Filmo kūrimo dirbtuvės „Dėmesio, filmuojam!“ (7–8 klasėms)

Kadangi, gyvename vaizdo kultūros laikais, todėl pasirinkta meno sritis - kinas - puikiai tinkanti priemonė kritiškai ir kartu savarankiškai vertinti aplinką, kasdienybę ir aktualijas Lietuvoje ir pasaulyje. Dirbtuvėms vadovauja ilgametę edukacinių kino dirbtuvių patirtį turintis režisierius Antanas Gluskinas. Visa edukacijos veikla bus suskirstyta į tris dalis, kurių kiekviena atitiks filmo kūrimo etapą -pasiruošimą, filmavimą ir postprodukciją. Pirmajame filmo kūrimo etape - pasiruošime - dirbtuvių vadovas trumpos teorinės paskaitos metu pristatys pagrindinius scenarijaus rašymo taisykles bei kūrybnės grupės profesijų (režisierius, operatorius, garso režisierius, montažo, aktorius) funkcijas. Po paskaitos, moksleiviai pasiskirstys grupėmis (8-10 žmonės), kurios per nustatytą laiką kurs savo scenarijus pasirinkta tema ir pasirinkto žanro bei pasirinks kino profesijas, kurias norės išbandyti edukacijos metu. Pabaigę scenarijus, moksleiviai persikels į antrąjį filmo kūrimo etapą -filmavimą. Šio etapo pradžioje, vadovas trumpai papasakos apie vaizdo ir garso svarbą filme -supažindins su pagrindiniais kino gramatikos pagrindais: kameros pozicija ar filmavimo kampais, kadro dydžiais, garso takelio svarba, filmavimo aikštelėje esama tvarka.. Išklausę trumpą teorinį įvadą, moksleiviai savo išmaniaisiais įrenginiais (telefonai, planšetės) filmuos sukurtą scenarijų. Dirbtuvių vadovas po truputi pabūdamas su kiekviena grupe, padės filmavime savo pastebėjimais. Po filmavimo, bus trečiasis filmo kūrimo etapas -postprodukcija. Šio etapo pradžioje vadovas supažindins su montažo programomis bei pagrindais. Po to moksleiviai, padedami vadovo arba patys savo turimais įrenginiais, montuos savo filmą, ieškos jam tinkamos muzikos ar garsų, tinkamos spalvinės gamos. Kai montažas bus baigtas, edukacijos dalyviai peržiūrės sukurtus filmus bei juos aptars tarpusavyje - kas pavyko, o kas nelabai. Moksleiviai savo filmus kurs mokyklos teritorijoje - viduje ir/ ar lauke.


Spektaklis "Liūtas ir paukštis" (išvažiuojamasis)

Vengrų režisierės Katos Csató „Liūtas ir paukštis“ sukurtas pagal to paties pavadinimo kanadiečių autorės ir iliustratorės Mariannos Dubuc paveikslėlių knygą.  Šis spektaklis – tai subtili ir įkvepianti pasaka apie draugystę ir jos prasmę. Vieną dieną Liūtas savo rudenėjančiame sode randa sužeistą Paukštį. Šis Liūtas – skiriasi nuo kitų liūtų: jis labai jautrus ir rūpestingas, tad priima Paukštį gyventi į savo jaukius namus. Taip prasideda netikėta, bet tikra ir gili draugystė tarp dviejų labai skirtingų gyvūnų. Dienos bėga, ateina ir praeina Kalėdos, Paukštis pasveiksta ir nori iškeliauti, tad draugams neišvengiamai tenka išsiskirti… Tačiau tikra draugystė niekur nedingsta – šiltas jausmas visada keliauja kartu, o brangus draugas gyvena ypatingoje vietoje – širdyje.  Iki tol, kol draugai vėl susitinka…
Istorija pasakojama nenaudojant teksto, tačiau spektaklio dalininkės Julijos Skuratovos sukurtas pasaulis toks subtilus - rudenį pastelinis šiltai rusvų spalvų, žiemą  su nertomis staltiesėlėmis-snaigėmis… Ir  Ritos Mačiliūnaitės muzika, visą spektaklį vedanti, lyg laikydama už rankos… Ir taip viskas suprantama, kad žodžių ir nereikia.
Šis spektaklis gavo ir du apdovanojimus: 2024 m. Auksinį  scenos  kryžių pelnė dailininkė Julija Skuratova už spektaklio vizualinį sprendimą geriausio objektų ir lėlių teatro spektaklio kategorijoje, bei Fortūnos statulėle buvo apdovanota visa spektaklio kūrybinė komanda.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lietuvos istorija Vilniaus katedroje: karaliai, didikai, menininkai (Nuotolinė paslauga)

