Užsiėmimo dalyviai sužinos apie Europos parko muziejų, kur visi eksponatai lauke, natūralioje gamtoje, jų kūrėjai – viso pasaulio menininkai, įgis žinių apie šiuolaikinį meną ir išskirtinius jo pavyzdžius. Kūrybinio užsiėmimo metu moksleiviai kurs savo meninę kompoziciją – atviruką, su grafiniais tikrų Europos parko skulptūrų antspaudais. Juos dalyviai turi originaliai įkomponuoti, sukurti savitą kompoziciją naudodami suteiktas priemones. Užsiėmimas vyksta Gintaro Karoso sukurtame Edukaciniame centre, pastate naturalios gamtos rūbu, kur pro didžiulius langus matoma muziejaus aplinka. Užsiėmimo metu plečiamos dalyvių kultūrinės, meninės žinios, skatinama kūrybinė saviraiška, idėjų generavimas ir meninė raiška, lavinama vaizduotė. Dalyviai susipažins su muziejaus ekspozicija, šiuolaikiniu menu ir jo kultūrinės raiškos įvairove, taip pat pačiu kūrybiniu procesu, kurio rezultatas, įkvėptas pasaulinių šiuolaikinio meno kūrėjų pavyzdžių, bus puikus prisiminimas.


“Surask savo džiazą” – tai nuotolinis tradicinio džiazo muzikos koncertas, tiesiogiai transliuojamas iš muzikanto profesionalios studijos, taip pat papildytas edukacinėmis veiklomis bei multiinstrumentalisto Remio Rančio patirties pasidalinimu apie savo kūrybinį kelią. Mokiniai bus supažindinami su džiazo muzikoje populiariais instrumentais: soprano saksofonu, alto saksofonu, baritoniniu saksofonu, pianinu, fleita, melodionu, gitalele bei perkusija. Trumpai pristatoma šių instrumentų kilmė bei išskirtinės jų savybės bei pritaikymas džiazo stiliaus muzikoje. Koncerto repertuare skamba ir originalios R. Rančio kompozicijos ir laiko patikrinti klasikinio džiazo muzikos kūriniai, kuriuos grojo garsiausi JAV bei Lietuvos tarpukario orkestrai. Taip pat edukacijos metu pristatomi garsūs JAV džiazo kūriniai, kuriuos Lietuvos muzikantai savitai interpretuodavo ir atlikdavo lietuvių kalba. Edukacijos tikslas – supažindinti mokinius su džiazo muzikos kilme, raiškos būdais, muzikos instrumentais ir taip pat jiems suteikti galimybę išbandyti įvairias ritmines kompozicijas, improvizuoti, siekiant  lavinti ritmo pojūtį, koordinaciją bei pasitikėjimą savimi.

Edukacijos esminė žinutė, kad kūrybingai panaudojus net ir labai paprastą muzikos instrumentą galima sukurti nekasdienes patirtis ir tapti laisvesniais, improvizuoti gebančiais asmenimis.

Remis Rančys – Lietuvos ir tarptautinėje muzikos scenoje puikiai žinomas muzikantas,  multiinstrumentalistas, džiazo kūrėjas bei edukatorius. Jis taip pat užsiima edukacine veikla – per daugiau nei penkerius metus Lietuvoje bei užsienyje R. Rančys surengė apie 200 muzikos edukacinių užsiėmimų vaikams ir suaugusiesiems.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Būk personažu“ ketvirtų, penktų ir šeštų klasių mokinius interaktyviai supažindina su Vaikų
literatūros muziejaus - Pasakų namo – ekspozicija, įtraukia juos į žaismingą veiklą. Persirengę geriausių lietuvių literatūrinių
pasakų personažų kostiumais, vaikai skaito ištraukas, sužino įdomių faktų iš rašytojų biografijų,  atkreipia dėmesį į knygų iliustracijas, dalinasi savo skaitymo patirtimi. Persirengimo žaidimas edukacijos dalyviams leidžia išradingai mėgautis pasaka.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Viešoji įstaiga "Kultūrinių projektų centras"

