„AŠ LIETUVA“ virtualios realybės kino kelionė po Lietuvą su Donatu Ulvydu KAUNE

„Aš Lietuva“ – pirmasis Lietuvos kino istorijoje filmas, sukurtas naudojant profesionalią 360 laipsnių filmuojančią TITAN kamerą, leidžiančią žiūrovui realistiškai patirti paukščio skrydį atsiduriant rodomoje erdvėje. Keliausime kerinčio grožio giriomis, miškais ir kopomis, jūra, ežerais, upėmis ir upeliais. Kartu skrisime virš pilių ir piliakalnių, dvarų ir vienuolynų, bažnyčių ir miestų senamiesčių bei modernios architektūros objektų. Susitapatinsime su Lietuva.

Aš Lietuva – tai antras, plačiai Lietuvoje pristatytas virtualios realybės projektas, po kompiuterių kurtos VR patirties „M.K. Čiurlionio Angelų takais“

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Programa skirta 1-5 klasių mokiniams. Trukmė 45-60 min. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su penkiais Lietuvos etnografiniais regionais ir jų tautinių kostiumų panašumais ir išskirtinumais, būdingais audiniais ir apdailos ornamentika. Labiausiai akcentuojamas Kupiškio krašto tautinis kostiumas. Turės galimybę papuošti popierinę lėlytę pasirinkto etnografinio regiono tautiniu kostiumu; dėlioti dėliones, išbandyti sėkmę tautinių kortų varžytuvėse, dalyvauti viktorinoje „Ką žinau apie tautinį kostiumą?“.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Edukacinis užsiėmimas skirtas 10–12 kl. mokiniams siekiant ugdyti pilietinį sąmoningumą. Užsiėmimo pradžioje kuriamas įspūdis, kad esame skirtingi, supa įvairi aplinka, tačiau yra, kas mus vienija, kad būdami bendruomenėje galime kurti bendrąjį gėrį. Įsijautę į skirtingas roles – išsitraukę miesto personažą – moksleiviai bando atsakyti į klausimą – kas ir kaip kuria miesto pulsą? Į klausimą atsakoma iš skirtingų žiūros kampų. Vėliau gilinamasi į konkrečius Kauno miesto pasakojimus, kuriuose atsispindi žmogiškumas, sukūręs bažnyčias, gelbėjęs žmonių gyvybes, įžiebęs drąsą maištauti prieš netiesą. Užsiėmimo metu siekiama ugdyti drąsą imtis lyderystės, būti atsakingam už savo bendruomenę ir aktyviai veikti savo aplinkoje. Moksleiviai atlieka kūrybine užduotį, kurioje kuria planą, kaip išspręsti aktualią miesto problemą. Vėliau savo projektus pristato visai klasei ir juos aptaria.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas DINGUSI KLAIPĖDA

Interaktyvi ekskursija, kurios lankomus objektus turėsite rasti patys, vedami mūsų virtualaus gido Braino. Lyg detektyvinę bylą narpliosite DINGUSIOS KLAIPĖDOS istoriją, kol ištyrinėsite pagrindinius esamus ir dingusius Klaipėdos objektus.  Aiškinsitės kur dingo Reformatų bažnyčia, ką mena varpas nusileidęs iš bažnyčios bokšto, ką Simonas Dachas aprašė savose eilėse arba kur dingo balandžio sparnai puošę seniausio pašto įėjimą? Žingsnis po žingsnio versite istorijos knygos puslapius, kol praeisite 2.5 km. ilgio maršrutą po Klaipėdos senamiestį. Įdomu? Susitikime ant Biržos tilto!

Pasidalinę į nedideles grupeles, į savo telefonus komandiškai gausite suktas užuominas, kurias išnarpliojus - rasite vietą, kurią jums gidas nori parodyti - gal tai bus tiltas, o gal paminklas, kartais tiesiog tuščias žemės plotelis, nors vos prieš kelis dešimtmečius čia buvo didingiausias Mėmelio statinys. Tik suradę tai ką reikia ir išklausę trumpą ir įdomią informaciją apie rastą "lobį" galėsite tęsti žaidimą, keliaudami prie sekančios užduoties, kol išspręsite DINGUSIOS KLAIPĖDOS detektyvą.
Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - nepkalaidinome dar nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.
Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet kviečiame į Klaipėdą!

Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Molėtų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Šio edukacinio užsiėmimo tikslas - patrauklia forma pristatyti Molėtų kraštą ir jo unikalumą 3-5 kl. mokiniams. Užsiėmimo metu Molėtų viešosios bibliotekos personažė Molinukė vaikams pristatys kultūros paveldą ir jo objektus, simbolius, įdomybes, asmenybss. Vaikai kūrybiškai pažvelgs į Molėtų kraštą ir, net jei nėra nieko apie jį girdėję, sukurs savo legendą apie Molėtų atsiradimą. Tai lavins vaikų fantaziją ir kūrybiškumą, pasitikėjimą savimi. Vėliau Molinukė skaidrių demonstracijos forma pristatys vaikams informaciją apie Molėtų krašto kultūros paveldo objektus, simbolius ir t.t. Vaikai lavins kritišką mąstymą lygindami savo sukurtą legendą su jau egzistuojančiais Molėtų atsiradimo pasakojimais. Žinios užtvirtinamos azartiška ir linksma viktorinos forma, teisingai atsakiusieji paskatinami mažais prizais. Baigiamasis edukacinio užsiėmimo akcentas - molio gabalėlis, kurį gauna kiekvienas dalyvis. Šį molio gabalėlį jis gali paversti bet kokiu meno kūriniu ar simboliu, kuris jam labiausiai įsiminė ar patiko edukacinio užsiėmimo metu. Vaikai namo parsiveža ne tik po savo pasigamintą suvenyrą, bet ir naujų žinių, minčių, naują ar naujai papildytą Molėtų krašto vaizdinį, sustiprėjusius pilietiškus jausmus, bendrumo jausmą. Edukacinį užsiėmima veda profesionali, daugiametę patirtį šioje srityje turinti edukatorė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


„Lituanica“ paslaptys (S. Dariaus ir S. Girėno gimtinėse-muziejuose)

Nuotolinis edukacinis užsiėmimas „Lituanica“ paslaptys“ vykdomas kaip iliustruotas pasakojimas, kurio metu moksleiviai susipažins su socio-ekonomine situacija XX a. pradžioje Lietuvoje; Lietuvos ir JAV pasiekimais kultūros ir technikos srityse; Stepono Dariaus asmenybe ir Amerikos lietuvių bendruomenės veikla. Svarbią šio užsiėmimo dalį užima pokalbis apie transatlantinio skrydžio poveikį šalies gyvenimui, kultūros vystymuisi, lietuvybės sklaidai. Su edukatoriumi dalyviai aptars skrydžiui pasirinkto lėktuvo „Bellanca“ perdarymą į šiandien daugeliui atpažįstamą lėktuvą „Lituanica“, jo konstrukciją, pasirinktus techninius sprendimus. Dalyviai galės diskutuoti apie tikėtinas katastrofos priežastis. Pakviesime pasvarstyti, ko reikėjo, kad žygis baigtųsi sėkmingai? Kokius darbus Lietuvai galėtų skirti pasaulio lietuviai sekdami Dariaus ir Girėno nuveiktais darbais?


Sukučio žaismas (Išvažiuojamoji paslauga)

Šiaulių kultūros centre parengtas edukacinis užsiėmimas Sukučio žaismas, kurio metu pristatomas tradicinis lietuvių amatas – medžio drožyba. Edukacinis užsiėmimas skirtas išbandyti medžio drožybos ypatumus, susipažinti su medžio drožybos istorija, medžio drožėjo amatu, įgyti meistravimo įgūdžių. Praktinio užsiėmimo metu sukurs senovinį žaislą – sukutį (vilkelį). Siekiame, kad edukacinė veikla, aplinka taptų įdomia komunikacijos erdve norintiems pajusti senąsias tradicijas, prisiliesti prie senųjų amatų, kūrybiškai praleisti laiką.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Istorijos kūrimo simuliacija WILD WEST CIRCUS

WILD WEST CIRCUS – interaktyvi istorijos režisavimo simuliacija. Simuliacijos dalyviai susirenka prie miniatiūrų maketo ir mobiliųjų telefonų pagalba persikelia į laukinių vakarų aplinką, kur tenka valdyti keliaujantį cirką. Tyrinėdami maketą, gaudami užuominas, diskutuodami ir priimdami sprendimus dalyviai siekia bendro tikslo ir keičia istorijos vingius. Tik nuo dalyvių bendradarbiavimo, kultūrinio supratimo ir pasirinkimų priklauso istorijos baigtis ir pasiektas rezultatas. Įspūdingas miniatiūrų maketas Jus perkels į "aukso karštinės" apimtą "vakarų pakrantę", kurioje turėsite galimybę pažinti cirko peripetijas ir betarpiškai dalyvauti režisuojant šį performansą. Simuliacija skatina kritiškai pažiūrėti ir įvertinti vykstančius veiksmus istorijoje ir kūrybiškai priimti sprendimus. Daugiau informacijos www.wildwestcircus.games


„Kelionė laiku“ – edukacinis užsiėmimas, norintiems geriau susipažinti su rašytojo B. Sruogos asmenybe ir kūryba. Įžanginė užsiėmimo dalis – išsami ekskursija literatūrinėje ir memorialinėje ekspozicijoje, kurios metu moksleiviams pristatomi B. Sruogos gyvenimo ir kūrybos faktai, aptariama laikmečio atmosfera, kontekstualiai įtraukiamos kitos svarbios tuometinio visuomeninio gyvenimo figūros. Daugiau dėmesio skiriame rašytojo istorinėms dramoms, išskirtinei dramos „Milžino paunksmė“ parašymo istorijai, istorinių ir kultūrinių laikotarpių problematikai, talento ir tapatybės formavimosi temoms.
Antroje užsiėmimo dalyje, pasiskirsčius nedidelėmis grupelėmis, išdalinamos iliustruotos kortelės – rašytojo biografijos fragmentai. Dalyvių užduotis – chronologine tvarka atkurti rašytojo gyvenimo ir kūrybos kelią.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Prienų karinis miestelis: meilė, košė ir taika

1937 m. gegužės 28 d. penktadienį Marytė Bendoriūtė gauna laišką iš savo mylimojo – eilinio pėstininko Vinco. Koks džiaugsmas ir kokia laimė, kad brangus bernelis pašauktas į artimiausią 5-ąjį Kęstučio pėstininkų pulką Prienuose. Marytė, gi, čia pat, tik nuo Bagrėno kalno nusileis, ir jau gali pasimatyti ar net į kareivių klubą užsukti. Svarbiausia grįžti iki komendanto valandos! O ir laiškai greitai nukeliauja, paštininkei Antosei ką gero į ranką įbrukus. Vincelis visada pasiilgęs, pasitinka ne tuščiomis – tai apelsiną iš kišenės, tai vynuogių kekę iš užančio. Vis, pasakoja ir pasakoja: kaip žygiavo, kaip mankštą darė, lovelę klojosi, kareivišką košę kabino. Marytė tiki, kad netruks pusantrų metelių prabėgti, o tada jau ir apsives, statys namus, augins vaikus. Ar išsipildys Marytės svajonė? Kviečiame sužinoti, kartu kulniuoti po Prienų karinį miestelį ir Beržyno parką. Ištvermę stiprinsime kareiviška koše!


Lietuvos didžiosios kunigaikšystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Kviečiame susipažinti su šiuo įdomiu ir visai nesunkiu stalo žaidimu bei pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo!
Užsiėmime susipažinsite su strateginių stalo žaidimų istorija, apžiūrėsite archeologų rastas žaidimų detales ir išmoksite žaisti vieną iš jų - kvirkatą. Teorinėje dalyje pristatoma trumpa stalo žaidimų istorija, parodomi archeologiniai radiniai, bylojantys apie tai, kokius strateginius stalo žaidimus žaisdavo kilmingieji Lietuvos pilyse ir dvaruose - tai sudarys sąlygas suformuoti išsamesnį viduramžių kultūros vaizdą.
Praktinėje dalyje supažindinama su kvirkato žaidimo taisyklėmis ir atkrintamųjų varžybų principu surengiamas kvirkato turnyras. Žaidžiant kvirkatą lavinami gebėjimai apdoroti informaciją, kritiškai ir kūrybingai mąstyti, lavinama atmintis.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacijos metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis dekoruoti šilką, nuliejama nosinaitė "fantazija". Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Literatūrinio – edukacinio užsiėmimo „Linksmai apie rimtus lietuviškų personažų reikaliukus“ dalyviai supažindinami su lietuviškų personažų istorija, kokie jie buvo, kaip jie keitėsi ir įgavo vardus, o galiausiai atrado savo individualią knygą ar istoriją. Išskirsime ir sugrupuosime teigiamas ir neigiamas personažų savybes, aspektus ir bruožus. Diskutuosime kokios savybės yra tapatinamos su personažais ir kurios atitiktų ir tiktų kiekvienam vaikui individualiai. Protinių loginių žaidimų metu ugdysime vaikų mąstymą, lavinsime vaikų regimąjį suvokimą bei atmintį. Atsižvelgiant į išdiskutuotas personažų savybes skatinsime vaikus pasukti istoriją kita linkme, t.y. aiškinsimės kaip atsispiriant neigiamai įtakai bei laikantis duoto žodžio gali pasisukti istorija, sukursime kitokią pabaigą. Kartu su visais dalyviais įminsime pasimetusių personažų paslaptis bei plėsime vaikų pažinimo kompetencijas. Literatūrinis – edukacinis užsiėmimas sudarytas iš naudingos informacijos perdavimo metodikų, pripildytas žaidybinių, aktyvaus dalyvių įsitraukimo į programą elementų. Iniciatyvumo ir kūrybingumo kompetencijų dėka vaikai įsikūnija į personažus ir pagrįstai rizikuoja bei mokosi iš nesėkmių. Šios programos metu siekiama dalyvius sudominti knygų pasauliu bei parodyti, kad jis gali būti labai įdomus ne tik skaitymo, bet ir kitokioje veikloje (papildytos realybės knygų naudojimas tam, kad parodyti informacinių technologijų naudą, taip pat išnarplioti sukurtą „Knygų domino“ žaidimą arba pasitikrinti savo pastabumą ir atmintį „Lietuviškų personažų memo“ žaidime). Siekiama parodyti biblioteką kaip erdvę skirtą kitokiam personažų pažinimui, o taip pat ir kūrybinių patirčių ugdymui. Programa adaptuota pagal rekomenduojamų skaityti knygų 1-2 klasei ir 3-4 klasei sąrašus.


„Erškėtrožė“ - tai istorija apie meilę, kuri yra spontaniška, netikėta, neprimesta, nesuplanuota, nesugalvota.

