LINKSMOJI MONOTIPIJA SU DAILININKE SIGUTE ACH

Drauge su dailininke iliustruotoja ir pasakų vaikams rašytoja Sigute Ach lavinsime kūrybinį mąstymą ir vaizduotę, o tuo pačiu linksmai žaisime, išmoksime kurti miniatiūras mišria monotipijos ir akvarelinio koliažo technika. Daug sužinosime apie akvarelę, teptukus, popierių ir kitus dailininkų iliustruotojų naudojamus dailės reikmenis. Sigutė Ach jau 20 metų kuria ir veda savo autorines programas mažiems ir dideliems. Ji žinoma, kaip itin jautrus, poetiškas menininkas, mokantis žaismingomis priemonėmis atskleisti gilų savo pasaulį. menininkė moka padrąsinti ir įkvėpti savo pamokų dalyvius. Daugybę kartų dalyvių atsiliepimuose yra paminėta nuoširdi ir pilna įkvėpimo Sigutės vedamų kūrybos pamokų atmosfera. Šioje pamokoje dalyviai bus kviečiami į Sigutės Ach dirbtuves, kurios, lyg mostelėjus stebuklinga lazdele, atkeliaus pas juos į klasę ar mokyklą. Išmaniai paruoštose darbo vietose dalyvių lauks atrinktas profesionalus popierius ir kiti monotipijos kūrimui reikalingi įrankiai. Kiekvienas dalyvis sukurs mažiausiai tris unikalias miniatiūras, sukurs joms pavadinimus, o gal net istorijas. Sigutė Ach šioje pamokoje drąsina žaisti, atsipalaiduoti, fantazuoti. Išlaisvinta vaizduotė leidžia dalyviams apčiuopti savo potencialą, labiau pasitikėti savimi, ieškant ne tik piešimo, bet ir saviraiškos plačiąja to žodžio prasme, būdų. Ši pamoka yra vedama įvairiais sudėtingumo lygiais - pradinių klasių moksleiviams ji vedama naudojant daug žaidimo elementų ir praktinių užduočių, vyresniems duodamos intelektualesnės užduotys, kūrybiškumo ir svavirealizacijos tema atskleidžiama giliau ir išsamiau, įvedamas intuityvaus piešimo pratimas - įsiklausymo į save įrankis. Vresnių klasių moksleiviams ši pamoka - atgaiva vis greitėjančiame ir daug streso gimdančiame brendimo etape. Jos metu kalbama apie būdus atsipalaiduoti, sustoti, sulėtėti. Mažiesiems ši pamoka pažintinė, ji plečia akiratį, sudomina daile ir jos technikomis. Visas priemones atsiveža autorė.


„Senojoje Šiaulių m. iždinėje: nuo ostrublio iki euro“

Edukacinio užsiėmimo metu pristatysime autentišką Šiaulių m. kultūros paveldo objektą – senąją Šiaulių miesto iždinę bei pažvelgsime į Lietuvos istorijos raidą per tuo metu čia cirkuliavusius pinigus. Užsiėmimas vyksta buvusios miesto iždinės (banko) pastate, kuris yra pačiame miesto centre, istorinėje jo dalyje. Tai vienas iš nedaugelio išlikusių XX a. pradžios neoklasicizmo stiliaus istorinių pastatų Šiauliuose (architektas – Stanislovas Kačkovskis). Edukacijos metu mokiniai galės apžiūrėti ir įvertinti pastato išorę, kuri išmūryta raudonomis klinkerio plytomis su tinkuotais ir dažytais karnizais, pagrindinio įėjimo kolonas ir portiką, dekoruotas langų angas. Viduje bus galima apžiūrėti senovinius seifus, kriptovaliutos „kasėją“, surinktas įvairių laikotarpių lietuviškų ir kitų šalių pinigų kolekcijas. Sudarysime galimybę mokiniams rankose palaikyti Lietuvos (senesnių laikų) ir kitų šalių popierines kupiūras, metalines monetas, įvertinti jų dydį, svorį, pavaizduotą simboliką. Jaunuoliams bus pateiktos trumpos pastabumą ir dėmesingumą lavinančios užduotys, rodomi mokomieji filmai apie pinigus, kurie yra mūsų brangios Lietuvos istorijos dalis. Po saugyklų ir pastato apžiūros mokiniai atliks komandinį intelektualinį stalo kortelių žaidimą „Pinigai – Lietuvos istorijos dalis“, o jo pabaigoje pristatys ir aptars savo grupių atliktus darbus, pasidalins patirtais įspūdžiais ir emocijomis. Laukia nauja kultūros paveldo pastato bei Lietuvos istorijos ir to laikotarpiu cirkuliavusių pinigų pažinimo patirtis. Vyks patyriminis profesinis veiklinimas (ekonomistas-banko tarnautojas).

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinė programa „Vaižgantas Šatrijos Raganos „Sename dvare“

Edukacinės programos „Vaižgantas Šatrijos Raganos „Sename dvare“ metu 10 – 12 klasių mokiniai susipažins su populiariausiais Juozo Tumo-Vaižganto (1869–1933) ir Marijos Pečkauskaitės-Šatrijos Raganos (1877–1930 ) kūriniais: apysakomis „Dėdės ir dėdienės“ (1920–1921) ir „Sename dvare“ (1922). Mokiniai sužinos, ką kalba šie kūriniai, atras, kaip jie siejasi ir vienas kitą papildo.

Skaitysime kūrinių ištraukas. Apysakos bus siejamos temomis. Kalbėsime apie šeimą, laisvę ir gamtą. Kūrybingai mąstysime, tekstus gretinsime, lyginsime ir aptarime. Tekstus siesime su supančia autentiška Vaižganto muziejaus aplinka.

Leisimės į kupiną kūrybos bendradarbiavimą, kurio metu Juozą Tumą-Vaižgantą rasime Šatrijos Raganos apysakoje „Sename dvare“. O Mariją Pečkauskaitę-Šatrijos Raganą – sutiksime Vaižganto apysakoje „Dėdės ir dėdienės“ ir klasiko bute-muziejuje.

Pagaliau, kalbėsime apie abu Lietuvos rašytojus siejantį neoromantizmą. Prisiminsime muziką ir dainą, kurios taip pat yra šios patirties dalis.

Edukacinis užsėmimas „Vaižgantas Šatrijos Raganos „Sename dvare“ padės įgyvendinti mokytojų ir mokinių lūkestį ir prašymą, kad kilus būtinybei pasirinkti vieną literatūros klasiką, kartu pažintume abu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su  Zanavykų muziejaus ekspozicijoje esančiais eksponatais, kurie yra susiję su vaikų gyvenimu, taip pat  pasakojimo metu mokiniai supažindinami su senovėje gyvenusių vaikų buities sąlygomis, jų žaidimais, bei kitomis veiklomis. Mokiniai sužino kokie buvo mergaičių ir berniukų auklėjimo skirtumai, ir jų žaidimai bei žaislai. Taip pat papasakojama iš kokių medžiagų ir kaip buvo gaminami žaislai vaikams, kuo skyrėsi paprastų valstiečių ir turtingųjų vaikų žaislai bei veikla. Mokiniai užsiėmimo metu  skatimami diskutuoti apie dabartinių ir senovėje gyvenusių vaikų gyvenimo sąlygas, pareigas ir raidos galimybes. Pamąstyti, ar yra pasaulyje vaikų, kurie dar ir dabar taip žaidžia, kaip žaisdavo mūsų protėviai. Kas lėmė, kad taip pasikeitė gyvenimo sąlygos.  Taip pat, kodėl yra svarbu išsaugoti žinias apie praeitį.
  Praktinio užsiėmimo metu, kuris vyksta edukacijų klasėje, mokiniai iš medienos ruošinių pasigamina žaisliuką ir jį dekoruoja pasirinktomis spalvomis. Šios veiklos metu mokiniai taip pat  supažindinami su lietuvių liaudies spalvų simbolinėmis reikšmėmis.  Pagamintą žaisliuką mokiniai po edukacijos išsineša su savimi.


Linksmas pasakojimas apie berniuką ir mergaitę, kurie keliauja per klaustukų karalystes KAM, KUR, KAS, KĄ ir KODĖL pas atsakymų karalių TODĖL. Kiekvienas klaustukas atitinka vieną neigiamą žmogišką savybę, kurios reikėtų vengti. Klaustukai bando suvilioti vaikus, kad jie pasiliktų pas juos ir nekeliautų pas atsakymų karalių, bet įveikia klaustukus ir vaikai galiausiai suranda karalių, kuris padovanoja 2 gvenimiškas paslaptis. Spektaklis LIETUVIŲ bei RUSŲ kalbomis. Lėlės didelės (54 cm), scena 1,50x1,80 m.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Dramos laboratorija „Jei būčiau personažas arba autorius“ (išvažiuojamoji)

Dramos laboratorijos “Jei būčiau personažas arba autorius” metu bus vaidinamos, skaitomos ir kartu su mokiniais analizuojamos 6-9 bei 8-12 klasių moksleiviams pritaikytos šiuolaikinių Lietuvos dramaturgų pjesės. Edukacijoje kartu su moksleiviais analizuojama dramos struktūra: pjesių personažai, konflikto bei veiksmo ir atoveiksmio reikšmė, personažų santykių dinamika veiksme. Taip pat aptariami autoriaus pasirinkimai, kūrybiniai sprendimai ir jų raiška.

Šios edukacijos tikslas - giliau supažindinti moksleivius su drama, kaip teatro ir literatūros žanru, ugdyti kūrybinį mąstymą, atskleidžiant dramaturgiją kaip aktualią ir patrauklią kūrybinės raiškos formą. Taip pat - įsitraukiant į draminio veiksmo analizę,  ugdyti kultūrinį ir socialinį sąmoningumą, kritinį ir kūrybinį mąstymą.

Edukacija paremta forumo teatro metodu, kuris įtraukia moksleivius kartu su aktoriais leistis į dramos žanro pažinimą ir pjesės analizę. Ją veda jauni profesionalūs aktoriai, turintys darbo su jaunimu patirties bei gebantys greitai užmegzti bendrą kalbą su moksleiviais.

Dramos laboratorijoje naudojamos išmaniosios technologijos, socialinės platformos ir multimedija, tad turinys pristatomas jaunimui aktualia ir suprantama forma. Edukacijos pabaigoje mokiniai kviečiami prisijungti prie virtualios "kahoot!" viktorinos platformos ir interaktyviu būdu pasitikrinti savo žinias.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Veiklą pradėsime S. Valdorfo socialiniais susipažinimo žaidimais. Tęsime pokalbiu apie mūsų senolius, jų išmintį: nuo seniausių laikų iki vaikų močiučių ir senelių. Pasitelkdami skaičiuotes vaikai pasiskirstys į keturias komandas. Kiekviena komanda gaus po seną močiutės rankinuką, kuriame ieškos įvairių užduočių ir daiktų padėsiančių tas užduotis išspręsti. Dirbdami komandomis sieks bendro tikslo — atrakinti keturiomis spynomis užrakintą dėžutę. Spręsdami loginio mąstymo uždavinius, įvairius šiuolaikiškus galvosūkius susipažins su visais smulkiosios tautosakos žanrais, nes visos užduotis vienaip ar kitaip bus susijusios su pagrindine tema. Refleksijai naudosime emocijų debesėlius ir diskusiją apie tautosakos aktualumą, panaudojimą ir pritaikymą šiuolaikiniame gyvenime.


Pabudusi papūga Arogancija (sutrumpintai Ara) svarsto ką jai veikti. Vaikiška forma yra duodama žodžio "arogancija" reikšmė - pati gražiausia, pati protingiausia, pati pačiausia. Pasirodo  verkiantis kiškis, kurį Ara, melagingai apsimetusi drauge, įtikina , kad jam reikia skriausti silpnesnius už save žvėrelius tam, kad jį gerbtų ir turėtų draugų, bei tam jį visokeriopai skatina. Mažas baltas balandis vardu "Sąžinė" perspėja kiškį taip nesielgti, tačiau šis, kartu su papūga, neklauso ir nuvaro ją šalin. Kiškis sutikęs voverytę, sugriauna jos kaladėlių pilį. Paskui atima iš ežio pinigėlį. Vėliau įspiria sutiktam mažam liūtukui ir vadina jį paniekinančiai kačiuku, bei pasiskelbia viso miško karaliumi. Tačiau pasigirsta riaumojimas ir pasirodo liūtas karalius, kuris persigandusį kiškį bara dėl skriaudimų ir karaliavimo, ir kiškis prisipažįsta, kad to jį Ara primokino. Tada liūtas pasišaukia papūgą ir ji pasirodžiusi, meluoja bei išsisukinėja, kad kiškio nepažįsta bei jo nemokino blogai elgtis ir nuskrenda savo reikalais. Tačiau kiškis pasiūlo liūtui paklausti vaikų, kad pasakytų kas iš tiesų primokino ir vaikai salėje pasako tiesą. Liūtas nebaudžia kiškio, bet liepia atlyginti nuostolius bei paklausti Sąžinęs, kaip ištaisyti padėtį. Sąžinė jam pasako, kad yra vienas stebuklingas žodis, kurį reikia ištarti, kad ištaisyti padėti. Ji prašo salės vaikų pasufleruoti kiškiui koks tai žodis ir vaikai atsako, kad tai - "atsiprašau". Kiškis susiranda voverytę, ežiuką ir liūtuką ir, nors jam labai sunku tai padaryti bei gėda, bet išdrįsta atsiprašyti ir įvyksta stebuklas: žvėreliai jam atleidžia, pasiūlo draugauti ir sąžinė pasako, kad jis pats drąsiausias kiškis pasaulyje, nes bailys jis buvo tada, kai skriaudė silpnesnius.


Ekskursija „Viduramžių Kauno pirklio istorijos“ priešmokyklinukams

Kaunas – vienintelis Hanza miestas Lietuvoje. Viduramžiais čia virė prekyba, plušo amatininkai. Kokios prekės buvo gaminamos ir parduodamos? Kam viduramžiais buvo reikalingos vaško lydymo krosnys? Ar turi Kaunas valdovų rūmus? Atsakymus į šiuos klausimus išgirsite ekskursijos „Viduramžių Kauno pirklio istorijos“ metu.
Pagrindinis edukacinės ekskursijos tikslas – supažindinti priešmokyklinio amžiaus vaikus su Kauno įsikūrimu ir jo istorija viduramžiais. Edukacinės ekskursijos uždaviniai: pateikti įdomių faktų apie Kauno miesto susikūrimą; supažindinti vaikus su gotikinės architektūros elementais; perteikti viduramžių Kauno miestiečių kasdieninio gyvenimo ypatumus; pasitelkiant vaikų pastabumą, įtraukti juos į miesto ir istorijos tyrinėjimą bei ieškoti teisingų atsakymų į pateikiamus klausimus.
Ekskursijose naudojami metodai: gyvas pasakojimas istorinėje aplinkoje (Kauno senamiestyje), papildomas temine vizualine medžiaga (architektūros pavyzdžiai, archyvinės nuotraukos), garsiniais elementais (išgirstama viduramžiais grota muzika) ir interaktyviomis užduotimis, klausimų atsakymų žaidimais, žemėlapio pažinimu. Siekiama, jog po ekskursijos vaikai būtų įgiję daugiau žinių apie Kauno miesto įsikūrimą ir jo istoriją viduramžiais, gebėtų atpažinti įvairius istorijos ir kultūros elementus, suvoktų išlikusias vertybes, būtų motyvuoti toliau tyrinėti tiek Kauno, tiek savo gyvenamosios vietovės aplinką.