Vilniaus Šv. vyskupo Stanislovo ir šv. Vladislovo arkikatedra bazilika – viena seniausių ir svarbiausių katalikų šventovių Lietuvoje. Nuo pat Lietuvos krikšto 1387 m. iki XX a. vidurio be pertraukos tikintiesiems tarnavusios ir jiems 1988 m. grąžintos katedros istorinę ir dvasinę svarbą liudija joje išlikusios didikų funduotos koplyčios, įvairių laikotarpių dailės, skulptūros, auksakalystės šedevrai, kelios dešimtys memorialinių lentų ir antkapinių paminklų. Edukacijos metu diskutuosime, kodėl šios vietos istorija išlieka aktuali ir įdomi šiuolaikiniame pasaulyje.


Edukacinė programa „Mokymosi kaita“ skirta 5-10 klasių moksleiviams ir supažindina su Lietuvos mokyklos istorija nuo XIV a. pab. iki XX a. pab. Ekskursijos metu moksleiviai aplanko tris ekspozicijas, kuriose pristatomos skirtingos mokymo programos, naudojamos rašymo priemonės, taikyti mokymo metodai ir bausmės. Programa skatina kritinį mąstymą, kūrybiškumą ir kultūrinę sąmoningumą per interaktyvius elementus ir istorinių situacijų peržaidimus.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Norint pažinti gamtą, pamatyti jos grožį, pajusti jos didybę nebūtina keliauti į tolimas egzotines šalis, nes įdomių ir paslaptingų vietų bei jose gyvenančių gyvūnų visada yra šalia mūsų.
Edukacijoje gamtininkas ir fotografas Vitalijus dalinsis savo ilgamete darbo patirtimi apie paukščius. Su mokiniais pasinersime į gamtos garsų pasaulį, pasiklausysime paukščių balsų, bandysime atspėti jų giesmių prasmes, atliksime praktines užduotis.
Edukacijoje bus tyrinėjama mus supančios gamtos bioįvairovė, rodomos autoriaus unikalios Lietuvos paukščių nuotraukos. Mokiniai bus skatinami tyrinėti, domėtis paukščiais bandant atpažinti kai kurias jų rūšis. Mikroskopu tyrinės plunksnas ir ugdys suvokimą apie sparnuočių prisitaikymą skraidyti.
Norėdami išmokti paukščius stebėti laukinėje gamtoje ir fotografuoti, turės atlikti praktinę užduotį, kurios metu mokiniai išskleis foto palapinę, apsirengs maskuotės rūbais ir išbandys tariamo fotoaparato objektyvo stebėjimo lauką.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Tikslas - skatinti moksleivių kritinį mąstymą, ugdyti supratimą apie kultūros paveldo svarbą ir skatinti įsipareigojimą jį išsaugoti ir perduoti ateities kartoms.
• Pristatyti Archyvą-(us) ir jo-(ų) veiklą, pabrėžiant archyvo-(ų), kaip kultūros įstaigos-(ų), paskirtį ir vaidmenį mūsų kultūros ir istorijos paveldo išsaugojime bei jo-(ų) saugomų kultūros vertybių –  dokumentų svarbą mūsų kultūriniam ir tautiniam tapatumui bei atminčiai.
• Skatinti moksleivių susidomėjimą Lietuvos ir pasaulio istorija, taip pat ugdyti supratimą apie kultūrinės atminties svarbą.
• Plėsti žinias apie istorinių šaltinių analizės metodus, suteikiant moksleiviams įgūdžių, reikalingų savarankiškam istorinių tyrimų atlikimui.
• Ugdyti pilietiškumą ir atsakomybės jausmą, skatinant moksleivius vertinti istorijos poveikį šiuolaikinei visuomenei ir vaidmenį jos kūrime.
Edukacinė programa sukuria unikalią patirtį, leidžiančią moksleiviams ne tik išsamiai pažinti archyvus ir juose saugomus istorijos šaltinius, bet ir patiems tapti istorijos tyrinėtojais ir archyvarais. Edukacija pristato Archyvą – kultūros ir atminties įstaigą, atliekančią dokumentinio paveldo saugojimo ir sklaidos misiją, ir supažindina su Archyvo veiklomis bei įdomiausiais saugomais dokumentais. Vyresniųjų klasių mokiniai kviečiami pabūti istorikais: nagrinėti originalius pirminius istorijos šaltinius –saugomus dokumentus ir atlikti praktines šaltinio analizės užduotis. Mokiniai atliks kūrybinius projektus, bus skatinami  tyrinėtą archyvinę medžiagą perteikti kūrybiškai, kuriant savo istorinį pasakojimą. Per edukaciją moksleiviai pabus Archyvo darbuotojais: sužinoję, kaip atliekama dokumentų paieška, jų išdavimas iš saugyklų ir grąžinimas į saugyklas, patys leisis į dokumentų paieškas saugyklose, ieškos bylų, jas suradę susipažins su jų turiniu, tyrinės bylų dokumentus.
Edukacinės programos vykdytojas – Lietuvos ypatingasis archyvas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ekskursija Anzelmo Matučio memorialiniame muziejuje