Šeima, du žmonės, negali būti laimingi neturėdami galimybės pratęsti savo egzistavimą. Negali susilaukti vaiko.

Tada užvaldo turtas, noras išlaikyti laimę jėga. Ta jėga sugadina gyvenimą mylimai karalaitei, kuri turi užmigti šimtui metų.

Aštuonios fėjos. Gama. Vienai, kuriai prtrūko muzikinės klausos, ji sugalvjo atkeršyti: gauna grožį, turtus, gerumą, darbšti, išmintinga, švelni,

Paskutinė dovanja mirtį. Baisus kerštas. Ji viską nubraukia. o tada septintoji, kuri nebezinojo, ka palinketi, susvelnina burtus ir po 100 metu viskas pasikeis.

Aštuonios fėjos apdovanoja: grožiu, turtais, gerumu, daršbtumu, išmintimi, švelnumu ir… mirtimi.

Baisus kerštas, viską nubraukiantis. Situaciją gelbsti fėja, kuri gali burtus švelninti ir 100 metų juos nutraukti. Tai - ženklas, kad viskas laikina.

Laimė sugrįžta, nepaisant burtų ir pykčių. Meilė nugali. Visur ir visada.

Spektaklis „Erškėtrožė“ - akistata su savimi. Kokios savybės mus pakylėja ir kurios persekioja kaip prakeiksmas? Iš ko paveldime save ir kiek galime keisti savo likimą. Kaip greitai? Tuoj pat ar po 100 metų?

Porceliano trapumas - lyg gyvenimo trapumas.

Vaikai kaip galimybė pratęsti save - būtina sąlyga šiuolaikiniame pasaulyje?

Meilės galia - keisti gyvenimo vagą. Kiek esame priklausomi nuo mylimo žmogaus gyvendami savo gyvenimą.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Rauginimas: nuo tradicijos iki mokslo (5-8 kl. mokiniams)

Atraskite nematomus rauginimo proceso organizmus per unikalią ir interaktyvią edukacinę programą! Sužinosite, kaip per amžius puoselėtos rauginimo tradicijos susijungia su moderniais mokslo atradimais. Programos metu įgysite teorinių žinių apie fermentaciją, dalyvausite praktiniuose užsiėmimuose, kur patys išbandysite rauginimo procesus. Ši edukacija ne tik praturtins jūsų kulinarinius įgūdžius, bet ir padės atrasti sveikos mitybos paslaptis. Prisijunkite ir patirkite, kaip raugimas gali tapti nuotykiu nuo tradicijų iki mokslinių atradimų!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Vykdant edukaciją mokiniai gauna daug teigiamų emocijų. Stiprinamas tradicijų žinojimas. plečiamas žodynas.  Supažindinamas su tautiniais amatais. Skatinamas bendravimas tarp bendraamžių ir suaugusiųjų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai turės galimybę pamatyti Zanavykų muziejaus fondų skryniose esančius tekstilės eksponatus, bus supažindinami su kraštui būdingais raštais, spalvomis, audimo ir pynimo tradicijomis. Interaktyvių ekspozicijų pagalba susipažins su audimo amatu. Sužinos kaip kvepia vilna, ekspozicijoje supažindinsime su lino keliu. Darydami pertraukėlę išbandysime juostos pynimo būdą. Užsiėmimo metu kiekvienas galės pasijusti dizaineriu ir sukurti savitą stillių iš pateiktų detalių. Praktinėje dalyje dalyviai  nusiaus ant medinio rėmelio servetėlę , kurią išsineša kaip suvenyrą su savimi. Dalyviai gauna jaunojo amatininko pažymėjimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Žaidimai ir žaislai vaikams yra ne tik pasaulio pažinimo įrankis, bet ir viena iš svarbiausių jų mokymosi ir gyvenimiškos patirties priemonių. Mergaitės ir berniukai žaidžia dabar, žaidė ir anuomet, kai gyvavo pirmykštės civilizacijos. Kas buvo tie pirmieji žaislai, žadinę vaiko ir suaugusiojo vaizduotę, ugdę mažuosius ir ruošę suaugusiojo gyvenimui? Šio edukacinio užsiėmimo metu dalyviai ne tik susipažins su žaidimų istorija pasauliniame kontekste, bet rekonstruotų, tradicinių žaislų pagalba dalyviai pažvelgs ir į žaislo istoriją Lietuvoje, supras jo vietą etnokultūroje. Sužinos iš kokių priemonių buvo gaminami žaislai senovėje, kokia buvo jų reikšmė ir paskirtis. Edukacijos metu žaisdami su rekonstruotais tradiciniais žaislais analizuosime anų laikų žaislus, diskutuosime kuo jie skyrėsi nuo šiomis dienomis gaminamų žaislų. Lavinsime vaizduotę ir atkreipsime dėmesį į mus supančią aplinką, kalbėdami apie žaislus, pagamintus iš primityviausių priemonių (pagaliukų, pušies kankorėžių ir kt.). Žaidimas nuo seno turėjo didelę ugdomąją reikšmę vaikui. Jie keliavo iš kartos į kartą ir atkeliavo iki mūsų dienų. Užsiėmimo metu ne tik kalbėsime apie lietuvių liaudies arba, kitaip tariant, tradicinius žaidimus, bet ir juos žaisime. Praktinėje edukacinio užsiėmimo dalyje gaminsime senovinį žaislą. Bus galima rinktis iš dviejų variantų: „ūžės“ arba mėtyklės.


Ar žinote kaip šviečia pavasario saulė? - kritinį mąstymą ir kūrybiškumą ugdanti edukacija.

Kiekvieno žmogaus gyvenime ateina akimirka kai jis turi pasirinkti.  „Jeigu pralošiu, bus bloga kitiems, o aš liksiu gyvas... Jeigu išlošiu, nebebus bloga kitiems, o aš turėsiu mirti... Jeigu bus lygiosios – visi bus patenkinti. „
Ką pasirinktumėt jūs? Ar jūsų gyvenime buvo situacijų, kai nežinojot kaip pasielgti? O gal žinojot, bet pritrūko drąsos? Ateikit į edukaciją ir mes kartu bandysime surasti atsakymus į klausimus, kuriuos iškėlė I.Meras savo romane „Lygiosios trunka akimirką“. Susipažinsime su litvakų literatūra, jos kūrėjais. Sužinosime, kodėl I.Meras vienintelis iš nedaugelio litvakų kūrė lietuviškai net ir emigravęs iš Lietuvos. Kūrybinių užduočių metu išsiaiškinsime Hebrajų ir Jidiš kalbų ypatumus, bus proga išgirsti kaip skamba raidės šiomis kalbomis. Aplankysim Judaikos salę, kur pasigrožėsim Vilniaus Didžiosios sinagogos artefaktais. Susipažinę su kultūriniu bei istoriniu to laikmečio kontekstu, skaitysime I.Mero romano „Lygiosios trunka akimirką“ ištraukas. Jas ištyrinėję, inspiruoti muziejaus ekspozicijos objektų – istorinių artefaktų, dokumentų, dailės kūrinių, perkursime pabaigas. Nes kaip R.Kmita savo straipsnyje apie I.Merą teigė: “Gėrio ir blogio jėgoms atstovauja ne tautybės savaime, o žmonės.“ O jūs ir esat tie žmonės, kurie turi laisvą valią rinktis ir keisti. Tad kodėl nepradėjus nuo ištraukų pabaigos? Kritinį mąstymą ir kūrybiškumą ugdantį, bei nepatogius klausimus kelianti edukacija.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Ar žinai, kas yra terminas? (nuotolinis užsiėmimas)

Kurį terminą vartoti: „telefono pakrovėjas“ ar „telefono pakroviklis“, o gal „telefono įkroviklis“, „parkingas“ ar „automobilių aikštelė“? Ar vartotinas sporto terminas „atsarginių suolelis“ ir kodėl netinka karybos terminas „D day“? „Influenceris“, „instagrameris“, „seimeris“ , „spintologas“, „šlamštavalgis“ ir dar daugybė naujų žodžių, kuriems tebeieškome tinkamos lietuviško atitikmens... Kada reikia termino, o kada pakanka paprasto žodžio? Į šį klausimą kaip tik ir pabandysiu atsakyti užsiėmimo metu. Žinias pagilinsime atlikdami kūrybinę užduotį.


Prano Mašioto laboratorija (nuotolinė paslauga)

Ar žinojote, kad vienas žymiausių vaikų rašytojų Pranas Mašiotas ne tik parašė apie 150 knygų, tačiau ir buvo atsidavęs mokytojas, mokęs vaikus matematikos ir fizikos? Šio užsiėmimo metu pažinsime rašytojo asmenybę ir išgirsime apie svarbiausius jo darbus. Kartu atliksime paties pedagogo aprašytus eksperimentus - aiškinsimės, kas nutinka pakaitintam metalo gabaliukui, klausysime ,,skambančių Vilniaus varpų“, plukdysime adatą ant vandens paviršiaus bei spręsime Prano Mašioto parengtus matematinius uždavinius skaitliukų ir aritmometro (mechaninės skaičiavimo mašinos) pagalba.


Užsiėmimą pradeda trumpa istorinė ekskursija apie Oginskių giminę ir rūmų istoriją, kurioje kalbama apie XIX a. Lietuvos dvarų ir dvarininkų kultūrą. Pristatoma dvarininkų laisvalaikio istorija, žinomų žaidimų ir užsiėmimų istorija. Kitoje dalyje - praktinis aristokratiškų žaidimų išmėginimas: kortos (lošimų istorija),  atviruko gaminimas gratažo technika (supažindiname su art deco stiliumi, korespondencijos istorija);  kroketas (vyksta lauke). Kiekviena praktinė veikla pasirinktina atskirai, atsižvelgiant į amžiaus grupę. Praktinėje užsiėmimo dalyje kviečiame dalyvius susipažinti su lauko žaidimais skirtais aristokratams: kroketu ir badmintonu, jų istorija, taisyklėmis bei juos išbandyti. Jeigu oras prastas - rūmų viduje kalbame apie korespondenciją, laiškų istoriją ir padigaminame atviruką gratažo technika.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Dvarininkų žaislai. Iliuzinio žaislo gamyba

Edukacinės programos metu dalyviai aplankys dvaro rūmus, kuriuose susipažins su optinės iliuzijos žaislų istorija. Išbandę kaip veikia senieji žaislai, svečiai leisis į kitų optinės iliuzijos formų tyrinėjimus. Galiausiai, po optinės iliuzijos žaidimo, imsis iliuzinio žaislo gamybos – taumatropo (thauma – gr. nuostabus, stebuklingas, trope – tai kas sukasi), kurį kiekvienas parsiveš namo.
Bet tai dar ne viskas! Pasigaminę optinės iliuzijos žaislą, edukacijos dalyviai galės aplankyti paslaptingąjį panoptikumą – išvysti baronų gydytojo keistenybių kolekciją, Fortūnos saloną (Salon De Fortune), magiškąją krautuvėlę.


Virtualios realybės edukacija "Partizanų paslaptys" išvažiuojamoji

Mokymosi aplinka turėtų būti kuriama atsižvelgiant į mokymosi procesą. Ji turėtų būti sukurta taip, kad mokiniai ir mokytojai mokymosi patirtį įgytų per kiek įmanoma neformalesnes veiklas. Kad tai įvyktų, mokymosi patirtis turėtų būti aktyvi, prasminga, turinti socialinę vertę, integruota ir įvairiapusė. Virtuali realybė - dar vadinama virtualia terapija, naudojama mokymosi tikslais gali būti labai naudinga, kadangi jos metu įvairią informaciją galima gauti realiu momentu, vaizdiniais, garsiniais ir net judesio efektais. Edukacijos metu norima supažindinti mokinius su vienu iš labiausiai Lietuvos istorijoje aptariamų1944-1953-ųjų,- okupacijos, trėmimų ir partizanų sukilimo metų. Naudojantis naujausiomis VR technologijomis patys savo kailiu mokiniai patirs kaip naktį sunku orientuotis tamsoje. Kaip svarbu partizanams gerai paslėpti bunkerį ir koks gyvenimas virė po žeme. Virtualioje erdvėje kaip viena komanda turės miško tankmėje surasti ir pristatyti svarbius dokumentu miško broliams-partizanams. Tai atlikus juos pasitiks partizanas ir visus pakvies užeiti į bunkerį, nes lauke darosi nesaugu, o į bunkerį visi dalyviai gali įsigauti po zeme nutiestu tuneliu. Viduje moksleiviams partizanas papasakos, kokiais daiktais vienas su kitais dalinasi, kokia buitimi gyvena. Partizanas papasakos, kaip svarbu kovoti dėl Lietuvos laisvės ir kad tai yra visų svarbiausia. Virtualios edukacijos metu norima, kad mokiniai įsijaustų į partizanų vaidmenį, išgirstų virtualaus partizano pasakojimą apie jų svarbą Lietuvai, pamatytų šių žmonių gyvenimą slapstantis bunkeriuose ir patys pabandytų neįkliūti okupantams. Edukacija siekiama pažadinti vaikų fantaziją, norą dar labiau gilintis į istorijos pamokas, norima paskatinti tarpusavio ryšį ir bendravimą. Edukacijų pabaigoje partizanų vadas pakvies visus pasiklausyti ir užtraukti jų pagrindinės dainos. Vėliau su mokytojais bus keliami ir aptariami svarbiausi patirtos pamokos klausimai ir partizanų svarba tuometinėje visuomenėje


Kūrybinė edukacija su rašytoja ir aktore Birute Mar: „Kaip kuriama knyga ir jos personažai“

Tai 1-4 klasėms skirtas kultūrinės edukacijos renginys, kurio autorė ir vedančioji – žinoma rašytoja, aktorė ir režisierė Birutė Mar. Interaktyvaus susitikimo metu rašytoja pasakoja vaikams, kaip kuriamas knygos siužetas, kaip gimsta knygos personažai bei atsiranda jų dialogai. Taip pat autorė pristato vaikams knygos kūrimo etapus – nuo literatūrinio teksto kūrimo, jo redagavimo, vėliau – dailininkės darbo kuriant „knygos veidą“ – iliustracijas, personažus, maketą. Autorė remiasi savo sukurtomis knygomis „Marija ir Pūkelis“, „Princesių sala“, „Gėlininkė“ ir „Naktukas“ – šių knygų fragmentai įtraukti į rekomenduojamų mokykloms užklasinio skaitymo kūrinių sąrašą, knyga „Gėlininkė“ tapo pirmojo Nacionalinio vaikų literatūros konkurso laureate 2014 m., 2015 m. nominuota „metų knygos vaikams“ kategorijoje. 2020 m. Birutės Mar knygas vaikams („Marija ir Pūkelis“, „Princesių sala“, „Gėlininkė“ ir „Naktukas“) išleido Kūrybos studijos Solo atskira serija jauniesiems skaitytojams „Birutės Mar knygų vaikams biblioteka“ (serijos dailininkė Kristina Norvilaitė) . Antroje pamokos dalyje, pasitelkusi savo teatrinę patirtį, Birutė Mar įtraukia vaikus į interaktyvų žaidimą, mokydama juos, kaip sukurti knygos personažą ir nedidelį siužetą, pasitelkiant teatrinius etiudus bei žaidimus.