Edukacinę programą veda sertifikuotų tautinio paveldo produktų gamintoja, senojo žolininkystės amato puoselėtoja Rasa Glinskytė- Subačienė. Programos metu moksleiviai sužinos apie vaistinius/valgomus laukinius augalus, jų naudingas savybes ir vartojimo galimybes. Sužinos dėl kokių savybių senovėje ir šiais laikais vertinamas ir kur naudojamas beržas bei jo produktai. Patys išmoks ir pasigamins sveikojo beržų lapelių sirupo (atsižvelgiant į sezoną, kuriuo bus užsakoma edukacinė programa). Supilstys sirupą į buteliukus, pasiruoš ir užsiklijuos specialias etiketes. Ragaus ir bandys atspėti iš kokių kitų sveikųjų/vaistingųjų augalų pagaminti kiti amatininkės sirupai. Visas priemones sirupo gamybai amatininkė suteiks, o moksleiviai namo parsiveš po sveiko ir naudingo sirupo buteliuką.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šokio-judesio terapija yra unikalus metodas, kuris jungia judesį, muziką ir emocinę išraišką, siekiant skatinti kūno sąmonę, bendravimą, bei gerinti emocinį, fizinį ir socialinį vystymąsi. Mokiniams ji suteiks galimybę aktyviai dalyvauti, ugdyti kūrybiškumą, gerinti koncentraciją ir skatinti bendravimą grupėje.

Kaip tai veiks?

Fizinio aktyvumo skatinimas: šokio-judesio terapijos užsiėmimai bus pritaikyti pagal mokinių amžių ir fizines galimybes. Tai puiki proga judėti, lavinti kūno lankstumą ir stiprumą.

Emocinis sveikatingumas: mokiniai mokysis atpažinti ir išreikšti savo emocijas per judesį ir muziką, kas prisidės prie jų emocinės gerovės.

Socialinių įgūdžių vystymas: dalyvaudami grupinėse terapinėse sesijose, mokiniai lavins komandinio darbo įgūdžius, bendravimą ir partnerystę.

Pritaikymas prie mokymo programos: paslauga gali būti pritaikyta prie esamų mokomųjų programų arba įtraukta kaip papildomas elementas, suteikiantis mokiniams daugiau įvairovės ir gyvybingumo.

Kodėl Pasirinkti Šokio-Judesio Terapiją:

Pritaikoma visoms amžiaus grupėms: neatsižvelgiant į mokinių amžių, ši paslauga gali būti pritaikyta visoms klasių grupėms.

Dėmesys individualiems poreikiams: suteikiame galimybę prisitaikyti prie mokinių poreikių ir individualių gebėjimų, užtikrinant, kad kiekvienas galėtų dalyvauti.

Skatinimas kūrybiškumui: šokio-judesio terapija puikiai tinka kūrybiškumo skatinimui ir saviraiškai, skatindami mokinius atrasti ir išreikšti save per judesį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Satyrinė agitacija pagal Kazio Binkio kūrybą Keistuolių teatras triukšmingai kviečia visus, išsiilgusius kandaus ir užkrečiančio lietuviško humoro, į siautulingai „rimtą“ spektaklį pagal Kazio Binkio satyrinę poemą „Raulas keliauninkas“. Atsispirdami nuo paties autoriaus žaismingo eiliavimo ir pasitelkdami savo jaunatvišką polėkį, Keistuolių jauniausiosios kartos aktoriai istoriją pasakoja šmaikščiai, žaismingai, beprotiškai energingai ir negailėdami gero žiupsnio sveikos ironijos. Poetizuota Lietuvos kaimo bernioko Raulo, iškeliavusio ieškoti laimės į pačią Braziliją, istorija su netikėtais siužeto vingiais kiekvieną privers iki ašarų pasijuokti ir susimąstyti apie amžinąją tiesą – kad ir kokia skalsi atrodytų duona svetur, savas kraštas – pats brangiausias! „Raulas keliauninkas“ – gera nuotaika net didžiausią bambeklį užkrečiantis spektaklis, skirtas kiekvienam – čia ir svetur gyvenančiam, teatru besibodinčiam ir jį mylinčiam, augančiam ir jau užaugusiam. Režisierius - Aidas Giniotis. Vaidina: Aistė Šeštokaitė, Diana Kamarauskaitė, Džiugas Širvys, Gintautas Ulmis, Lukas Auksoraitis, Lyja Maknavičiūtė, Matas Pranskevičius, Tautvydas Galkauskas ir Urtė Smulskytė. Trukmė: 1 h 15 min N-12


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Tai Antano Baranausko kūriniu “Anykščių šilelis” paremta teatralizuota edukacija, grindžiama patyriminio ir sužaidybinto mokymosi teorijomis, akcentuojančiomis aktyvų, įtraukų, besimokančiųjų individualius poreikius bei gebėjimus, atitinkantį turiningą ugdymo(si) procesą.
Kaip mokymo metodus edukatorius pasitelkia garsinį skaitymą, vaizdo medžiagos peržiūrą, muzikos įrašų klausymą, kūrybiškumą ugdančius simuliacinius žaidimus, teatro raiškos priemones ir improvizacijas.
Edukacijos turinys perteikiamas sužaidybinto mokymosi formomis: klausimų-atsakymų; diskusijų, dialogų ir komandinių varžytuvių principais. Tai inovatyvi veikla, kur per individualius  patyrimus ir simuliacinius žaidimus klasika tapęs literatūros kūrinys šiuolaikiškai pritaikomas integruotam gamtos, literatūros, istorijos ir meno pažinimui. Edukacijos turinys ir pasirinktos raiškos priemonės lavina pagrindinius  kūrybinio mąstymo įpročius - vaizduotę, smalsumą, atkaklumą, nuoseklią praktiką ir bendradarbiavimą.


Edukacinė programa „Keliauk su miško broliu“ (5-12 kl.)

Keliauk su miško broliu kartu ir patirk kupiną įdomių bei prasmingų veiklų nuotykį! Susitikime su partizanų istorijos rekonstruktoriumi, laisvės kovų atminimo puoselėtoju, žygeiviu – gyvai susipažinsite su laisvės kovų istorija. Edukatorius Jums praves visapusišką pilietiškumo pamoką, kurioje pasidalins autentiškais amžininkų prisiminimais, fotografijomis, praves partizaniškų dainų ratą, pakalbės apie laisvės kovotojų herojiškumo apraiškas, laisvės ir dekomkratijos siekį. Užsiėmime kiekvienas galės paliesti autentiškus partizanų buities daiktus, pasimatuoti partizanišką švarką, kepures, išmėginti rankų miklumą spausdinant sena spaudinimo mašinėle, pakilnoti ginklus, pažiūrėti su kariškais žiūronais, pavartyti autentišką dienoraštį ar paliesti archeologinius radinius iš partizanų bunkerio. Kartu pasiruošę ekipuotę, užsidėję partizaniškas kuprines ant pečių, pasiemę trispalvę į rankas, susigalvoję kiekvienas sau partizaniškus slapyvardžius, pasiėmę puodą maistui gaminti ir kitus būtinus partizaniškai iškylai daiktus – iškeliausime į nedidelį žygį, kurio metu aplankysime partizanų žūties vietas, miško brolių slėptuvę, kartu pasigaminsime partizanišką košę ir visapusiškai pamėginsime „išjausti?“ – kokia iš tiesų galėjo būti partizanų kasdienybė, darbas ir kova. Susitikimo metu vyks kūrybinės užduotys, ryšininkų raštelių slėpimas-atradimas, šauniausio jaunojo „partizano“ rinkimai. Jūsų laukia aktyvi, gyvybinga, žaisminga, informatyvi pamoka-kelionė į laisvės kovų istorijos pažinimą.


Kas slepiasi Ukmergės senamiesčio kiemeliuose? Apie ką prabiltų Ukmergės skulptūros, jei galėtų kalbėti? Kur slepiasi Vilkmergė? Orientacinis žaidimas „Vilkmergės beieškant" ves mokinius po Ukmergės miesto labirintą, įtrauks į kūrybiškas užduotis, supažindins su miesto legendomis ir pakvies pažvelgti į miestą visiškai kitaip! Kviesime atrasti vieną objektą po kito, kol surasime Vilkmergę!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Per užsiėmimą „Mokomės rašyti žemaitiškai“ supažindinama su įdomia ir archajiška žemaičių tarmės istorija, abėcėle, gramatika, rašybos, tarties principais. Spėliojama, ką galėtų reikšti vienas ar kitas žemaitiškas žodis. Pasitikrinimui, ką išmokome ir kaip supratome rašomas diktantas žemaičių tarme bei kuriamas trumpas eilėraštis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kam skamba žaibas? Edukacija su TESLA ritėmis

Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Net ir žaibas kuria muziką. Kai žaibas trenkia, jis skleidžia garsą, kuris turi tam tikrą natą. Žaibai „groja“ labai garsiai, tai galinga jėga, kuri yra stipresnė už mus, gal net šiek tiek gąsdinanti. Bet kai išmoksti valdyti žaibą – jautiesi drąsesnis ir supranti, kad net muzikavimas gali būti ekstremalus. Taigi, kam ir kaip skamba žaibai?

Vienas pavyzdžių galėtų būti Teslos ritės „žaibų“ kuriama muzika. „Dainuojanti“ Tesla ritė, kartais vadinama „dzeuzafonu“ (žaismingai pagerbiant Dzeusą, senovės graikų žaibo dievą) arba „muzikiniu žaibu“. Garsai, kurie išgaunami Teslos ritėmis, tai – garsai, panašūs į girdimą žaibo garsą iškrovos metu, tik jie pasitelkiami kūrinio melodijos atkartojimui.

Kaip tai vyksta? Prijungus Teslos ritę prie muzikos instrumentų ar kompiuterio, gaunamas netikėtas garsas – tarsi „dainuotų“ pati elektra. Padidinant arba sumažinant dažnį, „žaibo“ iškrova iš ritės išeina plėšydama orą skirtingais tonais, tarsi gamtoje greitai pasikartojantys griaustiniai. Beje, ritėse nėra nei garsiakalbių, nei specialiųjų garso ar žaibų vaizdo efektų.

Taigi, Teslos ritės dėka galima tiesiogine žodžio prasme groti žaibais. Mokiniai turės galimybę sugroti „duetu“ su viena galingiausių gamtos stichijų – žaibu. Edukacijos metu mokiniai išmoks, kaip Tesla ritės gali būti naudojamos kuriant muziką ir supras, kaip XX amžius muzikoje pasižymėjo eksperimentais su garsu, nes pokyčiai buvo tokie greiti ir įvairūs, kad nebesiformavo vieningesni muzikos stiliai.

Edukacijos metu mokiniai patirs, kad visa elektroninė muzika yra taip pat mokslas. Būtent elektroninė muzika, sintezatoriai pastūmėjo muzikus bei kompozitorius ieškoti autentiško garso ir dar negirdėto, naujai išgaunamo skambesio. Šias idėjas įgyvendinti turėjo nauji instrumentai.

Edukacijos metu bus vedama ir ekskurisją po Virsmo salę.


,,Camino Real“ – vieno garsiausių JAV dramaturgų Tenesio Williamso pjesė, kuri yra vis dar negirdėta Lietuvos teatre. Tai – mįslingas kūrinys, pralenkęs savo laikmečio dramaturgijos tendencijas. Pjesė savo amžininkų publikos buvo nesuprasta ir neįvertinta – būtent dėl šios ankstyvos nesėkmės šiuolaikinės dramos kontekste ji yra užmiršta ir retai statoma pasaulio scenose. Šiame kūrinyje atgyja daugybė kadaise garsių ir šiuo metu pasenusių literatūrinių veikėjų. Pjesėje, pasitelkdamas poetinę kalbą, T. Williamsas kalba apie užmarštį ir nereikalingumą, Dievo apleistus ar jį pamiršusius žmones. Kūrinyje veikia pramanyti personažai, kadaise garsūs literatūros herojai ar istorinės asmenybės, klaidžiojantys vietoje, egzistuojančioje už erdvės ir laiko ribų.
Tad šis spektaklis – puiki proga moksleiviams susipažinti su amerikiečių dramaturgija ir atgaivinti žinias apie ankščiau girdėtus literatūrinius herojus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas skirtas senojo Lietuvos amato (VIII-XVIII a.) - odininkystės ir senųjų odinių dirbinių produkcijos - pažinimui. Trumpos paskaitos metu supažindinama su odininkystės ir odinių dirbinių įvairove remiantis archeologiniais ir istoriniais duomenimis. Paskaitos metu naudojama vaizdo prezentacija ekrane bei gausi įvairių laikotarpių archeologinių radinių rekonstrukcijų kolekcija. Bus galima išmėginti įvairių odinių dirbinių rekonstrukcijas. Taip pat moksleiviai išmoks atkurtos viduramžinės odos pynimo technikos. Pagamins odinę "Draugystės apyrankę", kuria apsikeis su savo klasioku (-e).


Spektaklis „Vakaras G“, arba gyvūnai ir gyvenimai

Aktoriai Balys Ivanauskas ir Artūras Dubaka, pasitelkdami lietuvių rašytojų Sigito Gedos, Anzelmo Matučio, Mariaus Marcinkevičiaus, Almos Karosaitės, Justino Marcinkevičiaus eilėraščius ir savas istorijas iš vaikystės, sukūrė koncertą – spektaklį, kuriame pasakojant būtas ir nebūtas istorijas pasineriama į sapnų pasaulį. Čia, beleisdami savas dienas, kiškiai, karvės, karaliai patiria nuotykių ir (o kaip netikėta) keblių problemų, kurias spręsti reikia čia ir dabar. O ar pavyks?


Garsiausias visų laikų Lietuvos valdovas Vytautas Didysis buvo Vilniaus katedros geradarys, šios šventovės požemiuose jis palaidotas, čia įamžintas jo atminimas. Kviečiame vaikus susipažinti su žymiuoju kunigaikščiu, jo epocha, katedros paveldu. Edukacija susideda iš dviejų dalių: iš pradžių apžiūrima katedra, Vytauto atminimo ženklai, požemiai, o antrojoje dalyje vaikai žiūri specialiai sukurtą animacinį filmuką, sprendžia interaktyvų dovanų galvosūkį, dėlioja katedros konstruktorių, bando suprasti, kaip ji atrodė prieš 600 metų. Klasė fotografuojasi su teminiais atributais, dalyviai apdovanojami prizais. Programa skirta 1–4 klasių mokiniams.


