Orientacinė edukacija ,,Pabėgimas iš Dapkiškių dvaro".

Pabėgimas iš Dapkiškių dvaro, tai patyriminė edukacija, kviečianti dalyvius pasinerti ir pabūti detektyvais, randant kelią iš Dapkiškių dvaro labirintų. Užduotys privers pasukti galvas, įsiklausyti į vienas kito nuomonę, įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį, bandant rasti teisingus kodus, raktus padedančius atrakinti dvaro kambarius ir duris. Ištrūkę iš dvaro, dalyviai bus susipažinę su Simonu Konarskiu, kovotoju už laisvę ir nepriklausomybę 19 amž. Turės galimybę diskusijos metu aptarti savo patirtus įspūdžius ir gauti malonų, saldų apdovanojimą keptą ant laužo.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Klaipėdos apskrities Ievos Simonaitytės viešoji biblioteka

Edukacinio žaidimo ,,Spaustuvės detektyvas: Gutenbergo kodas” dalyviai, spręsdami detektyvines užduotis, susipažins su autentiška spaustuvės aplinka, spaudos technologijos raida nuo seniausių iki mūsų laikų, lietuviškos spaudos ir raštijos pradžia Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje. Įsitraukdami į detektyvinį - pažintinį žaidimą apie Pasaulio ir LDK spaudos spaudos ir raštijos istoriją bei paveldą lavinsime kūrybiškumo, komandinio darbo ir problemų sprendimo gebėjimus.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Ar jūsų klasė - gera komanda? Netiesa, kad vieniems pasiseka, kitiems sekasi mažiau – juk ryšiai tarp žmonių yra tarsi sodas, kuris puoselėjamas gali kelti didį susižavėjimą, o apleistas gali tapti dykviete ar net pavojingomis džiunglėmis. Kaip dailininkas spalvomis ir potėpiais kuria paveikslą, taip grupė žmonių požiūriu, emocijomis ir veiksmais kuria grupės atmosferą ir galią. Tai bendradarbiauti provokuojantis patyriminis žaidimas, sudėtas iš telkiančių, azartiškų ir linksmų žaidybinių komandinių užduočių, įtraukių diskusijų ir refleksijos. Komandinės veiklos skatina kurti, bendradarbiauti, imtis atsakomybės ir iniciatyvos, derintis nuomones ir priimti grupinius sprendimus, sveikai konkuruoti. Veikiama bei diskutuojama ir didelėje, ir mažose komandose. Užduotys sudaro galimybes patiems moksleiviams pamatyti ir pajusti pagrindinius bendradarbiavimo dėsningumus, atrasti emocinę dedamąją komandos darbe - suprasti, kas motyvuoja mane ir kitus, kas telkia žmones siekti bendrų tikslų ir kokios yra pagrindinės kliūtys susitarti. Čia kuriama palanki atmosfera kalbėtis apie bendras vertybes, kurti vidines taisykles, komandos bendravimo kultūrą.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Užsiėmimo metu bus pasakojama apie tradicinėje kultūroje egzistuojančias mitologines būtybes- laumes, globojančias arba skriaudžiančias vaikus , viliojančias vyrus, kenkiančias gyvuliams, bet gausiai apdovanojančias sąžiningus ir gerus žmones. Aiškinamasi kaip tradicinėje kultūroje laumės buvo atpažįstamos , kaip buvo nuo jų saugotasi , kokie buvo mėgstamiausi laumių darbai. Sekamos sakmės apie laumes, verdamas laumių viralas, rišamos vantos, žoliavimas, mokymasis skalbti geldoje su kultuve , verpiamas ir muilo gaminimas leis mokiniams susipažinti su mitine būtybe laume, suvoks, kaip į jas žiūrėta, kuo jos ypatingos šių dienų kontekste. Laumių edukacija vyks nuostabios gamtos apsuptame ,tačiau labai paslaptingame Adomo Petrausko muziejuje.


Edukacinė programa „Žąsies plunksna ant beržo tošies“

Pakruojo rajono savivaldybės Juozo Paukštelio viešoji biblioteka

Ar žinojote, kad Pakruojo Juozo Paukštelio viešosios bibliotekos VAIKŲ IR JAUNIMO ERDVĖJE  veikia „senosios gadynės“ mokykla?  Šioje mokykloje galėsite žąsies plunksna rašyti, piešti ant beržo tošies. Pateksite į tamsią patalpą, apšviestą tik žvakių šviesa. Jums bus pasiūlyta patirti vieną iš ano meto bausmių – klūpėti ant kampe supiltų žirnių. „Žąsies plunksna ant beržo tošies“ – originali edukacinė programa. Smalsu? Kviečiame apsilankyti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Tai nuotolinė tačiau nuotaikinga ir įdomi kelionė po muzikos instrumentų šalį. Jos metu dalyviai susipažins su įvairiais lietuvių liaudies muzikos instrumentais, klausysis edukatoriaus gyvai atliekamos muzikos.?Edukatorius taip pat?pademonstruos, kaip atrodo instrumentai ir kaip jais grojama. Susipažįstama su muzikavimo priežastimis, muzikos panaudojimo galimybėmis ir patiriama jų nauda. Išbandant susipažįstama su lietuviškos kilmės muzikos instrumentais, senaisiais kaimo muzikavimo papročiais ir technika, šiuolaikinėmis tautinės muzikos kryptimis. Po paskaitos žinias patikrinsime viktorinoje. Esant poreikiui užsiėmimą galima pritaikyti vaikams su proto negalia. Apie grupės specialiuosius poreikius prašome informuoti užsakymo formoje. Paskaita vyksta Zoom platformoje.


Atvykus į vietą, mokiniai supažindinami su įvairiais lietuviškai tekstilės gaminiais, pristatomi du Lietuvos rekordai: Tautinių juostų ir tautinių rankšluosčių rinkiniai ( po 300 vnt., šiuo metu eksponatų skaičius viršija 2000 vnt.) Susipažinus su audiniais, jų rūšimis, mokiniai keliauja į edukacinę patalpą, kur pasiimdami vilną ją išpešioja, sudėlioja raštą, sujungia ir suderina įvairias spalvas. tuomet į vilna suvyniojamas muilas. Muilas vyniojamas labai kruopščiai ir atsakingai , po to apvyniotas muilas suvyniojamas į tiulį. Ir baigiasi edukacija galingu putų proveržiu. Gniužulas įmerktas į vandenė, prigeria vandens ir tuomet gniužulas trinamas tarp trankų taip ugdydamas smulkiąją vaikų motoriką. Kol trinama atsiranda daug putų. Trinama tarp rankų tol kol nebelieka putų. Vaikai Pasigamintą gaminį parsiveža namo ir šia linksma idėja dalinasi su namiškiais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Edukacija susideda iš dviejų dalių. Pirmojoje (teorinėje) supažindinama su pasaulio dieninių drugių įvairove, jų biologinėmis ypatybėmis: spalvomis, formomis, elgsena, vystymosi stadijomis. Apžiūrimi gyvi drugiai tropinių drugelių namelyje (jei tuo metu yra). Antrojoje (praktinėje) edukacijos dalyje vyksta atvirukų gamyba iš popieriaus ir drugelių sparnų. Užsiėmimas reikalauja didelio kruopštumo, atidumo (naudojama trapi, smulki medžiaga), todėl yra skirtas vyresniųjų klasių moksleiviams, ypač tinkamas lankantiems meno mokyklas ar būrelius.


Pojūčių spektaklis tamsoje „Pasaulis neregio akimis“

Pojūčių spektaklis „Pasaulis neregio akimis“ – interaktyvus, rodomas visiškoje tamsoje, kuriame kartu su aktoriais dalyvauja ir žiūrovai. Spektaklio trukmė – 90 min. Žiūrovai „žiūri“ spektaklį ir jame patys dalyvauja ne regėdami, o vadovaudamiesi kitais pojūčiais: klausa, skoniu, uosle, lytėjimu ir intuicija. Šis spektaklis provokuoja žiūrovų – dalyvių vertybinę savimonę, kūrybiškumą, atvirumą aplinkai ir atjautą kitokiems žmonėms. Spektaklio metu žiūrovai – dalyviai visiškoje tamsoje vaišinasi arbata, klausosi pianino garsų ir patys kuria muziką.


Pirmieji krepšinio istorijos žingsniai arba, kaip mes ,,susirgome" krepšiniu

Edukacijos metu moksleiviai giliau pažins Lietuvos krepšinio kultūrą bus skatinami atrasti kultūrinį šio žaidimo unikalumą ir santykį su juo, ugdyti pilietiškumą ir tautiškumą. Veiklos metu dalyviai tobulins saviraiškos gebėjimus, savarankiškumo, pažinimo įgūdžius. Dalyvaudami interaktyviame ,,Proto bokšto“ žaidime bei kūrybinėje foto sesijoje ,,Aš ir mano krepšininkas“ dalyviai ne tik bus skatinami įvertinti savo jėgas ir priimti iššūkius, bet ir kūrybiškai, naujai pamatyti save (smagiai leisti laiką, improvizuoti ir t.t.).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Verkių dvaro sodybos istorija ir ateities vizijos

PAVILNIŲ IR VERKIŲ REGIONINIŲ PARKŲ DIREKCIJA

Kultūrinės edukacijos tikslas – sudominti  kultūros paveldu atskleidžiant Verkių dvaro sodybos istoriją, jos vertybes ir ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą.
Svarbiausi uždaviniai: 1. Įtraukti mokinius į gyvą Verkių dvaro sodybos tyrinėjimą; 2. Sudominti Verkių dvaro ansamblio architektūros, meno elementais, legendomis; 3. Iškelti klausimus ir kviesti vaikus dalintis mintimis, interpretuoti Verkių dvaro istoriją ir dabartį; 4. Atkreipti dėmesį į kultūros paveldo išsaugojimo iššūkius ir kurti Verkių dvaro sodybos ateities viziją.
Kultūrinės edukacijos metu bus pasakojama apie Verkių dvaro sodybos istoriją, prisimenamos garsųjį parką kūrusios asmenybės, apžiūrimi išlikę istoriniai pastatai. Parengtos kūrybinės užduotys, susijusios su istorinėmis asmenybėmis, gyvenusiomis Verkiuose arba trumpam apsilankiusiomis vizitų metu. Šios asmenybės siejamos su Verkių klestėjimo ir nuosmukio laikotarpiais. Kultūrinėje edukacijoje susipynę kultūros objektai, apie kuriuos pateikiama įdomi informacija. Dalyviai išklausys interaktyvaus gido pasakojimą ir tiesiogiai aplankys šiuos objektus, atliks kūrybiškas edukacines užduotis, susijusias su įdomiais faktais apie Verkių dvaro istoriją.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Tikslas- supažindinti moksleivius su svajonės samprata ir sudaryti sėkmingų žingsnių svajonės link įgyvendinimo kelią. Ugdyti kūrybinę vaizduotę ir meninę saviraišką- pasitelkiant menininkų kurtus skulptūros ir tapybos darbų pavyzdžius susikurti savo svajonių angelą.
Uždaviniai:
1. Supažindinti moksleivius su svajonės samprata pasitelkiant literatūros kūrinių ištraukas (J. Biliūnas „Laimės žiburys“, S. Paltanavičius „Maži ežiuko sapnai“).
2. Sėkmingų žingsnių svajonės link įgyvendinimo kelio sudarymas (linksma savianalizės užduotėlė).
3. Supažindinti su menininkų kurtais tapybos, skulptūros darbais - angelais, esančiais muziejaus ekspozicijoje (realūs pavyzdžiai, pateiktys).
4. Inicijuoti diskusiją, kurios metu moksleiviai interpretuos, lygins pateiktus skirtingų istorinių laikotarpių, įvairių išraiškų angelų pavyzdžius.
5. Pasitelkus dailę, kaip kūrybinės raiškos priemonę, perteikti savo svajones, lūkesčius piešinio pavidalu ant pateikto medinio angelo ruošinio.
6. Atliekant refleksiją, apžvelgti moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacija Lietuvos zoologijos sode „Nykstantys gyvūnai ir jų išsaugojimo galimybės“

Visos rūšys turi prigimtinę teisę egzistuoti, jos visos vertingos gamtai ir žmonėms. Edukacijos metu netrūks įvairių vizualiai įdomių gyvūnų pavyzdžių, kurių dalies gyvai, deja, bet jau ir nebesutiksite, nes jie jau išnykę. Tačiau motyvacijos saugoti gamtą įkvėps lietuviškų stumbrų populiacijos atkūrimo pavyzdys, P. S. keli laimingieji gyvena ir mūsų zoologijos sode. Edukaciniai žaidimai ir kūrybinė užduotis tikrai neleis nuobodžiauti ir padės giliau suprasti rūšių išsaugojimo svarbą.


Ornekas – unikalus Krymo totorių ornamentas, kuriame kompoziciškai į vientisą sistemą sujungiami apie 35 smulkūs botaniniai ir geometriniai elementai. Ornekas 2021 m. gruodžio mėn. buvo oficialiai įtrauktas į UNESCO Pasaulio nematerialaus kultūros paveldo sąrašą
Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės.
Teorinės dalis: užsiėmimo dalyviams bus pasakojama apie orneko ornamento istoriją, kaip Krymo totorių kultūros ir meno dalį. Jie susipažins su ornamentų grupėmis, jų konstravimo principai, sužinos orneko simbolių reikšmę ir gyvybės medžio kompozicija. Metodika: nagrinėja ir profesionaliai komentuoja paveikslų kūrinius, jų dekoravimo būdus. Diskusijoje nagrinėjamos ir lyginamos Ornek simvolių ir reikšmę, dekoravimo ir panaudojimo galimybės dabar ir prieš 100 ar daugiau metų.
Praktinė dalis – mokiniai išmoks savarankiškai arba su pagalba kurti savo gyvybės medžio ornamentą iš orneko simbolių, mokiniai taip pat gali naudoti jau paruoštus eskizus, (kuris iš anksto bus išsiųstas paslaugos klientui spausdinti), kad nuspalvintų ir surastų jau išnagrinėtus orneko elementus.