Medijų amžiuje svarbu gebėti kritiškai vertinti įvairias jų formas bei turinį. Edukacinės paskaitos metu ,,Menas ir propaganda“ siekiama susipažinti su politinio meno ištakomis, ypatingą dėmesį skiriant propagandiniams XIX-XX a. plakatams bei animacijai. Aptarsime pagrindinius propagandiniam plakatui būdingus bruožus, apžvelgsime kaip šios priemonės buvo naudojamos siekiant manipuliuoti auditorija. Kas yra propaganda ir kuo ji skiriasi nuo viešųjų ryšių sąvokos? Kuo susiję menas ir politika? Žymus Anglijos rašytojas, žurnalistas Džordžas Orvelas yra pasakęs, kad viskas menas yra propaganda, bet ne visa propaganda yra menas, todėl įdomu ir svarbu tyrinėti meno ir politikos santykį. Kodėl plakate svarbus šrifto stilius ar konkrenti spalva? Kaip antrojo pasaulinio karo metais animaciniai filmai tapo svariu įrankiu siekiant paveikti visuomenės pasaulėžiūrą? Paskaita gali tapti integrali dailės ar istorijos pamokų dalimi 9-12 klasių moksleiviams. Paslaugos tikslas praplėsti mokinių bendrojo lavinimo programas bei skatinti kritinį mąstymą informaciniame amžiuje bei politinio meno kontekste. Paskaitos metu apžvelgsime įdomiausius pasaulio propagindnio meno pavyzdžius nuo 1969 m. Alfredo Rostgaard sukurto ,,Guerilla Christ‘‘ plakato iki populiariosios kultūros dalimi tapusio ,,We can do it‘‘ plakato (1942m.), Amerikoje skatinusio kelti darbininkų moralę. Paskaitą papildys ir praktinė užduotis, kurios metu edukacijos dalyviai dirbdami grupėse ieškos šiuolaikinio politinio, propagandinio meno pavyzdžių internete ir juos pristatys edukacinio užsiėmimo metu. Tai puikus būdas ne tik papildyti žinių bagažą, bet ir galimybė kritiškai pažvelgti į meno bei kultūros įtaka istoriniame kontekste bei pritaikyti įgytas žinias šiandieniniame informacijos pertekliaus amžiuje, kuriame ypatingai svarbus gebėjimas ją vertinti kritiškai bei analitiškai.


Vaškinio kvapuko gamyba – užburiantis eksperimentas, įdomus ir atpalaiduojantis procesas, kuris sujungia žinias ir kūrybiškumą.
Edukacinės programos metu degustuosime skirtingų natų kvapus, kalbėsime apie jų kilmę, augalų augimvietes ir savybes. Burtai nulems į kurį geografinį žemyną keliausime ir tuomet jau leisime fantazijai įsisiūbuoti. Kuo kvepia Europos miestai ir kaimai? Kaip kvepia atogražų miškai, o Nilo slėnis? Galiausiai grupėse kursime kvapo formulę ir išgausime unikalų aromatą. Kiekvienas dalyvis pagamins ir namo nešis kvepiantį vaškinį namų kvapuką - suvenyrą, papuoštą įvairiais margais žiedeliais.


Užsiėmimų tikslas – atskleisti ir ugdyti vaikų kūrybinį ir meninį potencialą pasitelkiant cirko meną. Motyvuoti prasmingai ir aktyviai dalyvauti cirko meno tradicijų plėtroje. Šiandieniniame kultūriniame gyvenime vis labiau populiarėjant cirko menui, tradicinis cirkas peržengia maniežo ribas. Jis tampa šiuolaikiniu menu, kuris jungia ne tik cirko formas, bet ir muziką, šokį, teatrą, režisūrą.Šakių mieste įkurta cirko mokykla turi inventorių ir tam pritaikytą bazę su profesionaliais pedagogais, vaikai galės pajausti cirko meno dvasią, pamatyti cirko „virtuvę", jo užkulisius. Užsiėmimų metu skatinsime vaikų grupių bendradarbiavimą su profesionaliais cirko artistais, režisieriais, choreografais, per veiklas supažindinsime su cirko menu ir istorija, per kūrybines ir praktines paieškas skatinsime vaikų ir jaunimo pažinimo ir lavinimosi poreikius cirko meno srityse. 5--7 klasių mokiniai galės susipažinti su V. Venslovaičio cirko paroda „Viskas dėl šou“, apžiūrėti mini klounų parodą. Vaikai galės stebėti geriausius savo bendraamžių pasirodymus, kurie truks apie 20–30 min. Vaikai bus supažindinti su Lietuvos cirko istorija. Po pasirodymų galės susipažinti su cirko užkulisiais ir artistų rekvizitu – edukacija „Daiktai cirke atgyja“. 5-6 klasės mokiniams cirko meno užsiėmimus vesime žaidimo forma, įtraukiant „Parašiutą“, lankus, šokdynes ir kt. cirko inventorių. Taip pat 5-6 klasių vaikai turės galimybę susipažinti su grimo paslaptimis – vyks pamokėlės. 7-8 klasių mokiniams treneriai parodys ir suteiks galimybę patiems pasigaminti žongliravimo rekvizitą. Prižiūrimi profesionalaus cirko artisto ir akrobatikos trenerio 7 klasių mokiniai turės galimybę saugiai išbandyti pametamą takelį, batutą, gumas. Po įvykusio užsiėmimo vyks refleksija, kurios metu kiekvienas galės išsakyti, ką jautė, kas patiko, nepatiko. Vaikai dirbdami kartu su profesionalais patirs socialiai ugdantį kultūrinių užsiėmimų poveikį, atskleidžiantį jų asmenybę,sugebėjimus ir pasitikėjimą savimi.


Orientacinis žaidimas „Kauno tautos: istorijos detektyvas"

Kokios tautos gyveno, dirbo ir kūrė Kaune? Kur jie meldėsi, kuo prekiavo, ką valgė? Kuo žydų, lekų, vokiečių ar totorių paveldas svarbus mums šiandieną? Kviečiame moksleivius visų atsakymų ieškoti orientaciniame žaidime ir leistis į gyvą pažintį su daugiakultūrio miesto gyventojais. Orientacinio žaidimo tikslas – per pažintį su skirtingų tautų kultūros paveldu ugdyti mokinių kultūrinį sąmoningumą, toleranciją bei paskatinti vaikus plačiau domėtis ir tyrinėti daugiakultūrį miestą. Pagrindiniai žaidimo uždaviniai: įtraukti vaikus į gyvą skirtingų miesto tautų paveldo tyrinėjimą; sudominti vaikus įvairiais skirtingų tautų kultūros paveldo aspektais – religija, architektūra, gastronomija ir kt.; atskleisti skirtingų tautų paveldo svarbą ir reikšmę šiuolaikiniame mieste; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą urbanistinėje erdvėje įžvelgi įvairias kultūrines raiškos formas. Žaidime naudojami metodai: navigavimas remiantis žemėlapiais – vaikai turi surasti kelią iki objektų; užduotys, atskleidžiančios architektūros vertybes bei daugiakultūrio miesto gyventojų istoriją– istorinių vietų atpažinimas nuotraukose, kryžiažodžių sprendimas, sąsajų tarp vaizdo, vietos, teksto paieška ir kt.; Siekiama, jog po žaidimo mokiniai geriau pažinotų miesto daugiakultūrį paveldą, suvoktų jo svarbą ir reikšmę, skirtingų tautų indėlį į miesto kultūrą suvoktų kaip teigiamą reiškinį ir būtų motyvuoti toliau tyrinėti greta mūsų gyvenusias ir vis dar gyvenančias skirtingas tautas.


Apie lietuvių kalbą linksmai (nuotolinis renginys)

Ar žinojote, kad vienoje Lietuvos pusėje brėkšta tada, kai saulė leidžiasi, kitoje – kai ji kyla? Kad aukštaičiai bulves ir medelius sodina, o žemaičiai bulves sėja, o medelius diegia. O jeigu žodžius „kasa“, „arti“, „karti“, „klausė“, „maldavo“, „lauk“, „pamato“, „girti“, „negalės“, „aukštas“, „skustis“ sukirčiuosime skirtingai, jie įgaus visai kitą prasmę. Lietuvių kalboje yra „atbulų žodžių“. Iš kur kilęs žodis „imbieras“? Kiek metų „arbūzui“? Žodis „knygnešys" neturi atitikmens kokioje nors kitoje pasaulio kalboje. Jauniausia iš lietuviškų raidžių su diakritiniais ženklais yra ū. Raides č, ž, š – pasiskolinome iš čekų kalbos. Lietuvių kalbos abėcėlė turi tiek raidžių, kiek ir burnoje dantų – 32. Apie šiuos visus dalykus (ir dar daugiau!) bus trumpai, linksmai ir įtraukiančiai kalbama per užsiėmimą.


Tikslas – ugdyti kūrybiškumą ir skatinti saviraišką. Uždaviniai: supažindinti su tradiciniais muzikos instrumentais, jų skambesiu bei repertuaru; ugdyti kūrybiškumą perteikiant muzikinius įspūdžius spalvomis, jungiant skirtingas meno rūšis viename kūrybiniame procese; lavinti gebėjimą pasirinkti, priimti sprendimus, tęsti ir užbaigt pradėtą veiklą.

•Užsiėmimo metu dalyviai susipažįsta su tradiciniais lietuvių liaudies muzikos instrumentais. Visais pristatomais instrumentais pagrojamas tradiciškai jais atliekamos muzikos kūrinys, papasakojama apie instrumentus bei muzikavimo tradicijas. Susipažinę su instrumentais, dalyviai lavina vaizduotę savarankiškai pasirinkdami kiekvieną instrumentą ir jų skleidžiamą muziką atspindinčią spalvą.
Antroje užsiėmimo dalyje pagal pasirinktas muzikos spalvas pasiruošiami spalvoti siūlai. Vadovei padedant, mokomasi vyti dviejų arba trijų spalvų apyrankes, prisitaikant prie mokinių amžiaus grupės ar specialių poreikių. Kiekvienas dalyvis savo išgirstų spalvų apyrankę po edukacinio užsiėmimo išsineša su savimi.
Dalyviams suteikiamos visos kūrybai reikalingos priemonės ir medžiagos.
Užsiėmimą veda KKC folkloro kolektyvo „Gadula“ vadovas Andrius Morkūnas bei tekstilės studijos „Gijų sodai“ vadovė Agnietė Janušaitė-Vitkūnienė.

• Veiklos turinys ir raiškos formos skatina pažinti kultūrą bei domėtis skirtingais kultūriniais reiškiniais. Formuoja teigiamą požiūrį į skirtingų pasaulio kultūrų paveldą bei tradicijas, skatina jų išsaugojimą ir perdavimą.
• Dalyvavimas veikloje leidžia patirti kūrybinį eksperimentą: išmėginamos naujos raiškos formos. Lavinami meninės raiškos gebėjimai ir vaizduotė.
• Veiklos metu patiriamos teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją, suteikiant naujų žinių ir įgyjant naujų patirčių. Formuojamas / atskleidžiamas savitas, naujas požiūris, įgalinama savarankiškai reikšti savo idėjas, skatinama saviraiška ir savarankiškumas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Baltų simboliai atgimsta metaliniame ženkliuke

Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Mokiniai supažindinami su Baltų simboliais, kultūra. Pasitariant su mokytoju išrenkamas video siužetas, kurį mokiniai peržiūrės. Kurdami asmeninį ženkliuką vaikai ne tik susipažins su metalinių ženkliukų staklėmis ir jų gamyba, bet ir ugdys savo kūrybiškumą, meninius gebėjimus, analizuos dizaino principus ir gebės argumentuotai pristatyti savo savitą meninį kūrinį. Išbandys įvairias dailės priemones, dekoruodami ženkliuką. Kultūriniu ugdymu siekiama ne pristatyti menus, o atgaivinti ugdytinių pojūčius, atskleisti besimokančiojo vidines galias, veiksmingai ir harmoningai ugdyti asmenybę.


Edukacija - Teatro dirbtuvės „Šiandien aš aktorius!“

Teatro dirbtuvės „Šiandien aš aktorius!“ siekia ugdyti mokinių kritinį mąstymą, kūrybiškumą, kultūrinį sąmoningumą ir pažinimo kompetencijas. Užsiėmimų metu mokiniai, kartu su profesionaliu aktoriumi, išbandys judesio, scenos kalbos ir emocinės išraiškos pratimus, susipažins su vaidybos pradžiamoksliu, lavins susikaupimo įgūdžius ir kūrybiškai improvizuos. Ši programa pagerins mokinių kūrybiškumą, pasitikėjimą savimi, bendravimo ir komandinio darbo įgūdžius. Užsiėmimus ves profesionalus aktorius, turintis patirties edukacinėje veikloje. Prisijunkite prie teatro dirbtuvių „Šiandien aš aktorius!“ ir patirkite teatro magiją!


Edukacinės ekskursijos „Klaipėdos ABC“ metu gidas žaismingai, vaizdžiai, aiškia ir suprantama kalba pateiks mažiesiems klaipėdiečiams ar jų svečiams svarbiausius ir įdomiausius Klaipėdos senamiesčio faktus. Edukacinės ekskursijos dalyviai ne tik klausysis gido pasakojimų, bet ir patys aktyviai dalyvaus Klaipėdos miesto istorijoje: Teatro aikštėje taps aktoriais, o gal net poetais; „pasipliuškens“ senojoje Dangės upės vagoje; sužinos, kokie anksčiau buvo Klaipėdos namai bei patys taps senojo miesto architektais; išgirdę Klaipėdos miesto vardo legendą, bandys miesto pavadinimą parašyti kitaip; žaisdami susipažins su šv. Jono bažnyčios istorija; taps miesto projektuotojais ir „pastatys“ dar vieną tiltą per Dangės upę; pavirs senaisiais miesto gyventojais ir amatininkais; atras mažiausią senamiesčio skulptūrą; dalyvaus viktorinoje ir laimės prizus. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį, „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-sias metines“.