Klaipėdos miesto savivaldybės koncertinė įstaiga Klaipėdos koncertų salė

,,Žaismingos muzikos orkestras" kviečia visus pašokti! Šoksime įvairius šokius: klasikinį valsą, baletą, sambą, fokstrotą... Palyginsime ir išsiaiškinsime kuo jie skiriasi ir kodėl šokti gali būti taip smagu! Žinoma, šokėjams pritars nuostabus ir žavingas Klaipėdos kamerinis orkestras. Ateikite ir gyvai pabandykime pašokti.


Paslaugos tikslas – ugdyti kompetencijas: kritinio mąstymo, kultūrinę, kūrybiškumo, pažinimo, socialinę, emocinę ir sveikos gyvensenos.

Paslaugos uždaviniai: supažindinti su Balio Sruogos asmenybe ir kūryba, plėsti kultūrinį dalyvių akiratį, supažindinti su tarpukario modernizmo stiliumi, gyvenimo ir buities realijomis; sustiprinti socialinius įgūdžius, savimonę, skatinti bendradarbiavimą.

Edukacinio užsiėmimo dalyviai susipažins su namų šeimininkų  biografija, apžiūrės įdomų tarpukario modernizmo namą ir autentiškus kambarius, baldus, įsimins interjero detales, turės galimybę išvysti garsių dailininkų (Adomo Galdiko, Antano Žmuidzinavičiaus ir kt.) paveikslus.

Antroje edukacinio užsiėmimo dalyje moksleiviams kortelėse pateikiami klausimai-mįslės apie muziejuje „pasislėpusius“ eksponatus. Dalyvių tikslas - įminti mįslę (atspėti, koks tai eksponatas), surasti jį muziejaus erdvėse ir padėti prie jo kortelę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Spektaklis “Nojaus laivas” Spektaklis „Nojaus laivas“ – tai teatro kalba labai vaizdingai, įdomiai papasakota Šventame Rašte, Pradžios knygoje aprašytą Didžiojo tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istoriją. Dievas dėl žmonių nedorumo planavo milžinišku potvyniu sunaikinti Žemę, tačiau tarp visų žmonių atsirado vienas vyras Nojus, kuris rado malonę Dievo akyse. Nojui buvo duoti nurodymai suręsti didžiulį laivą į kurį turėjo tilpti ne tik Nojaus žmona bei trys jo sūnūs su žmonomis, bet ir visų žemėje gyvenančių gyvūnų, paukščių ir roplių poros. Nojus –mūsų visų propropro... prosenelis, supermenas, didvyris išsigelbėjęs nuo tvano. Biblinė pasaulio tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istorija atskleidžiama aktoriui vartant ir komentuojant nuostabiais raštais ir piešiniais išmargintos didelės bei paslaptingų kertelių turinčios knygos puslapius. Kartais iš jų išnyra vis nauji personažai: žmonės, gyvūnai, paukščiai, ropliai, laivo korpuso detalės, ar teksto nuotrupos. Piešiniuose ir tekstuose tarsi senoviniuose papirusuose ar olose išraižytose ornamentuose suskamba visiems gerai žinoma Šventojo Rašto istorija. Orginaliai, jautriai. Spektaklio kūrėjai: Dailė - Liuda Liaudanskaitė Muzika - Mantas Joneikis Režisūra - Kamilė Kondrotaitė Vaidina- Liudas Vyšniauskas


Šiaulių miesto kultūros centras "Laiptų galerija"

Nuolat kintančiame, technologijų bei socialinių tinklų pasaulyje ŠMKC „Laiptų galerija“ kviečia prisiminti bei pažinti senąsias tradicijas. Edukacijoje „Iš kur atsiranda spalvos?“ jaunieji jos dalyviai ne tik skatinami prisiminti senuosius, tradicinius bendravimo būdus – atvirlaiškius – bet ir iliustruoti juos pasitelkiant priemones iš gamtos – gyvas gėles ir augalus.

Edukaciją sudaro 3 dalys:
	1. Tuo metu eksponuojamos parodos kūrinių analizė
	2. Dažų atsiradimo ir gamybos technologijos bei atvirlaiškių istorija
	3. Praktinė dalis

Pirmojoje dalyje vaikai supažindinami su tuo metu „Laiptų galerijoje“ eksponuojamais meno kūriniais. Didžiausias dėmesys sutelkiamas į paveikslų spalvas, tekstūrą, faktūrą ir dažus. Kviečiama pamąstyti, kokius jausmus sukelia vienos ar kitos spalvos, kokias reikšmes jos suteikia meno kūriniui.

Teorinėje dalyje keliaujama dailės ir dažų istorijos labirintais nuo Akmens amžiaus iki šių dienų. Jaunieji menininkai sužino, kuo piešdavo pirmykščiai žmonės, kaip atsiranda spalvos ir kaip jas galima išgauti pačiais netikėčiausiais būdais. Tuo pat metu edukatorius atskleidžia, kokią reikšmę anksčiau turėjo dabar jau daugelio užmirštas atvirlaiškis. Kodėl jis „atviras“? Kokią žinutę skleidžia? Kodėl būtina išsaugoti senąsias atvirlaiškio rašymo tradicijas?

Praktinė dalis skirta atvirlaiškio gamybai. Edukacijos dalyviai savomis rankomis gamina atvirlaiškius, juos dekoruoja piešdami augalais, įvairiausiomis gėlėmis, turinčiomis intensyvų pigmentą – kuria savitą meno kūrinį. Padabinus atvirlaiškį paveikslėliu, vėliau jame rašomas laiškas pasirinktam adresatui. Galiausiai atvirlaiškis užtvirtinamas pašto ženklu ir iškeliauja vykdyti savo „užduoties“.

Edukacijos metu vaikai skatinami atvirlaiškius ir kolekcionuoti, dovanoti, tarpusavyje keistis šiais mažos formos meno kūriniais. Ateityje žadama surengti vaikų pagamintų atvirlaiškių parodą, tokiu būdu skatinant jaunuolius kurti, piešti, tapyti bei, žinoma, rašyti!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


„Žvaigždžių skliauto“ paslaptys. Seniausi gamtiniai laiko ir erdvės matai NAUJA PATIRTIS! Nuo 1996 m. „Lietuvos ryto“ dienraštyje kasmėnesines žvaigždėto dangaus apžvalgas rašantis etnokosmologas Jonas Vaiškūnas įvairaus amžiaus moksleiviams vaizdžiai ir išraiškingai pristatys dangaus šviesulių vaidmenį laiko ir erdvės matų ištakoms šalia Observatorijos bei Lietuvos Etnokosmologijos muziejaus įrengtoje „Dangaus stebykloje“ bei įspūdingame naujai įkurtame „Žvaigždžių skliauto“ kupole. „Žvaigždžių skliauto“ kupole supažindinimas su dangumi bus iliustruojamas vaizdais, nuotraukomis, muzika ir įspūdinga aplinka. Etnokosmologas J. Vaiškūnas nepaprastai įtraukiančiai perteiks žinias apie ryškiausius dangaus šviesulius ir jų reikšmę susidarant šiuolaikinėms laiko matavimo priemonėms – laikrodžiui ir kalendoriui bei pačiai laiko ir erdvės sampratai. Pasakojimas vyksta gamtoje bei kupole ir esant giedrai nakčiai, ir kai oras apniukęs – tai susitikimui ne kliūtis!


Etnokultūros paveldas Dieveniškių krašte 9-12 kl.

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Dieveniškių istoriniame regioniniame parke vyrauja gatviniai kaimai su rėžine žemėvalda, gausu pilkapių ir pilkapynų. Priešpaskutinio ledyno atridentų stambių, nuo senų senovės mitologiniais pasakojimais ir legendomis apipintų akmenų.
Dieveniškių istorinio regioninio parko ekspozicijoje "Etnokultūros paveldas" dalyviams pateikiama žodiniais pasakojimais ir vaizdinėmis priemonėmis - išmaniuosiuose terminaluose laukia gausa vaizdinės ir garsinės informacijos, yra įrengti kiekvieną temą atitinkantys informaciniai stendai.  9-12 klasių moksleiviai išgirs legendų, mitų apie mitologinius akmenis, apie tūkstantmetę istoriją menančius ąžuolus. Po vienu iš jų rastą grybą rekordininką, kuris įrašytas į Lietuvos rekordų knygą. Sukaupta etnokultūros paveldo ekspozicija leis iš arčiau susipažinti su senąja kaimo žmonių buitimi, padėsiančia geriau pažinti kultūros turtus. Edukacijos dalyvių lauks, komandinė veikla, orientavimosi žaidimas, spėlionės, kryžiažodžiai ir kitos užduotys.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


"Baltų Žemės ženklai: Dievaičio Kalvelio kalvė

Edukacijoje susipažinsime su Dievaičiu Kalveliu ir jo dieviškąja kalve, vaikams suprantama kalba kalbėsime apie senuosius Lietuvos amatininkus: kalvius, dailides, stalius, batsiuvius, odininkus ir kt. Nagrinėsime metalų rūšis ir savybes, paplitimą ir vietoves visame pasaulyje. Sužinosime žodžių priekalas, pleištras reikškmę. Edukacijos atliksime eksperimentą su vandeniu, geležimi ir magnetu, pabaigoje, , aptarsime, ką išmokome ir sužinojome.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kodėl dauguma Čiurlionio paveikslų šiandien yra pakeitę spalvas? Kodėl jie tokie trapūs? Apžiūrėję originalius paveikslus ir sužinoję kaip jie yra saugomi, užsiėmimo dalyviai visus atsakymus suras patys. Praktinėje užsiėmimo dalyje galėsite išbandyti tokias kreideles ar dažus, kokius naudojo Čiurlionis ir sužinoti kaip šis žymus dailininkas komponuodavo ir dėliodavo formas popieriaus lape – pagal išsitrauktą atsitiktinę užuominą kiekvienas galės pats pabandyti sudėlioti čiurlionišką siužetą.


Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas. Supažindinti mokinius su knygos formos kaita nuo ritininės iki kodeksinės.
Uždaviniai.
1. Aptarti knygos formos kaitą istoriniame kontekste.
2. Susipažinti su knygrišio instrumentais ir dekoravimo priemonėmis.
3. Įgytas žinias pritaikyti rišant ir dekoruojant knygelę.

Užsiėmimo pradžioje mokinius kviečiame į diskusiją, kokia knygos forma patogesnė: ritininė ar kodeksinė. Išsiaiškinsime su mokiniais knygos formos raidą nuo ritininės iki kodeksinės istoriniame kontekste. Aptarę kiekvienos knygos formos pliusus ir minusus, mokiniai apžiūrės vieną įdomiausių muziejuje esančių eksponatų – „Amžinosios Rambyno kalno knygos“ kopiją.  Suprantama, jums kilo dar daugiau klausimų apie knygos istoriją, knygrišio amatą. Tik atvykę į Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejaus edukacinius užsiėmimus galėsite daug sužinoti ir patirti, išbandyti ir sukurti. Sužinosite iš ko ir kaip buvo rišamos knygos, kokia buvo jų reikšmė ir paskirtis. Sužinosite naujų knygrišystės sąvokų, terminų, susipažinsite su knygrišio įrankiais, pritaikysite juos praktiniame darbe. Praktinės užduoties metu įsirišite knygelę dos-a-dos būdu. Lavinsime mokinių vaizduotę ir kūrybiškumą mokydami knygos dekoravimo paslapčių. Supažindinsime su autentiškomis auksavimo priemonėmis ir įrankiais. Sudarysime galimybę patiems dekoruoti knygelės  viršelį auksavimo būdu.
Kuo daugiau sužinome, tuo platesni mūsų kūrybiškumo laukai!


Ekskursija „Pasisvečiuokite bajoriškame dvare“

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Kviečiame aplankyti unikalų, ryškų, elegantiškąjį Kuršėnų dvarą! Atvykusių laukia nauji atradimai, žavingas gamtos peizažas bei dvaro istorijos pažinimas – visa tai praturtins jūsų mintis ir širdis. Ekskursijos metu aplankysite restauruotą ponų namą, kuriame galėsite pasijusti tikrais dvarininkais ir pažinti jų gyvenimą iš arti: išklausydami, išbandydami, prisiliesdami.


Edukacija „Meniškosios smegenys“ (1 žingsnis)

Edukacijos metu lektoriai padeda vaikams atrasti kūrybiškumą mus supančioje kasdienybėje, paskatina vaikus ieškoti bei atrasti kūrybinių idėjų, analizuoti meną iš įvairių ugdymo dalykų perspektyvų (tarpdiscipliniškumas), išnaudojant savo smegenų supergalias. Svarbu motyvuoti vaikus domėtis, bandyti naujus dalykus, nebijoti klysti, kaupti žinias ir tai įmanoma padaryti pasitelkiant paprastus metodus - žaidimus, istorijas, palyginimus, vaidybą. Tai pačios natūraliausios žmogaus meniškųjų smegenų mokymosi ir vystymosi formos. Edukacijoje vaikai per palyginimus, istorijas sužinos daug naudingos informacijos apie smegenis. Pasitelksime pojūčius (skonį, klausą, lytėjimą, uoslę), žaisime žaidimus, spėliosime, ragausime ir per tai perteiksime informaciją apie prevencines priemones, kurios kiekvienam iš mūsų yra be galo reikalingos, norint išlaikyti smegenis sveikas. Per potyrius vaikai gaus ilgai išliekančias žinias. Edukaciją pabaigiame juoko doze, nes juokas atpalaiduoja ir skatina kūrybiškumą. Vaikams įdomu užsiimti bendra veikla, patiems bandyti perteikti savo mintis meninėmis priemonėmis, o tai skatina ne tik kūrybinį mąstymą, bet ir domėjimąsi kultūros ir meno reiškiniais. Per kūrybines veiklas galime lengviau pamatyti, kaip viskas yra susiję t.y. mokykliniai dalykai ir naujos disciplinos (pvz., neuromokslas), o pasakojimo formos, žaidimo elementai yra tiesioginis kelias į mokinių širdis ir protus. Tai pagyvina visą mokymosi procesą įtraukiant tiek mokinius, tiek ir mokytojus, bei sustiprinant tarpusavio ryšį.


Keramikos edukacija „Molio pašnekesiai“ 5-12 kl.