Ši, mokykloje vykstanti, kino edukacijos programa- tai 1-12 kl. moksleiviams skirtos įkvepiančios, praturtinančios filmų peržiūros su aptarimais ir diskusijomsi po filmų, kurias veda žinomi kino režisieriai ir edukatoriai Andrius Bleževičius, Marat Sargsyan ir kiti. Turėdami daugiau nei 15 m. patirtį kino edukacijos srityje, mokykloms siūlome rinktis filmus iš kino edukacijai pritaikytos Lietuvos ir užsienio kūrėjų filmų programos, kuri yra nuolat atnaujinama, papildoma naujais filmais. Filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios ir įdomios temos apie draugystę, meilę, santykius, pritapimą ir išskirtinumą, šeimą, savo tapatybės paieškas ir pasirinkimus, ir t.t. Mokiniai susipažįsta su įvairiomis kultūrinėmis, istorinėmis, socialinėmis patirtimis, mokosi jas suprasti, analizuoti ir vertinti. Filmų programa yra suskirstyta pagal amžiaus grupes. Ją galima rasti internetinėje svetainėje www.cuma.lt, pasirinkus skiltį Kultūros pasas. Filmų aprašus lydi siūlomos temos diskusijoms po filmo. Išsirinkti aktualią temą atitinkantį filmą padės jo aprašymas, informacija apie filmo turinį, kokiai amžiaus grupei jis skirtas, trukmė ir pritaikymas mokomiesiems dalykams. Šios programos edukacinių užsiėmimų tikslas – pasitelkiant kiną kaip priemonę, ugdyti moksleivių kultūrinį sąmoningumą, vertybių sistemą, kritinį mąstymą, plėsti jų akiratį, skatinti kūrybiškumą, vystyti bendrąsias kompetencijas. Gilesniam filmo suvokimui, iš kart po peržiūrų mokiniai gali dalyvauti moderuojamose diskusijose ir aptarimuose, kuriuos veda pripažinti kino profesionalai. Jų metu mokiniai turi galimybę įsigilinti į matytą filmą, mokytis jį analizuoti, interpretuoti, gilintis į kino kalbos subtilybes. Ugdomi mokinių gebėjimai atskirti faktus ir nuomones, analizuoti bei interpretuoti problemas ir dviprasmybes, kritiškai kvestionuoti socialinius reiškinius ir jų prielaidas, vertinti kitokį požiūrį ir matymą.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Kur anksčiau tekėjo Vilnelė? Iš kur atsirado siaurų senamiesčio gatvelių pavadinimai? O kaip pastatyti gotikinį pastatą? Ekskursija vaikus supažindins su įdomiausiais istorinio Vilniaus akcentais. Maršrutas driekiasi senamiesčio aikštėmis ir gatvelėmis apžiūrint svarbius istorinius pastatus (Valdovų rūmus, Katedrą, Universitetą…) bei užsukant į jaukius senojo Vilniaus kiemelius. Pasivaikščiojimas kupinas įtraukiančių veiklų ir patirčių: tyrinėtojo lupa priartina mažiausias pasislėpusias architektūros detales, technologijų pagalba prabyla skulptūros, o kąsnelis žydų duonelės papasakoja apie daugiakultūrį miestą. Po ekskursijos taip pat laukia specialios senamiesčio tyrinėjimams skirtos iliustruotos užduotys, kurias atlikdami vaikai galės įtvirtinti ir papildyti pasivaikščiojimo metu įgytas žinias. Ekskursija gali vykti lietuvių, rusų ir anglų kalbomis.


Edukacijos metu kiekvienas jos dalyvis bus supažindintas su fotografijos atsiradimo istorija ir vienu iš fotografijos gavimo būdų. Cianotipija — spausdinimo procesas, atrastas 1842 m. Jo rezultatas — šviesiai arba tamsiai mėlynas atspaudas. Šviesai jautri medžiaga yra užtepama ant popierinio paviršiaus. Kai popierius išdžiūsta ant viršaus dedamas negatyvas su pasirinktu Tauragės miesto atvaizdu. Eksponavimas vyksta po UV spindulių lempa. Po kelių minučių gautas atvaizdas turi būti skalaujamas vandenyje, ko1 tampa šviesiai mėlynas. Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje mokiniai lygins du vaizdo tonavimo būdus su originaliu, netonuotu vaizdu, taip nuspręsdami, kokios spalvos vaizdas jiems priimtinesnis. Kiekvienas edukacijos dalyvis galės atsispausdinti po atvaizdą su Tauragės miesto istoriniais objektais. Po praktinės užsiėmimo dalies mokiniai galės aptarti gautus rezultatus ir pasidalinti įspūdžiais su draugais.