,,Inicialai- M.K. Čiurlionio ir mano" - tai kūrybinis užsiėmimas menininkų Česnulevičių kūrybos namuose ant Ratnyčėlės upės kranto - skulptoriaus Tauro ir menotyrininkės Aušros studijoje. Supažindinti XXI a. jaunimą su genialia Asmenybe, kurios vardas jau antrą šimtmetį yra mūsų šalies vizitinė kortelė, pristatyti vieną iš M.K. Čiurlionio kūrybinio palikimo dalių - grafiką ir  inicialus yra vienas iš siekiamų edukacijos tikslų.
Jausti Čiurlionio Druskininkus, eiti Čiurlionio pėdomis Ratnyčėlės krantais, klausytis miško ošimo, upės čiurlenimo, paukščių garsų ir po to kurti savo vardo inicialus yra šiam užsiėmimui keliamas uždavinys.
M.K. Čiurlionis buvo vienas  pirmųjų lietuvių liaudies parodų iniciatorių ir organizatorių, - tą prisimindami, rengsime savo kūrinių parodą ir mes.
Pabaigai - kuklios vaišės su istorija.
Juoda arbata ir bandelė - toks neretai buvo Čiurlionio visos dienos maistas gyvenant ar studijuojant toli namų.
Jauki studijos aplinka prie židinio padės nurimti ir auginti vidinės pilnatvės jausmą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacijos „Kalėdinis burbulas ir kitos istorijos...“ įtraukiančios kalėdinės istorijos supažindins su Kalėdų švenčių ištakomis, jų simboliais ir pagrindiniais puošybos akcentais bei pasaulinę šlovę pelniusiais kūriniais. „Žaliojo agurkėlio“ ir „Kugel“ istorijos nukels į kitas šalis. Įdomu, koks karalienės Viktorijos ir jos vyro princo Alberto vaidmuo šiame kontekste? Nuošaly neliks reformacijos pradininko M. Liuterio istorija.  Kaip su šiomis šventėmis susijęs amerikiečių išradėjas T. Edisonas ir jo bendražygis E. H. Džonsonas ar popiežius Jonas Paulius II -  edukacijos metu bus įdomu sužinoti jos dalyviams. Nekultų rugių pėdas ar šiaudų kūlis po stalu primins mūsų šalies šių švenčių tradicijų priešistorę. Įdomu, koks žymus mūsų tautos klasikas paliko  įrašą apie pirmąkart pamatytą papuoštą eglutę ir jos žavesį? Kokie Saturnalijų - senovės romėnų šventės - kai kurie papročiai ir ritualų elementai išliko?
Edukacijos „Kalėdinis burbulas ir kitos istorijos...“ metu dalyviai pasirinktinai kurs burbulą ar kitą šventinį papuošalą (angeliuką, eglutę ir kt.) iš siūlomų medžiagų. Refleksija bus vykdoma interaktyvaus žaidimo metu, o sukurtas šventinis papuošalas liks puikus priminimas apie papročių tęstinumą, jų išsaugojimą ir tvarumą bei kūrybiškumą.
Uždaviniai:
1.	Naudojantis Galerijos inovatyviomis, skaitmeninėmis priemonėmis, suteikti edukacijos dalyviams naujų kultūrinių – meninių žinių bei malonių potyrių;
2.	Ugdyti bei tobulinti asmeninę, pažinimo, pilietiškumo, socialinę ir emocinę, kūrybiškumo, kultūrinę bei komunikavimo kompetencijas;
3.	Formuoti edukacijos dalyvių pozityvų požiūrį į skirtingų pasaulio kultūrų paveldą bei tradicijas;
4.	 Skatinti tradicijų saugojimą ir perdavimą ateinančioms kartoms;
5.	Per edukacinį užsiėmimą dalyviams padėti atpažinti, susieti naujai įgytas žinias ar patirtis su jau turimomis, formaliojo ugdymo metu įgytomis, žiniomis ir įgūdžiais.


Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Fantaziją paversti realybe, kurti laikui nepavaldžius šedevrus, ieškoti naujų architektūrinių augalų komponavimo sprendimų – toks buvo Prancūzijoje gimusio kraštovaizdžio architekto, genijaus Eduardo Fransua Andre pašaukimas ir gyvenimo aistra.
Šis iškilus kraštovaizdžio specialistas ir botanikas XIX a. pabaigoje - XX a. pradžioje sukūrė virš 100 parkų Prancūzijoje, Anglijoje, Danijoje, Liuksemburge, Olandijoje, Belgijoje, Šiaurės Afrikoje, Šiaurės ir Lotynų Amerikoje ir kitose pasaulio šalyse. Šio žinomo kūrėjo dėka, kurį į Lietuvą atvykti pakvietė grafai Tiškevičiai, Trakų Vokės parkas ir šiandien laukia stebindamas savo istorija, architektūra, augalų ekspozicija.
Edukacinės kelionės metu kviesime tyrinėti parko augmeniją, surasti tam tikrus architektūros ir gamtos objektus, ir malonų pasivaikščiojimą paversti atradimo ir pažinimo džiaugsmu. Įgytas žinias bus galima pasitikrinti ir įtvirtinti antroje užsiėmimo dalyje, žaidžiant augalų atpažinimo žaidimus, o  edukacinėse dirbtuvėse kviesime susikurti puošnų herbariumo žiedais ir žolynais dekoruotą knygos skirtuką.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Garsų, kvapų ir pojūčių spektaklis "Vėjų Motė"regėjimo negalią turintiems arba tiems, kurie nori pažinti pasaulį kitaip

Kviečiame prisijaukinti tamsą.
   Stalo teatras kviečia į garsų, kvapų ir pojūčių spektaklį „Vėjų Motė“. Naujų, neįprastų teatro formų nuolat ieškanti režisierė ir šiame spektaklyje siekia nustebinti žiūrovą – parodyti pasaulį kitaip, iš tamsos perspektyvos, „regimą“ ne akimis, bet kitomis juslėmis- ausimis, nosimi, pirštų galiukais, o svarbiausia – širdimi.
  Senąja baltų sakme paremtą pasakojimą apie trečiąjį brolį, seka dvi pasakotojos – istorijos įgarsintojos. Žingsnis po žingsnio, nuotykis po nuotykio kartu su žiūrovais jos leidžiasi į garsų, kvapų ir vėjų magijos kupiną kelionę, saugiai veda per pievas ir miškus, plukdo per upes, skraidina aukštyn ir leidžiasi iki pat gelmių. Bet su viena sąlyga – į šią kelionę drąsiems jauniesiems žiūrovai keliauja užrištomis akimis. Ir ne šiaip keliauja, o paliečia, pajunta, patiria, atranda pasaulį tamsoje. Kuo jis skiriasi? Kaip kvepia, skamba? Ar sunku jame susigaudyti? Ir pagaliau – ką reiškia būti neregiu?
Spektaklyje,veikia daiktai-objektai, atkeliaujantys tiesiai iš šiuolaikinės virtuvės, nors jų paskirtis scenoje – „vaidinti“ baltų sakmės personažus. Žiūrovai gali juos liesti, uostyti, spėlioti. Daugiasluoksnis ir pasakojimo žodinis audinys – sakmišku sakralumu dvelkiantį pasakojimo tekstą spektaklio kūrėjai išradingai praturtina smagiais ir netikėtais garsiažodžių priegiesmiais, būdingais lietuviškoms sutartinėms.
Spektaklis „Vėjų Motė“skirtas regėjimo negalią turintiems žmonėms, arba tiems, kurie nori pasaulį pažinti kitaip. Jie kartu patirs, kad tamsa gali ne tik slėpti, bet ir skambėti. Kad joje lygiai taip pat ošia miškai ir žydi gėlės, sklando paukščiai, šmirinėja skruzdėlės, nardo žuvys, kad ji sklidina garsų, judesio, kvapų ir joje visai nebaugu būti.
Režisierė, scenarijaus autorė, dailininkė – Saulė Degutytė
 Aktorės – Andžela Vitauskaitė, Eliza Bondarenko
 Spektaklyje skamba kompozitorės Snieguolė Dikčiūtės muzikos įrašai
 Techninis vadovas – Rimantas Šiekštelė


Tradiciniai lietuvių liaudies žaidimai ir pramogos

Programoje nuotaikingai pristatoma tradicinių lietuvių liaudies žaidimų ir pramogų įvairovė, priemonės žaidimams žaisti, garsiniai žaislai. Bus demonstruojama kaip pagaminti skudutį ir nendrinę birbynę, muzikuoti. Organizuojamos individualios ir komandinės žaidimų rungtys, naudojant ne tik specialias priemones žaidimams žaisti, bet ir įvairius senovinius buities daiktus. Tradiciniai lietuvių liaudies žaidimai paprasti ir visiems prieinami: nereikalauja sudėtingų įrankių bei prietaisų, didžiulių aikščių. Pagrindinis lietuvių liaudies žaidimų įrankis buvo lazda. Lazda buvo artimas didžiojo žaidimų sumanytojo piemens pagalbininkas. Neatsitiktinai ir užsiėmimų metu yra nemažai žaidimų su lazdomis: „Rekežio nuvertimas“, „Išstūmimas iš rato“, „Fechtavimas lazdomis“, „Svarstyklės“, „Apsivertimas aplink lazdą“, „Šuolis per lazdą“, „Rankų jėgos bandymas“ ir kt. Kiti populiarūs žaidimai: „Vilkeliai“, „Meškeriotojas“, „Žvejyba“, „Meškos šovimas“, „Paukščio plunksnos metimas“, „Lindimas per lanką“, „Kojūkai“, „Švytuoklė“, „Avinėlių grumtynės“, „Katinai“, „Imtynės kojomis“, „Raitelių imtynės“, „Pokštai užrištomis akims“, „Lankų varymas“, „Vežimo ratų varymas“ ir kt


Interaktyvus muzikinis spektaklis „Vilkas ir ožiukai“

„Vilkas ir ožiukai“ (rež. Šviesa Šulc) – interaktyvus muzikinis spektaklis žymiosios brolių Grimų pasakos „Vilkas ir septyni ožiukai“ motyvais.
Išdykę Ožiukai pradeda savo dieną mankštindamiesi kartu su vaikais, pusryčiauja, žaidžia, kol Mama Ožka supranta, kad turi palikti Ožiukus vienus namie ir keliauti į miestelį apsipirkti. Prieš išeidama ji įspėja Ožiukus apie kaime siautėjantį Vilką. Kartu su jaunaisiais žiūrovais Ožiukai mokosi eilėraščio, kurį išgirdę, galės saugiai įsileisti Mamą Ožką į namus. Kas nutinka mažiesiems Ožiukams, kai jie lieka vieni? Kokių gudrybių imsis Vilkas, kad galėtų patekti į Ožiukų namus? Viena gražiausių klasikinių pasakų spektaklyje pavirsta nuotaikinga ir pamokančia šiuolaikine istorija apie tai, kad negalima į namus įsileisti svetimų.
Spektaklyje skamba gyva autorinė muzika, atliekama Lauryno Bertulio.


Edukacinio užsiėmimo „Vėjų uostas“ metu dalyviai pateks į vėjų uostą. Čia švartuosis vėjai iš viso pasaulio. Iš egiptiečių papirusų, iš senovės graikų ir finikiečių patirčių, tūkstantmečio senumo vėjai atpūs iš Kinijos ir Japonijos. Tyrimo objektu taps dailė ir technologijų pasiekimai. Čia švartuosis badas, sausra, lietus, potvyniai, kirminai, gintarai... – visa, kas pasislėpę vėjų senuosiuose pamario bei pajūrio vėjų varduose. Etninės kultūros kontekste taps mūsų kraštiečių, jų gyvenamosios aplinkos ir buities pažinimo objektu. Čia švartuosis vėjo genami muzikos garsai, kurių įkvėpti patys dalyviai sukurs orkestrą ir pačiais netikėčiausiais instrumentais sugros kūrinį „Audra“ Čia švartuosis dalyvių kuriami permainų vėjai. Arba vėjai jų galvose ar kišenėse...


M. ir K. Petrauskų skyrius kviečia išbandyti linksmą edukacinį žaidimą ,,Palapinė, kelionė ir muzika”, kurio metu leisimės į pažintinę kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį. Žaidimo dalyviai susipažins su svarbiausiomis asmenybėmis, įvykiais ir datomis, lavins savo pastabumą, ieškodami paveikslėlių, pasislėpusių tarp margaspalvių palapinių, gros įvairiais muzikos instrumentais. Tikslas - edukacinio žaidimo būdu supažindinti lankytojus su svarbiausiomis Lietuvos profesionaliosios muzikos istorijos asmenybėmis, įvykiais bei sąvokomis.
Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu. Priimama ne daugiau 10 asmenų, turinčių judėjimo negalią, neįskaičiuojant lydinčių asmenų.


ATRASK!!!.. IŠREIKŠK!!!... SUKURK!!!... ATRASK savyje odos gaminių dizainerio talentą! IŠREIKŠK save ir SUKURK odinę apyrankę!

Ar norite pabūti kūrėju ir pasigaminti savo išskirtinę odinę apyrankę taip atskleidžiant savo "vidinį aš"? O gal norite pabandyti iškalti savo inicialus odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė bei spaudė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet kviečiame į Druskininkus, į amatų centro „Menų kalvė“ odininkės dirbtuves. Čia ne tik kursite, įsivaizduosite, susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir iš arčiau pažvelgsite į dizainerių gaminamus gaminius, galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos apyranke! Laukiame Jūsų ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!
Su šypsena, Viltė :)


Atverk senosios sinagogos duris ir pasileisk į nuotykius! Kas jis – tas mistinis žydas, kadaise gyvenęs šalia mūsų prosenelių? Kaip jis suvokė pasaulį, kaip gyveno, kuo tikėjo? Į šiuos ir kitus klausimus mėginsime atsakyti, klaidžiodami po senosios Alytaus sinagogos erdves, ieškodami paslėptų užuominų, gvildendami gudriai sudėliotas užduotis. Būsime lyg detektyvai, atrasdami atsakymus į užmintus klausimus. Žaismingas, aktyvus ir įtraukus edukacinis užsiėmimas leis praverti duris į keistąjį ir nepažintą žydų pasaulį, padės geriau suvokti žydų tautos unikalumą, jų tradicijas, papročius, pasaulėžiūros savitumą. Sužinosime, kas yra sinagoga, kas joje vykdavo ir, kuo ji skiriasi nuo kitų tikėjimų maldos namų. Išmoksime suprasti ir paaiškinti žydų tautai būdingų simbolių reikšmes. Sužinosime įdomių faktų apie Alytaus miesto istoriją, dirstelėdami čia ilgą laiką gyvenusios žydų bendruomenės akimis. Savarankiško tyrinėjimo ir azartiškų paieškų metu dalyviai, suskirstyti į nedideles 3–5 asmenų grupeles, bus skatinami lengviau įsisavinti žinias apie kadaise Lietuvoje buvusią gausią, kultūriškai ir ekonomiškai stiprią žydų tautą, neišvengiamai esančią mūsų visų istorijos dalimi. Atlikus užduotis, pasitikrinsime, kaip sekėsi dirbti komandose, ieškant atsakymų, kas buvo sudėtinga, ką netikėto sužinojome. Dalyviai išvyks patyrę dvigubą naudą - įgiję naujų žinių bei pasikrovę uždegančios energijos!