Pradinėje mokykloje išmokęs skaityti ir rašyti, su knyga Anzelmas Matutis nesiskyrė visą savo gyvenimą. Rašyti pradėjo paauglystėje ir greitai suprato, kad geriausiai sekasi kurti... vaikams. A. Matutis parašė daugiau nei 30 knygų. Dauguma jų – ypač pamėgtos ir tapusios vaikų poezijos klasika: „Girios televizorius“, „Milžinų šaukštas“, „Genių kalvė“, „Drevinukas“ ir kitos. Poetas parengė literatūros bei istorijos skaitinių knygų ikimokyklinio ir mokyklinio amžiaus vaikams, vertė užsienio poetų eiles, parašė apybraižų, poemų, libretą Jurgio Gaižausko operai „Buratinas“. Anzelmas Matutis buvo gamtos vaikas. Tad ir muziejaus lankytojus pasitinka paties poeto kieme sodintos obelys, alyvos ir prie įėjimo auganti tuja. Nori sužinoti, kokią meškerę Anzelmui Matučiui įtaisė vienas jūreivis? O gal norėtumei pamatyti kėdutę iš briedžio ragų ar stalinę lempą, kurios gaubtas – tikra jūros kriauklė? Kviečiame vidun paklausyti įdomių istorijų apie dar daug čia esančių išskirtinių eksponatų. Ekspozicija atskleidžia įdomiausias ir ryškiausias žinomo vaikų poeto gyvenimo akimirkas. Poetas visą savo gyvenimą skyrė turtinti vaikų pasaulį. Vaikų, kuriuos kaip reta kas puikiai pažinojo ir jautė. Čia kartais užsuka ir Drevinukas, užsuk ir tu.


