaidimus, diskusijas ir kūrybinę veiklą - atliepti bendrumo, kompetencijos, savivertės ir drąsos ugdymo poreikius, reikalingus tiek sename, tiek naujame kolektyve. Šią edukaciją kas met pakartotinai užsisako apie 40% mokyklų, kurios jau turėjo šį užsiėmimą ir nori jo kitoms savo klasėms. Ji aktuali tampa ypač rudenį, kai susiformuoja nauji kolektyvai, bet sėkmingai pritaikoma ir jau seniau susibūrusiuose kolektyvuose sprendžiant konfliktines situacijas, ieškant kūrybingų sprendimų. Užsiėmimas vyksta naudojant Individualiosios psichologijos (remiantis tarpdisciplininio meno principu) ir Dramos terapijos žaidybinius ir vaidybinius elementus, kartais pasitelkiant dailės, muzikos bei šokio-judesio praktikas. Parenkant užduotis atitinkamai pagal moksleivių amžių ir grupės dydį.


Edukacinė programa „Vilniaus krašto verbos" (7 - 10 kl.)

Tikslas: Skatinti mokinių domėjimąsi paprotiniais menais bei jų interpretacijomis šiuolaikiniame interjere. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti, populiarinti tradicinius amatus, verslus, išryškinant jų vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Supažindinti mokinius su verbų rūšimis, rišimo būdais. 3. Išryškinti apeigines žolyninių ir Vilniaus verbų prasmes, estetines ir apeigines funkcijas. 4. Aptarti Vilniaus verbų regioniškumo ypatumus, išryškinant lokalias tradicijas. 5. Supažindinti mokinius su verbų rišimui naudojamais augalais, mokytis juos atpažinti, įvardyti. 6. Skatinti tautinio paveldo produktų gamybos technologijų perimamumą, pratęsti tiesioginį amato perimamumą. 7. Taikyti įgytus gebėjimus kūrybiniuose projektuose. 8. Skatinti mokinių verslumą. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su Verbų sekmadienio ištakomis, žolyninėmis ir Vilniaus krašto verbomis. Aptariamos estetinės ir apeiginės verbų funkcijos, kuriamos verbavimo formulės. Demonstruojamos plokščiosios, figūrinės, apvaliosios, volelinės, rykštelinės verbos, su drožlinėmis ir vainikinėmis verbomis mokiniai supažindinami virtualiai. Mokiniai supažindinami su Vilniaus verbų rišimui naudojama žaliava: lauko, miško, vandens ir darželio augalais, akcentuojamas tinkamas jų surinkimo laikas ir paruošimas. Kūrybinių dirbtuvių metu rišama figūrinė verba. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas. Siekiamas poveikis: Mokiniai susipažins su įvairiomis verbų rūšimis, rišimo būdais, žolyninių verbų ir Vilniaus verbų paskirtimi paskirtimi, sukurs verbavimo formulę, suriš figūrinę verbą, suvoks tradicinių amatų ir verslų vertę šiuolaikinei kultūrai.  Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Tel. nr.: +370 601 20070


Etnomuzikinė kelionė: pažintis su lietuvių liaudies tradicine muzika. Tai įtraukiantis muzikinis koliažas – mokantis liaudies dainų, pažįstant Lietuvos tradicijas bei regionų istoriją. Užsiėmimai padės teoriškai ir praktiškai suvokti bei patirti, kuo Lietuvos muzikinis paveldas yra unikalus ir įvairus, kokie jo svarbiausi bruožai. Etnomuzikinė kelionė – tai puikus būdas praktiškai prisiliesti prie lietuviškų šaknų, pažinti ir įprasminti savo tapatybę.


Edukacinio užsiėmimo „Amuletas iš akmens“ metu mokiniai susipažins su Baltų kultūros pažinimo centro „Baltų kelias“ ekspozicija, kurioje gausu įdomių eksponatų bei interaktyvių žaidimų. Naudojantis šiuolaikinėmis technologijomis bei eksponatų kopijomis, kviesime mokinius susipažinti su baltų istorija, kultūra, simboliais ir jų variantiškumu, taip pat su Lietuvoje esančiomis akmenų rūšimis, jų savybėmis ir panaudojimo galimybėmis, jų reikšme baltų laikais ir dabar. Akmenys senosiose baltų šventvietėse vaidino svarbų vaidmenį, ant jų būdavo deginama amžinoji ugnis, aukojamos dovanos Kūrėjui. Papasakosime apie apeiginius akmenis, kurie turėjo iškaltus (rečiau – išgręžtus storu ąžuolo rąstu) aukojimų dubenis, taip pat ne vieną istoriją, apipintą legendomis. Akmenyse – mūsų prigimimo, mūsų kultūros ir senojo tikėjimo ženklai. Praktinėje užsiėmimo dalyje, įtvirtindami įgytas žinias, naudodami baltiškuosius simbolius, mokiniai susikurs savo sėkmę nešantį amuletą iš akmens. Akmenuko paviršių dekoruos specialiais dažais, įvairių rašiklių pagalba, pasirinkta technika perteiks baltišką raštą ar simbolį. Savo sukurtą amuletą mokiniai galės parsinešti į namus. Pažintinė bei praktinė edukacijos dalys suteiks galimybę ugdyti sąmoningą baltiškojo paveldo pažinimą bei jo išsaugojimo nuostatas, patirti kūrybiškumo džiaugsmą.