Edukatorius papasakos suvenyrų gaminimo technologiją, o paskui parodys kaip juos pasigaminti. Reikalingos priemonės – marlė, bintas, vanduo ir sausi gipso milteliai. Marlę ar bintą sukarpyti nedideliais kvadratais, iš vandens ir gipso miltelių sumaišyti mišinį. Ant suformuoto kartoninio kūgio formos būtina uždėti polietileninį maišelį, o ant jo jau dėti gipso mišinyje pamirkytus marlės gabalus. Audinys su gipsu stingsta labai greitai, todėl laukti, kol vienas sluoksnis sudžius, nereikia. Sustingusius suvenyrus galima nudažyti akriliniais dažais ar guašu, papuošti audiniais, kailiu.


Edukacijos metu bus supažindinama su vilnos rūšimis, jų savybėmis,  bus  galima vilną apdirbti, eksperimentuoti vėlimo procese ir veliant panaudoti papildomus pluoštus: šilko audinį, liną, šilko, bambuko gijas, viskozės pluoštą, vilnos garbanėles ir kt. Kiekvienas užsiėmimo metu susikurs unikalų telefono dėkliuką.


Viešoji įstaiga Pal. J. Matulaičio socialinis centras

Kas mokosi Jūsų klasėje? Kas visi šie žmonės? Ar jūs tikrai pažįstate vieni kitus? Gal nepažįstate, bet norite. O gal nenorite pažinti, nes JIE KITOKIE. O ar tikrai - galbūt jūs ir jūsų interesai ar nuomonės ne taip jau ir skiriasi, tik nebuvo progos tai išsiaiškinti.
Kviečiame per žaidimus, piešimą, diskusiją geriau pažinti savo bendraklasius, išmokti  juos tikrai "išgirsti ir pamatyti", išdrįsti išsakyti savo ir tuo pačiu gerbti kitų nuomonę, išmokti konstruktyviai bendrauti su tais žmonėmis, su kuriais nori ar nenori, bet mokykloje tenka praleisti nemažą savo gyvenimo dalį.
Edukaciją ves ilgametę darbo su paaugliais turintys edukatoriai, savo veikloje taikantys interaktyvias edukacines priemones ir metodus, mokymosi iš patirties principą.


RENESANSAS LIETUVOS DIDŽIOJOJE KUNIGAIKŠTYSTĖJE

Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

XVI a. pradžioje Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje vyko daugybė permainų, jas sukėlė iš Vakarų Europos valstybę pasiekusios humanistinės idėjos. Keitėsi valstybės elito jaunosios kartos interesai – tarp jaunų didikų išplito mada vykti pasižvalgyti po italų, vokiečių, flamandų ir prancūzų žemes. Keitėsi aukštuomenės manieros, interesai, būsto interjeras ir eksterjeras, net maistas ir stalo serviravimo papročiai. Žygimanto Senojo nurodymu renesansine maniera pradėti pertvarkyti valdovų rezidenciniai rūmai Krokuvoje ir Vilniuje, juo sekė valstybės didikai. Per edukacinį užsiėmimą dalyviai susipažins su Renesanso epochos architektūra, meno, literatūros ir gyvenimo būdo specifika Vilniaus valdovų rezidencijoje, sužinos, kurie Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovai ir didikai daugiausia prisidėjo prie įvairialypės Renesanso idėjų sklaidos.


Susipažinkite su personažu vaikams - Gudria lape. Kartu su lapute leiskitės į abėcėlės (spausdintinės ir rašytinės) pažinimą ir kiekvienas gaukite DOVANŲ po užduočių knygą "Gudrios lapės abėcėlė".


Ką žinote apie seniausius, dar ledynmečio šalčiu alsuojančius laikus Lietuvoje? Kas slypi praeityje prieš tūkstančius metų iki
kunigaikščių ir didžiųjų mūšių laikų, t.y., akmens amžiuje? Atsakyti į šiuos klausimus ir susipažinti su Lietuvos priešistorės
ekspozicija Jums padės Lietuvos nacionalinio muziejaus edukatorius - archeologas. Jis ne tik papasakos, bet ir leis
pačiuopinėti gilioje senovėje naudotų dirbinių kopijas. O tuomet Jūsų lauks nuotaikingas mokomasis žaidimas, po kurio
seniausiųjų mūsų protėvių paveikslą atmintyje turėsite amžinai.


MEILĖ, DRAUGYSTĖ IR AŠ (išvažiuojamoji, 8-12 kl.)

Edukacinės diskusijos "MEILĖ, DRAUGYSTĖ IR AŠ" tikslas - pažinti save, suprasti savo jausmus, išmokti atskirti kas yra
tikra, o kas tik iliuzija. Linksmai ir kūrybingai, pasitelkiant dramos improvizacijas, supažindinti jaunus žmones su lytiškumo temomis. Uždaviniai: plėsti jauno žmogaus akiratį, lavinti socialinius ir kultūrinius įgūdžius, ugdyti emocinį
intelektą: įtraukiant jaunus žmones į diskusiją apie kultūrinius aspektus susijusius su draugyste ir meile. Kaip tai kito per laikmečius? Kuo didžiuojamės, o kuo nelabai? Kodėl elgiamės vienaip ar kitaip ir kas tam daro įtaką? Kaip atskirti meilę nuo susižavėjimo? Tikrą draugystę nuo naudos ieškojimo? Kokie skirtingų tautybių žmonių įpatumai ir ko tikėtis tarpusavio santykiuose? Psichinė ir fizinė sveikata. Kasmet pakartotinai šią edukaciją užsisako nuo 35 iki 50 % mokyklų. Paskaita ypač populiari tampa pavasarį ir kai norima kūrybingai papildyti moksleivių žinias pagal privalomąją "Gyvenimo įgūdžių lavinimo" programą. Užsiėmimas vyksta naudojant Individualiąją psichologiją, kaip tarpdisciplininį meną ir Dramos terapijos žaidimus bei vaidybinius / improvizacinius elementus. Paslaugą, kaip asmeninę psichologinę dramos terapeuto konsultaciją, moksleiviai nuo 16 metų gali užsisakyti ir individualiai.


Užsiėmimų metu dalyviai išmoks atpažinti vaistinius augalus bei sužinos jų panaudojimo savo reikmėms galimybes.


Šešėlių teatro edukacija pagal D. Bisset'o pasaką "Kaip atsirado jūros žvaigždė"

Šešėlių teatro edukacija pagal D. Biseto pasaką "Kaip atsirado jūros žvaigždė" skirta vaikams, kurie nori kurti, nori susipažinti su teatro virtuve ir jo "ingredientais". Skirta vaikams, kurie nori atrasti kūrybinį džiaugsmą, pajusti bendrystę, įgyti daugiau pasitikėjimo savimi, o tuo pačiu pasitikėti bendrakūrėjais, kuriais taps visi vaikai. Edukacijos metu kursime šešėlius, o paskui jais vaidinsime pasaką. Vaikai patys įgarsins ir patys vaidins. Improvizaciją lydės gyva ukulelės muzika. Kiekvienas pasigamins po šešėlinę lėlę ,o gal net ir po kelias. Vėliau jas galės parsinešti ir namo.


Seksime pasakas, kalbėsimės apie tai, kas jose ir kodėl vyksta, džiaugsimės, jei triumfuos teisingumas ir gėris, baisėsimės baubais ir pavojais, kurie tykos pasakos herojų! Stebuklingų, bet apčiuopiamų (visai kaip pasakoje!) daiktų, kuriuos programos dalyviai drąsiai galės paliesti, dėka, vaikai atsakys į svarbius jų emocinei, socialinei bei dvasinei raidai klausimus: kur yra takoskyra tarp gėrio ir blogio, kodėl verta puoselėti amžinąsias tikrąsias vertybes, kaip antai atjauta, pagalba šalia esančiam, dalijimasis, dėkingumas, draugystė, tikėjimas savimi, žmogumi ir kt. O kad šiuolaikinis vaikas, kaip koks pasakų veikėjas, susiduriantis su kasdieniais gyvenimo iššūkiais - savo ar bendraamžių emociniais sunkumais, netinkamo elgesio apraiškomis - lengviau „pasakiškus mokymus“ įsisavintų, įspūdis sutvirtinamas menine saviraiška - žaidimo, improvizacijos, muzikavimo, judesio ir kūrybiškais savo emocijos bei patyrimo atskleidimo akcentais. O kur dar pažintis su įspūdingu elgesiu bei gerais norais „užkrečiančiais“ pasakų herojais, neigiamų jausmų išveikimas teisėtai „atlyginant“ piktadariui, vaikų taip trokštamos atlikti pasakiškos užduotys arba bent trumpa galimybė brūkštelėt pirštuku per užsiėmimo vedėjos kanklių stygas!.. Ir į jaučio odą nesurašysi!


Kaip mato robotai: ultragarsas (9-12 kl. mokiniams)

Edukacijos tikslas yra suteikti vaikams teorinių ir praktinių žinių apie robotiką ir ultragarso jutiklių veikimą, mokyti juos programuoti robotus mBot2, kad šie galėtų savarankiškai važiuoti ir vengti kliūčių.

Uždaviniai:
1.	Supažindinti vaikus su pagrindiniais robotikos ir ultragarso jutiklių veikimo principais.
2.	Išmokyti vaikus naudotis mBot2 robotais ir jų programavimo aplinka.
Padėti vaikams sukurti programas, kurios leis robotams aptikti kliūtis ir jų vengti.

Ši edukacija yra skirta pažinimui, skatinant mokinių domėjimąsi skirtingais reiškiniais ir aplinkomis. Tuo pačiu didinamas mokinių sąmoningumas, plečiamas supratimas apie galimas raiškos ir komunikavimo formas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Taikos palaikymo misija“

Edukacinės programos "Taikos palaikymo misija" metu - vaikai turės smagių įspūdžių, fizinių užduočių, diskusijų, konkuravimo, estafečių ir greičio.

- Išbandysime kareivišką manštą

- Šaudysime į taikinius, tikrinsime kuris iš jūsų pats taikliausias;
- Išmoksime derėtis ir susitarti per kūrybinę užduotį "taikos derybos";
- Supažindinsime vaikus su karine amunicija;
- Supažindinsime, kas labai svarbu taikos palaikymo misijose;
- Sužinosime daug faktų apie kario gyvenimą;
- Paragausime tikro karinio maisto;
- Vykdysime dingusio krovinio paiešką;
- Varžysimės tarpusavyje;
- Įveiksime kliūčių ruožą;

- Žaisime žaidimą "Tiesa, ar netikra naujiena"

- Diskutuosime apie NATO ir kitus gynybinius blokus.

- Išmoksime patikrinti faktus, bei identifikuoti netikras naujienas ir propagandą;


Fotograma-šešėlinio vaizdo drama (5-8 klasė)

Edukacija „Fotograma - šešėlinio vaizdo drama“ skirta 5-8 klasių moksleiviams, siekiant supažindinti juos su kūrybiška ir įtraukiančia fotografijos technika. Užsiėmimų metu vaikai kurs fotogramas – unikalius meno kūrinius, naudodami įvairius objektus ir šviesos šaltinius. Edukacija padės mokiniams suprasti šviesos ir šešėlio sąveiką, skatins jų kūrybiškumą ir eksperimentavimą. Praktiniai užsiėmimai lavins mokinių smalsumą ir tyrinėjimo gebėjimus, skatins analitinį mąstymą ir problemų sprendimo įgūdžius.

Edukacija vyks fotolaboratorijoje, raudonai apšviestoje aplinkoje, kuri suteiks autentišką fotografijos patirtį. Vaikai dirbs su mažais objektais, kruopščiai juos dėliodami ant fotopopieriaus, lavindami smulkiąją motoriką. Ši veikla ugdys rankų ir akių koordinaciją, tikslumą bei dėmesio sutelkimą.

Šis edukacinis užsiėmimas integruoja įvairias disciplinas – meną, mokslą ir technologijas, praturtindamas mokymo procesą. „Fotograma-šešėlinio vaizdo drama“  skatina aktyvų mokymąsi per praktinę veiklą, ugdo mokinių analitinius ir problemų sprendimo įgūdžius. Be to, ji padeda mokytojams įtraukti mokinius į kūrybinį procesą, skatinti jų smalsumą ir mokymosi motyvaciją, taip pat suteikia galimybių refleksijai ir savarankiškam mokymuisi.

Į edukacinę veiklą galima atsinešti savo smulkių daiktų, rekomenduojama pasitarti su Fotografijos muziejaus edukacinių užsiėmimų vadovu.

Fotografijos muziejaus edukacinių užsiėmimų vadovai - muziejininkai ir profesionalūs fotografai.


,,Misija (Ne)Įmanoma''. Patirtinis edukacinis žaidimas 11-12 kl. mokiniams ONLINE

Žaidimą ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ užpildo linksmų, kūrybiškumą skatinančių, keistų, nepatogių, tačiau būtinai kultūrinį akiratį plečiančių, draugystę skatinančių ir komandą formuojančių užduočių vykdymas, unikalios piešimo ir rašymo simbioze paremtos refleksijos, sukuriančios dalyvių tarpe taip reikalingą bendrumo jausmą. Užsiėmimo metu dalyviai ne tik piešia, konstruoja, vaidina, dainuoja ir t.t., jie per savo patirtį ir išgyvenimus išjaučia bendruomenės iššūkius, geba juos įvardinti ir pasiūlyti būdų jiems išspręsti, ima labiau vertinti unikalius kolektyvo narių gebėjimus ir vienoje ar kitoje meno srityje bei jų indėlį į bendrą komandos sėkmę.
Edukacijos programą sudaro: susipažinimas, klausimų ratas, žaidimo pristatymas, strategijos planavimas, žaidimo procesas, užsiėmimo refleksija. Edukacija nuotoliu vyksta ,,Zoom’’ ir dar vienoje dalyvių pasirinktoje platformoje (,,Messanger’’ ar ,,Facebook’’). Taip pat edukacijos dalyviai veikloje gali dalyvauti atskirai kiekvienas iš savo namų/aplinkos arba bendrai būdami klasėje.
Mūsų didelės komandos tikslas - mokyklos bendruomenės bendravimo kultūros bei moksleivių kūrybiškumo puoselėjimas per kultūrinę raišką bei kultūrinį sąmoningumą.
Edukacija remiasi David Kolb patirtinio ugdymo principu, taip pat ,,Nesmurtinės komunikacijos’’ bei ,,Ubuntu’’ filosofijomis, S. Covey visų savo būties lygmenų pažinimo bei jų lavinimo principais.
Kultūrinio, kūrybiškumą ugdančio žaidimo ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ vedliai - jungtinė lektorių grupė iš Whatansu komandos.
Kadangi mūsų kolektyvas yra platus, eduakcija  vienu metu gali vykti kelioms grupėms/klasėms iš karto.