Keramikos edukacinė programa ,,Molio pašnekesiai“ .
Programos pradžioje apžvelgsime keramikos raidą, susipažinsite su lietuvių liaudies lipdymo, dekoravimo tradicijomis, technikomis. Programa pritaikyta 5-12 kl. mokiniams, ,  pagal amžių, gebėjimus, specialiuosius gebėjimus, poreikius. Kuriant tradicinius keraminius indus, figūrėles ar kitokios paskirties darbelius, svarbu išlaikyti tradicijas: formas, spalvas, ornamentus. Stengsimės tradicijas tęsti, tačiau kiekvieno mokinio kūrybiškumas, jo supratimas, gebėjimas interpretuoti savaip, visada bus palaikomas, kiekvieno vidinis pasaulis yra kitoks, ir tai yra neatsiejama žmogiškoji vertybė. Lipdysime iš raudono, gelsvo, balto molio, taip pat šamoto. Lipdysime iš molio virvelių, formuosime darbus iš molio rutulio, konstruosime iš iškočiotos molio plokštės, junksime įvairias technikas .Darbo pradžioje nutarsime kokią techniką ir kokį molį naudosime užsiėmimo metu. Dekoruosime įvairiais būdais, taip pat archainiais motyvais – linijomis, taškeliais, spiralėmis, įspaudais, bei savo sukurtais dekoro elementais ir ornamentais. Sužinosite kas yra juodoji keramika, archajiškoji raugo technika. Sužinosite kas yra glazūra, angobas, kam ir kaip naudojami. Pilnai užbaigti darbus, reikalingi du užsiėmimai. Pirmojo užsiėmimo metu lipdysime savo kūrinį, jį puošime ornamentais, detalėmis, išdžiovintus darbus išdegsime specialioje krosnyje. Antro susitikimo metu vyksta glazūravimas, po glazūravimo darbai išdegami dar kartą , po išdegimo darbai keliauja pas autorius. Vieno užsiėmimo trukmė 90 min. Po edukacijos , mokiniams bus lengviau suprasti apie keramiką, jie turės žinių apie lipdymo, dekoravimo, darbų džiovinimo, degimo specifiką. Susipažins su keramikos dirbinio komponavimo principais. Molis - reikšminga priemonė, kūrybiniams, meniniams gebėjimams, estetikai ugdyti. Padės suprasti lietuvių liaudies meną, tautos paveldą, jo prasmę, išlikimo ir palikimo vertę. Skatins kurti gražų pasaulį.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Šioje edukacijoje mokiniai sužinos apie iš Vokietijos kilusio architekto Karlo Lorenco XIX a. projektuotų pastatų (rūmų, oficinų, pagrindinių vartų) architektūros ypatybes, kam jos buvo naudojamos. Dvaro viduje pamatys pagal išlikusią istorinę medžiagą restauruotas pokylių salę ir biblioteką; susipažins su atkurtomis autentiškomis detalėmis (gipso lipdiniais, medžio drožiniais ir kt.).
Praktinėje dalyje mokiniai galės pasijusti restauratoriais – pasirinkę tam tikrą formelę, pritaikytą gipso lipdiniams lieti, turės galimybę patys iš gipso išlieti salės puošybos elementą (augalinį motyvą, ornamentą ir pan.), kurį parsivežę papuoš namus.


Lietuviška tapatybė (išvažiuojamoji edukacija)

Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Edukacija kalba apie mūsų identitetą. Edukacijos metu dalyviai skatinami permąstyti susiformavusį požiūrį apie tapatybės ribas: atsakyti sau, kas yra lietuviška, o kas ne, kas yra neliečiama, o kas kvestionuojama? Į šiuos klausimus padės atsakyti Dainiaus Liškevičiaus, Ksenijos Jaroševaitės, Šarūno Šimulyno, Leono Striogos, Petro Rimšos kūryba.
Žiūrėdami  D.Liškevičiaus videoperfomansą „Kleksas/ Restartas“ 2000, analizuosime kūrinį pagal pasiūlytą metodiką (ką jaučiu, ką matau, kaip tai interpretuoju).  Būtent videoperfomanso interpretacija tampa diskusijos objektu ir asmeninio požiūrio į meno kūrinį raktu.
Per meno kūrinio pažinimą bus plečiamas ne tik dalyvių kultūrinis laukas, ugdoma kultūrinė patirtis, bet pasiekiamas ir psichologinis efektas: dalyviai yra skatinami formuluoti ir reikšti savo nuomonę, išsakyti mintis, reflektuoti savo potyrius, emocijas. Meno kūrinys šioje edukacijoje yra tik priemonė arba forma savirefleksijai: kalbėdamas apie meno kūrinį, dalyvis iš esmės kalba apie save.
Siūloma edukacija  yra aukštos meninės ir kultūrinės vertės, joje naudojamos šiuolaikiškos raiškos ir komunikavimo formos, įtraukiančios visus veikloje dalyvaujančius. Jos metu pristatomi vieni garsiausi Lietuvos menininkai bei jų darbai. Edukacijos metu keliami nepatogūs klausimai skatina dalyvių kritinį mąstymą ir praplečia pilietiškumo suvokimo ribas.


Edukacijos metu supažindinsime vaikus su popieriaus istorija. Perdirbsime jau panaudotą popierių ir pagaminsime naują pridėdami įvairių žolelių. Iš pasigaminto popieriaus sukursime naują meno kūrinį, kurį vaikai pasiims.


Pomanderio kūrimas – užburiantis ir kvapnus eksperimentas. Jau Viduramžiais Europoje kvapnieji pomanderiai išplito aukštuomenėje ir buvo nešiojamami kaip kvapnieji papuošalai, demonstruojant savo galią ir turtus. Lietuvos karalienė Morta, gražioji Barbora Radvilaitė ir kiti valdovai puikavosi kvapniaisiais papuošalais.
Kvapų pagalba keliausime laiku ir į skirtingus žemynus - uostysime iš skirtingų regionų atkeliavusius aromatus, kuriuos uodė Kleopatra, Avicena ir Lietuvos karalius Mindaugas. Edukacinės programos metu derinsime ir analizuosime natas, susipažinsime su parfumerijos pradmenimis. Kiekvienas mokinys kurs asmeninį pomanderio aromatą, ir kvapų pagalba kurs savo pasakojimą, viziją ir nuotaiką. Kiekvienas mokinys išsineš kvapnų papuošalą, kurio galės pasipuošti pats arba naudoti kaip namų kvapuką.


Jono Šliūpo muziejus ir jo kiemas slepia daugybę įdomių istorijų. Smalsu, kokių? Kviečiame į orientacinį žaidimą, kuriame jas pasakos ir į praėjusį laiką nukels čia vaikystę praleidęs pirmojo Palangos burmistro sūnus Vytautas. Tiesa, keliauti kartu su juo mums prireiks laiko mašinos, nes Vytauto vaikystę ir mūsų dienas skiria šimtas metų ir daugybė naujovių. Pasitelkę vieną iš jų – savo mobiliajame telefone įdiegtą lobių paieškos programėlę, įgysite galių pamatyti ir suprasti, kaip pasikeitė – o gal liko visai toks pat – mūsų pasaulis. Tapę praeities detektyvais, orientaciniame žaidime ieškosite Vytauto vaikystės istorijų, kurias paslėpėme muziejaus kieme.  Jas atradę – atliksite smagias užduotis ir, rinkdami lobio taškus, rungsitės dėl nugalėtojo titulo.

Atradimo džiaugsmą sustiprins žaidimo programėlėje vaiko balsu įgarsintos ir iliustruotos, Vytauto Šliūpo prisiminimais papildytos istorijos. Jos leis mažajam žaidėjui nepažinų tarpukarį pamatyti vaiko akimis, o su istorijų herojumi užmegzti jaukų asmeninį ryšį.
Žaidime gali dalyvauti ir judėjimo negalią turintys asmenys, nes stotelės išdėstytos kieta danga dengtoje muziejaus teritorijoje, jos nereikalaus pakilti laiptais, o laimėtoju taps nebūtinai tas, kuris žaidimo užduotis įveikė greičiausiai, bet tas, kuris jas įveikė teisingai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Skaitmeninė kompetencija


Viešoji įstaiga "Kultūrinių projektų centras"

KINO DIRBTUVĖS MOKYKLOJE. Šios kino dirbtuvės skirtos 5-12 kl. mokiniams. Dirbtuvių metu moksleiviai patys patirs kaip žingsnis po žingsnio gimsta filmas, susipažins su kino kūrimo pagrindais ir etapais, kino žanrais, profesijomis, dramaturgijos principais, kino kalbos elementais ir išmoks juos atpažinti kine. Užsiėmimai yra labai interaktyvūs ir įtraukiantys visus moksleivius. Pagal dėstytojų pateiktas dramaturgines ir kino kalbos užduotis, nedidelėse komandose moksleiviai kurs trumpas istorijas, pieš kadruotes, režisuos, vaidins, filmuos, montuos ir padedami kino profesionalų, kurs savo trumpus filmus. Dirbtuves veda pripažinti ir charizmatiški kino režisieriai Andrius Blaževičius, Marat Sargsyan ir kt., turintys ilgametę darbo su vaikais ir jaunimu patirtį. Dėstytojai su dirbtuvėms reikalinga papildoma technika atvyks į bet kurią Lietuvos mokyklą. Šių dirbtuvių tikslas yra pasitelkiant kiną, kaip priemonę, ugdyti moksleivių estetinį skonį, kūrybingumą, meninius gebėjimus, vizualinį raštingumą, kritinį mąstymą, formuoti bendravimo ir bendradarbiavimo įgūdžius, naudojant interaktyvius ir kūrybiškumą skatinančius mokymosi metodus. Gyvenant šiuolaikiniame pasaulyje, kuriame nuolatos generuojamas neperetraukiamas informacinis srautas, vizualinis raštingumas tampa vis svarbesnis šiandieniniame kontekste, tiek suvokiant meno kūrinius, tiek ir įvairias medijas. Kadangi kinas ir bendrai vaizdinė informacija yra didelė šiuolaikinės kultūros dalis, svarbu mokyti vaikus suvokti šios meno formos ir informacijos kūrimo procesą. O audiovizualinio turinio kūrimas yra vienas iš būdų padėti jiems tai suprasti. Buvimas „kitapus ekrano“ – iš pirmo žvilgsnio žaismingoje aplinkoje – suteikia patrauklų mokymosi metodą, tampant aktyviais jo kūrėjais ir naudotojais. Šios trumpos 3,5-4val. Trukmės kino dirbtuvės leidžia kūrybiškai ir žaismingai susipažinti su kino ir audiovizualinio turinio kūrimo procesu. Pažadame, jog įspūdžių, naujų patirčių ir žinių gaus kiekvienas!


MEDIJŲ OPERA - nauja, patrauklu ir įdomu

Lietuvos profesionaliosios operos 100-meiui skirta įstabioji Giuseppe Verdi „Traviata“, talentingų jaunosios kartos kūrėjų įvilkta į naujausių išraiškos technologijų – medijų operos – drabužį. Analogų Lietuvoje, o gal ir pasaulyje neturintis medijų operos spektaklis žavi netikėtais technologiniais sprendimais: čia nematysite gyvų solistų, o dramatiška Violetos ir Alfredo meilės istorija per valandą papasakojama ant tam tikrų objektų rodant vaizdo projekcijas ir skambant Lietuvos šimtmečio balsams – pradedant legendinių dainininkų Kipro Petrausko, Elenos Kardelienės, Elenos Čiudakovos ir baigiant Virgilijaus Noreikos, Vytauto Juozapaičio ir kitų. Taigi ši medijų opera kartu yra ir modernus paminklas pirmajai „Traviatai“, kuria prasidėjo profesionaliosios Lietuvos operos istorija. Kodėl tuomet jaunai valstybei buvo labai svarbi kultūra? Kodėl, atrodytų, neturint nei reikiamų žmogiškųjų, nei finansinių išteklių buvo ryžtasi steigti savą, lietuvišką operos teatrą, užuot pasitenkinus gastroliuojančių užsienio trupių spektakliais? Kodėl net 82 metus gruodžio 31 d. publika būdavo kviečiama į „Traviatą“ švęsti Lietuvos operos gimtadienio ir kodėl ši prasminga tradicija nutraukta valstybei atgavus nepriklausomybę? Kas buvo Lietuvos profesionaliosios operos kūrėjai ir kodėl savotišku talismanu mums tapo aštuonioliktoji Giuseppe Verdi opera „Traviata“? Atsakymus į šiuos ir kitus klausimus padės rasti medijų opera „Traviata“ ir jos idėjos autorės, kompozitorės, Lietuvos muzikos ir teatro akademijos profesorės Audronės Žigaitytės-Nekrošienės įžanga apie „Traviatos“ ištakas, istorines sąsajas, naujosios versijos kūrimo iššūkius. Medijų operos kūrėjai: Koncepcijos autorė – Audronė Žigaitytė, režisierė – Marija Simona Šimulynaitė, vaizdo instaliacijų autorius – Rimas Sakalauskas, garso režisierius – Giedrius Litvinas, scenografė – Vita Eidimtaitė. Garso takeliui panaudoti archyviniai įrašai (1931, 1953, 1955, 1957, 1958, 1988 m.)


Užsiėmimo metu kiekvienas kurs savo išskirtinį dizainą ant pasirinkto tekstilės gaminio (maišelio ar sutraukiamos sportinės kuprinės). Pamokos pradžioje iš arčiau susipažinsime su tekstilės dekoravimo galimybėmis, technikomis, naudojamomis priemonėmis ir įrankiais. Sukursime savo unikalų dizainą, kurį kiekvienas perkels ant pasirinktos drobės-tekstilės gaminio. Visomis priemonėmis pasirūpiname. Atsižvelgiant į mokinių amžių bei įgūdžius, turimas žinias ir galimybes priimti ir suvokti informaciją, programa yra pritaikoma skirtingų gebėjimų vaikams (mokiniams), parenkami temų bei dekoruojamų objektų sudėtingumo lygiai.


Edukuokimės muziejuje išmaniai! Derindami tradicijas ir modernumą siūlome edukacinę programą „Išmanyk Maironį“. Kaip viskas vyksta? Moksleiviai, lankydami memorialinį Jono Mačiulio-Maironio butą, išklauso trumpo ir įdomaus edukatoriaus pasakojimo apie svarbiausias poeto gyvenimo detales, savarankiškai apžiūri Maironio biografijos ir kūrybos ekspoziciją. Pasisėmę žinių ar atgaivinę jau turimas, keliauja į edukacinę klasę pasitikrinti, kaip išmano Maironį. Moksleiviai kviečiami dalyvauti viktorinoje, kupinoje skirtingo tipo (vaizdiniai, taip / ne, su pasirinkimo variantais...) ir sudėtingumo klausimų. Edukacija vyksta naudojant išmaniąsias technologijas ir „Kahoot“ programėlę: klausimai pateikiami išmaniojoje lentoje, o atsakymai pildomi planšetėse – moksleiviai pasiskirsto komandomis ir bando greičiau nei kiti įveikti pateikiamus klausimus bei užduotis. Išmokti kažko naujo ar įtvirtinti sukauptas žinias dar niekada nebuvo taip smagu ir išmanu!