Ar žinote, jog mūsų knygnešystę UNESCO įvertino kaip unikalų ir neturintį atitikmenų fenomeną? Ši pogrindinė veikla kartu su slaptosiomis (arba daraktorių) mokyklomis XIX a. ne tik padėjo išsaugoti lietuvių kalbą, bet ir pakėlė visuomenės išsilavinimo lygį. Tačiau slaptųjų mokyklų ir knygnešių kasdienybė nebuvo rožėmis klota. Ateikite į muziejų ir patirkite, ką reiškia rašyti žąsies plunksna ar braižyti raides grifelinėje lentelėje. Čia Jūs sužinosite ir tai, kokios grėsmės kildavo tokių mokyklų mokiniams ir jų mokytojams.
Edukacinis užsiėmimas geriausiai tinka 3-5 kl. moksleiviams.


Pasakojimas pagal Ievos Babilaitės tyliąją (bežodę) knygą „(Ne)vienas“

Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Edukacijos dalyviai  kviečiami kartu su edukatoriumi skaityti Ievos Babilaitės tyliąją (bežodę) knygą „(Ne)vienas“ ir atrasti jos teikiamas kūrybinės saviraiškos galimybes.  Šiuo edukaciniu užsiėmimu siekiama  supažindinti priešmokyklinio amžiaus vaikus su bežodžių (tyliųjų) knygų rūšimi ir  jų skaitymo ypatumais bei taip pat dalyvius paskatinti tapti aktyviais pasakojimo  kūrėjais. Edukatoriaus moderuojamas pasakojimo kūrimas skaitant bežodę knygą grindžiamas klausimų-atsakymų principu bei edukacinio rinkinio priemonių panaudojimu. Edukacijos metu kuriant bendrą pasakojimą bus ugdomi dalyvių socialiniai įgūdžiai, vaizduotė, skatinama dalyvių saviraiška, aktyvus minčių dėstymas.  Dalyvaudami šiame edukaciniame užsiėmime dalyviai  taip pat supras, kad kaskart skaitant tą pačią tyliąją (bežodę) knygą, galima ją skaityti vis kitaip, įtraukti skirtingus veikėjų vardus, integruoti skirtingus pasakojimo elementus ir pan.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Valgomas paveikslas tautiniais motyvais "Aukštaitija"

Ar gali būti istorija graži, kvepianti, skani ir šiuolaikiška? Taip, jei tai - valgomas paveikslas tautiniais motyvais "Aukštaitija". Atėję į edukaciją, jūs: 1. Pirmiausia sudalyvausite mini protmūšyje, kuriame sužinosite/prisiminsite, kas yra Aukštaitija ir kaip ją atskirti nuo kitų Lietuvos regionų. 2. Tada su nuotraukų ir jose esančios istorijos pagalba persikelsime į menininko dirbtuves, kur sužinosite, kaip gimė valgomo paveikslo idėja ir pats paveikslas. Čia peržiūrėsim ir eskizus, kūrybinio etapo nuotraukas, išgirsite priežastis, kodėl buvo būtent taip sukurtas darbas. 3. Ir, kai jau būsite viską pasikartoję ir išgirdę, mano padedami, susikonstruosite pirmąjį savo valgomą paveikslą tautiniais motyvais „Aukštaitija“. Žinoma, padarytą paveikslą įdėsime į apsauginį maišelį nuo purvo, ir supakuosim į specialiai jam padarytą aplanką, kurį gražiai perrišim.. 4. O pabaigoje jūsų lauks maloni staigmenėlė. Po edukacijos, jūs namo parsinešite savo padarytus paveikslus, mokėsite atpažinti aukštaičius tarp kitų regionų, žinosite kiek gali trukti kūrybiniai procesai ir turėsite žinių, kaip namuose patiems pasidaryti tokį (ir kitokį) paveikslą. ***Pilnas paveikslo - atviruko "Aukštaitija" ir jo pakuotės dizaino išpildymas, 2021 metų gruodį, tarptautiniame konkurse "Latgalos ir Utenos pasienio regionų vietinis produktas", iškovojo geriausio vietinio produkto dizaino vardą.