Dailininkai grafikai yra tikri burtininkai – iš vieno piešinio jie gali sukurti šimtus atspaudų arba estampų. Apžiūrėję dailininkų išraižytas linoleumo ir metalo plokštes sužinosime, kodėl viena grafikos rūšis vadinama giliaspaude, o kita – iškiliąja spauda. Išbandysime įvairias grafikos technikas ir gudrybes, o ant balto popieriaus lapo grafikos presu atspausime baltą piešinį.


Edukaciniai filmai yra patraukli ir įtaigi ugdymo priemonė. Edukacijos metu kino teatre „Minija" dalyviai susipažins su autoriniu kinu, plės kultūrinį akiratį. Mokyklos gali rinktis iš specialiai atrinktos filmų programos. Visus filmus lydi ekskursija po išskirtinį kino teatro muziejų, kuriame eksponuojami įvairūs kino bei fotografijos prietaisai, supažindinantys su skirtingais vaizdo formatais, techninėmis galimybėmis, projekcijomis. Edukacinių filmų programa 1-4 klasėms: „Jokūbas, Mimi ir kalbantys šunys” , „Net ir pelės keliauja į dangų”, „Bintė”. Edukacinių filmų programa 5-8 klasėms: „Romi salonas” , „Kovotoja” , „Nepaprasta vasara su Tesa”, „Suteik man sparnus”. Edukacinių filmų programa 9-12 klasėms: „Žeme, stop”, „Aš niekada neverkiu“, „Gauja“ ir kt. Edukacinių filmų programa sudaryta pagal temos akutualumą atitinkamai amžiaus grupei, aukštos meninės vertės, kultūrinio akiračio plėtimo bei išskirtinės kino kalbos kriterijus.


Joniškio turizmo ir verslo informacijos centras

Tikslas- suteikti žinias ir įtraukti moksleivius į interaktyvią edukaciją- žaidimą apie krepšinio istoriją, taip prisidedant prie jų  kultūrinio akiračio plėtimo, kultūros patirčių įvairovės, kūrybingumo ir kritinio mąstymo ugdymo.
Uždaviniai: 1. Suteikti žinių apie kultūros paveldą, skatinti domėjimąsi krepšinio istorija, dalyvaujant interaktyviame žaidime ,,Aukso ąžuolas“ . 2.  Suvokti kultūros ir krašto istorijos svarbą, svarbiais Lietuvos istoriniais tarpsniais; 3. Stiprinti savo tapatybės jausmą, ugdyti kūrybingumą ir kritinį mąstymą, dalyvaujant kūrybinėje fotosesijoje "Mano mylimas krepšininkas".
Rezultatas: po edukacijos moksleiviai jausis geriau pažįstantys krepšinio istoriją, suvoktų apie tuo metu Lietuvoje vykusius įvykius, bei būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančią aplinką, domėtis istorija, faktais, sportu. Moksleiviai ne tik bus skatinami įvertinti savo jėgas ir priimti iššūkius, bet ir kūrybiškai, naujai pamatyti save (smagiai leisti laiką, improvizuoti ir t.t.).


Drugeliai - tyrinėjimai, kūryba, išmintis (Nuotolinė paslauga)

Nuo pat ankstyvosios Majų civilizacijos drugelis žmonijos kultūroje atliko didelį vaidmenį tiek literatūroje tiek mitologijoje. Per šią trapios būtybės prizmę vaikai bus supažindinti ne tik su drugelio gyvenimo ciklu, tačiau ir su įvairiausiomis kultūromis ir jų tikėjimais pradedant Senovės Graikais ir baigiant šiuolaikinėmis Korėjiečių kultūromis. Susitikimo su drugeliais metu mokiniai bus supažindinami su mikroskopiniu drugelio pasauliu - įvairiausiomis spalvomis ir raštais, kurie primena ir žuvies žvynus ir gėlės žiedadulkes ir daugybę kitų dalykų. Pamokos metu mokiniai sužinos kokie įvairūs ir nepakartojami būna drugelių raštai, kodėl jie tokie; kuo skiriasi drugelių raštai Europoje ir Afrikoje; Tropikuose ir Šaltuose kraštuose. Mokiniai bus raginami spėlioti kaip galima iš drugelio rašto ar spalvos atpažinti drugelio namus, mėgstamiausius augalus ir geriausias slėptuves. Mokiniai susipažins drugio transformacija nuo kiaušinėlio iki imago ir šio reiškinio panaudojimu įvairiausių šalių teatre, kine ir tapyboje.