Orientacinis žaidimas „Senojo miesto ženklai“

Ką byloja senojo Vilniaus mūrai, gatvių grindinys ir simboliai, pasislėpę jo kiemeliuose? Žaidimas kviečia pažinti spalvingą žilosios sostinės istoriją atrandant mažas, tačiau reikšmingas detales! Šis žaidimas – tai puiki proga pailsėti nuo technologijų ir ekranų. Jo metu nereikalingi jokie išmanieji įrenginiai, naudojami tik fiziniai daiktai. Kiekviena komanda gauna po krepšelį su užduočių knygele, įvairiais prietaisais, o viename punkte net turi išsiųsti tikrą popierinį laišką! Orientacinio žaidimo tikslas – pasitelkiant gyvą miesto aplinką supažindinti moksleivius su Vilniaus senamiesčio vertybėmis, kultūros paveldu. Pagrindiniai orientacinio žaidimo uždaviniai: supažindinti mokinius su svarbiausiomis Vilniaus senamiesčio vertybėmis – architektūros ansambliais ir jų ypatybėmis, skirtingų tautų ir religijų paveldu; sudominti mokinius įvairiais architektūros, istorinių reliktų, meno elementais mieste ir atskleisti jų sąsajas su skirtingomis epochomis, istorijos įvykiais; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką; pasitelkiant klausimus ir užduotis, skatinti moksleivius apmąstyti ir plačiau suvokti istorinį kontekstą. Paslaugos teikimo eiga: 1. Dalyviai paskirstomi į komandas. 2. Kiekviena komanda gauna po žaidimui reikalingų įrankių krepšelį su užduočių knygele, atsakymų lapais, žemėlapiu, įvairiomis priemonėmis (ruletė, kuria matuojamos senamiesčio gatvelės; kompasas, kuris reikalingas orientuojantis; žiūronai, skirti pastebėti senamiesčio pastatų detalėms; vokas, atvirlaiškis ir pašto ženklas, kurį mokiniai išsiunčia žaidimo metu; plastilinas, kurio pagalba nuimami atspaudai; ir kt.). 3. Instruktorius supažindina su žaidimo taisyklėmis, nustato laiką, per kurį dalyviai turi grįžti į susitikimo vietą. 4. Praėjus sutartam laikui, komandos grįžta į susitikimo vietą. Instruktorius įvertina rezultatus, pateikia teisingus atsakymus, atsako į iškilusius klausimus apie žaidimą ir/ar objektų istoriją.


Kauno miesto savivaldybės Vinco Kudirkos viešoji biblioteka

Tai istorijų kūrimo, minčių žemėlapio ir kitomis technikomis paremta edukacinė paslauga, kurią ves vaikų knygų autorė, filologė, bibliotekininkė Šarūnė Baltrušaitienė. Užsiėmimo metu moksleiviai bus skatinami atskleisti savo kūrybiškumą, plėsti kultūrinį akiratį, lavinti kritinį mąstymą ir ugdyti bendradarbiavimo bei pažinimo kompetencijas kuriant originalias istorijas. Vaizduotę paskatins ir į veiklą įtrauks paslėpto „lobio“ paieškos, kurį radę moksleiviai mažomis grupelėmis patys kurs savo istorijas, jas vizualizuos bei aptars. Po šios kūrybinės dalies dalyviai sužinos ir išgirs originalų autoriaus tekstą, susipažins su kita jo kūryba.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Programos dalyviai supažindinami su įdomiausiomis muziejuje saugomomis knygomis – maldaknygėmis, pasaulietinėmis knygomis, išleistomis Lietuvoje (Zavadskio spaustuvė Vilniuje), Tilžėje, Seinuose (parengiama paroda). Pamatys Vilkaviškyje, M. Pustopedskio spaustuvėje, išspausdintas knygeles. Stebint skaidres prisimenama rašto ir knygos istorija, sužinoma, kas yra inicialas, skriptorius, akrostichas, ,,graždanka“. Mažieji galės nusipiešti savo pirmąją knygelę, vyresni – kurs savo vardo inicialą, akrostichą, skaitys ,,graždankos“ tekstą, iššifruos caro armijos kareiviui rašytą laišką, spręs kryžiažodžius (pagal poreikius).


Drugio metamorfozė.  Kam mums ją reikia žinoti?

Programos metu drugeliai laisvai skraido patalpoje (apie 20). Pristatoma apie 10 įvairių rūšiu drugelių iš skirtingų pasaulio kraštu. Programos metu dalyviai pamato ir drugelius, ir visas drugelio stadijas (kiaušinius, vikšrus, leliukės, kokonus) ne paveiksliuke ar ekrane, o naturaliai.
Drugeliai turi savo spalvų, formų, elgsenos magiją, kuri vilioja vaikus pasinerti į pažinimų kelionę. Moksleiviai galės patirinėti kokoną, drugelio sparnus, pamatyti kaip valgo drugeliai, kiek kojų turi ir kokios jos. Bus pristatyti drugeliai - rekordininkai.

Moksleiviai galės patyrinėti drugelį per mikroskopą, sužinoti drugelio dauginimosi subtilumus, išgirs drugelių vardus ir legendas. Bus paaiškinta kada atsirado drugeliai, kodėl jie yra, kaip ir kas duoda drugelias vardus.
Dalyviams bus duodamos užduotis - surasti tam tikros rūšies drugelį, padaryti eksperimentą su drugelio sparnais ir t.t.

Vaikai skatinami tausoti gamtą, atsargiai elgtis su drugeliais ir kt. gyvūnais, stebėti ir stebėtis gamta ir viskuo kas aplink. Programos pabaigoje kiekvienas dalyvis turi galimybė palaikyti apelsiną su ant jo atsitupusiu drugelių ir pasakyti jam savo norą. Drugeliai juk pildo norus!
Po programos visi kviečiami dalyvauti piešimo konkurse - taip kur kas ilgiau išlieka emocija.


Kam? -vyresnių klasių moksleiviams Kodėl verta dalyvauti ekskursijoje? -Tai naudinga mokomoji priemonė, padedanti praplėsti ir integruoti mokykloje gaunamas žinias, lavina kritinį mąstymą ir ugdo vizualios kalbos gebėjimus. Kokias žinias pagilinti galima ekskursijos metu? -Istorijos. Menas yra neatsiejamas nuo laikmečio. Moksleiviai, vaikščiodami su gidu po NDG XX-XXI a. Lietuvos dailės ekspoziciją atpažins įvykius ir reiškinius, apie kuriuos mokosi istorijos pamokose, tačiau naujai – per meno prizmę. Kuo susiję karai ir kardinalūs pokyčiai mene, kaip keitėsi politikos ir meno ryšiai, kaip meno kūriniai atspindi visuomenėje vyraujančias nuotaikas ir kodėl tampa laikmečio simboliais? - tai tik keli klausimai, į kuriuos atsakymų ieškosite ekskursijos metu. -Kultūros raidos. Ekskursijos metu moksleiviai susipažįsta ne tik su menininkais, bet ir su rašytojais, muzikos, kino kūrėjais, filosofais, politikais, mokslininkais, filantropais bei visuomenininkais. Tiek tiesiogiai - atpažindami jų atvaizdus, darbus ar idėjas dailės kūriniuose, tiek išgirsdami apie įvairius meno judėjimus ir organizacijas, „kultūrinius karus”, išskirtines asmenybes ir jų įtaką visuomenei. Kokius įgūdžius galima lavinti ekskursijos metu? -Vizualios kalbos. Ekskursijos metu mokiniai skatinami tyrinėti kas, kaip ir kodėl būtent taip vaizduojama meno kūriniuose. Juk ne šiaip sau XXa. pr. dailė skiriasi nuo šiuolaikinio meno savo išraiškos forma. Menininkų biografijos detales, laikmečio politinės ir socialinės sanklodų ypatumus ir kitus kūrinių sukūrimo kontekstus dalyviai mokosi "skaityti” per kūrinio spalvą, formą, medžiagą, pasakojimą ir turinį. -Retorikos ir argumentuotos kalbos. NDG gido vedama ekskursija nėra tik pasakojimas. Dalyviai skatinami kelti klausimus, išsakyti savo požiūrį, diskutuoti. Mokiniai kviečiami argumentuoti savo nuomonę, o tai skatina artikuliuoti mintis, ieškoti jų pagrindimo vizualiuose šaltiniuose.


Kas yra amatininkas? Kokie populiariausi Lietuvos amatai? Kuo skiriasi ir kuo panašūs mūsų ir kitų šalių amatininkų dirbiniai? Kaip gyveno, kaip puošė savo namus, kokius įrankius naudojo senieji amatininkai? Atsakymus į visus šiuos klausimus išgirsite ir pamatysite atvykę į programą ,,Tradiciniai amatai". Pasivaikščioję po senovinę sodybą, išgirdę pasakojimą apie tradicinius Lietuvos amatus, pamatę gausybę autentiškų dirbinių, įrankių, gyvenamojo namo menėje pabūsite amatininkais - kursite vieną pasirinktą dirbinį - liesite vaško žvakę arba karpysite karpinį, lipdysite puodynėlę, ausite juostelę, marginsite kiaušinį, ar rišite šiaudinę girliandą Kalėdų eglutei. Tai bus gražių lauktuvių namiškiams! Programa skirta 1 - 4 klasių smalsuoliams. Trukmė 60 minučių.


Spektaklis „ANTIGONĖ“– antikinės dramos sceninė interpretacija

Tai savita literatūros ir teatro jungties pamoka, kurios objektas – Sofoklio tragedija „Antigonė“ bei jos sceninė interpretacija, pristatyta eilėje tarpt. teatro festivalių, pelniusi eilę apdovanojimų už aktorinį meistriškumą bei interpretacijos originalumą (plačiau: https://soloteatras.lt/spektakliai/antigone/). Spektaklyje Birutė Mar atlieka 6 Sofoklio personažų vaidmenis: Antigonės, jos sesers Ismenės, karaliaus Kreonto, jo sūnaus - Antigonės sužadėtinio Haimono, sargybinio bei žynio Teiresijaus. Svarbus antikinės tragedijos personažas Choras šiame spektaklyje įkūnyja beveidės, gebančios prisitaikyti nūdienos visuomenės paveikslą. Antroji renginio dalis - moksleivių susitikimas ir pokalbis su režisiere, kurio metu plačiau apžvelgiama antikinio teatro raida: aktorė pasidalins kelionių po antikinio teatro pasaulį patirtimis, bus diskutuojama apie šiuolaikinio teatro galimybes autentiškai interpretuoti antikinę dramą. Moksleiviams siūloma užduotis sukurti savą, nešablonišką klasikinės graikų dramos sceninės interpretacijos sumanymą, taip skatinant juos individualiai mąstyti, suvokti praeities ir dabarties sąsajas. Sofoklio kūrinio „Antigonė“ bei pagal jį sukurto spektaklio temos itin aktualios šiandienos karo Ukrainoje akivaizdoje – svarbu suvokti, kaip baimė prarasti valdžią gali virsti agresyvia diktatūra, itin aktualu moksleiviams ugdyti savarankišką drąsų požiūrį į istorinius įvykius, suvokti jų sąsajas su dabartimi. Renginys gali būti rodomas Vilniuje ir kitose Lietuvos vietovėse, iš anksto suderinus su mūsų komanda.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Programos metu pristatomas vienas seniausių amatų – puodžiaus amatas. Užsiėmimas vyksta XX a. I p. Niūronių kaimo ūkininko K. Trajecko name, kuriame šiandien yra įrengtos keramikos dirbtuvės ir puodynių ekspozicija. Pagal asmeninę patirtį, turimas žinias mokiniai supažindinami su molio kilme ir gavyba, savybėmis, paruošimu, keramikos istorija, jos rūšimis. Dėstymo medžiaga pateikiama žaidimo forma, pasitelkiant pasakas, patarles, užduodant mįsles, pasitelkiant dėliones. Amatininkai demonstruos molio lipdymo, dekoravimo procesus. Apžiūrėjus senosios buitinės keramikos ekspozicijoje esančius pavyzdžius ir pabandžius nustatyti dirbinių panaudojimo paskirtis, toliau puodžiaus dirbtuvėlėse mokomasi molio formavimo. Susipažįstama su molio išdegimo būdais. Kiekvienas galės nusilipdyti savo molinuką. Atliekant praktines užduotis, pradinių klasių mokiniams padedama, skiriamas didesnis individualus dėmesys. Dirbama kruopščiai, atsakingai ir atidžiai. Baigus darbus vyksta užsiėmimo, naujų patirčių aptarimas, dalinamasi, kas labiausiai patiko, ar buvo sunku, kuri dalis buvo sunkiausia. Aptariamas amato pritaikymas šiais laikais, trumpai įtvirtinamos įgytos žinios, apžvelgiami galutiniai darbai.


Edukacinės programos metu persikelsime į karaliaus Mindaugo laikus. Sužinosite, kokiose pilyse gyveno karalius, kaip atrodė jo aplinka ir žmonės ir kiek svėrė karaliau Mindaugo karių šarvai. Patys galėsime tapti karaliaus kariais - išbandyti katapultą - didžiausią ir pavojingiausią tų laikų ginklą.


Kas aš esu? Koks aš esu? Kaip mane mato aplinkiniai? Pažindamas save, priimdamas save jaunuolis atvers naujas galimybes sau. Edukacinio užsiėmimo metu bus taikomi įvairūs neformalaus ugdymo metodai. Taikant žaidybinius, vaidybinius,  dailės elementus jaunuoliai gilinsis į save, reflektuodami labiau pažins save, stebės kylančius iššūkius, priims save. Edukacinio užsiėmimo metu jaunuoliai dirbs ir grupėse, ir individualiai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ekskursija „Pasisvečiuokite bajoriškame dvare“ 5-8 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Kadaise Lietuvos teritorijoje stovėję didingi mediniai dvarai šiandien nyksta. O juk anuomet tuose dvaruose kažkas gyveno, kūrė, lankėsi – jie gyvi ir vertingi savo istorijomis. Dažnas dvaras dar turi ir stiprią istorinę, kultūrinę vertę. Todėl itin aktualu jaunimą supažindinti su dvarais jų istorijomis, tam, kad jie suprastų jų svarbą, pamiltų ir perduotų šį jausmą ateities kartoms.
Ekskursija „Pasisvečiuokite bajoriškame dvare“ siekiama 5-8 kl.  skatinti mokinius domėtis Lietuvos dvarų istorija, mėginant plėsti jų žinias ir ugdyti teisingą požiūrį į architektūros paveldą. Ekskursijos metu ekskursantai bus supažindinti su vieninteliu Lietuvoje išlikusiu leno teisę turėjusiu Kuršėnų dvaru, jo istorija, čia gyvenusiais bajorais. Pristatoma Kuršėnų dvaro lauko architektūra ir vidaus išplanavimas, išlikusi autentika, puošybos elementai. Pristatomos nuolatinės ekspozicijos: Lauryno Ivinskio kabinetas ir 5000 vnt. senovinių ir ne tik kalendorių ekspozicija; dešimties Lietuvos Puodžių karalių darbai; klumpių ekspozicija su galimybe jas pasimatuoti.. Besikeičiančios parodų ekspozicijos.
Numatomos paslaugos įgyvendinimo forma – ekskursija kontaktiniu būdu, laikantis visų reikalavimų. Ekskursijas veda profesionalios gidės Lina Šukienė ir Simona Sidabrienė. Edukacijos įgyvendinimo aplinka – patalpoje esančioje kultūros paslaugą teikiančioje įstaigoje (Kuršėnų dvare).
Atvykite į Kuršėnus ir užsukite į beveik 210 metų skaičiuojantį puošnų medinės architektūros šedevrą –Kuršėnų dvaro rūmus. Pasivaikščiokite parko takais, vedančiais iki Ventos upės pakrantės, kur karaliauja šimtametė liepų alėja ir vienas ilgiausių Lietuvoje – net 262 metrų ilgio –pėsčiųjų tiltas.