Koncertinė įstaiga Šiaulių valstybinis kamerinis choras "Polifonija"

Muzikinės edukacijos ciklas „Senoji Europos ir Lietuvos dvarų muzika“ simboliškai žymi choro „Polifonija“ kelio pradžią, todėl šios programos pagrindas – naujai prikelti, šiauliečių kolektyvo atlikti XVI a. - XVII a. kompozitorių kūriniai. Įdomu tai, kad šių muzikos kūrėjų gyvenimai, likimai ir kūrybiniai keliai vienaip ar kitaip susiję su Lietuva ir jos valdovais. Muzikinės edukacijos metu mokyklinio amžiaus vaikai yra supažindinami ne tik su muzikiniais kūriniais ir jų atlikimu, bet ir su tuometinėmis Senosios Europos ir Lietuvos aktualijomis ir gyvenimo subtilybėmis. Kelionėje laiku vaikai sužinos, kad Lietuvos didikai ir jų atžalos buvo pasklidę po visą Europą, kad Lietuvos didysis kunigaikštis ir Lenkijos karalius buvo Ispanijos karaliaus pusbrolis, giminiavęsis su visais Europos monarchais. Bus priminta, kokia muzika žavėjosi Radvilos, Jogailaičiai, kokie svetimšaliai kompozitoriai dirbo Lietuvoje, ko nuvykę į kitus Europos kraštus klausėsi Lenkijos-Lietuvos karaliai. Edukacijos vedėjas Sigitas Vaičiulionis supažindins su XVI a. - XVII a. Lietuvoje skambėjusiais vokalinės muzikos žanrais: madrigalu, motetu ir kt. Kultūrinės edukacijos tikslai: • Formuoti aktyvaus dalyvavimo Lietuvos kultūriniame gyvenime įgūdžius; • Sudaryti galimybes mokiniams pakartoti, įtvirtinti ir plėsti žinias, gautas muzikos pamokose, vadovaujantis bendrąja mokymo ir ugdymo programa; • Formuoti mokinių įgūdį teorines žinias taikyti praktiškai.


Eksperimentų laboratorija - trispalvės iššūkis

Tikslas - supažindinti vaikus su Lietuvos trispalve vėliava, jos spalvų reikšme ir istorija bei kitais šalies simboliais, suteikiant jiems galimybę kurti trijų spalvų ,,šlyktuką".

Uždaviniai:
1) Supažindinti vaikus su Lietuvos vėliavos istorija ir simbolika;
2)Supažindinti su šalies vertybėmis ir kultūra;
3)Sukurti Lietuvos trispalvės ,,šlykštuką";
4)Leisti vaikams būti kūrybingais, eksperimentuoti su skirtingomis spalvomis ir formomis, siekiant sukurti originalius trispalvius ,,šlykštukus".

Smagi edukacija "Eksperimentų laboratorija - iššūkis trispalvė" skirta 1-4 klasių mokiniams ir turi tikslą supažindinti juos su Lietuvos trispalve vėliava, jos spalvų reikšme, istorija ir kitais šalies simboliais. Šio užsiėmimo metu vaikai ne tik išmoks apie Lietuvos kultūrinę paveldą, bet ir dalyvaus įdomiose veiklose, kurios skatins jų kūrybiškumą ir mokymąsi.

Programos eigą sudaro trys pagrindiniai žingsniai:

Simbolių istorijos pažinimas: pradėsime nuo paties pradžių - vaikai susipažins su Lietuvos trispalve vėliava ir kitais simboliais, kurie atspindi šalies kultūrą ir istoriją. Jie sužinos, ką simbolizuoja trispalvės spalvos - geltona, žalia ir raudona, ir kaip šios spalvos atspindi lietuviškas vertybes. Tai padės jiems giliau suprasti, kodėl šios spalvos yra svarbios Lietuvos kultūroje.

Kūrybinis užsiėmimas: po istorinės dalies vaikai pradės kurti trijų spalvų "šlykštuką." Jie naudos geltoną, žalią ir raudoną, kad suformuotų vėliavos spalvas. Tačiau neapsiribos tik tuo - jie taip pat kūrybiškai dekoruos savo "šlykštukus".

Eksperimentai su ,,šlykštukais": paskutinis žingsnis - įdomus eksperimentų etapas. Vaikai atliks "burbulų iššūkį," eksperimentuodami su savo "šlykštukais" ir kurdami burbulus bei juos stebėdami.

Edukacija truks iki 45 minučių ir vyks adresu Giraitės g. 2, Klaipėda. Tai puiki proga praturtinti vaikų žinias apie Lietuvos kultūros ir istorijos bruožus, taip pat skatinti jų kūrybiškumą ir eksperimentavimo troškimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Perskaitęs duok kitam (išvažiuojamoji paslauga)

Tai edukacinis užsiėmimas apie herojišką žmogaus teisių ir laisvių gynimą, apie politinio ir socialinio teisingumo siekį, apie didžius, bet kuklius asmenis ir jų veiklas, prilygstančias nuotykių romanų ar veiksmo filmų siužetams. Čia skleidžiasi nemaža sovietų okupacinio režimo istorijos Lietuvoje dalis ir pristatomi neginkluotojo pasipriešinimo dalyviai – antisovietinio pogrindinio leidinio „Lietuvos Katalikų Bažnyčios kronika“ kūrėjai, leidėjai ir platintojai, – kurie visomis išgalėmis kovojo prieš totalitarinio blogio apraiškas ir siekė atkurti Lietuvos laisvę. Jie – dabarties kartoms bylojantis pavyzdys, ugdantis sąmoningą ir socialiai atsakingą, pilietišką asmenybę.


Vos kelių metų vaikas jau geba atsakyti į klausimą „kokia čia spalva?“. Bet spalvų ir atspalvių pasaulis – kur kas sudėtingesnis nei gali pasirodyti iš pirmo žvilgsnio. Visatoje egzistuoja tūkstančiai spalvų ir atspalvių! O taip pat ir daugybė būdų, kaip spalvas išgauti bei jas paversti dažais.

ŠMKC „Laiptų galerija“ kviečia vaikus ne tik tyrinėti paslaptingą spalvų pasaulį, bet ir tapti jaunaisiais išradėjais – edukacijos „Dažų prigimtis“ metu patiems pasigaminti dažus iš natūralios kilmės priemonių: prieskonių, augalų, akmens dulkių ir kt.

Edukaciją sudaro 3 dalys:
1. Edukatoriaus pristatomų meno kūrinių analizė
2. Dažų atsiradimo ir gamybos technologijos istorija
3. Praktinė dalis

Pirmojoje edukacijos dalyje jaunuoliai supažindinami su „Laiptų galerijos“ edukatoriaus atsivežtais meno kūriniais. Edukacijos dalyviai kviečiami atkreipti dėmesį į paveikslų spalvas, faktūrą, tekstūrą,  kokios kilmės dažais sukurti darbai.

Teorinės dalies metu vaikai leidžiasi į tolimus istorinius vingius, kurie veda nuo senų senovėje stulbinamai tiksliai urvuose pavaizduotų gyvūnų, piešimo anglimi, tapymo ochra, dažų naudojimo Antikos, Viduramžių, Renesanso epochose, iki šių dienų meno atlikimo technologijų ir net dirbtinio intelekto galimybių.

Praktinės užduoties metu vaikai tampa išradėjais ir kuria unikalius dažus pasitelkdami natūralios kilmės priemones: prieskonius (ciberžolę, paprikų miltelius, karį ir kt.), daržoves (kopūstus, burokėlius ir kt.), augalus ir gėles, kreidą, akmens dulkes bei įvairiausias kitas netikėtas priemones, kurios maišomos su vandeniu, augaliniu aliejumi, kiaušinio baltymu. Vėliau pagamintais dažais edukacijos dalyviai laisva forma tapo ant drobių.

Edukacijos tikslas – skatinti jaunimą išreikšti savitumą, prisiminti senąsias tradicijas, susipažinti su šiuolaikinėmis tendencijomis, meno priemones atrasti mus supančioje kasdienėje aplinkoje. Vaikai edukacijos metu išmoksta ne tik tapymo paslapčių, bet ir bazinės dailės istorijos.


Spektaklis „Antraplaniai“: Karo Ukrainoje atspindžiai Lietuvoje

Dokumentinis spektaklis „Antraplaniai“ nukelia į 2022 metų pavasarį, kai Rusijos invazija į Ukrainą sukrėtė pasaulį. Spektaklio centre – paprasti Lietuvos gyventojai, kurie tapo karo kaimyninėje šalyje liudininkais. Per tikrus jų pasakojimus atskleidžiame karo poveikį Lietuvos visuomenei: nuo savanoriškos pagalbos, savanorystės prasmės, problemų iki asmeninių sukrečiančių išgyvenimų ir emocinių iššūkių.

Spektaklio pavadinimas „Antraplaniai" - žodis, anglų kalboje yra „supporting role", o tai reiškia, jog aktorius antrame plane - palaikantis ir jo funkcija yra padėti atsiskleisti pirmame plane esančiam aktoriui. Taigi, kaip teigia dramaturgė M. Baranauskaitė pasirinkusi šį pavadinimą, aktoriai yra kaip ir lietuviai, kurie padeda pagrindiniams aktoriams, tai yra ukrainiečiams. Spektaklyje karą norima parodyti iš kelių perspektyvų, o tai - lietuvių susidūrimas su karu ir jo poveikis (ekonominis, socialinis, psichologinis ir t.t.).

Proceso metu M. Baranauskaitė ir režisierė Loreta Vaskova apklausė dvidešimt žmonių: savanorių, psichologų, karo medikų, vairuotojų, muzikantų ir kt. Tokia spektaklio tema kviečia moksleivius pažvelgti kitu žvilgsniu ir kelti klausimą kaip karas veikia antrame plane likusius ir tiesiogiai nedalyvaujančius žmones? Dokumentinis spektaklis „Antraplaniai" reflektuos karo Ukrainoje temą ir narplios savanorystės temą, pagalbos suteikimo ir įsitraukimo temas. Spektaklio metu keliami klausimai: kokia - mūsų pagalba?Kur yra pagalbos ribos? Ką suteikia savanorystė? Kaip tvarkytis su emociniais iššūkiais kritinėse situacijoje?

Po spektaklio, keliami probleminiai klausimai, diskutuojama su mokiniais ir ieškoma sprendimų. Mokiniai diskusijos metu, užduodant klausimus moderatoriui skatinami reflektuoti savo patirtis ir kt.

Kūrybinė spektaklio komanda: Loreta Vaskova, Šarūnas Januškevičius, Taura Kvietinskaitė, Monika Baranauskienė, Laurynas Kamarauskas, Viktorija Venskutė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Animacijos triukai - sužinok ir pamatyk!

Nuo pat neatmenamų laikų žmonės troško atgaivinti piešinius. Optinių triukų pagalba jie sukurdavo stulbinančią iliuziją. Įdomiausi animacijos atsiradimo ir vystymosi faktai, animacijos triukai, optiniai žaislai ir kaip juos pasigaminti namuose,  pasirinkto animacinio filmo žiūrėjimas kino salėje ir jo aptarimas – visa tai edukacijos „Animacijos triukai – sužinok ir pamatyk!“ metu. Edukacijos metu moksleiviai susipažins su animacijos raidos istorija, išmoks skirti animacijos žanrus, praplės savo kultūrinį akiratį, ugdys kūrybiškumą, mokysis analizuoti, kritiškai mąstyti, diskutuoti. Iš anksto bus galima pasirinkti norimą žiūrėti animacinį filmą iš pateikto sąrašo.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Sunaikintos praeities pėdsakais — senosios evangelikų-liuteronų kapinės

Senosios evangelikų – liuteronų kapinės, tarsi muziejai po atviru dangumi, vertinga Mažosios Lietuvos architektūrinio, istorinio, kultūrinio palikimo dalis. Tai valstybės ir tautos turtas, viena svarbiausių dvasinių ir materialinių vertybių. Aprėpianti religinių apeigų vietas, istorinę vertę turinčius objektus, paminklus, kapines ir mirusiems pagerbti skirtas vietas. Todėl siekiant ugdyti pažangią visuomenę, labai svarbu užtikrinti kultūrinio paveldo apsaugą ir išlikimą. Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus siūlo kultūrinę edukacinę programą, kurios metu dalyviai lankydamiesi Bitėnų-Užbičių ir Bitėnų -Šilėnų senosiose evangelikų -liuteronų kapinėse, susipažins su Mažosios Lietuvos kapinių įrengimo ypatumais, paminklinių ženklų gamybos ir statymo tradicijomis. Aplankys žymių Mažosios Lietuvos visuomenės ir politikos veikėjų amžino poilsio vietas, susipažins su jų gyvenimais ir nuveiktais darbais. Pasitelkiant įvairias pagalbines priemones išmoks skaityti epitafijas ant senųjų benykstančių paminklų. Sužinos kas yra kenotafai ir kur galbūt buvo paslėptas Napaleono lobis. Šios programos metu mokiniai įtraukiami į ugdymosi procesą, supažindinami su senųjų liuteroniškųjų kapinių mažosios architektūros paveldu, etnokultūra ir istorinėmis Mažosios Lietuvos asmenybėmis. Ši programa padės mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir bendrąsias kompetencijas, bei ugdyti pilietinį ir etnokultūrinį – istorinį sąmoningumą. Istorinis pasakojimas bus papildytas vizualine medžiaga: senovinėmis nuotraukomis, graviūromis, sentencijomis. Kultūrinės edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma pagal amžiaus grupę.


Kvapų geografija – užburiantis eksperimentas, įdomus ir atpalaiduojantis procesas, kuris sujungia žinias ir kūrybiškumą.
Edukacinės programos metu degustuosime skirtingų natų kvapus, kalbėsime apie jų kilmę, augalų augimvietes ir savybes. Burtai nulems į kurį geografinį žemyną keliausime ir tuomet jau leisime fantazijai įsisiūbuoti. Kuo kvepia Europos miestai ir kaimai? Kaip kvepia atogražų miškai, o Nilo slėnis? Galiausiai grupėse kursime kvapo formulę ir išgausime unikalų aromatą. Kiekvienas dalyvis pagamins ir namo nešis namų kvapą - suvenyrą, pakvėpintą sukurtu aromatu.


Tekstilės dekoravimas, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas". Jo metu supažindinama su audinių dekoravimu, bei suteikiama galimybė patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje piešiama dažais, pagalbinėmis priemonėmis dekoruojama medžiaga ir kuriamas maišelio dizainas puoštas nuotaikingais personažais. Kūrybiniai rezultatai visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima sukurti labai gražų darbelį, kuris bus ir daugkartinio panaudojimo, taip prisidedant prie gamtos saugojimo.