Vaikai, atvykę į seną pirkią, bandys atsekti, kas nuo senų laikų pasikeitė, o kas – išliko. Programos metu galima ne tik patirti, kaip Lietuvos kaime buvo švenčiamos vaiko gimtuvės, krikštynos, bet ir pažaisti su senaisiais mediniais žaislais, ir paragauti „beržinės košės“. Užsiėmimo metu sužinosite apie tikėjimus ir spėliones, išmoksite lopšinių ir žaidinimų, suvystysite ir „užmigdysite“ lėlę, pasigaminsite „čiulptuką“, pasimatuosite to meto drabužėlius ir apavą. Dalyvių laukia ne tik pramogos – jie nudirbs kelis vaikiškus darbelius, sužinos apie tai, kaip vaikai buvo mokomi elgtis prie stalo ir svečiuose, ant ko ir su kuo rašė ir t. t. Edukacijos metu naudojami visi pojūčiai (liečiami eksponatai, uostomos džiovintos žolelės, klausoma muzikos instrumentų, ragaujama grikių košė, stebima autentiška aplinka).


Orentacinis žaidimas „Dingusi architektūra“

Kviečiame dalyvauti orientaciniame žaidime Vilniaus senamiestyje. Lengva nebus, bažnyčios dingo, miestas pasikeitė. Tai puiki proga pajudėti ir pažinti Vilniaus senamiestį, senuosius jo vienuolynus, taip pat pademonstruoti savo išmanymą, istorijos žinias ir laimėti prizų!


Keiksmažodžių kilmė labai įvairi. Be galo įdomūs yra lietuviški keiksmažodžiai: Kad tau kelnėse ežys išdygtų! Kad tave šikantį sutrauktų! Pakasyk sliekui pažastį! Po ššššimts kalakutų! Žžžžalia rūta! Lysk tu vabalo blauzdon! Ot rūūūūkštele! Ot tu šuns pasturgali! Keiksmažodžiai gali būti vartojami skirtingais tikslais. Šiandieninio gyvenimo realija yra tokia, kad necenzūrine kalba kalbantys jaunuoliai jau nieko nestebina. Tai priklauso ir nuo socialinės terpės, ir nuo išsilavinimo lygio, vidinės kultūros. Lietuviškų keiksmų retai beišgirsi, vyrauja „riebūs“ rusiški, dažnai susiję su lytiniais organais, lytiniais santykiais, nepadoriu elgesiu ir pan. Pastaruoju metu itin sparčiai plinta ir necenzūriniai angliški žodžiai. Dažnai nesusimąstoma, kodėl, kokiu tikslu keiksmažodžiai vartojami. Tiesiog vos ne po kiekvieno žodžio įterpiamas keiksmažodis tampa „vaizdingos“ kalbos dalimi ir būtinybe. O kokius keiksmažodžius ir kodėl vartojate jūs?


KŪRYBINĖS MINIATIŪRŲ DIRBTUVĖS su menininke Sigute Ach

Tai žinomos Lietuvoje dailininkės Sigutės Ach sukurta edukacija, skirta pradinių klasių moksleiviams. Tai puiki proga supažindinti moksleivius su Sigute Ach - jau virš 20 metų kuriančia sparnuotą ir gėlėtą pasaulį menininke, kurios kūryba cituojama mokyklų vadovėliuose.
Kūrybos pamokoje "Miniatiūrų dirbtuvės" autorė dalyvius pakvies sukurti tris žavingas miniatiūras, kurios neabejotinai nudžiugins savo originalumu.
Pamokos metu naudosime akvarelę ir spalvotu tušu nudažytą vandenį, kokybišką akvarelinį popierių, autorės sukurtą įrankį dažų prispaudimui ant popieriaus, įvairius rašiklius, pieštukus, spalvoto popieriaus skiautes, žurnalų iškarpas.
Taip pat bus atskleistas metodas kaip pažadinti vaizduotę, kaip padaryti, kad nieko neprimenanti spalvota balutė popieriuje virstų ežiuku arba drambliu, keliaujančiu į gimtadienį...
Toliau seks literatūrinė pamokos dalis - kursime miniatiūroms pavadinimus, o gal net ir istorijas.
Tikėtina, kad pamokos dalyviai išeis iš pamokos susipažinę su labai įdomia kūrėja, pilni noro fantazuoti ir turintys naujų įgūdžių savo idėjoms įgyvendinti.
Pamoka nepaprastai plastiška - iš anksto susitarę galime ją paversti temine.
Visas priemones atsiveža dailininkė Sigutė Ach
Pamokoje naudojamos tik kokybiškos dailės priemonės


Žaisdamas „Grindopolį“ atrandi Šilutės kraštą

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Žaisdami interaktyvų žaidimą „Grindopolis“ dalyviai, pasiskirstę komandomis, įdomiai praleis laiką, netradicinėmis ir pažangiomis priemonėmis įgis žinių apie Mažosios Lietuvos etnografinio regiono ir Šilutės krašto istoriją, etnografiją, kultūros paveldo objektus, žymias asmenybes, tradicijas ir papročius, architektūrą, meną, muziką, kt. Dalyvis, išridenęs virtualų kauliuką, turės paeiti atitinkamą langelių skaičių interaktyvioje lentoje, įrengtoje ant grindų, tada atsakyti į klausimą, pasirodžiusį interaktyviame ekrane. Žaidimo metu tobulinami komandinio darbo įgūdžiai, dalyviai pasitikrina turimas žinias ir plečia kultūrinį akiratį, skatina pažinti kultūrą bei domėtis skirtingais kultūriniais reiškiniais, didina kultūrinį sąmoningumą, puoselėja prigimtinę kultūrą ir ugdo kultūrinį tapatumą. Kultūrinės edukacijos užsiėmimą ves pedagoginį išsilavinimą turinti kultūros edukatorė.


Spektaklio vaikams „Kas širdutėje gyvena“ tikslas – per lėlių teatro raiškos formą (šešėlių teatrą) supažindinti mokyklinio amžiaus žiūrovą su lietuvių autoriaus kūrinių interpretacijomis, atskleisti jų turtingumą, įvairialypiškumą ir skatinti domėjimąsi. Spektaklyje aktoriai seka eiliuotas pasakas-istorijas ir jas improvizuoja, įpindami į jas muzikines improvizacijas. Pasitelkiant žaismingas ir autoriaus kūrybą aktualizuojančias teatrinės raiškos priemones, per interaktyvų bendravimą su žiūrovais vaikai skatinami aktyviai įsitraukti į spektaklį.


Nuo dramos iki spektaklio su „Barbora Radvilaite“

Tikrai taip, kadaise šimtmečio spektakliu pramintos „Barboros Radvilaitės“ dramą parašė ne kas kitas, o mylimas dramaturgas Juozas Grušas!
Edukacinės programos metu susipažinsite su garsiausia Juozo Grušo drama bei skandalinga jos interpretacija teatro scenoje, juk tai spektaklis „neturėjęs“ režisieriaus.
Kelsime klausimą – ar Juozas Grušas skaitė Balio Sruogos 1946 metų dramą? Gilinsimės kaip istorines asmenybes bei laikmetį interpretavo šie rašytojai.
Aptarsime pagrindinių dramos veikėjų istorinius portretus, kaip Juozas Grušas konstravo draminę kalbą, veikiant griežtai sovietmečio cenzūrai.
Nepamiršime ir įspūdingo 1972 metų Jono Jurašo inscenizacijos, kuri neatitiko sovietmečio kultūrinių normų, buvo stipriai cenzūruota.
Edukacijos metu Jūs tapsite tikrais istorikais, vertinančiais sovietmečio kultūrinį gyvenimą bei to meto aktualijas!


Šių dienų paaugliai dažnai patiria įtampą santykyje su artimaisiais, draugais, mokyklos bendruomenės nariais. Negebėdami suvokti, kas su jais vyksta ir kaip streso būsena priimti ir įveikti, jaunuoliai renkasi greičiausius ir lengviausius įveikos būdus: naršymą internete, elektronines cigaretes, alkoholį, maistą ir kt. Edukacijos metu nagrinėsime apie streso formas, jų pasireiškimo būdus ir priežastis, įveikos būdus. Dalyviai mokysis atpažinti veikiančius vidinius kompensacinius mechanizmus stresui ir vidinei įtampai įveikti, bus skatinami sąmoningai rinktis įveikos būdą, kuris būtų naudingas ir efektyvus. Edukacija „Streso balionas“ įkvėpta Justino Pikūno ir Aldonos Palujanskienės knygos "Stresas. Atpažinimas ir įveikimas". Profesionalūs edukatoriai naudodami įvairias raiškos priemones sugeba pritraukti dėmesį ir viską išdėstyti paaugliui suprantama kalba. Edukacijos tikslas – socialiai atsakingas ir sėkmingai funkcionuojantis tarpasmeniniuose santykiuose jaunuolis, gebantis greitai reaguoti į besikeičiančią situaciją ir kūrybiškai spręsti iškilusius sunkumus. Edukacijos uždaviniai: *Lavinti kūrybiškumą; *Ugdyti kritinį mąstymą; *Mokyti reikšti savo nuomonę ir išklausyti kitą; *Mokyti suprasti savo psichologinę būseną ir ją valdyti; *Akcentuoti pagarbaus santykio svarbą; *Ugdyti pagarbą savo ir kito asmens atžvilgiu.


Edukacinė ekskursija "Mėmelio paslaptys" (Klaipėda)

Nemėgstate „sausos“ istorijos ir manote, kad ekskursijos yra nuobodžios? Gal susitikime ir pabandykime dar kartą? Edukacinė ekskursija „Mėmelio paslaptys“ įtrauks Jus į senojo miesto šurmulį, pakvies ne tik stebėti ir klausytis gido pasakojimo, bet ir rungtyniauti bei pažvelgti į miestą kitaip: nuotaikingai ir žaismingai. Visi kartu nusikelsime į senąjį miestą Mėmelį, pamatysime čia stovėjusią pilį, „virusį“ gyvenimą, senuosius pastatus, gyvenusius žmones, išgirsime jų kalbą ir nutikusias istorijas, o gal net išvysime karalius? Juk karaliai mieste tikrai ne kartą lankėsi! Edukacinė ekskursija paremta principu: „Pasakyk man ir aš pamiršiu. Parodyk man ir aš prisiminsiu. Leisk man dalyvauti ir aš suprasiu“ (Konfucijus). Prie kiekvieno objekto mokiniams bus pateikiami klausimai, skiriamos grupinės užduotys; teisingas užduoties atlikimas garantuoja taškų kaupimą, o ekskursijos pabaigoje gal net prizą. Edukacinės ekskursijos turinys, pasakojimo metodai ir užduotys parenkami atsižvelgiant į mokinių amžiaus grupę. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį, „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-sias metines“.


Orientacinis žaidimas “Karališkoji meilės istorija Renesanso Vilniuje”

Sugrįžkime į 500 metų senumo renesansinį Vilnių. Orientacinio žaidimo metu mokiniai privalės susirasti reikiamus objektus patys, pasitelkę mobilioje aplikacijoje nurodytus žemėlapius ir susiskirstę į 3-5 mokinių komandas. Galite neprisirišti prie konkretaus laiko ir žaisti jums patogiu metu su mokytojai atsiųsta žaidimo informacija be mentoriaus pagalbos. Jeigu mentorius jums bus reikalingas, prašau užsakant paslaugą, tai pažymėti Kultūros paso komentarų skiltyje. Orientacinis žaidimas drieksis aplankant Renesanso laikotarpiu pastatytus statinius: mokiniai ieškos Bonos Sforcos įkurto sodo, Žemutiniame mieste neišlikusių Radvilų rūmų ženklų, pasislėpusių Valdovų rūmų detalių, Vilniaus universiteto simbolinių durų, didikų Goštautų rūmų vietos. Per 90 minučių teks išsiaiškinti, kokie didikai buvo svarbiausi Renesanso epochos skleidėjai Vilniuje, kokios religinės kovos vyko mieste, o kuris Lietuvos valdovas turėjo išties pakovoti dėl politiškai ir finansiškai nepalankios santuokos su vietine didike. Šios legendinės Žygimanto Augusto ir Barboros Radvilaitės meilės dramos fone vystėsi Renesanso epochos naujovės kultūros, akademinio mokslo, agrarinėje, įvairių sričių administravimo srityse. Orientacinio žaidimo metu mokiniai sužinos, kaip Renesanso epocha pasiekė Lietuvą, kaip ji reiškėsi Vilniaus mieste. Žaidimo pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Lietuvos sostinės materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik  istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Pamoka vyksta mokyklos patalpose (klasėje).
Trumpas prisistatymas.
Pasakų aptarimas. Įvardijamos kelios galimos temos, kurios sietųsi su pasakų motyvais:
personažas, viršelis pasakų knygai, apstraktus piešinys, kaligrafijos motyvas (raidė, skaičius).
Mokiniai naudoja savo atsineštas priemones. Šiek tiek priemonių galėčiau pasiųlyti. Tai gali būti įvairios kūrybiškumą lavinančios priemonės, kurios gali būti maišomos tarpusavyje: kreidelės, akvarelė, guašas, pieštukai, blizgučiai ir t.t.
Piešinio temą vaikai pasirenka patys, arba galim sugalvoti kartu.
Pamokos pabaigoje vaikai pasakoja savo įspūdžius apie kūrybinį darbą, kokius sunkumus patyrė, kokie kilo klausimai, kaip įveikė iškilusius sunkumus. Aptariama pasakos moralė, kokių naudingų žinių išmokė pasaka.


Manome, jog Jus tikrai domina pasakojimai apie neįžengiamų miškų apsuptus galingus piliakalnius ir savo raitelius į kovą su
kryžiuočiais vedančius kunigaikščius, nuožmius mūšius ir klastingas vidaus intrigas. Tačiau iš kur atsirado valdančiųjų
dinastijos ir didikų giminės? Kas buvo tie degančiose pilyse galvas guldę gynėjai? Kodėl juos vadiname baltais? Susitikę ne
tik narpliosime istorinius klausimus, bet ir sužinosime, kaip valstybės priešaušriu, geležies amžiuje gyvenę mūsų protėviai
rengėsi, ką valgė, kokia buvo jų buitis ir kasdienybė. Jūs taip pat turėsite progą pasipuošti tų laikų kostiumų kopijomis.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Magiškas šilko pasaulis". Jo metu supažindinama su šilku ir jo istorija, bei suteikiama galimybė patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje liejami dažai bei dekoruojamas šilkas specialiomis druskomis, sukūriama nosinaitė. Rezultatas, atsiradę spalvų raštai,  visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint dailės pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Surengsime geologinę - teminę - edukacinę ekskursiją Kaune, viename gražiausių - Jiesios upės žemupyje. Suteiksime mokiniams žinių apie praeityje ir šiuo metu vykstančius geologinius (gamtinius) procesus, nulėmusius aplinkos - upių, ežerų, kalvų ir daubų, šaltinių, kopų, riedulių ir kitų reikšmingų gamtinių objektų - atsiradimo istoriją. Susipažinsime su Lietuvos paviršių suformavusiais ledynais, kiek jų buvo, kokias nuogulas ir nuosėdas jie palieka, kaip jie suformavo Lietuvos reljefą. Ekskursijoje vaizdingai, aiškiai ir suprantamai pateiksime moksliniais tyrimais pagrįstas žinias, kurios leis mokiniams patirti pažinimo džiaugsmą, suvokti gamtos įvairovę, vientisumą ir harmoniją, paskatins mokinius domėtis gyvosios ir negyvosios gamtos objektais, kurs tvirtesnį ryšį su gimtosiomis vietomis. Ekskursijos metu naudosimės žemėlapiais, atliksime eksperimentą, tapsime tikros geologinės ekspedicijos dalyviais.