Spektaklyje kuriama simboliais grįsta herojaus linija. Pagrindinis veikėjas mūsų pasaulyje tarsi ateivis iš kitos galaktikos, saugus jis jaučiasi tik savo kambaryje, savo kosminiame erdvėlaivyje, kuriame užsiima mėgstama veikla: keliauja ir tyrinėja skirtingas planetas ieškodamas savo (neuro)genties. Karolio kambaryjeerdvėlaivyje popieriaus teatro, fosforinių piešinių ir apšvietimo dėka gims vizuali ir jautri herojaus kosminė ekspedicija. Veikėjo mama spektaklyje tarsi tarpininkė, jungianti sūnaus galaktiką su įprastų žmonių planeta, desperatiškai bandanti padėti sūnui prisitaikyti mūsų visuomenėje, tačiau ir jai pačiai kaip skrandžio opa pilve netrunka įsitaisyti skirtingi tetų personažai, nuolat teisiantys dėl neva netinkamai išauklėto vaiko


Edukacinis užsiėmimas „MISIJA: snaudžiančių monstrų medžioklė“

Edukacinio užsiėmimo „MISIJA: snaudžiančių monstrų medžioklė“ tikslas – per jūrinės kultūros paveldo objektą – priešmininį laivą M52 ,,Sūduvis“ siekiama laivą atskleisti ne tik kaip karinį jūrinį paveldą, atskleidžiant pagrindinę laivo misiją – kovoti su I ir II Pasaulinių karų pėdsakais Baltijos jūroje. Analizuojant ir interpretuojant Lietuvos, Europos ir pasaulio jūrinį paveldą, istorinį kontekstą, kuriame atsiskleidžia mitologines būtybes ir mūsų asmeninės patirtys bei pasirinkimai. Edukacinio užsiėmimo ,,Misija: Snaudžiančių monstrų medžioklė” - tai kelionė, kurioje pažinsime graikų mitines būtybes ir išlaisvinę vaizduotę kursime savo jūrų monstrą. Ieškodami atsakymo, kokia snaudžiančių monstrų medžioklė vyksta Baltijos jūroje, ugdysime aplinkos apsaugos jausmą.


Edukacinės programos metu pamirštama, kas yra kilogramai, metrai, litrai, į programos dalyvių gyvenimą, kad ir trumpam, grįžta pėdos, sieksniai, pūdai ir kiti matavimo vienetai, kurie Lietuvoje buvo naudojami iki XX a. vidurio. Tai aktyvi, linksma ir veiksmo kupina edukacinė programa, kurios metu dalyviai svers, matuos, skaičiuos ir net patys taps matavimo prietaisais.