Edukacija "Patirk pasaką" (beglobio gyvūno tema)

Įtraukianti edukacija „Patirk pasaką“ tai pojūčių žaidimų ir knygos sinergija su teatro elementais,
kai skaitoma knyga tarsi atgyja, yra išjaučiama ir išžaidžiama, o dalyviai nejučia plečia akiratį, atranda ir sužino
naujų dalykų, lengviau juos įsisavina.
Šia edukacija siekiama sukurti teigiamą, malonią asmeninę patirtį, susijusią su knygos skaitymu, auginti meilę literatūrai. Taip pat siekiama iškelti beglobių gyvūnų problematiką, permąstyti žmogaus vaidmenį joje, kūrybiškai ieškoti galimų sprednimo būdų.
Edukacijos metu balsu skaitoma F. Nonn ir kt. knyga "Mopso Karlo istorija. Kaip jis pasiklydo ir rado kelią namo". Tuomet kartu su dalyviais ji atpasakojama ir visas siužetas išžaidžiamas per sensorines veiklas (liečiant objektus ir skirtingas tekstūras, klausant aplinkos garsų įrašų, uodžiant kvapus ir juos susiejant su galimais objektais, pastebint detales aplinkoje, kuriant vizualų plakatą). Kalbama apie žmogaus ir šuns uoslės skirtumus.
Visi dalyviai aktyviai įsitraukia į dinamiškas, kas 5-10 min besikeičiančias veiklas.
Edukaciją veda Ineta Dirmienė, edukatorė, asociacijos
"Kūrybinės jungtys" kurianti praktikė.


Edukacinis užsiėmimas ,,Meilė stipresnė už mirtį"

Lietuvos partizanams, kovojusiems už tėvynės laisvę, buvo labai svarbios dvi mylimosios – Lietuva ir mylima moteris. Meilė savo tėvynei ir mylimajai suteikdavo gyvenimui prasmę ir jėgų kovoti su rusų okupantu, praskaidrindavo jų itin sunkią kasdienybę.
Edukacijos metu moksleiviai susipažins su keliomis laisvės kovotojų meilės istorijomis – tai  žymaus, legendinio partizano Juozo Lukšos-Daumanto ir Nijolės Bražėnaitės, klausys ištraukų iš jų meilės laiškų, žiūrės fragmentą iš dokumentinio filmo ,,Partizano žmona“.
Bus pristatoma ir Lietuvos partizanų vado, brigados generolo Adolfo Ramanausko-Vanago ir partizanės  Birutės Mažeikaitės-Vandos bei Dainavos apygardos, Šarūno rinktinės partizanų būrio vado Antano Aleškevičiaus-Ateities ir Monikos Padimanskaitės meilės istorijos.
Moksleiviai kurs ketureilius poezijos posmus ar sentencijas, skirtas Lietuvai, tema ,,Lietuva, mūsų meilėj – tu didžiulė“. Juos užrašys ant širdies formos lapelių ir priklijuos ant didelio Lietuvos formos popieriaus lakšto. Reflektuodami apie meilę tėvynei, pristatys savo kūrybinius darbus.
Edukacijos pabaigoje jos dalyviai sukurs performansą ,,Meilė stipresnė už mirtį“, kuris bus fotografuojamas ir filmuojamas.
Pagrindinis šios edukacijos  tikslas – ugdyti mokinių pilietiškumą, patriotiškumą, meilę tėvynei, kūrybiškumą, skatinti domėtis moderniomis meno formomis.
Uždaviniai: pristatyti moksleiviams partizanų meilės istorijas, organizuoti kūrybinį užsiėmimą, kurio metu kurs ketureilius ar sentencijas Lietuvai, atliks performansą, surengti kūrybinių darbų pristatymą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


„Meniškai apie bites“ kultūrinė/meninė edukacija

Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Kultūrinės/meninės edukacijos užsiėmimas. Eiga:
1. Bitininkystės muziejuje moksleiviai su edukatoriumi ieško aktualios informacijos interaktyvioje ekspozicijoje, kuri bus naudojama kūrybininiame procese.
2. Pasiskirstę grupelėmis mokiniai žaidžia patyriminį edukacinį žaidimą apie tai kaip vyskta augalų apdulkinimas. Žaidimo eiga: vaikų delnai ištempami spalvotais milteliais, vaikai imituodami bites juda skirtingomis kryptimis ir liečia vienas kito delnus, stebėdami, kaip keičiasi spalvos ant delnų. Per šį žaidybinį elementą mokiniai supranta kaip bitės perneša žiedadulkes nuo žiedo ant žiedo ir kaip vyksta apdulkinimas.
3. Moksleiviai tyrinėja bitininkystės muziejaus skulptūras, ant kurių atranda ženklus, kuriuos sukūrė skulptoriai pagal drevinės bitininkystės simbolių tradiciją.
4. Pagal sukauptą informaciją moksleiviai susikuria savo unikalų ženklą su savo inicialais pagal senovės bitininkų drevininkų tradiciją. Savo ženklus moksleiviai kuria iš gamtinių medžiagų bei natūralaus bičių vaško.


Orientacinis žaidimas „Pažink Vilniaus simbolius“

Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.
Susipažinkite su Vilniaus simboliais, kurie simbolizuoja miesto gyvavimo istoriją ir prisiminkite legendas, kurios ilgainiui tapo senojo miesto metraščiu. Orientacinio žaidimo metu mokiniai privalės surasti reikiamus objektus patys, pasitelkę mobilioje aplikacijoje nurodytus žemėlapius. Žaidimas drieksis aplankant skirtingais laikais pastatytus objektus, kurie turi simbolinę reikšmę tiek miesto gyventojams, tiek ir svečiams.
Mokiniai ieškos Vilniaus herbo, panirs į Trijų Kryžių kalno legendą, skaitys Gedimino laiškus, tyrinės Literatų gatvėje paliktus simbolius apie pirmąją lietuvišką knygą, lankys pasislėpusį Ragučio akmenį, suksis ant plytelės „Stebuklas“. Per 90 minučių teks aplankyti 12 objektų, išdėstytų netoli vienas kito žiediniu principu ir išsiaiškinti, kokias paslaptis mums gali atskleisti Vilniaus simboliai bei legendos. Žaidimo pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Lietuvos sostinės materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik  istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu. Žaidimo pradžia ir pabaiga yra Rotušės aikštėje.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


,,Misija (Ne)Įmanoma''. Patirtinis edukacinis žaidimas 7-8 kl. mokiniams ONLINE

Žaidimą ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ užpildo linksmų, kūrybiškumą skatinančių, keistų, nepatogių, tačiau būtinai kultūrinį akiratį plečiančių, draugystę skatinančių ir komandą formuojančių užduočių vykdymas, unikalios piešimo ir rašymo simbioze paremtos refleksijos, sukuriančios dalyvių tarpe taip reikalingą bendrumo jausmą. Užsiėmimo metu dalyviai ne tik piešia, konstruoja, vaidina, dainuoja ir t.t., jie per savo patirtį ir išgyvenimus išjaučia bendruomenės iššūkius, geba juos įvardinti ir pasiūlyti būdų jiems išspręsti, ima labiau vertinti unikalius kolektyvo narių gebėjimus ir vienoje ar kitoje meno srityje bei jų indėlį į bendrą komandos sėkmę.
Edukacijos programą sudaro: susipažinimas, klausimų ratas, žaidimo pristatymas, strategijos planavimas, žaidimo procesas, užsiėmimo refleksija. Edukacija nuotoliu vyksta ,,Zoom’’ ir dar vienoje dalyvių pasirinktoje platformoje (,,Messanger’’ ar ,,Facebook’’). Taip pat edukacijos dalyviai veikloje gali dalyvauti atskirai kiekvienas iš savo namų/aplinkos arba bendrai būdami klasėje.
Mūsų didelės komandos tikslas - mokyklos bendruomenės bendravimo kultūros bei moksleivių kūrybiškumo puoselėjimas per kultūrinę raišką bei kultūrinį sąmoningumą.
Edukacija remiasi David Kolb patirtinio ugdymo principu, taip pat ,,Nesmurtinės komunikacijos’’ bei ,,Ubuntu’’ filosofijomis, S. Covey visų savo būties lygmenų pažinimo bei jų lavinimo principais.
Kultūrinio, kūrybiškumą ugdančio žaidimo ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ vedliai - jungtinė lektorių grupė iš Whatansu komandos.
Kadangi mūsų kolektyvas yra platus, eduakcija  vienu metu gali vykti kelioms grupėms/klasėms iš karto.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


"Cukraus Lietuva" - kolekcija miniatiūrinių Lietuvos architektūros statinių iš cukraus! Gotikinis Napoleono namas, renesansinė Dailininko vila, vokiško fachverko "Dramblio namas" ir kt. Namukai „maži, bet dideli“ – jų svoris nuo 1 iki 12 kilogramų, statybai cukraus prireikia dar daugiau. Vaikai stebės, kaip yra verdama cukraus detalė, kuri gali virsti siena, stogu, kaminu ir net visu namu! Dalyviai išgirs „Cukraus namuko“ istoriją, apipintą legendomis ir sakmėmis, o namo iškeliaus su pačių pasigamintu cukraus darbeliu. Cukraus darbai nėra valgomi. Užsiėmimų metu cukraus ragauti taip pat nerekomenduojame.


Edukacijos tikslas - supažindinti1-4 ir 5-6 kl.  mokinius su  pasakų ir sakmių bei padavimų  atsiradimu, skatinti skaityti bei improvizuoti- žaisti teatrą.
Ugdyti  mokinio sąmoningumą, savęs  pažinimą. Mokyti  kultūringumo bendraujant ir bendradarbiaujant, skatinama būti originaliu, "perlipti per save" pristatant užduotis klasei, lavinti mokinio kalbinius viešojo kalbėjimo įgūdžius,  nugalėti savo baimes. Edukacijos metu atliekamos kūrybiškumą ir  kritinį mąstymą lavinančios užduotys- kuriamos  inscenizacijos pasitekliant žaidimą teatre.
Mokiniai turės supratimą, kas yra pasakos, sakmės, padavimas,  teatras, gebės analizuoti veikėjų išorinius ir vidinius bruožus, kurs savo personažus bei įveiks baimes išeidami prieš klasę pristatyti grupėje sukurtos pasakos/ sakmės/padavimo inscenizacijos.
Paslauga teikiama kituose  Lietuvos miestuose esant ne mažiau nei 40 mokinių.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Alytaus Jurgio Kunčino viešoji biblioteka

Kūrybinė edukacija „Pasigamink savo skirtuką!" yra skirta pradinių klasių mokiniams. Mūsų tikslas - skatinti vaikus skaityti savo malonumui, pasitelkiant diskusiją apie knygų skaitymo naudą, bei smagią praktinę užduotį pasigaminti sau knygų skirtuką pagal individualius poreikius. Diskusijos metu bus lavinamas vaikų kritinis mąstymas, gebėjimas ieškoti problemos sprendimo būdų ir išsakyti savo nuomonę. Praktinės užduoties metu bus lavinamas vaikų kūrybiškumas, vaizduotė, gebėjimas pasirinkti sau tinkamas priemones, o pabaigus užduotį reflektuoti, kodėl būtent tokias priemones pasirinko ir kokias emocijas šis kūrybinis procesas jiems sukėlė. Ši kūrybinė edukacija paskatins vaikus dažniau į rankas paimti fizinę knygą, kadangi taip jie galės praktiškai panaudoti savo rankomis pasigamintą knygų skirtuką.


Lietuvos pilys virtualioje realybėje (7-8 kl.)

"Lietuvos pilys virtualioje realybėje“ edukaciniuose užsiėmimuose mokiniai susipažins su Lietuvos pilimis. Mokiniams bus pristatytos Lietuvos pilys, jų istorinė, kultūrinė reikšmė Lietuvai. Veiklų metu bus apjungta Lietuvos istorija, paveldas, kultūra, šiuolaikinė ir senovinė architektūra. Edukacinių veiklų metu mokiniai virtualios realybės aplinkoje kurs pilis, mokysis programuoti suteikiant kuriamoms pilims interaktyvumo, programavimui naudos Python programavimo kalbą, mokiniai bus supažindinti su architektūros pradmenimis, pasitelks kūrybiškumą, vaizduotę ir meninius gebėjimus. Sukurtos pilys bus peržiūrimos virtualioje aplinkoje su virtualios realybės  akiniais, bus išbandomas sukurtų pilių interaktyvumas. Mokiniai mokysis bendradarbiauti ir bendrauti, dirbti komandomis, ugdys lyderystės įgūdžius. Per smagias veiklas, kurdami virtualias pilis, mokiniai patirs istorijos, kultūros, pilietiškumo dermę, įgys gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, patirs pažinimo, bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Dokumentinis filmas „Mončys. Žemaitis iš Paryžiaus“

Dokumentinis filmas "Mončys. Žemaitis iš Paryžiaus" (rež. Linas Mikuta, 2022) pasakoja apie iškilų Lietuvos menininką, skulptorių modernistą Antaną Mončį. Filmo siužetas: kas buvo jis – Antanas Mončys? Lietuvis. Žemaitis. Emigrantas. Paryžietis. Sūnus. Tėvas. Vyras. Brolis. Skulptorius. Vaikas, kurio pamatyta mažytė verpimo ratelio grandinėlė tapo tuo simboliu, kuris apibrėžė nelengvą gyvenimo kelią nuo mažo Lietuvos kaimelio iki Paryžiaus meno salonų, nuo balto Baltijos jūros smėlio iki Atlanto vandenyno pakrantės uolų. Menininkas, kuris sugebėjo apjungti archajišką lietuvišką pasaulėjautą su pačiu moderniausiu Vakarų Europos menu. Reiškinys, kuriame galime rasti atsakymą, kaip iš naujo suvokti save, kaip unikalią kultūrą, globaliuose pasaulio kontekstuose.
2022 metais filmas nominuotas  5-ioms Nacionalinių kino apdovanojimų "Sidabrinė gervė" nominacijoms - geriausias dokumentinis filmas, geriausias režisierius, geriausias operatoriaus darbas, geriausias montažo režisieriaus darbas, geriausias kompozitoriaus darbas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Fotografija mobiliajame telefone“

Modernėjant technologijoms kinta ir fotografavimo tradicijos. Fotografavimas mobiliaisiais telefonais tapo mūsų kasdienybe. Jaunimas fotografuoja, filmuoja ir kitaip naudojasi išmaniaisiais telefonais, tačiau šie gebėjimai nelygu gebėjimui pamatyti emociją, nuotaiką, jausmą, įamžinti jį įvertinant vaizdo kultūrą. Įvairių edukacinių veiklų metu atsakysime į kausimus: Kas yra fotografija? Kokia jos istorinė raida? Fotografija – amatas ar menas? Kaip padaryti kokybiškas, įkvepiančias nuotraukas išmaniuoju telefonu? Ar turite tam reikalingų įgūdžių? Ar mokate pastebėti ir perteikti vaizde emociją, nuotaiką, jausmą, koloritą? Asmenukė: esame „už“ ar „prieš“? Praktinės užduoties metu mokiniai galės įvertinti savo išmaniojo telefono galimybes fotografuoti bei koreguoti vaizdus redagavimo programėlėmis. Mokiniai mokysis kokybiškai, su kūrybine vizija, emocija, jausmu, nuotaika įamžinti kelias savo esamos aplinkos akimirkas (daiktą, augalą, gyvūną, žmones, autoportretą ir pan.) fotografijoje, atkreipiant dėmesį į vaizdo kultūrą. Dalyviai išrinks ir aptars meniškiausias nuotraukas, pasidžiaugs visų atliktais darbais, prisimins ir įvardins asmeninio pobūdžio nuotraukų viešinimo virtualioje erdvėje grėsmes bei pavojus. Iš popieriaus išsilankstys stovelį (laikiklį) mob. telefonui bei dalyvaus mini protmūšyje.