Laivadirbio Jono Gižo dirbtuvėse tapsime pameistriais. Mūsų darbo diena atrodys taip: • Susipažinsime su Kuršių marių plokščiadugnėmis valtimis, pažinsime jų tipus; • Mokysimės pjauti dvitraukiu pjūklu bei obliuoti lentas obliu; • Iš faneros ruošinių kiekvienas statysime savo burinę valtį, kuri plauks vandenyje; • Jei vėjas bus palankus surengsime burvalčių regatą (šiltuoju sezonu). Savo pastatytą burvaltę vešitės namo.


Smėlis yra naudingoji iškasena naudojama įvairiose srityse. Smėlis naudojamas  stiklo, keramikos, porceliano, metalo  gamyboje bei statybose.  Šioms sritims labiausiai tinka kvarcinis smėlis, kuris turi daugiau nei 90 procentų kvarco mineralų.  Kvarcinis smėlis turi daugybę panaudojimo būdų ir mene. Nuo seniausių laikų smėlis naudojamas smėlio tapybai, smėlio skulptūroms, mozaikai, smėlio laikrodžiams, dekoratyviniuose dirbiniuose, keramikos ir stiklo gamyboje. Edukacijos metų ištyrinėsime iš smėlio pagamintus meno kūrinius, apžiūrėsime smėlio mėginius, ištirsime smėlio savybes ir pasigaminsime stiklo sagę.
Išklausę teorinę dalį mokiniai susiskirstys į komandas. Į komandas susiskirstys žaisdami žaidimą "Kur naudojamas smėlis?". Žaidimo tikslas įtvirtinti teorinėje dalyje išgirstą informaciją. Komandos dirbs klasėje įkurtoje laboratorijoje. Kiekvienai komandai bus paruoštos laboratorinės priemonės (smėlio mėginiai, kolbos, mėgintuvėliai). Tiriamojoje dalyje ištirs smėlio savybes, nustatys jų rūšį, išmoks atpažinti kvarcinį smėlį. Atliks eksperimentą su impregnuotu smėliu. Eksperimentų metu vaikai bus mokomi kelti hipotezes, nusakyti rezultatus, kelti išvadas.
Kūrybinės veiklos dalyje mokiniai dirbs individualiai. Kiekvienas pasigamins stiklo sagę. Vaikai skatinami mąstyti, kodėl mokėmės apie smėlį, o gaminame stiklinę sagę. Kuo stiklas susijęs su smėliu? Edukacijos metu nuolat ieškome sąsajų tarp aplinkoje esančių daiktų ir smėlio.
Metodai: eksperimentas, kortelių žaidimas, diskusija, sagės gamyba, piešimas.
Priemonės: kvarcinis smėlis, impregnuotas kvarcinis smėlis, vanduo, kolba, šaukštelis, stikliniai kristalai (kabišonai), klijai, spalvinimo priemonės, popierius, sagės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ne tik pasaka, bet ir visas teatras gali sutilpti lagamine! Nereikia nei scenos, nei užkulisių – lagaminas prasiveria su jame įtaisyta „scenografija“,  pirštininės lėlės – veikėjai įsitaiso ant vaikų rankų, belieka išsidalinti žodžius ir išsirinkti raiškiausiai skaitantį pasakotoją. Atsivešime kelis lagaminus, kuriuos atvėrę išsitrauksime  pasakų veikėjus, kitą teatrinį rekvizitą ir kursime mini spektakliuką!
Pradžioje edukatorė trumpai pristatys Vaikų literatūros muziejų, užsiėmimo tikslą, eigą, trumpai supažindins su literatūrinės pasakos žanru, svarbiausiais teatro terminais, elgesiu scenoje, persikūnijimu į personažą ir kartu su dalyviais suvaidins vieną kūrinį. Tada dalyviai bus suskirstomi grupelėmis, kiekviena jų išsitrauks „savo“ lagaminą, kurį atvėrus bus pristatomas jo kūrinys, paskirstomi vaidmenys, išdalinami tekstai, leidžiama trumpai pasiruošti ir paeiliui suvaidinti. Po kiekvieno pasakos pristatymo aptarsime pagrindinę mintį ir ko ji mus moko.
Pabaigoje, išsitraukusios senas megztinių rankoves, kojines ir pirštines, medžiagos skiautes, virveles, sagutes ir siūlus, edukatorės (su dalyvių pagalba) pamokys, kaip lengvai, paprastai galima sukurti personažą - seną, nereikalingą daiktą prikelti naujam, pasakiškam gyvenimui, paskatins ieškoti senų lagaminų, juos ištapyti pasakų motyvais ir naudoti kitose pamokose, nešiotis į vaikų šventes ar atverti literatūros pamokų metu.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje”