Edukacinis užsiėmimas Lietuvos nacionalinėje filharmonijoje

Koncertinė įstaiga Lietuvos nacionalinė filharmonija

Per edukacinį užsiėmimą, ilgametė Filharmonijos koncertų vedėja Janina Pranaitytė papasakos apie pastato praeitį ir nūdieną, architektūrą ir jos virsmus bėgant amžiams, čia vykusius žymių pasaulio muzikų pasirodymus ir Lietuvos nacionalinės kultūros raidai reikšmingus įvykius, o baigiantis ekskursijai pakvies į šiandien čia rengiamų muzikos programų atviras repeticijas. Pasitikusi prie centrinio įėjimo į Filharmonijos salę, mūsų gidė jus vedžios stebinamai turiningais šeštą šimtmetį skaičiuojančio pastato istorijos keliais – nuo šioje vietoje išlikusių XVI amžiaus Rusų pirklių namų liekanų iki Filharmonijos koncertų lankytojams ligi šiol atvirų Miesto salės erdvių, kurias XIX a. pabaigoje – XX a. pradžioje suprojektavo rusų architektas Konstantinas Korojedovas. Kaskart vis kitokio maršruto pabaigoje galėsite žvilgtelėti ir į Filharmonijos muzikinę „virtuvę“, kur nuolat gludinamos bei tobulinamos gimsta nepakartojamos muzikos kūrinių interpretacijos.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Moksleiviai, pasiskirstę grupėmis, tyrinės vieną iš trijų Baltojo dvarelio ekspozicijų salių.  Gavus spalvotas korteles tyrimas atliekamas nagrinėjant salėse esančią tekstinę medžiagą, audiovizualines priemones  ir interaktyvius monitorius,  erdves, muziejinę ekspoziciją. Kūrybinis darbas grupėse susipažįstant su istorinio laikotarpio aktualijomis, jas analizuojant grupėse ir dalinantis su bendramoksliais. Pabaigoje – rezultatų aptarimas ir pristatymas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Mokiniai bus supažindinami su slaptosios ir tarpukario mokyklos mokymo priemonėmis: grifelinėmis lentelėmis, vadovėliais, skirtais tarpukario progimnazijos ir gimnazijos mokiniams, mokykliniais suolais ir pan. Programos metu naudojama istorinius įvykius perteikiančias priemones: interaktyvūs žaidimai, animaciniai filmai, interaktyvūs pokalbiai.


Kviečiame į 45 min. trukmės interaktyvų iliuzijų šou su Jurijumi Majausku. Naujojo teatro kamerinėje salėje bus sukurta mistiška nuotaika, į kurią atvykę moksleiviai pasiners į magišką iliuzijų pasaulį. Pasirodymo metu bus naudojama išskirtinė scenografija unikaliems triukams atlikti, skambės atmosferą kurianti muzika, kruopščiai apgalvoti vizualinio meno sprendimai, apšvietimas, specialieji efektai. Šis iliuzijų šou apjungia klasikinį iliuzijų žanrą, šiuolaikines technologijas bei komediją. Visas šou perteikiamas per vaidybą bei aktyvią komunikaciją su moksleiviais. Pažadame Įtaigų ir įtraukiantį iliuzijų šou, kurio metu neįmanoma tampa įmanoma. Pasirodymo metu atliekamos stulbinančios iliuzijos lavins moksleivių vaizduotę ir kūrybiškumą, bei smalsumą keliant klausimus ir ieškant atsakymų. Pasirodymo pabaigoje moksleiviai turės išskirtinę galimybę dalyvauti praktinėse kūrybinėse dirbtuvėse, kurių metu bus atskleisti iliuzijų meno dėsniai ir kelių triukų paslaptys.


Išmanioji kūryba – tai interaktyvi edukacija, kurios metu, naudojant inovatyvius metodus, išlaisvinamas mokinių kūrybiškumas. Mokiniai sužino interaktyvaus žaidimo "Kas. kur, kada" metu filmo kūrimo pagrindinius principus, kadrų reikšmę. Mokiniai dirba grupėmis, mokosi komunikavimo, kartu su edukologu nagrinės filmo kūrimui skirtas socialines ir prevencines temas, sudarytas atsižvelgiant į Jungtinių Tautų iškeltą tikslą. Dalyviai generuos idėjas, kaip pateiktą temą galima atskleisti naudojant filmavimo kamera. Kiekviena dalyvių grupė užfiksuos pateiktos temos sukeltas mintis planšetinio kompiuterio kamera ir kurs 1–3 min. filmą. Socialinių temų nagrinėjimas ugdo mokinių asmenines ir socialines kompetencijas, sąmoningumą, gebėjimą priimti sprendimus ir kontroliuoti savo elgesį. Laisvas idėjų įgyvendinimas ugdo kūrybiškumą bei gebėjimą organizuoti mintis. Po kūrybinio proceso bus vykdoma sukurtų filmų analizė – mokiniai skatinami reikšti mintis, pastabas bei idėjas, mokomi aukštos komunikavimo kultūros. Temos pateikiamos atsižvelgiant į skirtingą dalyvių amžių. 5–8 klasių mokiniams siūlomos temos: prieš rūkymą, alkoholio vartojimą, greitą maistą, patyčias, emocijų nevaldymą, smurtą, apie pilietiškumą, kultūrinį identitetą, netikrą informaciją, aplinkos taršą. 9–12 klasių mokiniai skatinami laisvai rinktis jiems labiau priimtiną temą iš pateikto sąrašo. Kuriamų filmų temos: sveika ir sąmoninga gyvensena be psichoaktyviųjų medžiagų vartojimo, nepasidavimas neigiamai bendraamžių įtakai, pagarba sau ir kitam (prieš patyčias), smurto artimoje aplinkoje prevencija, vaikų išnaudojimas ir neteisėta prekyba, kova dėl teisingumo ir korupcijos, žodžio laisvė ir jo svarba, netikrų naujienų fenomenas, socialinė, lyčių nelygybė, kultūriniai skirtumai bei kultūrinis identitetas, energijos tausojimas, klimato kaita. Temų sąrašas bus pildomas. Po edukacinės programos filmai pagal poreikį persiunčiami kūrėjams. Juos galima naudoti mokyklose vykstančiuose renginiuose.