Kviečiame išbandyti Salantų regioninio parko grupės edukacinę programą „Paslėpti Imbarės piliakalnio turtai“. Išvykos metu vaikai susipažins su Imbarės istorija, sužinos kas yra piliakalnis ir kas jam būdinga, mokysis orientuotis vietovėje, skaičiuos, pajudės gryname ore, fiksuos ir analizuos- „tai kur tie turtai prasmego?“. Edukacijos programa skirta besidomintiems istorijos įdomybėmis ir norintiems pažinti Imbarės piliakalnį, esanti Salantų regioniniame parke. Pažintinio pasivaikščiojimo metu, kurio maršrutas  ~1 km, susipažįstama su piliakalniu, senovės kuršių gyvenviete, vietovės istorija ir mitologija, atliekamos užduotys. Aktyviai keliaujant stebima gamta.


Mūsų protėviams namų aplinka buvo paslaptinga, kupina jų pačių sukurtų meniškų daiktų ir juose atsispindinčių simbolių. Vyresniųjų klasių moksleivius supažindinsime su senaisiais namų interjerais, kurie padės geriau įsijausti į jau skaitytos lietuvių literatūros klasikos herojų gyvenimus. Kartu pasiaiškinsime, kokie papročiai bei tikėjimai lydėjo žmogų nuo pat lopšio, prisiminsime įvairiausius tautosakos pasakojimus ir patarles. Edukacinė programa skirta aktyviam mokymuisi – klausimų, įvairių užduočių forma mokiniai skatinami savarankiškai ieškoti atsakymų ir analizuoti, reikšti savo mintis. Mokiniai turės galimybę paliesti ir patyrinėti autentiškus eksponatus ar jų kopijas bei kūrybiškai pritaikyti įgytas žinias.


Kultūrinės edukacijos užsiėmimas ,,PAŽINK KAUNO MODERNIZMO ARCHITEKTŪRĄ“.
Didžioji Kauno vertybė – tarpukario architektūros paveldas - tai XX amžiaus trečiame ir ketvirtame dešimtmetyje pastatyti visuomeniniai, gyvenamieji ir pramoniniai pastatai. Šie objektai iki šiol kuria savitą Kauno miesto charakterį. 1919 -1940 metų laikotarpiu miestas patyrė žaibišką šuolį: iš atsilikusio provincijos miesto virto modernia europietiška sostine. Architektūra čia atliko labai didelį vaidmenį. Kauno modernizmo architektūra atspindi tą optimizmo atmosferą, kuri buvo būdinga naujai atsikūrusiai Lietuvos valstybei.
Edukacinis užsiėmimas vyksta interaktyvios ekskursijos forma, kurios metu moksleiviai aplankys reprezentacinius tarpukario pastatus, esančius Kauno Naujamiesčio teritorijoje, įtrauktoje į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą, apžiūrės pastatų eksterjerus bei autentiškus išlikusius interjerus. Pagrindinis kultūrinės edukacijos tikslas – patrauklia forma atskleisti moksleiviams Kauno tarpukario architektūros raidą, supažindinti su modernizmo stilistika, būdingais sprendimais bei architektūriniais elementais. Supažindindama su svarbiausiais tarpukario Lietuvos reprezentaciniais objektais ir juos suprojektavusiais žymiausiais šio laikotarpio architektais, ši edukacija atskleis laikinosios sostinės fenomeną, padės suprasti, kodėl tarpukario Kauno architektūra įrašyta į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą.
Dauguma lankomų pastatų turėjo didžiulę reikšmę atsikuriančiai Lietuvos valstybei bei besiformuojančiai visuomenei, todėl edukacijoje pasakojame ir apie to meto politikos, visuomenės ir verslo veikėjus.
Pristatant paveldo objektus, siekiama, kad mokiniai susietų naujai įgytas patirtis su turimomis formaliojo ugdymo žiniomis, plėstų erudiciją. Ši edukacija skatina moksleivius domėtis kultūros paveldu, plečia akiratį, lavina estetinį suvokimą, ugdo pilietiškumą.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


„Per ornamentą į mitologiją“ – tai edukacinė programa mokiniams nuo 7 iki 18 metų amžiaus, kurioje jie ne tik antspaudukų pagalba išmargins drobinį maišelį, bet ir atras milžinišką lietuvių mitologijos pasaulį slypintį už paprasčiausių audimo raštų. Peržiūrėdami projekcijas išsiaškinsim iš kur anksčiau atsirasdavo rūbai bei kada atsirado ornamentas. Margindami drobę sužinosim kaip vadinasi ornamentų ženklai ir kodėl apskritimas reiškia laimę. Pasišokdami ir žaisdami sužinosim kaip bitė ir linas susijęs su deive Austėja. O dainuodami atrasim deivę Laimą kukuojančią medyje! Edukacijos turinys yra pritaikomas įvairaus amžiaus mokiniams, o programos pabaigoje kiekvienas dalyvis išsineš drobinį maišelį su savo rankom išmargintu ornamentu. Ši edukacija vyksta bityne, nuostabios laukinės gamtos apsuptyje, specialiai įrengtame edukacijų namelyje.