Seniausi ir įspūdingiausi Lietuvos tiltai

Tiltų istorija labai ilga. Pirmieji tiltai buvo per upę permesti rąstai ar dideli plokšti akmenys, išdėlioti vandenyje. Vėliau statomi vis sudėtingesnių konstrukcijų tiltai: sijiniai, arkiniai, pakeliami ir pan. Daugybė jų yra sukurti vaikščioti pėsčiomis, važinėti automobiliams, traukiniams ir perplaukti laivams. Dalis tiltų jungia kelią per upę, kanalą ar tarpeklį, kiti labiau žinomi dėl savo istorijos ir kultūrinio susidomėjimo. Šių dienų tiltai simbolizuoja mūsų pasaulio ir technologijų pažangą. Dėl šios priežasties architektai ir inžinieriai stengiasi pastatyti didesnius, geresnius ir dar įspūdingesnius tiltus nei kada nors buvo. Teorinės dalies metu vaikams bus pristatyti įspūdingiausi ir seniausi Lietuvos tiltai. Papasakota tiltų statymo istorija, aptariamos įvairios konstrukcijos ir architektūriniai sprendimai. Praktinės dalies metu mokiniai iš Zometool edukacinio konstruktoriaus detalių konstruos tiltus. Konstravimas vyks dviem etapais: darbas porose ir darbas grupėje. Porose vaikai konstruos tiltus pagal iš anksto paruoštą instrukciją, o įgudę dirbs didesnėse grupėse, kur turės įveikti STEAM iššūkį t.y. sukonstruoti tvirtą, didelį tiltą galintį išlaikyti svorį ir t.t.


Romantizmo laikų menininkų vaizduotę įkvėpdavo gamtos stichijos, o vienišas genijus simbolizavo epochos dvasią. Užsiėmimo metu susipažinsime su lietuviškojo Romantizmo kūriniais. Tyrinėsime dailininkų Jono Rustemo, Kanuto Rusecko, Vincento Dmachausko, Vincento Smakausko bei kitų paveikslus. Pajausime to meto atmosferą nagrinėdami žymiausių, su Vilniumi susijusių poetų – Adomo Mickevičiaus, Vladislavo Sirokomlės, Juozapo Ignoto Kraševskio kūrybą ir gyvenimą. Praktinėje užsiėmimo dalyje apsirengsime 19 amžiaus drabužių kopijomis ir įsijausime į to meto gyvenimo kasdienybę, žaisime žaidimus bei fotografuosimės fotosesijoje.
*Galima pasirinkti interaktyvią knygą, kurioje pateikiama papildoma medžiaga apie romantizmo laikotarpio meną, nuotraukų galerija, užduotys, kryžiažodžiai. Knyga rekomenduojama vyresnių klasių mokiniams.


Svajonių paukštės skrydis profesoriaus Tado Ivanausko Obelynėje

„Ten mėlynoji paukštė! Ji yra, bet jos nematai. Aš sapnavau tokią paukštę. Ji suplasnojo, ištrūko man iš rankų, paskui apsuko ratą virš Lebiodkos ir pradingo. Bet aš ją surasiu!
– Tikrai?
– Tikrai! Tegul net visą gyvenimą ieškosiu, bet rasiu.“
Taip tarė mažasis Tadas, susižavėjęs paukščiais ir nuolat stebinčiu gamtos pasauliu. Ar jam pavyks? Ar dar rūpės sena svajonė, kai iš Taduko virs suaugusiu vyru, kurį šiandien pažįstame kaip vieną iškiliausių Lietuvos gamtininkų – Tadą Ivanauską?
Kviečiame į smagią pažintį su profesoriumi T. Ivanausku: įdomiais vaikystės nuotykiais, ramybės nedavusiais bei asmenybę formavusiais klausimais ir atsakymais, mokslininko ir gamtos mylėtojo darbais. Edukacijos metu susipažinsite su T. Ivanausku skaitydami trumpas rašytojo S. Paltanavičiaus knygos „Tadukas, Tadas ir svajonių paukštė“ ištraukas. O po trumpos pažinties su profesoriumi kiekvienas sukursite po asmeninę spalvingą svajonių paukštę.


Ką mes žinome apie druską? Kuo ji ypatinga ir svarbi? Druska – unikalus gamtos produktas, žmonijos istorijoje užėmęs išties garbingą vietą. Druska buvo žinoma žmonėms dar priešistoriniais laikais ir buvo laikoma amžinybės ir nemirtingumo simboliu, nes ji negenda. Visų tautų kultūrose druska vienaip ar kitaip atsispindi tautosakoje bei kasdieninio gyvenimo papročiuose, posakiuose, prietaruose. Druska sėkmingai gali būti vartojama meno terapijoje bei sveikatinime. Užsiėmimų tikslas – suteikti dalyviams žinių apie druską, jos rūšis, paplitimą, savybes, vartojimą tiek buityje, tiek mene. Uždaviniai – skatinti kūrybiškumą, atskleisti mokinių meninės raiškos gebėjimus, mokyti atsipalaiduoti atliekant kūrybines užduotis. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai įgiję žinių apie druską, gebės pažvelgti į ją iš kūrybinės pusės ir taps kūrėjais. Jiems pateikiamos kūrybinės užduotys ir priemonės – druska, popierius, spalvos. Druska pasitelkiama meno terapijai ir taps įrankiu atlikti kūrybinę užduotį. Siekiama pažinti save, o ne sukurti vertingą darbą. Numatomas rezultatas – paveikslas, kurį dalyviai pagal tam tikras instrukcijas ir technikas atliks iš pradžių individualiai, vėliau komandose, bandydami suvokti savo bei kitų jausmus ir nuotaikas.  Užsiėmimo pabaigoje atliekama refleksija.


Mano spalvota pieštukinė - spalvų derinimo paslaptys

Spalvos yra svarbi mūsų gyvenimo dalis, turinti tiek mokslinių, tiek kultūrinių ir psichologinių aspektų, todėl jų suvokimas ir interpretavimas gali būti labai įvairus ir įdomus. Stebėdami spalvas pažįstame pasaulį ir save. Spalvos tai – viena informatyviausių vaizdinių priemonių ir simbolių kalba, kuri gali įspėti apie pavojų, drausti, arba uždegti žalią spalvą, visai kaip šviesoforo signalai.
Edukacijos metu spalvų derinimo taisykles išbandysime praktiškai. Moksleiviai įgytas teorines žinias atskleis dekoruodami  pieštukines. Tekstiliniais markeriais ir dažais margintos dėtuvės tarnaus kaip naudingas aksesuaras mokyklinėms, higienos ar kosmetikos priemonėms talpinti, o piešiniai primins visas spalvų derinimo paslaptis.
Spalvų teoriją nagrinėja tiek mokslininkai tiek menininkai, o didžioji dauguma žmonių spalvomis tiesiog džiaugiasi ir gėrisi.
Kviečiu į spalvas pažvelgti dar smalsiau, nes edukacijos metu pasidalinsiu spalvų derinimo paslaptimis, kurias žinoti labai įdomu ir naudinga. Spalvų derinimo žinių prireikia kasdien, tiek renkantis drabužius, tiek piešiant ar atliekant mokyklinius projektus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Ši edukacija tai kontrastas dabartiniams daugumos paauglių užsiėmimų. Mokiniai atvyksta į trijų žemaitišku stiliumi pastatytų sodybų kaimą, esantį miške, pasižyminčiame ypatingu kraštovaizdžiu.
Sodybos teritorijoje ir šalia esančiame pažintiniame take bei miške dalyviai gali praleisti kad ir visą dieną.
Edukacijos metu mokiniai trumpai apsidairo 19 a. stiliumi atstatytoje žemaitiškoje troboje ir likusį laiką leidžia lauke. Edukatorius kviečia įsivaizduoti kaip prieš 70 ir daugiau metų dienas leisdavo bendraamžiai, kuo užsiimdavo, ką valgydavo, kokia buvo jų buitis. Pristatomi ir išbandomi komandiniai piemenų žaidimai, muzikos instrumentai, mokiniai patys kuria laužą ir gaminasi jame maistą.
Jaunuoliams tenka ir galvą pasukti ir rankas pamiklinti, nes ne viskas gaunasi iš karto, kad ir koks paprastas iš pirmojo žvilgsnio gali atrodyti vaikų gyvenimas senovėje.
Praktiškai išbandomas ir kirvis, ir drožinėjimo peiliukai, ir ugnies skiltuvas, ką šiais laikais ne kiekvienam jaunuoliui yra tekę pačiupinėti.
Po edukacijos aptariami įspūdžiai ir patyrimai. Paprastai paaugliai įvardina puikią savijautą gamtoje, džiaugiasi savo rankomis pasigaminę maisto, užkūrė laužą, labiau pažinę save ir savo klasiokus žaidimuose ir darbuose. Išgyvenimai kontrastuojantys su kasdieniniu gyvenimu suteikia pasitikėjimo savimi bei padeda įvertinti savo dabartinio gyvenimo aspektus.


Visi žinome posakį „gyvena kaip bajoras“. O ar norite pasijusti tikru bajoru? Kauno pilies seniūnas jus kviečia kartu keliauti į miestą – sutvarkyti reikalų. Išvykę iš pilies, per Mažąjį Vatikaną su Šv. Jurgio globa pasieksime miesto vartus. Rotušėje mus pasitiks valdovo vietininkas, su kuriuo turėsime garbės aptarti bendrus bajorų ir miestiečių reikalus. Kelionę baigsime prie Perkūno namo. Kelionės metu atliksite užduotis ir prisikrausite pilną kapšelį monetų. Užsiėmime per Kauno senamiesčio architektūrinių objektų istorines paskirtis susipažinsite su LDK bajorijos ir miestiečių kasdienybės realijomis, tarpusavio santykiais ir skirtumais, suprasite dvasininkijos svarbą LDK bendruomenėse, Kauno vaidmenį LDK ir Europos kontekste, pažinsite svarbiausius Kauno senamiesčio architektūros objektus. Svarbu: užsiėmimas vyksta lauke, tad rekomenduojama užsisakyti šiltesniuoju metų laiku. Turime galimybę šią ekskursiją pritaikyti asmenims su protine negalia - jos metu pateikiama mažiau informacijos, vartojamas paprastesnis žodynas. Užsakant užsiėmimą asmenų grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie grupės specifiką informuoti užsakymo formoje. Dėmesio: paslaugos teikimo vieta nepritaikyta priimti asmenims su judėjimo negalia.


Edukacijos metu vaikai sužinos apie Kalėdų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Kalėdų
eglutės atsiradimo istorija, jos svarba praeityje ir dabar, diskutuos apie Kalėdų šventės prasmę. Praktinės dalies metu
kiekvienas vaikas pasigamins savo medinę Kalėdų eglutę sujungiant atskiras detales klijais. Pagamintas eglutes vaikai
dekoruos skirtingomis detalėmis ir spalvomis parinkdami jiems svarbiausius šventės simbolius. Dekoruotomis eglutėmis vaikai galės papuošti klasę ar namus.


Etnografijos saugyklos paslaptys: ženklai ir simboliai

Edukacijos tikslas – supažindinti moksleivius su svarbiausiais lietuvių liaudies kultūroje ir mene naudojamais simboliais bei sužadinti norą domėtis tradicine kultūra, menu ir pasaulėžiūra.

Edukacija prasideda pažintimi su simboliais, kuriais mūsų seneliai ir proseneliai itin mėgo puošti savo buities daiktus ir namus, tikėdamiesi apsaugos, laimės ir sėkmės. Tai segmentinę žvaigždę savyje talpinantis saulės ženklas, žalčiukai,  Pasaulio (Gyvybės) medis, paukščiai, žirgeliai... Edukacijoje tyrinėsime ir aiškinsimės, kodėl senajame Lietuvos kaime šie simboliai buvo tokie reikšmingi – lydėjo žmogų beveik kiekviename žingsnyje. Eisime jų ieškoti tūkstančius įvairiausių artefaktų saugančioje Lietuvos nacionalinio muziejaus etnografijos saugykloje-ekspozicijoje. Galiausiai, pasitelkę kūrybines galias ir vaizduotę, bandysime rasti jiems vietą savo gyvenime. Kiekvienas edukacijos dalyvis išsineš savo sukurtą kelyje saugantį atšvaitą, papuoštą savitai perteiktu senoviniu simboliu.

Edukacija svarbi ir prasminga: kultūriniu požiūriu – skatina domėtis skirtingais kultūriniais reiškiniais, didina kultūrinį sąmoningumą, ugdo nuostatą puoselėti prigimtinę kultūrą, meniniu požiūriu – ugdo gebėjimą kūrybiškai improvizuoti, ugdo ir puoselėja vidinį pasaulį, edukaciniu požiūriu – sudaro sąlygas patirti daug teigiamų emocijų, ugdo pasitikėjimą savimi ir pasitenkinimą savo darbu.

Edukacija sukurta Lietuvos nacionalinio muziejaus padalinyje „Istorijų namai“.


Viešojo kalbėjimo menas. Kaip įgyti drąsos kalbėti?