Vilnius – tai daugybės kultūrų
atspindžių miestas, jo sąsajos su kitomis tautomis ir kultūromis leidžia ieškoti europinio tapatumo, formuoja ne tik Vilniaus
išskirtinumą, bet ir tautų bendrumą. Tai labai svarbu pajusti šiuolaikiniam jaunimui. Programos tikslas supažindinti mokinius
su Vilniaus, kaip daugiakultūrio miesto pačiais įdomiausiais ir mažiau žinomais faktais, istorijomis ir daugiataučio paveldo
vietomis. Juk dar 1323 m. sausio 25 d. Didysis kunigaikštis Gediminas pakvietė į Vilnių atvykti kitataučius, tad jau beveik
prieš 700 metų miestas tapo atviras ir draugiškas įvairių tautų žmonėms. Rusai, lenkai, žydai, prancūzai, vokiečiai ir kitos
tautos laiko tėkmėje paliko savo kultūros pėdsakus Vilniuje. Programos metu, kaip tikri pėdsekiai, praeidami pro skritingą kultūrą ir asmenybes menančias vietas, susipažinsite su asmenybių veiklos, kūrybos ir gyvenimo
istorijomis... Prisiliesite prie kultūrinio paveldo, sujungsite istorijos faktus ir kultūros ženklus į vieną visumą, tyrinėsite
gyvenamąją aplinką, pažinsite kitų tautų menininkų kūrybą susijusia su Vilniumi. Pagilinsite ir praplėsite kultūrinį akiratį.
Gautas žinias pritaikysite ugdymosi procese. Programos metu bus naudojama vaizdinė medžiaga, nuotraukos, cituojamos
atsiminimų apie Vilnių ištraukos. Programa informatyvi ir nuotaikinga, užduotys kūrybingos ir inovatyvios.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Senovinio amato karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija,
žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai
kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros
programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta
edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų
pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas
sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir
populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis.
Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys
formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Mažosios Lietuvos darželiai sustingę paveikslėliuose

Kviečiame atvykti į Pagėgius-Mažosios Lietuvos dalelę, kur Pagėgių kultūros centre, nuostabiais, gamtos vaizdais ir baltiškais simboliais, vietinio  jaunimo ištapytoje edukacijų klasėje, tyrinėsime Mažosios Lietuvos darželiuose augintus augalus. Jus pasitiks paukštelių čiulbėjimas ir vėjo ošimas. O susėdus už stalo, pasiklausysime dainos, skambančios šišioniškių tarme ir paspėliosime apie ką dainuoja folkloro ansamblis.
Vaikai sužinos apie Mažojoje Lietuvoje, lietuvininkių augintas darželių gėles, koks, mums gerai žinomas augalas buvo vadinamas sniego kamuoliais ar sniego kulkomis,  ką gydė rūtomis ar medetkomis, kokio augalo šakelę segdavo nuotakoms į nuometą ir kitus įdomius faktus. Po pasakojimo, vaikai žais augalų viktoriną. Reikės atspėti ar logiškai sumąstyti, kaip lietuvininkai vadino augalus įvairius augalus. Po viktorinos, vis gaus po kartoninį rėmelį  kuriame sukurs savo paveikslėlį, panaudodami įvairius Pagėgių krašte surinktus ir išdžiovintus augalus. Edukacijos pabaigoje, gerdami arbatą iš aplink Pagėgius surinktų ir paruoštų vaistinių augalų, aptars veiklų rezultatus, pasidalins savo įspūdžiais ir pamąstymais. Visi su savimi išsineš ne tik žinias ir naują patirtį, bet ir po paveikslėlį.