Kūrybinės edukacijos metu bus kuriamas vizualaus meno kūrinys - piešinys (Neoninis personažas), naudojant fluorescencinius markerius bei UV šviesą.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Netikrų žinučių laboratorija – tai edukacinis užsiėmimas gimnazijos klasėms, kurio dalyviai ne tik susipažins su manipuliacijos informacija formomis ir pavyzdžiais, sužinos apie priemones, kuriomis galima būtų kovoti su dezinformacija, bet ir asmeniškai galės pasigilinti į netikrų žinučių kūrimą ir išbandyti garso naujienos falsifikavimą.

Klasės mokiniai pasidalins į nedideles komandas, kurs savo žinutes aktualiomis temomis, įrašys jas akustinėje budelėje, o po to bandys sufalsifikuoti (pakeisti prasmę) vienos iš kitų komandų žinutę, taip  suprasdami patys ir parodydami kitiems, kad nuo informacijos falsifikavimo niekas nėra apsaugotas, o netikroms žinutėms kurti nereikia ir aukščiausių technologijų.

Užsiėmimo dalyviai naudosis nacionalinės bibliotekos Medijų dirbtuvių patalpomis, technika ir technologijomis. Išbandys save garso diktorių ir graso įrašų montuotojų, informacijos detektyvų vaidmenyse.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija „Atrask Žagarės dvaro lobį“ Žagarės regioninio parko lankytojų centre (Žagarės dvaro rūmai, Malūno g. 1, Žagarė, Joniškio raj.)
Kviečiame 1-4 klasių moksleivius susipažinti su Žagarės dvaro rūmais ir juose įsikūrusiu Žagarės regioninio parko lankytojų centru bei gamtos mokykla. Vienas didžiausių lankytojų centrų Lietuvoje nustebins ekspozicijų gausa ir įvairove, o edukaciją paįvairins Žagarės dvaro lobio paieškos. Keliaudami po rūmų sales pasijusite tarsi filme „Naktis muziejuje“.
Edukacijos metu trumpai pristatysime dvaro istoriją, kam priklausė šie rūmai ir kokias istorijos paslaptis jie saugo. Interaktyviose ekspozicijose naudodamiesi 3D virtualios realybės akiniais galėsite išvysti teatrališką XIX – ojo  amžiaus dvarininkų gyvenimą. Virtualios realybės turas, naudojant mįsles ir užuominas, ves per skirtingas dvaro erdves ir virtualiai susipažindins su išskirtiniais dvaro eksponatais. Jūsų taip pat lauks interaktyvus žaidimas didžiuliame ekrane, kuris supažindins su žymaus XIX - ojo amžiaus dendrologo, Žagarės dvaro parko architekto G.F.F. Kuphaldo darbais, Žagarės dvaro parko augalais ir leis kiekvienam susikurti savo įsivaizduojamą parką. Šios edukacijos metu galėsite pasijusti tikrais dvarininkais ir pažinti jų gyvenimą iš arti: išklausydami, išbandydami, prisiliesdami. O didžiausias nuotykis jūsų lauks, kuomet reikės surasti dvarininko paslėptą lobį Žagarės dvaro rūmuose. Pagal lobio žemėlapyje surašytas užuominas išnaršę dvaro rūmus atrasite tikrų tikriausią lobį!
Edukacijos trukmė - apie 1 val. Kaina 3 Eur/asm. (moksleiviams).


Kalvystės edukacinis užsiėmimas „Kožnas savo laimės kalvis“

Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai apsilankys Kalvystės studijoje „Malūno kalvė“, kuri įkurta veikiančiame vandens malūne. Čia išgirs įdomias lietuvių liaudies legendas ir  pasakas, sužinos priežodžius, patarles apie kalvystę ir jos istoriją. Dalyviai susipažins su metalo dirbinių ekspozicija, kurioje pristatoma senovinė metalo apdirbimo įranga, įvairūs buities ir ūkio padargai, meninės kalvystės skulptūros. Dalyviai stebės praktinį kalvystės amato demonstravimą – kalvis kals „laimės pasagą“  ir kvies dalyvauti atraktyviuose kalviškuose žaidimuose. Kiekvienas dalyvis išvyks su savo „laimės pasaga“.


Tauragės pilis – kultūros paveldo saugotinas objektas, išsiskiriantis neorenesansiniu architektūrinio ansamblio charakteriu. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su Tauragės pilies istorija, architektūrinės raidos bruožais, įvairiais laikmečiais kitusia pilies paskirtimi ir sužinos, kodėl ji niekada neatliko pilims būdingų funkcijų. Edukacijos dalyviai šniukštinės po pilies užkaborius, ieškos paslėpto lobio, kurį tik dėmesingiausieji galės atrakinti, rinkdami pabirusius raktelius, kuriuos pavyks surasti, tik atskleidus visas saugomas paslaptis, užuominas bei įminus turtų nešėjo ir saugotojo – nykštuko Barzduko mįslę.
Paaiškėjus, jog karų nusiaubtą pilį edukacijos dalyviai turės atstatyti patys, gamins iš modelino pilies bokštą, kurį galės dekoruoti, ornamentuoti bei išpuošti pagal savo individualius gebėjimus. Taip pilies bokštas atgims, nušvitęs įvairiais raštais, spalvomis bei savitu dekoru. Šį kūrybinį darbelį mokiniai galės pasiimti atminimui su savimi. Tad leiskimės į pažintį žaismingai bei kūrybingai su Tauragės pilimi!


Edukacija ,,Teatro labirintas" (išvažiuojamoji)

Įveik magišką teatro labirintą! Teatro labirintas tai smagi galvosūkių ir užduočių pilna veikla. Šio žaidimo metu vaikai atliks įvairias kūrybiškas, judrias ir pamąstyti priversiančias užduotis, kurių metu sužinos daug įdomybių apie teatrą. Išsprendę visą labirintą vaikai gaus teatro žinovo pažymėjimą.

Tikslas - padėti mokiniams įgyti teatro krypties žinias, gebėjimus ir įgūdžius, ugdyti kūrybiškumą, komandinius įgūdžius, sklandžią idėjų raišką, prigimtinius gebėjimus ir individualumą.
Uždaviniai:
1. Plėtoti mokinių meninius gebėjimus, kūrybiškumą, komandinio darbo įgūdžius.
2. Ugdyti mokinių kultūrinį sąmoningumą ir estetinę nuovoką, kuriant meniškai vertingą, įvairią ir estetišką, kūrybiškumą skatinančią ugdymosi aplinką.
3. Supažindinti, su teatro elementais, teatro profesijomis, kūrybiniais etapais.

VšĮ „Kultūros gija" studijos tikslas – suburti bendruomenę kultūriniam gyvenimui. Juk kultūra plati kaip vandenynas, čia prisiliečiame prie vienos iš jos gijų. „Kultūros gija" – erdvė, iniciatyva gimti kultūrai, ji gimė iš meilės renginiams ir teatrui.

„Kultūros gija" kūrėja, teatro pedagogė Skaistė Skučaitė dirba jau ne pirmus metus pradinėse mokyklose, organizuoja veiklas bei renginius įvairiaus amžiaus vaikams. Išskleiskim kūrybiškumo sparnus kartu!


Vienai valandai kultūros centro scena atsiveria tik Jums – kur leidžiasi ir kyla scenos užuolaidos, kur ir kaip rodomi filmai, o kur dar vaizdo projekcijų žaismas, pusšimtis šviestuvų ir skambanti muzika. Apie moderniausias scenos technologijas pasakoja ir jas demonstruoja scenos įrenginių inžinierius, garso ir šviesų operatoriai.
Keliaudami po Šilutės kultūros ir pramogų centro užkulisių erdves vaikai susipažins su techninio ir kūrybinio darbo specifika, išbandys  įvairius scenos įrenginius – garso, šviesos pultus, kino techniką, scenografijos įrangą.
Pasitelkiant įvairius žaidybinius elementus mokiniai taps „užkulsių herojais“ - ugdys praktinio veikimo gebėjimus, bandys įvaldyti skaitmenines technologijas, kurs skaitmeninį turinį ir išmoks atsakingai juo naudotis. Edukacijos metu mokiniai generuos idėjas, įvertins skirtingus požiūrius įvairiais aspektais ir atras konkretų situacijos sprendimą. Užsiėmimo pabaigoje vyks refleksiją ir įgytų žinių aptarimas.


Lietuvos kaimo architektūroje yra užslėpta mūsų istorija. Lietuvių sodyba neatsiejama nuo kasdienės buities, daiktų, gamtos ir kalbos, kuri kaip lopšys brandino šeimos tradicijas, mokė gyventi, augti ir skleistis. Mediniuose namuose įsirėžė ne tik dailidžių išmonė bei sumanumas, bet ir kartų patirtis, formavusi vietos statybos tradicijas ir regionų architektūros skirtumus. Programos metu kursime Aukštaitijos kaimo sodybą, statysime visus jai būdingus trobesius.


Spektaklis jaunimui Lars Noren „Lapkričio 20"

Lars Norén „Lapkričio 20“

Pjesė sukurta pagal tikrą 2006 m. lapkričio 20-osios įvykį, kai į mažo Vokietijos Emsdetteno miestelio mokyklą 18-metis atsinešė ginklų. Vaikinas neišsiskyrė iš bendros mokyklos aplinkos ir užaugo eilinėje šeimoje, todėl padarytas nusikaltimas sukrėtė daugelį žmonių ir visų žvilgsnis nukrypo į eilinę ramaus ir niekam nežinomo miestelio mokyklą. Scenos kūrinys narplioja, dėl kokių priežasčių žmonės peržengia įprastas visuomenės ribas. Spektaklio režisierė Loreta Vaskova sako, „kad šiandien yra itin svarbu nenusisukti nuo sudėtingų temų, nes gyvename laikotarpiu, kai žmonės susiduria su situacijomis, kurios skatina beprasmybės jausmą. Todėl spektaklis suteikia galimybę saugioje teatro aplinkoje tyrinėti smurto, patyčių ir savanoriško pasitraukimo iš gyvenimo temas. Taip pat kelti klausimus ir svarstyti, kokią aplinką kuriame mokykloje ir kokius vaidmenis atliekame. Be to, paauglio monologas padeda atpažinti vadinamąjį tunelinį mąstymą ir sąmonės nuklydimus, kurie signalizuoja, jog verta mokėti kreiptis pagalbos.“
Spektaklio režisierė – L. Vaskova, kuri baigė studijas Klaipėdos universitete, magistro studijas tęsė Vsevolodo Mejerholdo centre. Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje (LMTA) įgijo meno daktaro laipsnį, nuo 2014 m. eina lektorės pareigas ir dėsto dokumentinio teatro dalyką. Kaip režisierė sukūrė 12 dramos spektaklių, 5 šiuolaikines operas ir apie 15 įvairių pjesių skaitymų, netradicinės teatro formos projektų kaip „Nostalgijos muziejus“ ir „Ramybės stotelės“. Nuolat kelia kvalifikaciją įvairiose stažuotėse ir seminaruose JAV, Čekijoje, Lenkijoje, Rusijoje, Danijoje, Portugalijoje, Didžiojoje Britanijoje, Prancūzijoje. Spektaklis skirtas jaunimui, po spektaklio žiūrovai kviečiami pasilikti diskusijai, kurią padėjo paruošti psichologė Ivona Suchodolska.
Kūrybinė komanda:
Režisierė Loreta Vaskova
Aktorius Šarūnas Januškevičius
Iš švedų kalbos vertė Rasa Baranauskienė

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija

Beveik prieš 700 metų Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino laiške pirmąkart buvo paminėtas Vilnius. Tačiau pasakojant Vilniaus istoriją, būtina pradėti nuo XIV amžiaus Kreivojo miesto ir Kreivosios pilies istorijos, nes būtent čia yra Vilniaus, kaip sostinės, pradžia, čia Vilniaus miesto branduolys. Šiandien ši vieta apaugusi mišku ir ji žinoma kaip Kalnų parkas. Taigi, vidury didmiesčio, miške, kuriame galima sutikti ir stirnų, žygiuosim Kreivosios pilies ir Kreivojo miesto perimetru ir mėginsime įminti viduramžių miesto mįslę. Išmoksime suprasti, kokios priežastys lėmė žmonių pasirinkimą – gyventi ant kalvų? Kaip kalvos ir slėniai lėmė sudėtingą miesto ir pilies gynybinę sistemą? Ieškosime atsakymų, apie Vilnios ir Neries upių svarbą, kaip žmogus keitė šių upių vagas. Sužinosime, kokia bendruomenė čia gyveno, kokia buvo jų buitis. Sužinosime apie mieste tuo metu gyvenusių vilniečių kultūrinę įvairovę. Suvoksime, kad Kreivoji pilis – viena iš trijų Vilniaus pilių, kuri davė pradžią Lietuvos valdovo rezidencijai ir miestui. Prisimindami senąsias legendas, kursime savas, naudosime įvairių laikotarpių žemėlapius. Atsipūsti sustosime ant vieno iš Kreivojo miesto kalnų – Stalo kalno. Čia be degtukų skelsime ugnį, išmoksime be filtrų išvalyti vandenį, pažinti pasaulio kryptis ir orientuotis miško tankmėje bei sudėtingame reljefe. Visoms veikloms reikia ne tik įgūdžių, bet ir žinoti žmogaus pasaulėžiūrą, kol jis dar negyveno šiuolaikiniame mieste. Taigi, pažinsime ne tik mūsų kultūros paveldą, suprasime savo tapatybę, bet ir išmoksime orientuotis sudėtingose vietovėse, įgysime bazinių išgyvenimo įgūdžių, kurių gali prireikti ir XXI amžiuje. Priemonė pritaikyta ir specialiųjų poreikių turintiems vaikams, nustatant tempo intensyvumą ir atsižvelgiant į individualius mokinio poreikius.