Visais laikais stulbinami bendri žmonijos pasiekimai prasidėdavo nuo ištartų žodžių. Idėjų pilname pasaulyje, konkurencinį pranašumą turi tie, kurie geba sklandžiai viešai kalbėti, laimėdami klausytojų širdis ir keisdami mąstymą. Ko galime pasimokyti iš žymiausių pasaulio oratorių? Iš kur atsiranda viešojo kalbėjimo drąsa? Ką daryti, jog baimė viešai pasisakyti netaptų gyvenimo stabdžiu? Susitikimo metu mokiniai įsivertins savo viešojo kalbėjimo nerimo lygį bei individualius viešojo kalbėjimo gebėjimus. Sužinos viešojo kalbėjimo elementus. Susipažins su žymiausiomis viešomis kalbomis ir oratoriais. Sužinos ir gebės taikyti technikas padedančias įveikti viešojo kalbėjimo baimes. Atliks individualias bei grupines užduotis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Nors paprastai kiekviena klasė būna patyrusi pačių įvairiausių išbandymų ir nuotykių, ,,Pirties kelias“  gali būti  vienas įsimintiniausių. Ne tik  dėl to, jog per vieną dieną gali nukeliauti ir į Romos termą, ir į slavų banią, ir į suomių sauną, ir į  lietuvišką pirtį. Esminis dalykas yra galimybė pasimokyti atokvėpio meno. Ir ne bet kokio atokvėpio, bet tikro dvasios ir kūno komforto pagal senąsias tradicijas. Visgi stipriausia priežastis, kodėl gimnazistams siūloma susirinkti mokytis ne klasėje, o pirties aplinkoje, yra būtinybė kartu su rūbais nusimesti mokytojo bei mokinio kaukes. Nusimesti tam, kad visi išsiskirtų draugais, kad ir kas klasėje būtų nutikę. Būtent tam ir skirta senovinė lietuvių pirtis, kurioje paliekama ne tik kūno, bet ir dvasios sunkumas. Esmė, kad pirties šeimininkai tikrai garantuoja, kad į namus visi dalyviai grįžta pailsėję, atsipalaidavę, kupini nepamirštamų įspūdžių ir naujų žinių ir, aišku, dar labiau susidraugavę. Taigi šią programą pasirinkti verta ne tik dėl to, kad lietuviškos pirties lankymo tradicija ateityje netaptų istorija.Kiekvieno gyvenime yra ypatingos dienos, itin daug švenčių turi gimnazistai: šimtadieniai, paskutiniai skambučiai ir, žinoma, įvairūs kontroliniai bei  egzaminai. Anot mūsų prosenelių, prieš šventę būtina apsivalyti tiek kūną, tiek sielą. Ir tai, be abejonės,  atlikdavo pirtyje. Juk ne veltui ,,pirtis“ tai vienas seniausių mūsų kalbos žodžių. Be to, baltiška pirtis yra iš tiesų mūsų tapatybės dalis.
  Tad artėjant šventėms ar tiesiog dėl to, kad prasidėjo gamtos, o gal sielos šalčiai, apsilankykite pirtyje su pirtininkais,  susiliekite su gamta, pasinerkite į aromatų ir kvapų įvairovę, atsipalaiduokite ir apsivalykite. Pirtis tikrai nusipelno jūsų dėmesio.


Augalai žmogų supa nuo pat vaikystės. Bet ar visi pažįstami augalai augo mūsų šalyje visada? Kas pasėjo augalus ne gimtose jų vietose? Kaip jie keliauja? Kodėl ne visada priimami džiugiai naujoje vietoje? Visa tai atrasite mokymų metu. Edukacija skirta supažindinti su invaziniais augalais Lietuvoje, jų kelione į mūsų šalį, nauda ir keliamu pavojumi, apsisaugojimo priemonėmis. Mokiniai grupėse lygins gautus invazinių augalų herbariumus su rodomomis nuotraukomis, bandys juos priskirti prie tinkamų nuotraukų. Susipažins su sodo vėrimo tradicijomis, išmoks suverti netradicinį sodą iš džiovinto pelėvirkščio stiebų, kurį galės pasikabinti namuose, papuošti lauko erdves ar panaudoti kaip lesyklėlę žiemą. Dirbant menamos mįslės apie augalus. Tikimasi, kad edukacija lavins pastabumą supančiai aplinkai, kūrybiškai žvelgti į supančią aplinką, gal net taps laisvalaikio užsiėmimu.


Mėgsti skaityti knygas ir be jų neįsivaizduoji nė dienos? O gal knygos yra tavo priešas Numeris 1? Tikrai nustebsi, jeigu pasakysiu, kad knygų ir tekstų esame apsupti beveik visada, net jeigu tuo metu ir neskaitome. Nustebsi dar labiau, jei pasakysiu, kad net ne itin domėdamasis knygomis (nors, tikiu, kad taip nėra) apie jas žinai daug daugiau negu manei žinantis... Tad priimk bibliotekininkių metamą iššūkį ir su draugais dalyvauk Knyguočių protų mūšyje! Šios edukacijos metu sužinosi daug tikėtinų ir neįtikėtinų faktų apie literatūrą, knygas, rašytojus, skaitymą, kuriuos galėsi pritaikyti ir pamokose, ir bendraujant su draugais. Suprasi, kad mokytis ir skaityti ne tik labai naudinga, bet ir smagu! Kad būtų pakankamai sudėtinga, bet ne per daug lengva – temas ir užduotis parengėme skirtingas kiekvienai klasei (edukacijoje gali dalyvauti 2–4 klasių mokiniai). Nedvejok ir sužinok, koks knyguočius esi tu! Iki!


Edukacinis užsiėmimas ,,Laisvės svajonė ant akmenėlio"

,,Niekas taip nepadeda kurti ateities, kaip drąsios svajonės. Šiandien utopija, rytoj – kūnas ir kraujas“, – sakė Viktoras Hugo.  Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai ne tik įvardins savo svajones, bet ir įamžins jas ant lauko akmenėlių.
Jo pradžioje dalyviai pirmiausia pasikraus teigiamos energijos, sudainuodami ir akmenukais sugrodami populiarią lietuvių liaudies dainą. Vėliau ant įvairių formų akmenukų (šiltuoju metų laiku galės  jų iš anksto prisirinkti patys gamtoje) akriliniais dažais (norintys galės išbandyti ir permanentinius markerius) pieš savo svajones, kurias puoselėja laisvoje šalyje ir kurioms išsipildyti sudarytos visos sąlygos. Jų gali būti pačių įvairiausių – ilgalaikių ir trumpalaikių. Kai kas galbūt svajoja turėti šuniuką ar prižiūrėti papūgą, kiti ؘ– nuvažiuoti prie jūros, išgirsti bangų ošimą, pabraidyti po žydinčias pievas, pakeliauti po kalnus, pamatyti  Eifelio bokštą ar Laisvės statulą... Ne vienas  turbūt jau mąsto  ir apie būsimas profesijas: gydytojo, mokytojo, vairuotojo, kirpėjo.
Moksleiviams užsiimant kūrybiniu procesu, bus reflektuojama apie laisvoje Lietuvoje egzistuojančias saviraiškos bei svajonių įgyvendinimo  galimybes.  Vėliau vyks kūrybinių darbų pristatymas.
Dekoruotus akmenėlius edukacijos dalyviai galės nešiotis su savimi, kad svajonė kuo greičiau išsipildytų arba parsinešę į namus ar savo klasę, padėti juos matomoje vietoje, kad svajos nepasimirštų, o taptų realybe.
Šios edukacijos  tikslas – tapybos būdu dekoruoti pasirinktą akmenuką, išmokti realizuoti savo idėją nedideliame plote,  skatinti mokinių kūrybiškumą ir pilietiškumą. Uždaviniai: mokyti moksleivius tapyti ant akmenukų, išreikšti savo svajones, susijusias su profesija, gyvenimo tikslais. Surengti kūrybinių darbų pristatymą su refleksija.


Tapybos ant vandens (EBRU) edukacija (išvažiuojamoji)

Viešoji įstaiga MENO TERAPIJOS IR SOCIALIZACIJOS INSTITUTAS VYTA

UNESCO kultūros paveldo saugoma tapyba ant vandens (ebru) – tai meno forma, nepaliekanti abejingų dėl nesunkiai gaunamo išskirtinio rezultato, greitai kintančio proceso, neįprasto spalvų ir formų žaismo bei netikėtumo. Piešimas atliekamas specialiame inde ant sutirštinto jūros dumbliais ir žolelėmis vandens. Dažų teptuku ištaškomas fonas, o specialiomis lazdelėmis formuojami patys įvairiausi ir spalvingiausi ornamentai. Kūrinį nuo vandens paviršiaus perkeliame ant specialaus popieriaus lapo. Piešimui naudojami visiškai natūralūs, tradiciniai tapybos ant vandens (EBRU) meno dažai, nekenksmingi žmogui ir aplinkai. VYTA - tapyba ant vandens (EBRU) leidžia kiekvienam patirti neįprastų pojūčių mene. Čia susilieja spalvos, vanduo ir judesys viename veiksme. Smagu atrasti vis naujas galimybes per judesius, naudojant lazdeles, džiaugtis procesu ir galiausiai nustebinti patį save sukurtu piešiniu. Tai ir yra šios technikos unikalumas, kai spalvos, piešimo technika ir kūrėjas sukuria neįprastus bei unikalius priešinius. Užsiėmimo pradžioje dalyvių laukia ebru meno pristatymas, kurio metu edukatorė papasakoja ebru atsiradimo istoriją, supažindina su priemonėmis, paaiškina ir praktiškai parodo kaip vyksta piešimas ant vandens. Pristatymo metu parodomos schemos, kurių pagalba nesudėtingai galima nupiešti vandenyje gėlytę, žvaigždutę, širdelę. Sukurti kūriniai lieka mokiniams atminimui.


Užsiėmimo metu susipažinsite su dviem seniausiais amatais - žvakininkyste ir bitininkyste. Aiškinsimės, kaip atrodo korys ir kam jis reikalingas? Kiek bitė turi kojų, o kiek sparnų, kaip ji paima medų ir kiek jo pagamina per savo gyvenimą? Kodėl astronautams taip pat labai svarbios bitės ir ar tikrai išnykus bitėms išnyktume ir mes? Daug klausimų ir dar daugiau atsakymų bus mums susitikus! Edukacijos dalyviai bus apsupti vasariškai kvepiančio bičių vaško ir medaus aromato. Dalyviai gamins žvakes šiuolaikišku būdu - su silikoninėmis formomis ir patys dalyvaus bičių vaško lydymo procese, pasiruoš formą žvakės gamybai. Dalyviai išbandys ir sausąją žvakių gaminimo techniką – iš bičių korių.


Tekstilės dekoravimas, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas". Jo metu supažindinama su audinių dekoravimu, bei suteikiama galimybė patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje piešiama dažais, pagalbinėmis priemonėmis dekoruojama medžiaga ir kuriamas maišelio dizainas. Kūrybiniai rezultatai visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima sukurti labai gražų darbelį, kuris bus ir daugkartinio panaudojimo, taip prisidedant prie gamtos saugojimo.


,,Koks Vilniaus Kaziukas be aukštaitiškų puodynių?“ skirta 5-8 klasių mokiniams. Ji skatina visos šalies ir valstybės sostinės istorinį, kultūrinį pažinimą. Pristato beveik 4 šimtmečius skaičiuojančią, unikalią Vilniaus Kaziuko mugę. Ugdo pagarbą tradicinei kultūrai, žmogaus kūrybingumui, kultūrų įvairovei ir vienam iš seniausių amatų – keramikai. Siekia atskleisti kūrybiškumą, ugdo meninį skonį. Sudaro sąlygas pažinti ir patiems išbandyti puodžiaus amatą. Užsiėmimo pradžioje vaikai supažindinami su Vytauto Valiušio keramikos muziejuje saugoma virš 4000 keramikos darbų kolekcija. Klausosi pasakojimo apie keramikos kilmę, puodininkystės tradicijas, molio savybes, degimo būdus, glazūras. Demonstruojamas 25 minučių trukmės edukacinis filmas ,,Molio kelias„. Toliau pasakojama, kur ir kaip buvo gaminamos lietuviškos tradicinės puodynės. Ieškoma sąsajų tarp Lietuvos keramikos sostinės Leliūnų ir Lietuvos sostinės Vilniaus. Edukacijos metu V. Valiušis dalijasi unikaliais asmeniniais prisiminimais, kaip jis pats 40 metų prekiavo Vilniaus Kaziuko mugėse. Tuo pačiu pristatomi įdomūs faktai apie Vilniaus Kaziuko mugės kilmę, istoriją bei tradicijas. Antroje užsiėmimo dalyje dirbdami su moliu, vaikai pajaučia kūrybos džiaugsmą, kuomet molio gabaliukas jų rankose virsta unikaliu keramikos dirbiniu. Vaikams sudarytos sąlygos patiems pajausti ir išbandyti molio plastiškumą. Ant žiedimo staklių, meistro V. Valiušio patariami, jie nusižiedžia pasirinktos paskirties indelį. Savo sukurtą vazelę, žvakidę, dubenėlį, vazonėlį ar pieštukinę dekoruoja raižytais ar įspaustais ornamentais. Šio edukacinio užsiėmimo tikslas - skatinti vaikus domėtis liaudies keramika, ir supažindinti su žiedimo amatu, padėti geriau pažinti keramikos raidą, taip geriau suvokiant tautos kultūros istoriją, tradicijas ir jų kaitą. Tai integracinio pobūdžio kūrybinis užsiėmimas, kuriame persipina istorija, etninė kultūra, menas ir socialinis ugdymas.


Orientacinis žaidimas „Kunigaikščių medžioklė“ Birštone

Orientacinis žaidimas „Kunigaikščių medžioklė“

Didžiųjų žvėrių (tarp jų ir stumbrų) medžiokles rengdavo didysis kunigaikštis. Jogailos įsakymu, be kitų žvėrių, daug stumbrų buvo sumedžiota kariuomenei maitinti prieš Žalgirio mūšį.

Yra žinių, kad LDK didysis kunigaikštis Vytautas Didysis Trakuose turėjęs žirgyną, kuriame buvo ir stumbrų. Už sumedžiotą be leidimo stumbrą pagal Lietuvos statutą (XVI a.) reikėjo mokėti 20 kapų grašių baudą. Stumbrai buvo sparčiai medžiojami Augusto III laikais. LDK paskutiniai stumbrai išnyko XVIII a. viduryje. Jūsų užduotis „sumedžioti“ stumbrą, jis neseniai buvo pastebėtas parke...

Tai tik viena užuomina iš daugybės užduočių, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.