Filmo kūrimo dirbtuvės „Dėmesio, filmuojam!“ (7–8 klasėms)

Kadangi, gyvename vaizdo kultūros laikais, todėl pasirinkta meno sritis - kinas - puikiai tinkanti priemonė kritiškai ir kartu savarankiškai vertinti aplinką, kasdienybę ir aktualijas Lietuvoje ir pasaulyje. Dirbtuvėms vadovauja ilgametę edukacinių kino dirbtuvių patirtį turintis režisierius Antanas Gluskinas. Visa edukacijos veikla bus suskirstyta į tris dalis, kurių kiekviena atitiks filmo kūrimo etapą -pasiruošimą, filmavimą ir postprodukciją. Pirmajame filmo kūrimo etape - pasiruošime - dirbtuvių vadovas trumpos teorinės paskaitos metu pristatys pagrindinius scenarijaus rašymo taisykles bei kūrybnės grupės profesijų (režisierius, operatorius, garso režisierius, montažo, aktorius) funkcijas. Po paskaitos, moksleiviai pasiskirstys grupėmis (8-10 žmonės), kurios per nustatytą laiką kurs savo scenarijus pasirinkta tema ir pasirinkto žanro bei pasirinks kino profesijas, kurias norės išbandyti edukacijos metu. Pabaigę scenarijus, moksleiviai persikels į antrąjį filmo kūrimo etapą -filmavimą. Šio etapo pradžioje, vadovas trumpai papasakos apie vaizdo ir garso svarbą filme -supažindins su pagrindiniais kino gramatikos pagrindais: kameros pozicija ar filmavimo kampais, kadro dydžiais, garso takelio svarba, filmavimo aikštelėje esama tvarka.. Išklausę trumpą teorinį įvadą, moksleiviai savo išmaniaisiais įrenginiais (telefonai, planšetės) filmuos sukurtą scenarijų. Dirbtuvių vadovas po truputi pabūdamas su kiekviena grupe, padės filmavime savo pastebėjimais. Po filmavimo, bus trečiasis filmo kūrimo etapas -postprodukcija. Šio etapo pradžioje vadovas supažindins su montažo programomis bei pagrindais. Po to moksleiviai, padedami vadovo arba patys savo turimais įrenginiais, montuos savo filmą, ieškos jam tinkamos muzikos ar garsų, tinkamos spalvinės gamos. Kai montažas bus baigtas, edukacijos dalyviai peržiūrės sukurtus filmus bei juos aptars tarpusavyje - kas pavyko, o kas nelabai. Moksleiviai savo filmus kurs mokyklos teritorijoje - viduje ir/ ar lauke.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Primatai: kas bendro tarp žmogaus ir beždžionės?

Ši edukacija skirta 5-12 kl. mokiniams, kurie jau lankėsi Vilniaus zoologijos sode anksčiau. Edukaciją sudarys teorinė ir praktinė dalis, tad prieš renkantis šią edukaciją, kviečiame pirmiau išklausyti ekskursiją "Keliaujame į Dykumą, Madagaskarą, Kaimą ir Džiungles!"


Edukacinė programa „Mokymosi kaita“ skirta 5-10 klasių moksleiviams ir supažindina su Lietuvos mokyklos istorija nuo XIV a. pab. iki XX a. pab. Ekskursijos metu moksleiviai aplanko tris ekspozicijas, kuriose pristatomos skirtingos mokymo programos, naudojamos rašymo priemonės, taikyti mokymo metodai ir bausmės. Programa skatina kritinį mąstymą, kūrybiškumą ir kultūrinę sąmoningumą per interaktyvius elementus ir istorinių situacijų peržaidimus.