Būti komanda -  tai ŠEDEVRAS 7 - 10 kl. (išvykstamoji)

Dar neišbandei darbo komandoje edukacijos!?
Būti komanda- tai šedevras, kurį kuriame su kitais per kūrybines kančias, nuopuolius ir pakilimus.
Linksmi, provokuojantys, interaktyvus ir įdomus žaidimai leis patirtį sėkmę dirbant komandoje.  Nedrąsūs ir tylūs čia ras erdvę būti išgirstiems ir pamatytiems, o aktyviems ir nenustygstantiems pasiūlysime jų vertą iššūkį. Diskutuosime kaip prasidėjo ir kuo baigėsi industrializacija, kokie kultūros veiksniai apibrėžia mūsų mokymosi ir darbo modelį bei kokių kompetencijų prireiks ateityje ir kuo čia dėta kultūra.
Jūsų lauks individualios ir grupinės užduotys, kurių metu reikės pasitelkti kūrybiškumą, įsijausti į skirtingas roles, spręsti kūrybinius galvosūkius. Atrasim būdus kaip diskutuoti nenuobodžiai.
Lektoriai užtikrins dalyvių saugumą, mokymosi poreikių atitikimą bei parūpins dalomąją medžiagą su pratimais, kuriuos galėsite išbandyti savo klasėje.


Edukacinė programa „Užgavėnės: tradicija ir dabartis" (9 - 10 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Skatinti moksleivių domėjimąsi Užgavėnių šventės tradicijomis ir jų kaita.
1. Analizuoti Užgavėnių tradicijas Vakarų Europoje ir Lietuvoje. 2. Pajusti šventinio karnavalo nuotaiką. 3. Akcentuoti žmogaus veiksmų svarbą, budinant ir žadinant žemę, skatinant augimo galias. 4. Siekti persikūnyti į persirengėlių būrio personažus, aptarus jų elgseną ir paskirtį Užgavėnių šventėje. 5. Mokytis papje maše technikos. 6.	Mokytis interpretuoti tradicinio meno kūrinius.  7. Ugdyti ekologinį sąmoningumą, kūrybinėje veikloje naudojant antrines žaliavas.
Pristatomos elitinės Užgavėnių tradicijos Vakarų Europoje ir Lietuvoje. Didesnis dėmesys skiriamas kaimo Užgavėnių apeigoms: pasivažinėjimo, laistymosi, supimosi, būrimų prasmėms. Akcentuojamas apeiginis pasidalijimas maistu, simbolinė vaišių gausa, gamtos permainas lemiantys žmogaus veiksmai. Pristatomi persirengėlių būrio personažai: gyvūnų pavidalo, žmogaus pavidalo, antgamtinių padarų pavidalo kaukės: mokiniai persikūnija į pasirinktą personažą, panaudodami kailinius, veltinius, nagines, klumpes, virves, šieną, pakulas,  kaukes ir kt.  Didesnis dėmesys skiriamas „žydui“ – svarbiausiam persirengėlių būrio personažui, akcentuojant žydų tautos sumanumą, vienybę. Kuriamos persirengėlių būrio oracijos. Šokami Užgavėnių šokiai: „Žyds", „Granskveras". Kaukės kuriamos papje maše technika ant medinių pagrindų. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.
Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas Lietuvoje ir Vakarų Europoje, analizuos svarbiausias šventės apeigas, kurs personažus, oracijas, realizuos savitas kūrybines idėjas. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis  kurs Užgavėnių kaukę papje maše technika,
Veiklos įgyvendintojas: Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. Šiaulių pedagoginis institutas, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. Vytauto Didžiojo Universitetas, etnologijos ir folkloristikos magistras.