Pažintinis žygis ,,Bėlio ežero lobio beieškant“

Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Sirvėtos regioninis parkas – tai vieta, kur gamtos ir kultūros objektai savo kilmę atranda sakmėse ir padavimuose. Per Lietuvos žemę slinkęs ledynas suformavo Sirvėtos regioninio parko teritorijoje esančias kalvas, ežerus ir upelius. Tad dėl savo kalvotumo, miškingumo, šis kraštas tapo mistiškas ir sunkiai pasiekiamas, o tai atsispindi ir sakmėse. Kad geriau suprastume sakmes ir jų kilmę, būtina jas ne tik skaityti, bet ir gyvai ,,matyti“. Bėlio ežeras ir jo sala apipinti sakmėmis ir padavimais. Žvelgdami į smaragdinį Bėlio ežero vandenį ir viduryje ežero esančią salą, moksleiviai klausysis Š. Laužadžio sakmės apie ,,Bėlio ežero lobį“. Analizuojant sakmėje esančią istoriją, ieškos jos atitikmenų gyvoje gamtoje. Susipažins su vietovardžių atsiradimais ir jų kaita. Pamatys, kaip keičia apleistus kaimus gamta, kai juose jau nebegyvenama. Atras pamirštus, bet seniau buvusius reikšmingus kultūrinius objektus. Sužinos, kad ir mažoje salelėje gyventojų buvę, kaip ir sakmėje išpranašauta. Lavins savo suvokimą, kad sakmės ir padavimai nėra pasakos, kad juose atsispindi mūsų senolių tikrovė ir istoriniai faktai.


Edukacinio užsiėmimo Skambantis varpelis metu dalyviai susipažins su varpo simbolika, sužinos varpelio reikšmę įvairiose pasaulio kultūrose ir istorijos laikotarpiuose, o praktinėje edukacinio užsiėmimo dalyje dalyviai įsitrauks į varpelio gaminimo procesą – bus naudojami išdegti moliniai varpeliai bei įvairios molinės detalės. Dalyviai turės galimybę kurti unikalius, įvairiausių spalvų bei raštų varpelius.


Dekoratyvinė skulptūra prabyla: Vokiškai. Rusiškai. Angliškai

Atrasti Kauno architektūrines vertybes ir pagilinti užsienio kalbos žinias dar niekada nebuvo taip smagu! Kviečiame į patyriminę ekskursiją (maršrutas Kauno V. Putvinskio g.– Santaka), kurios metu kūrybiškai panaudosite ir lavinsite užsienio kalbos žinias (pasirinktinai: vokiečių k., rusų k. arba anglų k.) ir susipažinsite su dekoratyvine skulptūra Kaune. Naujos žinios ir geri įspūdžiai garantuoti!


Kaip gimsta nauji lietuviški žodžiai? (nuotolinis užsiėmimas)

Kovidas, kovidnešys, kovidukas, koronavirusas, iškištanosis – tai tik dalis naujažodžių, atsiradusių Lietuvoje ir pasaulyje prasidėjus koronaviruso pandemijai. Naujų žodžių atsiranda nuolat, prireikus įvardyti ką nors nauja. Ar esate girdėję tokių naujažodžių kaip feisbukiškės „socialinio tinklo „Feisbukas“ pavadinimas“, kėdžmogis „kas dirba sėdimą darbą“, maigyklė „kompiuterio klaviatūra“, savipliauškis „asmenukė“, spoksadėžė „televizorius“, trešnėdra „trešnių ėdrūnas“ ir kt.? Kviečiu būti kūrybingais ir kurti naujus žodžius kartu!


Simuliacija DILEMOS leidžia dalyviams betarpiškai „papulti“ į socialines dilemas ir jas spręsti. Dalyviai tampa personažais ir gyvendami savo gyvenimą papuola į realias situacijas iš kurių reikia išsikapstyti. PVZ. Jaunas sportininkas Matas turi suderinti ir rinktis tarp sporto, mokslo ir naujai užgimusios meilės, o ką daryti Ievai, kurią šantažuoja hakeris, kuris sako turįs jo intymių nuotraukų, kaip pasielgs Gediminas iš kurio tyčiojasi klasiokas Šaras. Kaip spręsti šias situacijas, kur personažai gali padėti vienas kitam, o gal reiktų kreiptis pagalbos į policiją, klasės auklėtoją ar tėvus, teks nuspręsti simuliacijos dalyviams. Paaugliams svarbu pažinti save ir draugus. Pažinti savo vertybes ir jas formuoti. Tai geriausiai padaryti per kultūrinę istorijos kūrimo simuliaciją ir po to vykstančią refleksiją. Simuliacija leidžia net tik pažinti interaktyvų kūrinį ir naujas meno formas, bet ir ugdyti empatijos, kritinio mąstymo, kūrybiškumo ir kitus minkštuosius gebėjimus.


Ar kada nors norėjai sužinoti, kaip mokėsi vaikai tarpukario Lietuvoje? Dabar turi galimybę tai patirti! Edukacinė programa „Viena diena tarpukario mokykloje“ kviečia 4-9 klasių moksleivius įsijausti į praeitį ir praleisti nepakartojamą dieną tarpukario mokykloje. Sužinok, kaip atrodė tarpukario mokykla ir kokios buvo mokymo taisyklės – viskas su trupučiu teatro magijos! Dalyvauk trumpose lietuvių kalbos, dailyraščio, istorijos, skaičiavimo ir geografijos pamokėlėse. Rašyk dailyraščiu, spręsk matematines užduotis. Sužinok apie tarpukario laikotarpio gyvenimą ir mokyklą. Išmėgink senovinius mokymo metodus ir rašto stilius. Dirbk komandoje, diskutuok ir dalinkis įspūdžiais su draugais. Patirk istoriją linksmai ir įdomiai!


Auksakalių cechas Vilniuje įkurtas dar Lietuvos ir Lenkijos valdovo Aleksandro Jogailaičio valdymo laikotarpiu. Iki šiol išlikę auksakalystės šedevrai mums leidžia įvertinti juos kūrusių amatininkų meistrystę. Edukacijos metu, žaisdami nuotaikingą ir azartišką žaidimą „Auksakalio dėlionė“ pamatysime auksakalių prieš šimtmečius sukurtus dirbinius, pažinsime sudėtingas metalų apdirbimo technikas, aiškinsimės, kiek pastangų ir laiko reikėjo jiems nukalti, ką pasakoja barokinė simbolių kalba.


Edukacinė pažintis su Kinijos kultūra ir papročiais (1-4 kl.)

Kinija – iš pirmo žvilgsnio tokia tolima, paslaptinga ir mums gana nepažįstama kultūra. Visgi po šios edukacijos ji taps daug suprantamesnė! Kviečiame 1-4 klasių moksleivius leistis į kultūrinę kelionę po šią milžinišką Azijos šalį. Pažintinės edukacijos metu moksleiviai ne tik susipažins su tradicinėmis Kinijos šventėmis ir papročiais, bet ir pasigamins tradicinę kinų naujųjų metų dovaną, dekoruotą pačių rašytais hieroglifais. Edukacija prisidės prie vaikų kūrybinio polėkio ugdymo, praplės moksleivių pasaulėžiūrą bei kultūrinės įvairovės suvokimą. Šis užsiėmimas taip pat skatins pagarbos, tolerancijos skirtingoms kultūroms ir jų atstovams ugdymą.


Edukacinė programa "Rankų darbo elektra"

Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Edukacijos metu dalyviai susipažins su elektros generatoriaus atsiradimo istorija, technikos kultūros paveldu, pagrindinėmis elektros savybėmis, susikonstruos savo elektros generatorių. Naudosime kritinį mąstymą, smulkiąją motoriką, aptarsime išradingos pasaulėžiūros svarbą. O pabaigoje apšviesime kambarį naudodami tik savo pasigamintus elektros generatorius!

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Panevėžio rajono Smilgių kultūros centras

Edukacinė programa skirta Aukštaitijos metams. Ji pradedama edukaciniu pasakojimu – dalyviai supažindinami su XIX amžiaus pabaigos vidutinio valstiečio Aukštaitiška sodyba, kurią sudaro 6 pastatai ( gryčia, daržinė, pirtis, kalvė, tvartas, klėtis). Kiekvienas pastatas yra aplankomas ir trumpai apibūdinama jo paskirtis, senoviniai įrankiai, puošybos elementai, amatai, įterpiant Aukštaitijos krašte užrašytais vietinių žmonių pasakojimais, legendomis, pasakomis. Siekiant aktyvaus moksleivių dalyvavimo programoje, užduodami klausimai. Trukmė- 20 min.
Po to žaidžiami judrūs piemenų žaidimai: paslėpto daikto ieškojimas, „Boba“, kas taiklesnis (bulvių mėtymas į krepšį), žaidimas su lazdomis „Perkūnas šaudo“. Trukmė -20 min.
Mokomasi tradicinių Aukštaitiškų šokių: „Dūda“, „Mėnesėlis“, „Trepsiukas“, „Malūnėlis“. Trukmė -20 min. Judrūs žaidimai ir šokiai baigiami supažindinimu su aukštaitišku kulinariniu paveldu. Ant laužo kepama tradicinė piemenų pautienė. Pasidalinimas gerąja patirtimi. Trukmė – 30 min. Priemonės: muzikiniai įrašai, piemenų žaidimų priemonės (lazdos, krepšiai, lankai), maisto produktai, vienkartiniai indai. Siekiama, jog edukacinėje programoje dalyvavę mokiniai ne tik plėstų kultūrinį akiratį, muzikuotų, šoktų, ugdytų kūrybiškumą, bet ir pamiltų Aukštaitijos etnografinio regiono kultūrą, muziką ir kulinarinį paveldą, būtų išprusę ir užaugtų aktyviomis sąmoningomis asmenybėmis.


Edukacijos metu moksleiviai bus supažindinti su Europos ir viso pasaulio archeologijos paveldo objektais, jų tipais, archeologinių tyrinėjimų ypatybėmis, kultūriniu sluoksniu, skirtingų laikotarpių radiniais bei archeologijos paveldo išsaugojimo būtinybe. Edukacijos lankytojai kviečiami kartu su archeologu pamatyti visus statinius tik sumažintus, „gyvai“ pažinti archeologijos objektus, suvokti jų skirtumus bei tyrinėjimų ypatumus. Pasakojimą iliustruos įvairių laikotarpių archeologinių radinių kopijos, kurios leis pajusti skirtingų laikotarpių dirbinių medžiagiškumą, jų raidą, estetinio suvokimo kaitą. Edukacijos dalyviai galės patys pabandyti kaip archeologai ieškoti žemėje paslėptų radinių. Šiam procesui bus pasitelkti molio lentelės suformuotos kaip žemės paviršius iš kelių sluoksnių ir viduje visi dalyviai ras suakmenėjusius iš senųjų laikų likusius karius, papuošalus ir pan. Taip pat galės skeltuvu ir titnagu įskelti kibirkštį. Moksleiviai ne tik sužinos, kas yra archeologija, kaip vykdomi archeologiniai kasinėjimai, kokie būna archeologiniai radiniai, bet ypatingas dėmesys bus skiriamas archeologinio paveldo apsaugai, įtaigiai paaiškinama kodėl negalima naikinti aplink esančių radinių ir kas yra tie „juodieji archeologai“, kodėl jų „hobis“ kenkia mūsų visų istorijos pažinimui.


Nuotolinė edukacija „Teleskopas ir Visata“. Žvaigždės, kosmosas iš arti.  5 - 12 klasės.

Visapusiškai informatyvi, moksliniais duomenimis ir žiniomis
paremta pramoginė vaizdinė edukacija - virtuali kelionė teleskopu po Visatą, kurios metu keliaudami patirsime
nepakartojamus įspūdžius. Jei tu nesi astronautas ar žmogus, išmanantis raketų mokslą, tu niekada neturėsi galimybės
pakeliauti po Kosmoso erdves. Ši edukacija suteikia puikią galimybę pamatyti Visatą kaip gigantišką Gamtos meno kūrinį. Kelionės metu iš labai arti susipažinsime ne tik su mūsų galaktika - Paukščių Taku, bet ir su tolimesnėmis galaktikomis. Naudodamiesi specialia kompiuterine programa keliausime ir aplankysime Saulę, Mėnulį, Saturną, Marsą, Juodąją skylę, patyrinėsime jų paviršius, palyginsime skirtingų teleskopų matomus vaizdus. Ši mokslinė - kūrybinė kelionė padeda susivokti apie save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą, Visatos kūrėją. Šia programa skatiname labiau domėtis mokslu ir menine kultūra, jų svarba ir reikšme dabartyje, o ateityje renkantis profesiją bei kuriant ir gyvenant savo gyvenimą. Siekiame, kad šis užsiėmimas klausytoją skatintų kritiškai ir kūrybiškai mąstyti, ieškoti galimybių praktiškai taikyti įgytas žinias šiame visaapimančiame pasaulyje. Svarbiausia - būti lanksčiu, nesunkiai prisitaikančiu prie kasdien besikeičiančio pasaulio. Tikslas - pasijusti neatskiriama ir svarbia Visatos dalimi, mėgautis duotu gyvenimu ir tiesiog būti laimingais neišsenkančiais kūrėjais.
Praktinė dalis - pažintis su elektroniniu teleskopu. Praktinė dalis - pažintis su elektroniniu teleskopu. Esant tinkamoms oro sąlygoms - stebėsime Saulę/Mėnulį, netinkamom - anksčiau užfiksuotų Kosmoso vaizdų įrašus, lyginsime juos. Klausimai - atsakymai. Geriausia patalpa šiai edukacijai - su maksimaliai užtamsintais langais ir didelis baltas ekranas/siena/išmani lenta. Užsiėmimus veda astrofotografas, astronomijos mokslo populiarintojas, privačios observatorijos įkūrėjas Simas Šatkauskas.

Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Visose gyvenimo sferose galime aptikti nors truputį chemijos, menas ir kūryba ne išimtis. Užsiėmimo metu moksleiviai sužinos kodėl menininkai mokosi chemjos ir kokius kūrinius jiems pavyksta sukurti. Šiame edukaciniame užsiėmime dalyviai taps menininkais, naudojančiais chemijos mokslą kųryboje. Užsiėmimo metu klasėje sukursime "laboratoriją", kurioje moksleiviai atliks keletą rūgštingumo nustatymo eksperimentų. Eksperimentuodami moksleiviai ne tik atras, kad tirpalai gali būti rūgštūs, šarminiai ir neutralūs, bet ir sužinos kaip šią tirpalų savybę panaudoti, kuriant meno kūrinius. Naudodami bandymų rezultatus moksleiviai sukurs kūrinį vietoje dažų naudodami skirtingo rūgštingumo cheminius tirpalus. Šis edukacinis užsiėmimas skatins vaikų kūrybiškumą ir domėjimąsi gamtos mokslais. Užsiėmimo veiklos atskleis meno ir mokslo sąsajas, suteiks vaikams daug naujų ir nepamirštamų patirčių, praplės akiratį.


Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Kalnai kelmuoti, pakalnės nuplikę! Kas jūsų grožei senobinei tiki? Kūrinio autorius, kunigas Antanas Baranauskas taip beveik prieš 200 metų pradėjo rašyti savo žymiąją poemą ,,Anykščių šilelis”, kurioje aprašo ne tik miško augaliją, bet ir ten gyvenančius miško žvėris, miške besilankančių žmonių elgesį. O ar dabar šilas toks pats, kaip beveik prieš 200 metų? Tą išsiaiškinsime kartu. Edukacijos dalyviai supažindinami ne tik su A. Baranausko žymiąja poema, bet ir kviečiami panagrinėti dabartinę Anykščių šilo florą ir fauną. Edukacijos pabaigoje pakviesime būti ekologiškais ir perdirbti popierių.