Edukacinė ekskursija „Laikinosios sostinės gatvėmis“

Kaip atpažinti tarpukario modernizmo pastatus? Į kokius kultūros renginius buvo kviečiami Laikinosios sostinės gyventojai? Koks buvo mėgstamiausias visų trijų Lietuvos tarpukario prezidentų patiekalas? Kodėl Kaunas buvo vadintas Mažuoju Paryžiumi? Kur Lietuvoje pirmą kartą suskambo tango melodijos? Į šiuos ir dar daug įdomių klausimų atsakymus išgirsite ekskursijos „Laikinosios sostinės gatvėmis“ metu. Pagrindinis edukacinės ekskursijos tikslas – interaktyviais metodais supažindinti moksleivius su tarpukario laikotarpiu Kaune. Ekskursijos uždaviniai: sudominti mokinius Laikinosios sostinės modernistinės architektūros elementais bei tarpukario kultūros aspektais; pateikti įdomių faktų apie žymias, reikšmingas tarpukario asmenybes; perteikti tarpukario miestiečių kasdieninio gyvenimo ypatumus; pasitelkiant mokinių pastabumą, įtraukti juos į miesto ir istorijos tyrinėjimą bei ieškoti teisingų atsakymų į pateikiamus klausimus. Ekskursijose naudojami metodai: gyvas pasakojimas istorinėje aplinkoje (Kauno Naujamiestyje), papildomas temine vizualine medžiaga (architektūros pavyzdžiai, archyvinės nuotraukos, to laikmečio daiktai), garsiniais elementais (išgirstama tarpukario laiku grota muzika), gastronominiais elementais (ragaujama) ir interaktyviomis užduotimis, klausimų atsakymų žaidimais, žemėlapio pažinimu. Siekiama, jog po ekskursijos mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie Laikinąją sostinę, gebėtų atpažinti įvairius jos istorijos ir kultūros elementus, suvoktų išlikusias vertybes, būtų motyvuoti toliau tyrinėti ne tik Kauno, bet ir savo gyvenamosios vietovės aplinką.


Literatūrinė edukacija su Igne Zarambaite „Manęs nėra“

Literatūrinėje edukacijoje bus remiamasi Ignės Zarambaitės kūriniu „Manęs nėra“. Knygoje pasakojama apie berniuką Motiejų, kuris netikėtai sužino, jog turės mažą broliuką. Deja, jis nė kiek nenudžiunga. Jam kur kas labiau norėtųsi šuns! Mažylis atima visą tėvų laiką, tad Motiejus pasijunta nereikalingas. Netrukus sugalvoja planą, kaip tai ištaisyti... Tai žaisminga ir tuo pačiu jautri istorija apie naujo šeimos nario atsiradimą ir kylančius iššūkius.

Susitikimo metu pasitelkus informacines technologijas, vaizdines priemones bus atskleistas autorės sumanymas, perteiktos knygos kūrimo subtilybės. Dalyviai pamėgins susitapatinti su Motiejumi, ištyrinėję tekste ir iliustracijoje slypinčias detales bandys suprasti, dėl ko jis nerimauja. Aptars situacijas, kada patys jautėsi tokie pat vieniši, nesuprasti. Tuomet drauge atras geriausią išeitį, kad Motiejus vėl jaustųsi svarbia šeimos dalimi. Už įdomiausias idėjas – staigmena!

Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai atvaizduos savo šeimą, kurs atvirukus.

Užsiėmimą ves rašytoja, edukatorė Ignė Zarambaitė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Muzikinė pasaka „Kaip ežiukas chorą būrė“

Tai muzikinė pasaka apie vienišą ežiuką, išėjusį į mišką ieškoti linksmumo. Pagrindinis herojus sutinka  daug dainuojančių žvėrelių. Susidraugavęs
ir supratęs, kas tai yra choras ir kaip smagu visiems kartu dainuoti, ežiukas pats užsinori tokį suburti. Jis sukviečia draugėn miško gyventojus ir po visą pavasarį trukusių repeticijų uždainuoja...
Edukacijos metu linksmas daineles atliekantys miško žvėreliai kviečia vaikučius drauge keliauti per visus keturis metų laikus. Žaisminga forma pateiktame spektaklyje – edukacijoje vaikai sužino, kas yra choras, solistas, akompaniatorius, dirigentas, aktorius, choras „Polifonija“, pamato, kaip iš tiesų vyksta užkulisinis choro darbas.
Renginį veda valstybinio Šiaulių dramos teatro aktorius Vladas Baranauskas.
Dainelių atlikėjas – Šiaulių valstybinis kamerinis choras ,,Polifonija".
TIKSLAS: Nuo mažens puoselėti chorinį meną, jo sklaidą, rūpintis chorinio meno tradicijų Lietuvoje išsaugojimu, pristatyti vaikams jų amžiaus grupei keliamus reikalavimus atitinkančius, profesionaliai atliekamus kūrinėlius, kūrybiškai ir žaismingai perteikti muzikines ir teatrines kultūros ir kūrybos vertybes. Skatinti mokinių norą pažinti muzikinę kultūrą ir domėtis skirtingais kultūriniais reiškiniais, didinti kultūrinį sąmoningumą, plėsti supratimą apie kultūrinės raiškos ir komunikavimo formas, skatinti pajusti, suvokti bei vertinti meną.
UŽDAVINIAI: Supažindinti ikimokyklinukus ir pradinukus su profesionaliu soliniu ir choriniu dainavimu, instrumentiniu grojimu, dirigavimu, sceniniu judesiu, teatro menu, praturtinti mažuosius žiniomis ir nauja patirtimi.
Lavinti moksleivių meninės saviraiškos gebėjimus ir vaizduotę.
Suteikti vaikams galimybę patirti daug teigiamų emocijų ir įgyti naujų patirčių.
Per menines ir kultūrines veiklas ugdyti moksleivio savivertę ir motyvaciją, pasitikėjimą savimi.
Žaidimų pagalba įtraukti vaikus į edukacijos veiklą, ugdyti socialinius įgūdžius: gebėjimą bendrauti ir bendradarbiauti.


Saulius Petreikis. Edukacinis koncertas „Senieji instrumentai“ (9-12 kl.)

Kompozitoriaus multiinstrumentalisto Sauliaus Petreikio edukacinis koncertas „Senieji instrumentai“ – tai gyva ir nuoširdi pažintis su unikaliu Lietuvos bei užsienio šalių muzikinį paveldu, turtinga instrumentine baze bei spalvingu jos skambesiu. Mūsų muzika Pasaulyje išsiskiria savitu atlikimu, kompozicijomis ir kūriniais, žavinčiais Pasaulio ("world") muzikos mylėtojus. Koncertuose S. Petreikis rengia teatralizuotus muzikinius pasirodymus, kuriuose apjungia interaktyvius pasakojimus, tradicinį muzikos skambesį ir šiuolaikines improvizacijas, bei pristato šiuolaikinę senųjų Lietuvos bei užsienio šalių instrumentų istoriją. Klausytojai juose gali gyvai pamatyti ir išgirsti daugiau nei 30 instrumentų unikalia kolekciją, kurią kompozitorius kaupia visą savo gyvenimą.


Edukacinis spektaklis „Ten, kur miega žuvys“

Edukacinis spektaklis "Ten, kur miega žuvys" vaikams
provokuos dialogui ir kvies pažinti savo elgesio pasekmes gamtai, ypatingai planetos vandenynams. Kūrybiniais
metodais lavins vaikų atidą ir aplinkosauginę savimonę ir pateiks sprendimus rūpintis mus supančia aplinka:
rūšiuoti atliekas, mažinti vartotojišką kultūrą, atsakingiau įsigyti naujus daiktus, senus daiktus pritaikyti pakartotiniam
panaudojimui. Pagrindiniai veikėjai savo kelyje susidurs su vaikams gerai pažįstamais daiktais: žaislais, baldais,
rūbais, vienkartine šventine atributika, išmaniais elektriniais įrenginiais ir kt., bei per jautrų santykį su jais ir supančia
aplinka, padės vaikams suprasti aplinkosaugos svarbą.


Įdomiai ir praktiškai apie klimato kaitą ir atliekų perdirbimą

Šiuolaikinio žmogaus užduotis – savo buvimu ir veiksmais išsaugoti žemės planetą. Lengvai, žaismingai ir kūrybiškai vaikai susipažins su klimato kaita, atliekų kultūra, rūšiavimo nauda, praktiškai išbandys atliekų perdirbimą.
Atnaujindami nebenešiojamą rūbą patirsime kūrybinį eksperimentą, lavinsim meninę raišką ir vaizduotę, auginsim motyvaciją, džiaugsimės savo ir klasės draugų darbu.


Kūrybinės gaminio-žaidimo dirbtuvės, tai - įdomi patirtis, kūrybiškas atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Kryžiukai-nuliukai". Jo metu pristatomas žaidimas, jo taisyklės ir suteikiama galimybė patiems išbandyti praktiškai, t. y. kiekvienam susikurti savo žaidimą. Pamokoje piešiama, liejami dažai, dekoruojamas medžiaginis maišelis, piešiame žaidimo "lenta", sukuriamos medinės savito dizaino "figūrėlės". Gal Jūsų kryžiukai-nuliukai taps augalu ar gyvūnu? Ženklu? O gal dar kuo? Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą kelioninį žaidimą, kuris džiugins ne vienerius metus, bus lengvai transportuojamas, detalės nepasimes ir primins gerą laiką su klasiokais. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Neturint jokių dizaino ar tapybos pagrindų, galima sukurti labai gražų žaidimą.


Trakų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Pirmąsias užuominas apie Lentvario vietovę randame prieš 600 metų kronikoje. Lentvario miestas susikūrė XIX a. antroje pusėje prie pastatytos geležinkelio stoties, netoli Lentvario dvaro, tuo metu priklausiusio grafui Tiškevičiui. Interaktyvus Lentvario miesto  objektų žemėlapis kviečia aplankyti istorinius, meninius ir kultūrinės vertės objektus bei miestą garsinančius žmones. Žemėlapis sudarytas iš 32 QR kodų. Maršruto metu aplankomi objektai: Grafų Tiškevičių dvaras, Dvaro parkas, Baltasis šilkmedis, Račkūnų kapinių koplyčia, Timofėjaus dvaras (liaudies meistro Timofėjaus Ževžikovo namas), Lentvario miestas ir naujos erdvės ir kt. Prie kiekvieno objekto rasite trumpą aprašymą, vaizdo įrašų, nuotraukų. Aprašymams buvo panaudota Lentvario bibliotekoje sukaupta kraštotyrinė medžiaga apie miestą. Maršrutas įveikiamas  naudojant komunikacijos priemones t. y mobiliuosius įrenginius. Maršruto ilgis 5-6 km. Trukmė: 2 val.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


„Dratinis“ herojus – lėlininko S. Ušinsko kūrybos motyvais

Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

“Dratinis” herojus – tai smagus užsiėmimas ne tik supažindinantis vaikus su lėlių teatro aktoriais, marionetėmis ir įžymiu jų kūrėju Stasio Ušinsku, bet ir sudarantis galimybę kiekvienam moksleiviui susikurti savo “dratinį” (vielinį) herojų.

Užsiėmimu metu kalbėsime apie tai, kaip veikia marionetės, o papildytos realybės pagalba net pamatysime iš ko padarytos unikalios S. Ušinsko marionetės. Aiškinsimės kad yra aktoriaus kostiumas ir kuo jis svarbus. Išrinksime savo “dratinio” herojaus kostiumo spalvas ir patys jį susisuksime. Užsiėmimo pabaigoje net pabandysime suvaidinti trumpą spektakliuką.

Užsiėmimas vyks Lietuvos nacionalinėje Martyno Mažvydo bibliotekos kūrybinėse dirbtuvėse PATS SAU, kuriose  gausu įvairiausių medžiagų ir įrankių kūrybinių polėkių įgyvendinimui. Taigi vizitas į edukaciją kartu bus ir galimybė praplėsti suvokimą ir žinias, kaip funkcionuoja ir kokias paslaugas teikia biblioteka.


„Pažink Lietuvos bokštus su STEAM veiklomis“ edukaciniuose užsiėmimuose mokiniai susipažins su seniausiais Lietuvos bokštais. STEAM veiklų metu bus apjungta Lietuvos istorija, paveldas, kultūra, šiuolaikinė ir senovinė architektūra. Edukacinių veiklų metu mokiniai statys savo įsivaizduojamus bokštus, bus supažindinti su inžinerijos pradmenimis, pasitelks kūrybiškumą, vaizduotę ir meninius gebėjimus. Mokiniai mokysis bendrauti ir bendradarbiauti, dirbti komandose, ugdys lyderystės įgūdžius. Per smagias veiklas, mokiniai patirs istorijos, kultūros, pilietiškumo dermę, įgys gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, patirs pažinimo, bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.


Tikslas: Sukurti skirtuką iš džiovintų augalų.
Uždaviniai: 1. Supažinti su plokščiosios floristikos viena iš rūšių - skirtuku. 2.  Susipažinti su augalų skirtų plokštiems darbams džiovinimo ypatumais. 3. Išmokti sukomponuoti augalus.
Edukacijos metu aptariama skirtukų paskirtis, jų įvairovė. Papakojama, kad skirtukai iš augalų priskiriami plokščiosios floristikos rūšiai. Pasiaiškinama, kas yra floristas, koks jo darbo pobūdis. Išsiaiškinus darbo etapus, atkreipus dėmesį į darbo ypatumus, mokiniai kuria savo kompoziciją iš duotų medžiagų.  Skirtukai įlaminuojami. Mokymų metu mokiniai pasidarys kelis skirtukus, kuriuos pasiliks sau.
Baigus kurti aptariamas gautas rezultatas, kaip ir kas pavyko, ko tikėjosi, aptariamas darbų savitumas ir individualumas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Šiuolaikinis menas mus stebina  naujovėmis ir vis labiau populiarėja dviprasminių vaizdų kūriniai, kurie savitai siekia sutrikdyti žiūrovą parodyti daugiau negu tikimasi, tokiu būdu yra skatinama naujai pažvelgti į meno sukeliamą poveikį, jo padarinius ir patyrinėti poveikio rezultatus. Viena iš šiuolaikinio meno formų yra  Iiuzijų menas. Tai magiškas tikrovės atspindys. Edukacijos metu jaunasis žiūrovas bus supažindintas su šiuolaikiniu iliuzijos menu, atsiradimo istorija, magiškų triukų technikomis, magijos personažo kūrimu.  Edukatoriaus pagalba bus kuriamas bendras pasirodymas, kuriuo metu dalyviai atras būdų, kaip išreikšti save, suteiks jėgų perlipti per save ir įveikti baimes. Drauge dalyvaudami kūrybos procese visi taps labai artimi.
Edukacija baigiama refleksija, kuri padės mokiniams susieti ankstesnes žinias su naujomis, taip pat bus kalbama su mokiniais ką jie jautė, ką jie naujo atrado, ko išmoko. Tokiu būdu mokiniai bus skatinami daugiau mąstyti ir domėtis, pergalvoti ką tik įgytas žinias ir potyrius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ekskursija laivu Dreverna-Juodkrantė-Dreverna V-XII kl.

Audiogido tikslas - supažindinti su Drevernos kaimo, Juodkrantės etnine archtektūra, kilme. Ekskursijos laivu po Kuršių marias tikslas - supažindinti su šio krašto unikalia gamta. Paskaitos metu moksleiviai praplės savo žinias apie vieną iš terorizmo apraiškų - piratavimą pasaulio vandenyse. Tokiu būdu norime prisidėti prie smurto bei nusikalstamumo ir jo sukeltų mirčių skaičių visame pasaulyje aktyvaus piratavimo zonose mažinimo.Pažintis su laivavedžio profesija vidaus vandenų laivybos taisyklėmis. Juodkrantėje aplankys unikalų skulptūrų parką ir dendroliginį taką. Prieš ar po ekskursijos yra galimybė užlipti į Drevernos apžvalgos bokštą ir pasigrožėti iš aukštai Kuršių Nerija.