Norint pažinti gamtą, pamatyti jos grožį, pajusti jos didybę nebūtina keliauti į tolimas egzotines šalis, nes įdomių ir paslaptingų vietų bei jose gyvenančių gyvūnų visada yra šalia mūsų.
Edukacijoje gamtininkas ir fotografas Vitalijus dalinsis savo ilgamete darbo patirtimi apie paukščius. Su mokiniais pasinersime į gamtos garsų pasaulį, pasiklausysime paukščių balsų, bandysime atspėti jų giesmių prasmes, atliksime praktines užduotis.
Edukacijoje bus tyrinėjama mus supančios gamtos bioįvairovė, rodomos autoriaus unikalios Lietuvos paukščių nuotraukos. Mokiniai bus skatinami tyrinėti, domėtis paukščiais bandant atpažinti kai kurias jų rūšis. Mikroskopu tyrinės plunksnas ir ugdys suvokimą apie sparnuočių prisitaikymą skraidyti.
Norėdami išmokti paukščius stebėti laukinėje gamtoje ir fotografuoti, turės atlikti praktinę užduotį, kurios metu mokiniai išskleis foto palapinę, apsirengs maskuotės rūbais ir išbandys tariamo fotoaparato objektyvo stebėjimo lauką.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Tikslas - skatinti moksleivių kritinį mąstymą, ugdyti supratimą apie kultūros paveldo svarbą ir skatinti įsipareigojimą jį išsaugoti ir perduoti ateities kartoms.
• Pristatyti Archyvą-(us) ir jo-(ų) veiklą, pabrėžiant archyvo-(ų), kaip kultūros įstaigos-(ų), paskirtį ir vaidmenį mūsų kultūros ir istorijos paveldo išsaugojime bei jo-(ų) saugomų kultūros vertybių –  dokumentų svarbą mūsų kultūriniam ir tautiniam tapatumui bei atminčiai.
• Skatinti moksleivių susidomėjimą Lietuvos ir pasaulio istorija, taip pat ugdyti supratimą apie kultūrinės atminties svarbą.
• Plėsti žinias apie istorinių šaltinių analizės metodus, suteikiant moksleiviams įgūdžių, reikalingų savarankiškam istorinių tyrimų atlikimui.
• Ugdyti pilietiškumą ir atsakomybės jausmą, skatinant moksleivius vertinti istorijos poveikį šiuolaikinei visuomenei ir vaidmenį jos kūrime.
Edukacinė programa sukuria unikalią patirtį, leidžiančią moksleiviams ne tik išsamiai pažinti archyvus ir juose saugomus istorijos šaltinius, bet ir patiems tapti istorijos tyrinėtojais ir archyvarais. Edukacija pristato Archyvą – kultūros ir atminties įstaigą, atliekančią dokumentinio paveldo saugojimo ir sklaidos misiją, ir supažindina su Archyvo veiklomis bei įdomiausiais saugomais dokumentais. Vyresniųjų klasių mokiniai kviečiami pabūti istorikais: nagrinėti originalius pirminius istorijos šaltinius –saugomus dokumentus ir atlikti praktines šaltinio analizės užduotis. Mokiniai atliks kūrybinius projektus, bus skatinami  tyrinėtą archyvinę medžiagą perteikti kūrybiškai, kuriant savo istorinį pasakojimą. Per edukaciją moksleiviai pabus Archyvo darbuotojais: sužinoję, kaip atliekama dokumentų paieška, jų išdavimas iš saugyklų ir grąžinimas į saugyklas, patys leisis į dokumentų paieškas saugyklose, ieškos bylų, jas suradę susipažins su jų turiniu, tyrinės bylų dokumentus.
Edukacinės programos vykdytojas – Lietuvos ypatingasis archyvas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ekskursija Anzelmo Matučio memorialiniame muziejuje

Pradinėje mokykloje išmokęs skaityti ir rašyti, su knyga Anzelmas Matutis nesiskyrė visą savo gyvenimą. Rašyti pradėjo paauglystėje ir greitai suprato, kad geriausiai sekasi kurti... vaikams. A. Matutis parašė daugiau nei 30 knygų. Dauguma jų – ypač pamėgtos ir tapusios vaikų poezijos klasika: „Girios televizorius“, „Milžinų šaukštas“, „Genių kalvė“, „Drevinukas“ ir kitos. Poetas parengė literatūros bei istorijos skaitinių knygų ikimokyklinio ir mokyklinio amžiaus vaikams, vertė užsienio poetų eiles, parašė apybraižų, poemų, libretą Jurgio Gaižausko operai „Buratinas“. Anzelmas Matutis buvo gamtos vaikas. Tad ir muziejaus lankytojus pasitinka paties poeto kieme sodintos obelys, alyvos ir prie įėjimo auganti tuja. Nori sužinoti, kokią meškerę Anzelmui Matučiui įtaisė vienas jūreivis? O gal norėtumei pamatyti kėdutę iš briedžio ragų ar stalinę lempą, kurios gaubtas – tikra jūros kriauklė? Kviečiame vidun paklausyti įdomių istorijų apie dar daug čia esančių išskirtinių eksponatų. Ekspozicija atskleidžia įdomiausias ir ryškiausias žinomo vaikų poeto gyvenimo akimirkas. Poetas visą savo gyvenimą skyrė turtinti vaikų pasaulį. Vaikų, kuriuos kaip reta kas puikiai pažinojo ir jautė. Čia kartais užsuka ir Drevinukas, užsuk ir tu.