Interaktyvi tarpdisciplininė edukacija "Etnografijos pėdsakai pasaulio liaudies pasakų iliustracijose

Interaktyvi meno ir pasaulio pažinimo edukacija skirta susipažinti su ypatinga dailės rūšimi - iliustracija, skirta etnografiniam literatūros meno kūriniui - pasakai. Su jos pavyzdžiais ir ypatumais ir geografiniu kontekstu susipažinsime trumpoje teorinėje dalyje. Po jos seks aktyvios interaktyvios veiklos. Pirmoji "Iš kur aš" vaikai dirbs komandomis, "keliaus" žemėlapiuose iškodami iliustracijoms ir etnografiniams motyvams namų, pagal jų kilmę, o antroje vaikai individualiai kurs kvapnų skirtuką skirtą pasakų knygai, kurį galės pasiimti į namus arba padovanoti savo mokyklos bibliotekai. Tai puiki edukacija norint paįvairinti dailės, gamtos pažinimo ar geografijos disciplinas.


Aš skubu, aš lekiu – turiu daug reikalų: skudurų prisirinkt, juos rūšiuot, skaičiuot, plėšyt, karpyt, adyt, išvelėt ir tikėt, kad sutiksiu vaikų – netinginių! Papasakosiu jums ir apie savo draugus: milžiną, kuris nuolat pamiršta savo batus, vorus ir jų audimus, debesis, kuriuos nuolat ganau. O tada jau mokysiu jus – rinkt, skaičiuot, rūšiuot, nemeluot, pinti, rišti ir neapsirinkti! Į namus iškeliausite pasipuošę savo rankų darbo skudurinėmis terbelėmis. Netuščiomis! Įsidėsite sagą, kurią išsitrauksite iš mano laimės sagų maišo.


LIETUVA - mano namai! Odinio raktų pakabuko gamyba!

Tuk tuk! Tai - dažnai girdimas garsas odininko dirbtuvėje. Kalam, plakam kaip širdelė..  O mūsų širdelėse visada gyvena meilė savo šaliai. Taigi, ar norėtumėte pasigaminti odininį savo raktų pakabuką namuką, kuriame gyventų meilė ne tik savo artimiesiems, bet ir savo šaliai? O gal norite pabandyti iškalti žodžius odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet pakvieskite mus atvykti pas Jus ir bent trumpam turėkite odininko dirbtuves savo klasėje ar mokykloje. Čia ne tik susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, piešti ant odos, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos raktų pakabuku kišenėjė! Laukiame Jūsų kvietimo ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!


Batika: medvilninio pirkinių krepšelio dekoravimas

Batika - tūkstantmečio senumo technika, kilusi iš Javos salos. Ją perėmė ir plačiai naudojo Japonų meistrai, ypač dažnai kimono kostiumams marginti. Naudojami gėlių, lapijos, drugelių, paukščių, vaisių, kriauklių, žuvų motyvai, jų ornamentai. Klasikinės batikos spalvų skalė gana griežta ir labai ribota. Iki XVIIa. pagrindinės spalvos buvo balta ir mėlyna. Vėliau atsirado ruda ir netrukus geltona bei raudona. Batikos darbams dažniausiai buvo renkamasi medvilnė, o Kinijoje, bei Japonijoje dažnai ir šilkas. Šiuo metu egzistuoja dvi batikos rūšys: šaltoji batika (šia technika audinio piešinys kuriamas, liejant ištirpintą vaško - parafino mišinį ir dažant šaltais dažais), karštoji batika (dekoras ant audinio gabalo kuriamas jį atitinkamai sulanksčius ir rezervavus vietas, kurias reikia palikti nenudažytas, o dažoma karštais dažais. Būtent šia (karštaja) batikos technika užsiėmimo metu dekoruosime medvilninį pirkinių krepšelį. Užsiėmimo metu su vaikais dekoruosime medvilninį pirkinių krepšelį batikos technika, remdamiesi unikaliais, keletą dešimtmečių puoselėtais, užsiėmimą vedančios dėstytojos metodais. Susipažinę su batikos rišimo pagrindais, dekoruosite medvilninį pirkiniu krepšelį savo pasirinktu rišimo būdu. Lavinsime smulkiąją motoriką ir kantrybę, nes būtens nuo mazgelių kiekio, jų išsidėstymo priklausys mūsų krepšelio raštai. Kai jau mazkai surišti - virsime savo kūrinį pasirinktos spalvos dažuose. Tada jį išskalbsime ir išlyginsime. Taip pat į užsiėmimą galite atsinešti nedidelį daiktą, kurį norite prikelti antram gyvenimui: maikutę, pagalvės užvalkalą ar kitą nedidelį rūbą ar audinį. Laiko atžvilgiu batikos kūrimas - netrumpas procesas, reikalaujantis kruopštumo ir kantrybės. Tačiau akivaizdu - rezultatai to verti!


Edukacija apie kurčiųjų kultūrą ir gestų kalbą

Lietuvos kurčiųjų ir neprigirdinčiųjų ugdymo centras

Kurtieji – kalbinė-kultūrinė mažuma, turinti savo istoriją, meno formas ir unikalią kalbą! Paprastai manoma, jog tam tikros grupės ar bendruomenės tradicijos gali būti puoselėjamos ir matomos tik per tradicinį maistą, drabužius, meną ar gyvenamąją teritoriją, tačiau egzistuoja viena bendruomenė, kuri viso to neturi. Šios bendruomenės pagrindas – lietuvių gestų kalba.
Užsiėmimų metu sužinosite, kaip ir kuo gyvena kurtieji, kaip bendrauja tarpusavyje ir su girdinčiaisiais, kur mokosi ir ką dirba, kokias meno rūšis kuria ir puoselėja? Taip pat mokysime pasakyti savo vardą pirštų abėcėle bei įvairių, nesudėtingų gestų.
Edukacinės veiklos turinį pritaikome prie įvairaus amžiaus grupių. Edukacijos skirtos priešmokyklinio, 1-4, 5-10 klasių mokiniams. Edukacijos trukmė - 45-60 min.


Paskaita „Senojo lietuvių tikėjimo legendos“ (nuotolinė paslauga)

Nuotolinis edukacinis užsiėmimas bus transliuojamas gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos vedamos ZOOM platformos pagalba. Edukacinio užsiėmimo metu skaitomos dvi legendos „Perkūno žinyčia“ ir „Lizdeika“. Kiekviena kūrinio pastraipa yra išaiškinama moksleiviams, suprantamai modeliuojant tuometę istorinę, kultūrinę, globalinę, socialinę Lietuvos istoriją. Moksleiviai paskaitos metu pamato daug vaizdinės medžiagos, graviūrų, paimtų iš įvairių senųjų istorinių šaltinių, archeologinės medžiagos, iliustruojančios ikikrikščioniškos kultūros bei religijos detales. Taip pat mokomasi, kaip suprasti senuosius vietovardžius ar asmenvardžius su užkoduotais lietuvių deivių ir dievų pavadinimais. Vaikai vaizdų pagalba pamato sąsajas tarp legendos ir mokslo įrodytų tiesų, jiems legenda nebeskamba kaip pasaka, o kaip dar vienas šalies istoriją  padedantis įsisavinti šaltinis. Paskaitos pabaigoje KAHOOT programėlės pagalba bus surengta viktorina, leidžianti užtvirtinti gautą informaciją


Paskaitų ciklas „Kalendorinių švenčių papročiai ir tautosaka“

Paskaitų ciklą pristato Vilniaus etninės kultūros centras. Vienos kompleksinės paskaitos trukmė: 45 min. Šios paskaitos išsamiai supažindins vyresniųjų klasių moksleivius su lietuvių kalendorinėmis šventėmis ir apeigomis. Pasirinkę vieną temą iš ciklo sužinosite: • Kodėl šios šventės vadinamos kalendorinėmis. • Kuo skiriasi senasis Mėnulio kalendorius nuo dabartinio, kuriuo naudojamės šiandien. • Išgirsite išsamų pasirinktos kalendorinės šventės tradicijos pristatymą. Šventės analogijos Europoje. • Išmoksite 2-3 tautosakos pavyzdžius (sutartinę, žaidimą, šokį ar dainą, oraciją) iš pasirinktos temos. • Skaidrių pristatyme matysite Vilniaus etninės kultūros centre sukauptos tradicinių Užgavėnių kaukių, Vilniaus verbų bei Velykų margučių kolekcijas. • Diskusijose galėsite pateikti savo interpretacijas konkrečios kalendorinės šventės taikymui nūdienos žmogui, atitikimą jo kultūros, tolerancijos kitataučiams sampratai ir kitiems šiandienos bendrakultūriniams reiškiniams. Pasirinktinos temos iš paskaitų ciklo “Kalendorinių švenčių papročiai ir tautosaka”: 1) Rudens lygiadienis. Vėlinių papročiai. Praktika: Našlaičių dainos. 2) Žiemos šventės: advento laikotarpis, Kūčios, Kalėdos, Trys Karaliai. Praktika: advento-Kalėdų dainos, žaidimai, Kūčių burtai. 3) Užgavėnės. Karnavalo esminiai bruožai. Praktika: persirengėlių oracijos, dainos, šokiai, sutartinės. 4) Pavasario lygiadienis. Velykos, lalautojų tradicija. Praktika: kiaušiniautojų ir lalauninkų oracijos, lalauninkų ir sūpuoklinės dainos. 5) Jurginės, Sekminės. Praktika: Jurginių dainos, piemenų žaidimai, šokiai. 6) Vasaros saulėgrįža. Rasos. Praktika: Kupolinės dainos, sutartinės, rateliai, burtai iš žolelių (reikšmės).


"Kaip gimsta istorijos?" (kūrybinio rašymo edukacija su rašytoja Ilona Ežerinyte)

Kaip gimsta istorija? Ko reikia, kad tau ar draugui nutikę įvykiai sugultų į įdomų pasakojimą? Edukacijoje moksleiviams siūloma geriau pažinti savo vaizduotę, pažadinti kūrybiškumą bei išbandyti istorijų pasakotojo ir net rašytojo vaidmenį. Dirbama grupėmis ir individualiai, diskutuojama ir žaidžiama su rašytoja, knygų vaikams ir paaugliams autore Ilona Ežerinyte.


Kūrybinės dirbtuvės „Žinutė iš praeities – vytinės juostos audimas“
Tikslas – užsiėmimo dalyvius supažindinti su baltiškas ištakas turinčiomis vytinėmis juostomis, jų audimo priemonėmis ir technologija, simboliais bei jų reikšme, taip išsaugant savo tradicijas, tautinį tapatumą ir istorinį tęstinumą.
Pagrindiniai uždaviniai – pristatymo metu siekiama suteikti informacijos apie vytines juostas, dirbtuvių metu išaiškinti juostų audimo technologiją bei išmokyti juostų audimo technikos, taip pat atrasti kūrybiškų juostų pritaikymo kasdienybėje būdų. Baltiškas ištakas turinčios vytinės juostos – pačios seniausios. Jos vejamos suvėrus metmenų siūlus į kvadratines plokšteles su keturiomis skylutėmis kampuose. Nuo siūlų suvėrimo į plokšteles tvarkos ir plokštelių padėties gaunamas atitinkamas vytinės juostos ženklas ar simbolis. Ženkluose atsispindi lietuvių tautos tapatumas ir išskirtinumas. Juostos dažnai buvo naudotos tiek lietuvių buityje, tiek ritualuose. Edukacijos metu mokiniams bus pademonstruotos jau nuaustos vytinės juostos su baltų simboliais. Mokiniai sužinos tų simbolių reikšmes. Ir kokia ta „žinutė iš praeities“. Su pateiktomis priemonėmis, susivers ir nusiaus sau vytinę juostelę, su rombo simboliu, kurią galės naudoti kaip raktų pakabuką.


Edukacija „Vaisinga meilė“ paremta Ričardo Pagojaus knyga „Meilės pamokos“. Profesionalūs vedėjai naudodami įvairias raiškos priemones sugeba pritraukti dėmesį ir viską išdėstyti paaugliui suprantama kalba. Edukacijos metu atsakoma į klausimus: kaip užsimezga nauja gyvybė ir kaip ji auga, su kokiais iššūkiai susiduria pora, ir kokiu būdu sunkumų galima išvengti arba kaip juos spręsti?  Edukacijos tikslas – socialiai atsakingas ir sėkmingai funkcionuojantis tarpasmeniniuose santykiuose jaunuolis, gebantis greitai reaguoti į besikeičiančią situaciją ir spręsti iškilusius sunkumus. Edukacijos uždaviniai: *Ugdyti kritinį mąstymą; *Mokyti reikšti savo nuomonę ir išklausyti kitą; *Mokyti suprasti savo fiziologiją ir psichologinę būseną; *Supažindinti su asmens vaisingumo moksliniais faktais; *Akcentuoti pagarbaus santykio svarbą; *Ugdyti pagarbą savo ir kito asmens atžvilgiu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Labas, esu rašytoja Ilona Bakšė. Nuo vaikystės kuriu pasakas, istorijas, eiles. Šiuo metu daug idėjų jau sudėta į knygas, kai kurios dar tebemiega mano idėjų spintoje, o kai kurios kaip tik šiuo metu gimsta. Pagalvojau pats laikas praskleisti knygos kūrimo paslaptis ir pasidalinti mažai apie knygas žinomomis detalėmis. Apie visa tai  -  edukacijoje „Knygos gimimo kelias“. Joje kartu su mokiniais nueiname visą knygutės kelią nuo idėjos autoriaus galvoje iki rankraščio, leidyklos, spaustuvės ir naujai gimusios knygutės knygyne. Jie pamato ir tikrus knygučių rankraščius, ir negimusias knygutes, ir knygučių paruoštukus.  Taip pat jie apžiūri ir gali palyginti kuo skiriasi 100 metų knyga nuo naujos kvepiančios spauda knygos. Jie taip pat apžiūri ir vieną seniausių knygų su mediniais viršeliais bei vaško užpilu puslapiuose ant kurios senovėje piešdavo mediniu pagaliuku.. Mokiniai  sužino ne tik apie knygų gimimo etapus, bet ir apie knygų likimus, kas su jomis nutinka ir kur jos nukeliauja, bei kaip virsta makulatūra arba meno kūriniais. Edukacijos pabaigoje dalyviai sužino smagius būdus, kaip namų sąlygomis pasidaryti knygutes. Mažųjų mintyse susiformuoja aiškus supratimas, kiek žmonių dirba prie vienos knygutės gimimo. Tai skatina pagarbą knygai ir žmonių darbui.
Su šia programa dalyviai gauna trijų knygelių paruoštukus (spalvinimo, mandalų, vabaliukų). Knygelių paruoštukai persiunčiami PDF formatu mokytojoms. Iš karto po renginio pasirinktą paruoštuką patogu atsispausdinti ir pasidaryti patiems knygeles. Taip pat prie šio užsiėmimo pridedamas video apie knygelių darymą namuose.
Edukacijos trukmė 45 – 50 min.