Kalėdinis burbulas ir kitos istorijos...

Edukacijos „Kalėdinis burbulas ir kitos istorijos ...“  įtraukiančios istorijos vers suklusti, kaip metams bėgant eglė keitė savo apdarus, kodėl Kalėdų rytą tarp eglės šakų vertėtų ieškoti rauginto agurkėlio, kas vadinama „kugel“ ir kodėl jais puošti eglę buvo vienas vargas? Koks  karalienės Viktorijos ir jos vyro princo Alberto vaidmuo šiame kontekste? Beje, apie reformacijos pradininko M. Liuterio vaidmenį šiose istorijose taip pat sukurtos legendos.  Įdomu, koks vaidmuo kalėdinių papuošimų istorijoje tenka amerikiečių išradėjui T. Edisonui ir jo bendražygiui E. H. Džonsonui ar mūsų klasikui A. Baranauskui?
Edukacijos dalyviai kurs kalėdinį papuošalą „burbulą“. Jį dekoruos audiniu ir kitomis priemonėmis. Pasirinktinai bus galima dekoruoti ir kitą šventinį dekoro elementą (eglutę, angeliuką ir kt.).
Tikslas – pažinti ir puoselėti kultūros paveldą, tautines vertybes.
Uždaviniai:
1.	Naudojantis Galerijos inovatyviomis, skaitmeninėmis priemonėmis, suteikti edukacijos dalyviams naujų kultūrinių – meninių žinių bei malonių potyrių;
2.	Ugdyti bei tobulinti asmeninę, pažinimo, pilietiškumo, socialinę ir emocinę, kūrybiškumo, kultūrinę bei komunikavimo kompetencijas;
3.	Formuoti edukacijos dalyvių pozityvų požiūrį į skirtingų pasaulio kultūrų paveldą bei tradicijas;
4.	 Skatinti tradicijų saugojimą ir perdavimą ateinančioms kartoms;
5.	Per edukacinį užsiėmimą dalyviams padėti atpažinti, susieti naujai įgytas žinias ar patirtis su jau turimomis, formaliojo ugdymo metu įgytomis, žiniomis ir įgūdžiais.

 Refleksija bus vykdoma interaktyvaus žaidimo metu, o sukurtas kalėdinis papuošalas liks puikus priminimas apie papročių tęstinumą, jų išsaugojimą ir tvarumą bei kūrybiškumą.
Priemonės:
Išmani lenta, planšetės, putplasčio burbulai, audinys, popierius, veltinis, žirklės, virvelės ir kt.


Užsiėmimo dalyviai supažindinami su lietuvių paprotinės dailės kūriniais – šiaudiniais sodais, dekoratyviniais dirbiniais iš šiaudų, eglutės žaislais. Prieš pristatant šiaudinių sodų pynimo papročius, supažindinama su darbui naudojama medžiaga – rugio, kviečio, miežio ar avižų šiaudais, aptariamas jų paruošimo laikas bei laikymo sąlygos. Užsiėmimo metu bus demonstruojami šiaudiniai sodai bei žaislai eglutei, aptariamos šiaudinių dirbinių panaudojimo galimybės tradicinėje ir šiuolaikinėje kultūroje. Įgytas žinias dalyviai įtvirtins kurdami šiaudinio eglutės žaisliuko interpretaciją arba sodo detalę – reketuką.


Kokią galią turi mums pasakojamos istorijos? O nepapasakatos? Kiek mūsų istorijos yra galingos? Išmokite kaip per istorijas (tautosakos, asmenines ir pan.) galite kalbėti jums aktualiomis temomis, išreikšti nuomonę, bei skatinti diskusiją ar net revoliuciją! Dirbtuvių metu praplėsime jaunuolių akiratį ir sustiprinę pasitikėjimą savimi įkvėpsime saviraiškai. Lavindami
komunikacijos, kūrybiškumo ir kritinio mąstymo įgūdžius, komandose įveikdami netikėtus bei smagius iššūkius. Siektini
rezultatai: 1. Moksleiviai pastebės aplink juos esančias istorijas ir pradės jas kritiškai vertinti; 2. Moksleiviai žinos istorijos
elementus; 3. Moksleiviai gebės patys kurti ir pasakoti įtraukiančias istorijas. Norite, kad jaunuoliai mokytųsi smagiai ir
prasmingai? Susisiekime!

Emilijos P. atsiliepimas:
Šie mokymai pakeitė mums, mokiniams, žinomą ,,mokymų" žodžio reikšmę. Supratau, jog mokymai ne tik klausimas ir
skaidrių žiūrėjimas, o kai kas įdomiau. Vieni įdomiausių mokymų, kokius kadanors esu turėjus. Puiki kompanija, labai
įdomi programa ir labai smagiai praleistas laikas, įgyta naujų žinių ir pilna įspūdžių. Ačiū!


Priešistorė, dinozaurai ir aš (Google karta)

Edukacija pasitelkiant šiuolaikines technologijas supažindins jaunimą su priešistore. Tai archeologinis patyrimas pasitelkiant jaunimo geriausią draugą – mobilųjį telefoną. Naudodami vaizdines priemones edukacijos dalyviai supažins su Mezazojaus era, kurios metu ir gyveno dinozaurai. Edukacijos metu moksleiviams pateikiama ne tik sausa istorija apie pasaulio formavimąsi ir tuo metu egzistavusius gyvius, bet ir įdomūs faktai, suteikiantys dalyviams pažinimo džiaugsmą.

Po  Mezozojaus eros pristatymo, klasė padalijama į kelias komandas.  Joms duodami mobilieji telefonai su užuominomis. Dalyviai turi per tam tikrą laiką naudojantis GPS bei išmaniojo programėle rasti visus kodus. Spręsdami užduotis  moksleiviai susipažįsta su dinozaurais, jų egzistavimu bei ypatumais.

Edukacijos metu bus ugdomas komandinis darbas, stiprinantis bendradarbiavimo, bendravimo, sąmoningumo bei kūrybiškumo įgūdžius.  Norėdami kartu pasiekti rezultatų, dalyviai turės padėti tiems komandos nariams, kuriems seksis prasčiau. Ir žinoma, didžiausia paskata, radus visas užuominas, gauti apdovanojimą. Ateik ir išbandyk savo proto ir kojų miklumą edukacijoje „Priešistorė, dinozaurai ir aš (google" karta)“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Bohemiškasis Vilnius (Nuotolinė paslauga)

„(...) ir tarp tų tūkstančių, dešimčių tūkstančių miestų yra vienui vienas, vienintelis miestas, kuris yra tavo, kurį susirasti – tai susirasti save.“ Valdas Papievis. Kas bendra tarp bažnyčios, bravoro ir Dalai Lamos; prezidentūros, beprotnamio ir šunų; pagonių, bordelių ir Puškino senelio? Į šiuos ir panašius klausimus atsakoma „Bohemiškojo Vilniaus“ virtualių pasivaikščiojimų metu – miesto paveikslas čia piešiamas neįprastais rakursais – per čia gyvenusių ir veikusių bohemiečių vardus ir istorijas. Maršrutai vinguriuoja nuo siauriausių gatvelių iki giliausių požemių; nuo apgriuvusių celių iki modernių interjerų ir kas kartą būna vis kitokie, keičiami priklausomai nuo susirinkusių moksleivių amžiaus ir spontaniškų improvizacijų. Organizuojamas virtualus-interaktyvus turas su žaidimais ir viktorinomis. Edukacijas parengė poetas ir tarpdisciplininių menų kūrėjas Julius Žėkas; baigęs skulptūros, fizikos, lietuvių filologijos, literatūrologijos, kultūros vadybos ir politikos studijas; kuriantis, organizuojantis ir kuruojantis įvairius kultūros ir meno bei neformaliojo švietimo projektus; jau daugiau nei 20 metų vedžiojantis žmones Vilniaus gatvelėmis ir skiepijantis jiems poetišką miesto dvasią.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šiuolaikiniam jaunimui nebeužtenka formalių žinių. Išvažiuojamieji, aktyvieji mokymosi metodai suteikia laisvės mokinių minčių išraiškai, provokuoja kūrybiškus atsakymus, moko bendrauti ir bendradarbiauti. Edukacija „Pasaulio tyrinėjimas  Babilono soduose“ susideda iš dviejų dalių: I dalis teorinė(30 min) ir praktinė (50min) . Teorinėje dalyje edukatorė pasitinka mokinius, papasakoja apie  netradicinę edukacijos vietą, išskirtinumą bei paskirto juos grupėmis su juos lydinčiais asmenimis(I grupė tyrinėja istorinius kultūrinius objektus iš keturių pasaulio žemynų: Afrikos, Azijos, Europos ir Australijos. Mokiniai pamatys garsųjį Sidnėjaus operos teatrą, romantiškąjį Trevi fontaną, Londono tiltą, Berlyno Brandenburgo vartus,  Triumfo arką, Cheopso piramidę, Kabančiuosius Babilono sodus ir daugelį kitų, o II grupė tyrinėja Babilono sodų botanikos augmeniją - preciziškai suformuotų topiarių,  gėlių  ir dekoratyvinių medžių kompozicijas, jų kilmę, prieskoninių ir daržinių augalų įvairovę bei panaudojimo galimybes). II praktinėje dalyje abi grupės paskirstomos į 4 grupeles, kurios pagal tyrinėtą aplinką turi išspręsti sudarytus galvosūkius, taip užtvirtinamos žinios, o edukacijos pabaigoje abejų grupių atstovai papasakoja apie tyrinėtus objektus, pasikeičia įdomiausiais faktais siekiant atsiskleisti kiekvieno mokinio individualumą bei įgyti reikalingų jiems gyvenime žinių ir įgūdžių. Po šios edukacijos  mokiniai pažvelgti į mus supantį pasaulį kitomis akimis – tai lyg geografijos, istorijos ir biologijos pamokos kitaip.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Muzikinis koncertas „Nuotaikinga popmuzikos istorija”

XX amžiaus populiariosios muzikos raida yra labai įvairi ir įtraukia daugybę skirtingų muzikos stilių ir žanrų. Šis amžius atnešė revoliuciją muzikos pramonėje – technologinės naujovės ir socialiniai pokyčiai, kurie turėjo didelę įtaką populiariosios muzikos vystymuisi. Muzikinio edukacinio koncerto metu papasakosime moksleiviams XX a. populiariosios muzikos gimimo ir raidos istoriją. Koncerto metu moksleiviai girdės gyvai atliekamą XX a. popmuziką. Muzikinę kelionė pradėsime nuo regtimo, o po to seks džiazas, rokenrolas ir Elvis Presley, neapsieisime be The Beatles ir The Rolling Stones, o tada rokas ir disko muziką.. Ir tai dar ne viskas. Šis koncertas bus nuostabi muzikinė kelionė po XX a. su visiems gerai žinoma ir mylima popmuzika. Šio koncerto metu moksleiviai ne tik klausysis gyvai atliekamų populiariosios muzikos kūtinių, bet susipažins su muzikinėmis priemonėmis, kurios leis geriau suprasti popmuzikos žanrų ypatumus ir šiuolaikinės muzikos kalbą. Moksleiviai girdės The Beatles, Rolling Stone, Michael Jackson, Bob Marley, Frank Sinatra, David Bowie, Pharrell Williams ir kitų populiariosios muzikos atlikėjų kūrinius. Koncertas truks 60 minučių. Koncerto metu moksleivius skatinsime aktyviai bendrauti, užduoti ir atsakyti į klausimus. Moksleiviai mokinsis identifikuoti ir suprasti skirtingus muzikos stilius, muzikinius elementus, tokius kaip melodija, harmonija, ritmas ir formos. Šis edukacinis koncertas ugdys  moksleivių kritinį mąstymą ir gebėjimą analizuoti muziką.


Svečiuose pas muzikos instrumentus (išvykstamasis visoje Lietuvoje, išskyrus Kauno m. ir Kauno raj. sav.) 5-8 kl.

Kaip skamba styginiai, pučiamieji, mušamieji instrumentai? Kiek pavadinimų turi smuikas? Kokiais instrumentais galima išmatuoti autobusą? Iš ko pagaminti instrumentai? Užsiėmimo metu susipažinsite su svarbiausiais simfoninio orkestro instrumentais, jų rūšimis, ypatumais, taip pat turėsite unikalią galimybę patys jais pagroti!
Mokiniai susipažįsta su klasikiniais vakarų styginiais, pučiamaisiais ir mušamaisiais instrumentais, pažįsta skirtingus grojimo būdus, išmoksta apibūdinti instrumento tembrą, jo savybes. Mokiniai turi galimybę muzikuoti drauge su kitais ir patirti bendrumo jausmą. Tinkamas: muzikos programos žinioms pasikartoti, pagilinti ir praplėsti.
Užsiėmimas gali būti pritaikomas vaikams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius vaikus informuoti užsakymo metu.
Paslauga teikiama visoje Lietuvoje (išskyrus Kauno miestą ir rajoną). Minimalus užsakomų užsiėmimų skaičius - 2 užsiėmimai, vedami vienas po kito, minimalus asmenų skaičius vienoje grupėje - 25.


Tai edukacinis užsiėmimas, kviečiantis moksleivius ir mokytojus nusikelti į istorinį, neturintį precedento Lietuvos valstybės intensyvios raidos laikotarpį, traktuotiną kaip unikalią istorinę galimybę, kuria sėkmingai pasinaudota visose socialinėse ir kultūrinėse srityse. Tai pažintis su muitinės veikla tarpukario Lietuvoje, kaip buvo organizuojama sienos apsauga.Moksleiviai supažindinami ne tik su geopolitine padėtimi, bet ir lyginami architektūros statiniai vyravę Žemaitijos ir Klaipėdos krašte.


Kraitinės skrynios ir suvenyrinės skrynutės

Muziejaus ekspozicijoje mokiniai supažindinami su kraitinėmis skryniomis, jų raida ir reikšme lietuvių liaudies gyvenime. Tuomet mokiniai, dirbdami grupėse, išsiaiškins, kokie būdingiausi kraitinių skrynių puošybos bruožai. Edukacinėje klasėje mokiniai bus kviečiami sukurti savitą dekoravimo ornamentą, pasinaudodami pateiktais kraitinių skrynių dekoravimo pavyzdžiais. Savo sukurtą raštą mokiniai nutapys ant medinės suvenyrinės skrynutės, kurią po užsiėmimo išsineš su savimi.