Edukacijos tikslas yra supažindinti mokinius su Tauragės krašto archeologija. Moderniai įrengtame muziejaus archeologijos bokšte edukacijos dalyviai susipažins su baltų gentimis, Tauragės regione gyvenusių skalvių ir žemaičių archeologiniais radiniais. Žiūrės animacinį filmuką apie skalvius, archeologo darbą, stebės tik tamsoje šviečiančius baltų simbolius bokšto skliaute bei sužinos jų reikšmę. Išvys archeologinių kasinėjimų metu atrastus darbo ir buities įrankius, ginklus, papuošalus, išgirs ir pamatys jų raidą bėgant šimtmečiais. Piliakalnių įrengimas demonstruojamas naudojant papildytos realybės interaktyvią smėlio dėžę. Vaikai patys išbandys piliakalnių statybą kinetiniu smėliu, kas gynybinius apkasus, kanalus ir įtvirtinimus. Edukacijos metu bus atskleista, ką veikia tas paslaptingas žmogus įmantriu profesijos pavadinimu – archeologu. Edukacijos dalyviai turės galimybę, ne tik sužinoti sąvokos reikšmę, bet ir patys vienai dienai tapti tikrais archeologais! Praktinėje užsiėmimo dalyje mokiniai mokysis, kaip taisyklingai išmatuoti būsimų archeologinių tyrimų perkasą, kokius įrankius naudoti ir stebės kaip vyksta kasinėjimų eiga pagal visas archeologijos mokslo taisykles. Ir, žinoma, patys smėlyje ieškos radinių! Nukeliaukime kartu laiko ratu į kupiną paslapčių ir įdomybių Tauragės krašto priešistorę bei patirkime neišdildomų įspūdžių ieškant skalvių lobio, kurį surasti nebus taip lengva – kaip ir realiame archeologo gyvenime.


Tylėja“– Alytaus miesto teatro, aktyviai ieškančio dialogo su jaunu žmogumi, (triptikas paaugliams: pirma dalis – „SEEN“ apie kūno kultą (2018m. įvertintas auksiniu scenos kryžiumi); antroji - „KI(T)OKIA apie ankstyvą nėštumą; trečioji - „9.18“ apie smurtą artimoje aplinkoje) – ketvirtasis „meninės terapijos“ spektaklis, šįkart apie dauno sindromu ir autizmu sergančių vaikų paauglių meilę ir socialinę atskirtį. „Tylėja“ - storytelling‘as, kuriamas pagal tikras istorijas, kurias sutiko papasakoti sergančius vaikus auginantieji, su jais augantieji bei dirbantieji. Labai svarbu paminėti, kad nors tema ir sunkiasvorė, tačiau joje daug meilės ir šviesos, ko neretai (paradoksalu) pristinga tiems, kurie sergančiuosius atstumia. Spektaklis „Tylėja“ gilinsis, kaip mūsų visuomenei sekasi priimti neurologinius raidos ir genetinius sutrikimus turinčius vaikus ir nenustumti jų į paraštes.