Tremtis: išlikti ir papasakoti (išvažiuojamoji paslauga)

Edukacinis užsiėmimas apie masinius Lietuvos gyventojų trėmimus, vykdytus sovietinio okupacinio režimo laikotarpiu. Dalyviai pažins tremties vietų geografiją, tremtinių asmenybių tipus, tremties vykdytojų kategorijas, taikytų represijų priežastis ir raidą, tuometinės istorijos realijas bei aktualijas. Temos laukas plečiamas ir pildomas vėlesniais tremtinių likimais, jų pasirinkimo (ne)sugrįžti priežastimis, sykiu ugdoma samprata, raginanti puoselėti vis dar įmanomą ryšį su asmenimis, nukentėjusiais nuo sovietinio okupacinio režimo metu vykdytų represijų.


Dirbtinio intelekto kūrybinės dirbtuvės ir kosmoso patirtis 5-8 kl. mokiniams

Trijų dalių kosmoso tematikos edukacinė kultūros ir meno interaktyvi programa ugdys mokinių kultūrinę raišką per pristatomus meno ir kultūros asmenybių kosmoso tematikos meno kūrinius skirtingose formose (kosmoso raiška menininkų paveiksluose, kine, skirtingose kultūrose). Kurdami savo vizualinio meno interpretacijas kosmoso tematikoje, mokiniai mokosi suprasti, priimti kultūros ir meno reikšmę, ir svarbą visuomenei.

Edukacijos pristatymas: https://www.youtube.com/watch?v=5JiJVSHmQYI

Mokiniai įtraukiami į kultūros ir meno kūrinių tyrinėjimus, pristatant realius menininkų darbus, kaip M. K. Čiurlionio, Chesley Bonestell, pritaikytus jų amžiui ir suvokimui. Vaizdingai pristatoma kosmoso tematika kino industrijoje ir jos įtaka menui. Aptariamos skirtingų tautų kosmoso tematikos matymas meno ir kultūros srityje. Naudojant įtraukų turinį mokiniai supažindinami su kosmoso tyrimais ir pasiekimais, jų įtaka kultūros vystymuisi (pvz., nusileidimas Mėnulyje, "kosmoso lenktynės").
Antroje programos dalyje mokiniai  patiria VR 360 vaizdo formato kelionę po Saulės sistemą kosminėje kapsulėjė esant disbalanso būsenoje ant pripučiamo pagrindo  kapsulės viduje (sėdint ant pripučiamų kamuolių). Ši patirtis mokiniams sužadins kūrybiškumą, turinio analizės kritinį vertinimą, informacijos priėmimą ir interpretavimą.
Kūrybinių dirbtuvių dalyje mokiniai turės progą susipažinti su dirbtinio intelekto galimybėmis kuriant vizualinį meną ir susikurti savo vizualinio meno pavyzdžius, taip pat 360 vaizdo aplinkas, kurias ir patirs kosminėje kapsulėje, remiantis tyrinėtais kultūros ir meno kosmoso tematikos kūriniais ir vaizduote, reflektuos savo rezultatą. Mokiniai savo meno kūrinius kurs individualiai ir grupėse, spontaniškai teikiant idėjas skirtas dirbtinio intelekto įrankiui. Toks įsitraukimas į kūrybinę veiklą, mokinius skatins komunikuoti, bendradarbiauti tarpusavyje, siūlyti ir priimti idėjas, pristatyti savo sukurtą vizualinį meną ir argumentuoti savo pasirinkimus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Bus pristatyti gana naujo Lietuvoje Taikomojo teatro metodai. Taikomasis teatras yra interaktyvus, auditoriją
įtraukiantis ir paverčiantis ją lygiaverčiu pašnekovu. Tai -
mąstymą ir pokyčius skatinantis bei tokiu būdu
visuomenę transformuojantis teatras. Taikomasis teatras
susijęs su socialiai orientuoto bendruomeninio,
edukacinio ir pilietinio teatro tradicijomis, kurios XX
amžiaus pradžioje atsirado kaip profesionalaus teatro
sektoriaus dalis ir alternatyva.
 Siūlau penkias skirtingas edukacijas, kurias mokiniai galės išbandyti neišeidami už savo ugdymo įstaigos ribų. Visos mano siūlomos edukacijos ugdo kūrybiškumą, skatina kritiškai mąstyti, ieškoti problemų sprendimo būdų individualiai ir dirbant komandoje, moko tinkamai reikšti emocijas, ugdo empatiją.
6, 7 ir 8 klasių mokiniams tinka: EDUKACIJA Nr. 1 - TAIKOMOJO TEATRO METODAI ir EDUKACIJA NR.3 - EMOCIJŲ PALEIDIMAS.
9, 10 ir 11 klasių mokiniams tinka: EDUKACIJA NR. 2 - IMPRO TEATRO UŽSIĖMIMAS, EDUKACIJA NR. 4 - DILEMOS TEATRAS, EDUKACIJA NR. 4 - DILEMOS TEATRAS.


Orientacinis žaidimas “(Ne)Dingusio Vilniaus paieškos”

Sugrįžkime į skirtingus Vilniaus miesto gyvavimo laikotarpius: viduramžius, renesansą, carinės Rusijos ar sovietų valdomą Lietuvos sostinę. Orientacinio žaidimo metu mokiniai privalės surasti reikiamus objektus patys, pasitelkę mobilioje aplikacijoje nurodytus žemėlapius. Žaidimas drieksis aplankant skirtingais laikais pastatytus, perstatytus, atstatytus, nuverstus ar pakeitusius paskirtį statinius: mokiniai ieškos seniausio Vilniuje įkurto Botanikos sodo, pasislėpusių Valdovų rūmų detalių, išlikusių ženklų ant Šv.Mikalojaus bažnyčios sienų ar gynybinės sienos likučių. Per 90 minučių teks aplankyti net 15 objektų, išdėstytų netoli vienas kito žiediniu principu ir išsiaiškinti, kokias paslaptis mums gali atskleisti Vilniaus architektūros istorija bei kokios asmenybės prisidėjo prie miesto kūrimo. Orientacinio žaidimo metu mokiniai sužinos, kaip senasis Vilnius skirtingais amžiais keitė savo miestovaizdį ir pastatų paskirtį. Žaidimo pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Lietuvos sostinės materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Edukacinis užsiėmimas „KODĖL LAIVAS PLAUKIA?“

Edukacinis užsiėmimas ,,KODĖL LAIVAS PLAUKIA?“ vedamas Lietuvos jūrų muziejaus sukurtoje unikalioje, analogų Lietuvoje neturinčioje mokymo klasėje, kurioje įtraukiai, per patyrimą supažindinama su pagrindiniais laivybos raidos etapais, laivų statybos principais, laivo teorija ir judėjimo vandenyje ypatybėmis. Čia ieškosime atsakymų į ne vien vaikus kamuojantį klausimą, kodėl laivas plaukia? Bus galima ne tik savo rankomis pasigaminti laivelį, bet ir čia pat išbandyti gauto kūrinio stovumą bei plūdrumą. Viename baseine dalyviai, svareliais keisdami laivo svorio centrą, galės jį nuskandinti. Kitame baseine bus povandeninio laivo modelis, kuris iškeliamas arba panardinamas kompresoriumi pumpuojant orą. Bus galima pamatyti, kaip veikia į baseiną nuleistas laivo sraigtas, o mentratį, be kurio iš vietos nebūtų pajudėję stūmoklinių garo variklių varomi laivai, dalyviai įsuks mindami improvizuotą dviračio mechanizmą. Žodžiu, be Pitagoro teoremos, Archimedo dėsnio, kūrybiškumo ir drąsos plaukti – nieko nebus.


Kviečiame jus sukurti spalvotas vitražines mandalas - vėjo varpelius ir ypatinga vitražo šviesa ir garsu papuošti savo namus.
Užsiėmimo metu gaminsime vėjo varpelius iš imitacinio stiklo (naudojamas imitacinis stiklas, kad sudaužius nekiltų
pavojaus vaikams susižeisti), keliomis technikomis dažysime, puošime ornamentais ir raštais. Piešimas ant stiklo, tai viena iš
tokių paslaptingų technikų, kur kas kartą negali numatyti, kaip atrodys tavo piešinys. Dėl to piešti labai įdomu. Piešimas ant
stiklo nuramina emocijas, atpalaiduoja judesius, lavina smulkiąją motoriką. Sukurti vitražiniai vėjo varpeliai bus nuostabus
garso bei išvaizdos derinys. Kur bekabėtų vėjo varpeliai, jie papuoš aplinką, o lengvas skimbčiojantis garsas nuramins.


Prienai turi senas istorines popieriaus gamybos tradicijas. Popieriaus dirbtuvėse beveik iki Pirmojo pasaulinio karo buvo gaminamas aukštos kokybės popierius su vandens ženklais. Kaip teigiama istoriniuose šaltiniuose, aukštos kokybės popierius buvo vežamas net į Maskvą, Peterburgą, Varšuvą. Minima, kad 1794 m. popierius buvo gaminamas net su 32 įvairiais vandens ženklais. Popieriaus dirbtuvės sunyko prieš Pirmąjį pasaulinį karą, neatlaikiusios kitų popieriaus gamintojų konkurencijos. Užsiėmimo metu dalyviai susipažins kaip buvo gaminamas popierius, kaip keitėsi popieriaus gamybos technologijos nuo seniausių laikų iki šių dienų. Susipažins su senaisiais Prienų ir kitų miestų vandens ženklais (kurie yra išlikę senuose dokumentuose, knygose), jų formomis, reikšmėmis, pamatys išlikusį tarpukariu naudotą vandens ženklo tinklelį su filigranu. Patys pasigamins savo vandenženklio filigraną, atsispaus popieriuje. Taip bus skatinamas kūrybiškumas ir domėjimasis savo ir kitų miestų istorijų vingiais, juos užrašant ant balto popieriaus lapo.


„Kino pamokos Marijampolėje“ – edukacinės filmų peržiūros SPINDULIO kino teatre

Viešoji įstaiga "Marijampolės telekinas"

Kinas yra kultūros vertybė. Tai vienas demokratiškiausių, lengviausiai pasiekiamų, mobiliausių menų. Edukacinių kino filmų programa bus skirta 1-6 klasių mokiniams. Taikant kiną kaip priemonę, teikiama paslauga bus siekiama ugdyti moksleivių kultūrinį sąmoningumą, kritinį mąstymą, vertybes, plėsti jų akiratį, skatinti būti kūrybiškais, vystyti bendrąsias kompetencijas bei vizualinį raštingumą. Mokykloms bus siūloma rinktis edukacijai pritaikytus Lietuvos ir užsienio šalių kūrėjų filmus, kurie bus nuolat atnaujinami, papildomi naujais. Filmų programa yra suskirstyta pagal amžiaus grupes ir kiekvienai amžiaus grupei yra siūlomi skirtingi filmai. 1-2 kl. mokiniams: "Nepaprasta Maronos kelionė", "Jokūbas, Mimi ir kalbantys šunys", "Mano mama gorila", "Gordonas ir Padi"; 3-4 kl. mokiniams: "Romi salonas", "Net ir pelės keliauja į dangų", "Bintė", "Kur dingo Ana Frank?"; 5-6 kl.: "Drugelio širdis", "Suteik man sparnus", "Nepaprasta vasara su Tesa", "Atsargiai, ragana!". Kiekvieno filmo peržiūrą lydės diskusija su mokiniais po filmo, kuri remsis filme gvildentomis temomis. Didžiajai daliai filmų bus paruošta speciali metodinė medžiaga, kuri padės aptariant matytą filmą. Filmai atrinkti pagal tokius kriterijus: aukštas meninis lygis, patrauklus pateikimas, edukaciniai aspektai. Filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios temos apie pagarbą, atjautą vienas kitam, draugystę, santykius, pritapimą, išskirtinumą, toleranciją. Per filmus mokiniai turės galimybę susipažinti su skirtingomis kultūrinėmis, socialinėmis, istorinėmis patirtimis, mokytis jas suprasti, analizuoti ir vertinti. Diskusijas ir aptarimus ves patirties turintys edukatoriai. Jų metu mokiniai turės galimybę gilintis į matytus filmus, juos analizuoti, interpretuoti, suvokti kino kalbos ypatumus. Mokiniai ugdys savo gebėjimus kritiškai kvestionuoti socialinius reiškinius ir jų prielaidas, taip pat vertinti kitokį mąstymą ir požiūrį.


Spauda ant popieriaus – monotipija – tavo priemonė kurti

Monotipija tai spaudos technologija, kuria yra padaromas tik vienas atspaudas. Kiekvienas atspaudas yra unikalus, antro tokio paties sukurti neįmanoma. Nuo pat atsiradimo iki šių dienų monotipija lieka populiari ir yra vertinama dėl savo unikalumo ir galimybės eksperimentuoti. Šio užsiėmimo metu moksleiviai ne tik susipažins su technologiniais monotipijos ypatumais ir galimybėmis, bet ir sužinos kaip šis spaudos būdas nuo 17 a. atkeliavo iki mūsų dienų. Kaip jis keitėsi. Kaip tokie menininkai kaip Hercules Seghers, William Blake, Edgar Degas, Paul Gauguin, Camille Pissarro ar Paul Klee jį naudojo savo kūryboje. Užsiėmimo metu moksleiviai naudodami gelinės spaudos techniką (viena iš monotipijos spaudos technikų) kurs savo individualų kūrinį. Moksleiviai turėdami spalvų, tekstūrų ir kitų priemonių įvairovę pasiners į nuostabų, įtraukiantį ir užburiantį eksperimentavimo pasaulį. Nenuvils ir rezultatas – jis bus netikėtas ir individualus. Moksleiviai supras ką reiškia sluoksniavimas, sluoksnių skaidrumas, spalvų maišymas bei sąveika. Mokiniai išmoks naudoti įvairius paviršius tekstūrai kurti.
Tai technika atskleidžianti jaunuolių kūrybines galias bei skatinanti saviraišką.  Grafikos kūrimas apima piešimo, tapybos ir net skulptūros elementus. Praktikuodami monotipijos spaudą, moksleiviai ugdys įvairius meninius įgūdžius. Darbas su monotipinės spaudo technika taps vertinga mokinio meninio ugdymo dalimi, suteikianti jiems unikalių įgūdžių ir gilesnio meno procesų bei technikų suvokimo.