Edukacija „Unikali Žagarės miesto aura“ Žagarės dvaro rūmuose ir Žagarės mieste. Kviečiame 7-10 klasių moksleivius susipažinti su unikalia Žagarės dvaro sodyba ir išskirtine aura pasižyminčiu istoriniu Žagarės miestu. Pirmoje edukacijos dalyje atskleisime Jums dvaro istorijos paslaptis, o interaktyviose ekspozicijose galėsite ne tik išvysti XIX a. dvarininkų gyvenimą, bet ir įvairiuose žaidimuose išmėginti savo jėgas. Be interaktyvių sprendimų pamatysite įspūdingų medžioklės trofėjų kolekciją, senovinių daiktų bei sporto apdovanojimų ekspozicijas. Po petraukėlės edukacija tęsis Žagarės mieste, kur aplankysime buvusią istorinę užtvanką ir malūną, dolomito atodangą, Senosios Žagarės Šv. Petro ir Povilo bažnyčią su Dievo Tarnaitės Barboros Žagarietės kripta, Žagarės senojo miesto vietą, susipažinsime su išlikusia senąja architektūra, akmenimis grįstomis gatvelėmis ir išskirtine miesto aura. Edukacijos trukmė - apie 2 val. Kaina 6,00 Eur/asm. (moksleiviams).


Batas, karūna arba... kiek kainuoja ledai Japonijoje? (išvažiuojamoji)

Finansinės kultūros edukacija, kurios tikslas – pažintis su pasaulio valiutomis. Valiuta – tarsi šalies ambasadorius, kuris reprezentuoja savo šalį: šalies istoriją, kraštovaizdį, vertybes, kultūrą. Šiuo metu pasaulyje yra 180 skirtingų valiutų ir kiekviena jų turi savo pavadinimą, vertę, istoriją. Edukacijos metu moksleiviai sužinos intriguojančių faktų, įdomių istorijų, gaus atsakymus į tokius klausimus, dėl kurių anksčiau galbūt nesusimąstė: kas apskritai yra valiuta, kada ir kokioje šalyje ji atsirado. Kokios valiutos pasaulyje yra daugiausia? Kodėl kai kurių monetų viduryje yra skylutė? Kas yra batas ir karūna? Kokiose šalyse ir kokios valiutos banknotai gaminami iš plastiko ir kodėl? Kokia valiuta yra kosmose? Ant kokios valstybės banknotų puikuojasi Liūtas Karalius? Kodėl ant euro banknotų pavaizduoti tiltai? Keliaudami kalbėsime ir apie valiutos vertę. Ar milijonas yra daug? Kiek kainuoja džinsai, apelsinai, pienas Malaizijoje, Lietuvoje ir Japonijoje? O ką galima įsigyti už 5 eurus Lietuvoje ir kitose šalyse? Ar galima Australijoje įsigyti batus už 10 eurų? Edukacijos metu moksleiviai susipažins su meniškiausiais pasaulyje pripažintais valiutų banknotais, kuriuos kasmet renka Tarptautinė banknotų bendrija ir galės išrinkti savo klasės favoritus. Tai paskatins į valiutą pažvelgti dar kitu kampu – kaip į kūrinį, kupiną apgalvotų dizaino elementų. Edukacija praplės moksleivių pasaulėžiūrą, kultūrinės įvairovės suvokimą ir kritinį mąstymą.


Ar žinojote, kad lėlių teatras daro didelę įtaką asmenybės tobulėjimui, padeda spręsti mokomuosius – auklėjamuosius uždavinius, ugdo vaizduotę, jausmus, kūrybiškumą, suteikia teigiamų emocijų? Norite ugdymo/-si procesą padaryti įdomesniu ir įvairesniu, išbandyti kitokius mokymo/-si būdus išeinant iš klasės, suolo, vadovėlio rėmų? Visa tai patirsite dalyvaudami edukacijoje “Lėlių teatro dirbtuvės”, kurios metu mokiniai turės galimybę atskleisti savo kūrybiškumą, susipažins su lėlių teatro istorija, sužinos, kuo ypatingas lėlininko darbas ir kokių gali būti teatrinių lėlių, pasigamins pasirinkto tipo lėlę, išmoks ir praktiškai išbandys pagrindinius jos valdymo principus bei sužinos kitas lėlių teatro subtilybes. Pasigamintas lėles mokiniai galės pasilikti sau atminimui.


Šešėlių teatro kūrybinių dirbtuvių metu susipažinsime su šešėlių teatru, gaminsimės lėlytes, žaisime teatrą, pabūsime ir aktoriais, ir žiūrovais.

Pagal mėgstamiausius grožinės literatūros personažus mes kursime šėšėlių teatro veikėjus, pasakosime žinomus jų nuotykius, o, jei norėsime - išgalvosime naujus. Savo svajones ir vizijas paversti fiziniu kūnu - ne visada labai paprasta, bet šešėlių pasaulis mums suteikia galimybę fantazuoti kur kas drąsiau nei kasdienybė. Kaip ir keliauti toliau negu mums leistų net ir pačios pažangiausios technologijos.

Prieš edukaciją kviečiame jai pasiruošti, kad visiems būtų smagiau kurti ir žaisti teatrą. Kviečiam ateiti su savo mėgstamiausiu grožinės literatūros personažu galvoje.

Užsiėmimą veda aktorė Ieva Brikė. Dalyvių prašytume turėti paprastą pieštuką ir žirkles bei nusiteikimą žaisti, kurti ir mokytis.


EDUKACINIS-PREVENCINIS SPEKTAKLIS (STAND UP) „NAMAI“

STAND-UP "NAMAI" - tai teatralizuota gatvėje nakvojančio, zoną namais vadinančio vyro gyvenimo kelionė ir transformacija. Atvirai ir be kaukių. Spektaklis (rež. Andrej Špilevoj) atliekamas storytelling žanre, remiantis tikra istorija, jos pagrindą sudaro įdomiausios ir labiausiai sukrečiančios detalės („nekalti vaikystės“ prisiminimai, pirmoji psichotropinių medžiagų vartojimo patirtis, priklausomybės kelionės „nuotykiai“ ir išsilaisvinimo iš priklausomybės pinklių įvykio paveikslas).  Atverdamas opią visuomenės problemą, istorijos pasakotojas kalba apie galimus faktorius, dėl kurių lengva pakliūti į priklausomybių spąstus (psichologinis ir fizinis smurtas, nemeilė, sudėtingos situacijos šeimose ir jausmų slopinimas, maža savivertė, psichotropinių medžiagų vartojimo toleravimas bei klaidingas įsivaizdavimas apie jų kontrolę ir pasekmes).
Spektaklį sudaro dvi dalys: spektaklis ir diskusija po jo. Pats siužetas yra netikėtas, įtraukiantis ir stebinantis. Žiūrovas tarsi perkeliamas į skirtingus aktoriaus gyvenimo laikotarpius, kviečiant kartu „gyvai“ išgyventi įvairias situacijas, kurios kartais atrodo „linksmos“ ir humoristinės, kartais jose netrūksta dramos, visgi, peržiūros metu įvyksta kiekvieno akistata su pačiu savimi ir atrandamos unikalios prasmės bei reikiamos įžvalgos nagrinėjama tema. Istorijos pabaigoje pabrėžiamas kontrastas tarp gyvenimo ankščiau, ir dabar- nepriklausomas nuo narkotinių medžiagų gyvenimas, laimingos šeimos pristatymas, pasiekimai, kasdieniniai džiaugsmai ir išmoktos pamokos. Diskusijos metu mokiniai turės galimybę užduoti rūpimus klausimus ir gauti profesinėmis žiniomis bei patirtimi grįstus atsakymus (apie priklausomybės pasekmes, gydymo sunkumus, narkotikų fizinę ir psichologinę žalą).

STAND UP NAMAI FB profilis: https://www.facebook.com/standupnamai


Nuo Konfucijaus iki Laozi: pažintis su Rytų Azijos filosofijomis

Dažnai girdime cituojant: „Pasak Konfucijaus,...“. Visgi, kokias idėjas iš tiesų bandė perteikti šis prieš daugiau nei du tūkstanmečius gyvenęs kinų filosofas? Ši edukacija supažindina 9-12 klasių mokinius su Rytų Azijos mąstymo mokyklomis (konfucianizmu ir daoizmu) bei klasikiniais filosofiniais tekstais („Lunyu“ ir „Daodejing“). Mokiniai ne tik sužino pagrindinių šių mokyklų filosofų (Konfucijaus, Mengzi, Laozi) idėjas ir skirtumus, bet ir įsitraukia į teorinius ir praktinius užsiėmimus, analizuoja šių filosofinių mokyklų bei išskirtinių jų atstovų mintis, tyrinėja jų įtaką mums bei Rytų Azijos šalių gyventojams. Ši edukacija puikiai praturtina literatūros etikos ir istorijos pamokas.


Edukacijos metu sukursite vienetinį džiovintų žolynų atviruką, išgirsite trumpą atviruko atsiradimo istoriją, patirsite kūrybos, atradimų ir bendravimo džiaugsmą.
Pagal užsakovo pageidavimą edukaciją galima pritaikyti kuriant paveikslėlius, kvietimus, diplomus, padėkas, dovanų kuponus, svečių korteles.


Režisierė – Šviesa Šulc. Interaktyvus lėlių spektaklis 1-2 klasių mokiniams. Išvysite linksmą pasakojimą apie išdykusių daržovių būrį, iš kurio bus verdama ypatinga sriuba. Tačiau du maištininkai, Morka ir Pipiras, nenori atiduoti savo gerųjų savybių ir nusprendžia pakeisti receptą. Ar pavyks virėjai išvirti sriubą? „Daržovių sriuba“– tai interaktyvus spektaklis, kurio metu bendraujama su mažaisiais žiūrovais, jiems tenka ir pajudėti, ir atsakyti į įvairius klausimus. Spektaklio metu plečiamos vaikų žinios apie daržoves ir jų naudingąsias savybes. Aktoriai naudoja žaismingas lėlės, spektaklio metu skamba nuotaikinga muzika.


Interaktyvi ekskursija „Anykščių istorijų lobynas“

Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Edukacijos tikslas - sudominti dalyvius atrandant žinomus istorinius faktus, bei išryškinant mažiau žinomas detales apie Anykščių miesto ir apylinkių istoriją nuo seniausių laikų iki šių dienų.
Uždaviniai: žaidžiant tyrinėti Anykščių krašto istoriją, legendas, dvarelio gyvavimo laikotarpį, žymiausius šio krašto rašytojus ir jų kūrinius.
Interaktyviai įrengta Istorijų dvarelio ekspozicija supažindina bei skatina netikėtu kampu atrasti žinomus istorinius faktus, bei išryškinti mažiau žinomas detales: Anykščių salėje Jūsų laukia miesto ir apylinkių istorijos nuo seniausių laikų iki šiandienos. Dvarelio salėje sužinosite apie gyvenimą, virusį čia nuo pat XIX a. vidurio. Kviečiame žaidžiant susipažinti kokios įstaigos buvo įsikūrusios dvarelio patalpose. Dvarelio rūsys – paslapčių ir šiurpo vieta, kurią aplankyti kviečiame tik pačius drąsiausius! Palėpėje susipažinkite su svarbiausiais vietos rašytojais ir po kelionės laiku atsikvėpkite Anykščių šilelio erdvėje.


Edukacijos metu mokiniai sukurs afrikiečių pasakos „ Dygliakiaulė ir voverė“ tęsinį, patys vaidins ir kurs siužetą, dalyvaus teisme ir susipažins su pagrindiniais teismo proceso elementais. Pradžioje dalyviai bus supažindinti su pasakos fragmentu, kuris baigiamas įtempčiausioje vietoje, kai lietuje dingsta dygliakiaulė. Toliau taikant proceso dramos metodą mokiniai grupėse mokysis priimti kūrybiškus sprendimus ieškant dingusios dygliakiaulės. O pasirinkti afrikos gyvūnų vaidmenys: liūtas, tigras, dramblys, beždžionė, žirafa, šernas ir kt. žadins mokinių fantaziją, lavins tokias asmenines savybes, kaip drąsa, atsakomybę, ryžtas, sumanumas. Antroje edukacijos dalyje vyks Džiunglių žvėrių teismas, kurio metu bus sprendžiamas „voverės“ likimas. Šioje dalyje mokiniai susipažins su teisėjo, advokato vaidmenimis, teismo proceso struktūra. Vyks diskusija, sprendimų priėmimas. Būdami žvėrių vaidmenyse mokiniai sakys kalbas, argumentuos savo pasirinkimus. Iš pirmo žvilgsnio gali susidaryti įspūdis, kad tai liksmas žaidimas kuriant pasakos tęsinį, tačiau edukacija reikalauja gebėjimo analizuoti, įžvelgti gyvūnuose užslėptas žmonių psichologines problemas. Čia svarbus nelengvo pasirinkimo ir atsakomybės už savo elgesį momentas, gvildenamos žmogiškumo, pilietiškumo, pagarbos, atsakomybės ir teisingumo temos. Refleksijos metu analizuojami lietuvių ir afrikiečių kultūrų panašumai ir skirtumai. Edukacija aktyvi, įtraukianti, jos metu kyla daug emocijų, todėl skiriamas dėmesys mokinių savijautai edukacijos metu, pastebėjimams, įžvalgoms. Edukacija tinka klasės sutelktumui, kūrybiškumui, inovatyvumui ugdyti, bei lavina gebėjimą veikti komandoje.


Viešoji įstaiga Liškiavos kultūros centras

Architektūros statiniai – neabejotinai yra nematerialusis paveldas. Jų vertę galima suvokti vienaip ar kitaip, reikšti simpatijas ar antipatijas, tačiau jie gyvena natūraliose erdvėse ir yra neatsiejami nuo Lietuvos peizažo. Kultūros specialistai profesionalai bei kultūros puoselėtojai entuziastai skleidžia žinią apie paveldo saugos prasmę ir ieško būdų kaip tinkamiausiai pasirūpinti, kad viešosiose erdvėse istoriškai svarbius gyvenimo etapus, datas ir iškilius žmones menantys paminkliniai statiniai bylotų gyvavimą, o ne išnykimą. Žinia, paveldas visuomet yra konkrečios vietovės vertybė, o bet koks statinys – kieno nors nuosavybė. Juk ne veltui važiuojant pro objektą kyla klausimas kam jis priklauso. Paminkliniai statiniai visuomet yra kam nors dedikuoti, meniškai informatyvūs ir skirti tam, kad visuomenės dvasinis gyvenimas būtų turtingesnis. Jų galia vis daugiau gyvybinga, užimanti vis svarbesnę vietą žmonių gyvenime ir pasižyminti sakraline ilgaamžiška menine branda. Ši tautinės tapatybės išraiškos forma, įgijusi paveldo simbolio statusą privalo būti saugoma, prižiūrima, gaivinama ir puoselėjama. O visų svarbiausia ją pažinti, nepamiršti ir nenugrūsti į praeities archyvus. ŽMOGUS bręsta ne tik praeityje , bet ir kiekvieną dieną. Tokia nuostata ir nusprendėme imtis konkrečių darbų , organizuoti bei įgyvendinti projektą „Pakeliui su Dominikonais pas Šventuosius“.