Miesto herbas (1-4 kl. išvykstamasis Kauno mieste ir rajone)

Edukaciniame užsiėmime susipažinsite su Kauno miesto herbų istorinėmis detalėmis: aptarsime tauro simbolį, jo pokyčių raidą herbo skyde. Taip pat sužinosite ir apie kitus miesto herbo simbolius bei kaip jie kito bėgant metams ir keičiantis istorinėms aplinkybėms. Praktinėje užsiėmimo dalyje nusilipdysite molinį suvenyrą su Kauno simboliu tauru.
Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto negalia, galime pravesti vaikams su judėjimo ar klausos negalia. Apie poreikį užsiėmimą pravesti vaikams su intelekto ar judėjimo ar klausos negalia prašome informuoti užsakymo metu. Išvykstamasis užsiėmimas vedamas Kaune ir Kauno r., kai grupė ne mažesnė nei 18 vaikų.


Tradiciniai kepiniai: meduoliai, naminiai sausainiai.

Patogiai įrengtoje ir erdvioje virtuvėje dalyviai bus supažindinami  su savo krašto kulinariniu paveldu,  su naminių sausainių ir meduolių tešlos paruošimo technologija.
Dalyviai išmoks paruošti tešlą ir suformuos bei keps sausainius. Jei keps meduolius dar ir dekoruos glajumi. Edukacijos pabaigoje dalyviai galės degustuoti savo kepinius, vaišindamiesi žolelių arbata bei gaus korteles su recepto aprašymu ir paruošimo eiga.
Išmoks dirbti komandoje.


Panevėžio muzikinio teatro pučiamųjų instrumentų orkestro "Garsas" muzikinė ir edukacinė programa LAIKO SPALVOS Pažintinėje kelionėje muzikologė pristatys penkias epochas: renesansą, baroką, klasicizmą, romantizmą ir XX-o amžiaus modernizmą. Edukacinė – koncertinė programa „Laiko spalvos” skirta visiems, norintiems susipažinti su epochomis, bei išgirsti tų epochų kūrinius.


Kodėl šviečia Švyturys.. ? Priešmokyklinėms  ir  1 - 2 klasėms ( Išvažiuojamoji edukacija )

Kodėl šviečia Švyturys.. ? ( Išvažiuojamoji edukacija priešmokyklinėms , 1 – 2 klasėms )

Lietuva yra jūrinė valstybė ir mūsų užduotis yra išsaugoti ir populiarinti pajūrio paveldą.
Sužinosite kodėl buvo statomi švyturiai.
Kokios buvo naudojamos priemonės, kad šviesa neužgestų ir sklistų kuo toliau...
Kaip keitėsi šviesos rūšis nuo kuriamų laužų iki elektrinių lempų ir radijo signalų...
Kalbėsime apie Lietuvos pajūrio esamus ir buvusius švyturius.
Žiūrėsime nuotraukas su Lietuvos pajūrio švyturiais.
Diskutuosime apie gamtos ir paveldo išsaugojimą.
Po pasakojimo bus užduodami klausymai.
Mokiniai  savo rankomis gamins magnetuką ant šaldytuvo su švyturiu. ( tai labai mėgstamas užsiėmimas ir mokinių ir mokytojų )
Po užsiėmimo kiekvienas mokinys gaus dalyvio pažymėjimą.
Edukacija pritaikyta ir spec. poreikių mokiniams.


Kad tau liežuvis nudžiūtų! (nuotolinis užsiėmimas)

Keiksmažodžiai – mūsų etninės kultūros dalis. Be galo įdomūs ir išraiškingi yra lietuviški keiksmažodžiai: „Kad tau kelnėse ežys išdygtų!“; „Pakasyk sliekui pažastį!“; „Po ššššimts kalakutų!“; „Žžžžalia rūta“; „Lįsk tu vabalo blauzdon“ ir kt. Tačiau lietuviškų keiksmų retai beišgirsi, vyrauja „riebūs“ rusiški, dažnai susiję su lytiniais organais, lytiniais santykiais, nepadoriu elgesiu ir pan. Pastaruoju metu itin sparčiai plinta ir necenzūriniai angliški žodžiai. O kokius keiksmažodžius ir kodėl vartojate jūs? Per užsiėmimą kalbėsime apie lietuviškus keiksmažodžius, aiškinsimės jų reikšmes, kartu suvoksime, kad mūsų kalba – be galo turtinga ir įdomi.


Spektaklis paaugliams ir jaunimui „Man šiandien – Hamletas“

Daugiau nei 400 metų viso pasaulio scenose statomas „Hamletas“ seniai nebėra tik literatūros ir teatro kanonas. Hamletas – tai ir tam tikras pasaulio suvokimo būdas, nuotaika, dvasinė būsena, pažįstama daugeliui iš mūsų. Šiame spektaklyje Hamletas yra paauglys - maištaujantis, nesitaikstantis, abejojantis savimi ir kitais, nesuprastas, nusivylęs, bet giliai širdyje trokštantis taikos su savimi ir pasauliu. Ar mūsų „sugverusioje gadynėje“ dar įmanomas dialogas, susikalbėjimas tarp skirtingų kartų, pagarba kitokioms vertybėms? Spektaklyje lengvai atsekamos pagrindinės pjesės „Hamletas“ siužeto linijos, temos, personažai, tačiau originalus V. Šekspyro tekstas čia persipina su šiuolaikinės kalbos inkliuzais ir elgesio modeliais. Režisierė Ieva Stundžytė laisvai interpretuoja, perdėlioja, papildo pjesę šių dienų kontekstais ir išraiškos priemonėmis – spektaklyje labai svarbi muzika, judesys, choreografija. Kūrėjai drąsiai imasi užduoties suprantamai perteikti pjesėje keliamus sudėtingus egzistencinius klausimus ir kartu nebanaliai atskleidžia tai, kas šiandien aktualu jaunam žmogui neišsemiamose „Hamleto“ potekstėse. Lietuvos mokyklų moksleiviai pagal programą su V. Šekspyro „Hamletu“ susipažįsta tik 11 klasėje, kai jau daugelis moksleivių turi susiformavusius skaitymo ir interpretacinius įgūdžius, neretai ribojamus vienintelės, „teisingos“, vadovėlinės interpretacijos galimybės. Šio spektaklio sumanytojai mano, kad su Šekspyro kūryba prasminga susipažinti ankstyvojoje paauglystėje, kai dar tik formuojasi pasaulėvoka, esminiai savivokos pagrindai ir teatro meno suvokimas. Šis paaugliams skirtas „Hamletas“ būtų pirmas tokio pobūdžio bandymas profesionaliame Lietuvos teatre. Spektaklio kūrėjai prisiima iššūkį ne tik suprantamai papasakoti sudėtingą istoriją, bet ir nebanaliai perteikti žiūrovams tai, kas glūdi Šekspyro tekste ir kūrybinės komandos sumanyme.


„Performansas” kaip meno rūšis atsirado Amerikoje 1960 metais. Tai postmodernistinis menas: iš anksto apgalvotas, konceptualus veiksmas, kurio pagrindinė išraiškos priemonė – paties menininko kūnas. Kas sąlygojo performansų atsiradimą, kas juos kūrė ir kodėl? Į šiuos klausimus ieškosime atsakymų edukacinio užsiėmimo metu. Nuotraukų ir video siužetų pagalba moksleiviams papasakosime performansų atsiradimo istoriją. Kalbėsime apie pasaulinio garso menininkus, tokius kaip Marina Abramovič, Vito Acconci, Hugo Ball, Bruce Nauman, Chyris Burden ir kitus. Nebus pamiršti ir Lietuvos performansų menininkai. Teorija be praktikos nieko neverta, edukacinės programos metu moksleiviai ne tik dalyvaus, bet ir kurs performansą. Tai taps naujų patirčių ir pojūčių laiku. Moksleiviai susipažins su konceptualaus meno sąvoka, prisilies prie meno filosofijos idėjos. Bus įdomu, smagu ir naudinga. Atlikus užduotis pakalbėsime apie naujas moksleivių patirtis. Diskutuosime kaip keičiasi žiūrovams keliami reikalavimai šiuolaikiniame mene ir kaip pasyvus žiūrovas transformuojasi į aktyvų dalyvį. Jaunuoliai mokysis analizuoti nematerialaus meno kūrinius, suprasti savo ir visuomenės santykį su menu ir menininkais. Edukacinė programa prisidės prie jaunimo kultūrinio ugdymo.


INTEGRUOTA LITERATŪROS IR DAILĖS PAMOKA. Dar ne pabaiga: kūrinių kompozicijos ypatumai

„Kaip viskas baigėsi?“ – dažnai norime žinoti, klausydamiesi įdomios istorijos, skaitydami knygą ar žiūrėdami filmą. Pabaiga – bene svarbiausia kūrinio kompozicijos dalis. Kokios būna literatūros kūrinių pabaigos? Ar įmanoma, kad kūrinys mums siūlytų kelias pabaigas arba... neturėtų pabaigos iš viso? Į šiuos klausimus atsakyti padės apsilankymas MO parodoje.
Lygindami dailės ir literatūros kūrinius mokiniai randa daug panašumų: abu jų turi erdvę, dažnai laiką, veikėjus ir kita, tačiau kuo panaši ir kuo skiriasi jų kompozicija, ar dailės kūrinys irgi turi pabaigą? Tyrinėdami vizualiojo meno kūrinius, skaitydami šiuolaikinės literatūros tekstus mokiniai ieško atsakymų į šiuos klausimus, diskutuoja, dirba grupėmis ir sukuria dar niekur niekada nepublikuotos istorijos pabaigą, parenka ją sustiprinančią finalinę neegzistuojančios knygos iliustraciją iš parodoje eksponuojamų dailės kūrinių. Refleksijoje dalijasi įgyta emocine ir menotyrine patirtimi.


Baltų ženklų ir raštų simbolika dailės terapijoje

Baltų kultūra su savo unikalia simbolika yra svarbi mūsų kultūrinio identiteto dalis, o šių simbolių panaudojimas dailės terapijoje gali paskatinti dalyvius labiau gilintis į savęs ir pasaulio pažinimą. Kūrybinės edukacijos veiklos tikslas – naudojant dailės terapijos metodus didinti mokinių savimonę per baltų simbolikos panaudojimą piešiniuose. Uždaviniai: 1) Suteikti mokiniams žinių apie baltų ženklus ir jų simbolinę reikšmę. 2) Skatinti mokinių kūrybiškumą ir ugdyti gebėjimą analizuoti savo kūrybą. 3) Lavinti mokinių savęs pažinimo įgūdžius. Veiklos trukmė būtų 90 min. (dvi pamokos) su 15 min. pertrauka po 45 min. veiklos. Veiklą, remiantis dailės terapijos proceso principais, sudarytų trys etapai: 1) Susipažinimas su baltų ženklais ir simboliais raštuose. Tai būtų temos aktualizacija, arba kitaip pasiruošimas kūrybiniam procesui. 2) Kūrybinis procesas, kurio metu dalyviai pieštų savo žinutę panaudodami baltų simbolius. Tai būtų individualus darbas, kurio metu dalyviai laisvai interpretuotų ir aktyviai kurtų savo simbolius. 3) Piešinių aptarimo metu kiekvienas dalyvis turėtų galimybę pasidalinti kaip vyko kūrybinis procesas ir kokią žinutę sukūrė. Diskusijos metu mokiniai būtų kviečiami dalintis įžvalgomis ne tik apie savo piešinį, bet ir apie kitų dalyvių darbus.
Dalyvaudami kultūrinės edukacijos veikloje mokiniai susipažins su baltų ženklais ir raštais, analizuos jų simbolinę reikšmę. Tai praplės dalyvių kultūrinio identiteto ribas ir saviraiškos galimybes. Kurdami piešinį su baltų ženklais, mokiniai lavins savo meninės raiškos gebėjimus ir mokysis komunikuoti per meno kūrinį. Kūrybinis procesas stiprins mokinių pasitikėjimą savimi ir gebėjimą reflektuoti savo patirtį. Taip pat diskusijos metu mokiniai stiprins savo socialinius įgūdžius mokydamiesi aktyviai klausyti pašnekovo.
Kūrybinės edukacijos veiklą parengė ir ją įgyvendins vaikų ir paauglių psichologė, taikanti dailės terapijos metodus, Asta Kundreckaitė.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Baltijos jūra – ypatingą vietą kiekvieno mūsų širdyje užimantis gamtos perlas. Visais laikais ji masino kūrėjus, įvairiomis raiškos formomis siekusius užfiksuoti gaivališkos stichijos keliamas impresijas. Mikalojus Konstantinas Čiurlionis – be abejo, vienas žymiausių lietuvių menininkų, simbolistinei krypčiai priskiriamas tapytojas ir kompozitorius, savo kūriniuose siekęs muzikos bei dailės sintezės. Nepamirštama yra kompozitoriaus sukurta simfoninė poema „Jūra“ – odė neaprėpiamam vandenyno grožiui. Beklausydami šio kūrinio, susipažinsime su muzikinio pasakojimo bruožais, stebėsime ir aptarsime kylančias vaizdines asociacijas, o pasitelkdami animacijos studijos teikiamas galimybes, muzikos įkvėptus įvaizdžius paversime animacinio filmo siužetu. Pasinerkite į vaizduotės pilną animacijos jūrą, lydimą nuostabių, klasikinės muzikos garsų.


(Nuotolinė paslauga) Spektaklis "Nojaus laivas" ( 5kl.-6kl.)

Spektaklis „Nojaus laivas“ – tai  teatro kalba labai vaizdingai, įdomiai  papasakota  Šventame Rašte, Pradžios knygoje aprašytą  Didžiojo tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istoriją.  Dievas dėl žmonių nedorumo planavo milžinišku potvyniu sunaikinti Žemę, tačiau  tarp visų žmonių atsirado vienas vyras Nojus, kuris rado malonę Dievo akyse.  Nojui  buvo duoti nurodymai suręsti didžiulį laivą į kurį turėjo tilpti ne tik Nojaus  žmona bei trys jo sūnūs su žmonomis, bet ir visų žemėje gyvenančių gyvūnų, paukščių ir roplių poros. Nojus –mūsų visų propropro... prosenelis, supermenas, didvyris išsigelbėjęs nuo tvano.
 Biblinė  pasaulio tvano  ir Nojaus išsigelbėjimo istorija atskleidžiama aktoriui vartant ir komentuojant nuostabiais raštais ir piešiniais išmargintos didelės bei paslaptingų kertelių turinčios knygos puslapius. Kartais iš jų išnyra vis nauji personažai: žmonės, gyvūnai, paukščiai, ropliai, laivo korpuso detalės, ar teksto nuotrupos. Piešiniuose ir tekstuose tarsi senoviniuose papirusuose ar olose išraižytose ornamentuose suskamba visiems gerai žinoma Šventojo Rašto istorija. Orginaliai, jautriai.