Pasakojimas pagal Ievos Babilaitės tyliąją (bežodę) knygą „(Ne)vienas“

Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Edukacijos dalyviai  kviečiami kartu su edukatoriumi skaityti Ievos Babilaitės tyliąją (bežodę) knygą „(Ne)vienas“ ir atrasti jos teikiamas kūrybinės saviraiškos galimybes.  Šiuo edukaciniu užsiėmimu siekiama  supažindinti priešmokyklinio amžiaus vaikus su bežodžių (tyliųjų) knygų rūšimi ir  jų skaitymo ypatumais bei taip pat dalyvius paskatinti tapti aktyviais pasakojimo  kūrėjais. Edukatoriaus moderuojamas pasakojimo kūrimas skaitant bežodę knygą grindžiamas klausimų-atsakymų principu bei edukacinio rinkinio priemonių panaudojimu. Edukacijos metu kuriant bendrą pasakojimą bus ugdomi dalyvių socialiniai įgūdžiai, vaizduotė, skatinama dalyvių saviraiška, aktyvus minčių dėstymas.  Dalyvaudami šiame edukaciniame užsiėmime dalyviai  taip pat supras, kad kaskart skaitant tą pačią tyliąją (bežodę) knygą, galima ją skaityti vis kitaip, įtraukti skirtingus veikėjų vardus, integruoti skirtingus pasakojimo elementus ir pan.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Valgomas paveikslas tautiniais motyvais "Aukštaitija"

Ar gali būti istorija graži, kvepianti, skani ir šiuolaikiška? Taip, jei tai - valgomas paveikslas tautiniais motyvais "Aukštaitija". Atėję į edukaciją, jūs: 1. Pirmiausia sudalyvausite mini protmūšyje, kuriame sužinosite/prisiminsite, kas yra Aukštaitija ir kaip ją atskirti nuo kitų Lietuvos regionų. 2. Tada su nuotraukų ir jose esančios istorijos pagalba persikelsime į menininko dirbtuves, kur sužinosite, kaip gimė valgomo paveikslo idėja ir pats paveikslas. Čia peržiūrėsim ir eskizus, kūrybinio etapo nuotraukas, išgirsite priežastis, kodėl buvo būtent taip sukurtas darbas. 3. Ir, kai jau būsite viską pasikartoję ir išgirdę, mano padedami, susikonstruosite pirmąjį savo valgomą paveikslą tautiniais motyvais „Aukštaitija“. Žinoma, padarytą paveikslą įdėsime į apsauginį maišelį nuo purvo, ir supakuosim į specialiai jam padarytą aplanką, kurį gražiai perrišim.. 4. O pabaigoje jūsų lauks maloni staigmenėlė. Po edukacijos, jūs namo parsinešite savo padarytus paveikslus, mokėsite atpažinti aukštaičius tarp kitų regionų, žinosite kiek gali trukti kūrybiniai procesai ir turėsite žinių, kaip namuose patiems pasidaryti tokį (ir kitokį) paveikslą. ***Pilnas paveikslo - atviruko "Aukštaitija" ir jo pakuotės dizaino išpildymas, 2021 metų gruodį, tarptautiniame konkurse "Latgalos ir Utenos pasienio regionų vietinis produktas", iškovojo geriausio vietinio produkto dizaino vardą.


Edukacinis užsiėmimas „MISIJA: snaudžiančių monstrų medžioklė“

Edukacinio užsiėmimo „MISIJA: snaudžiančių monstrų medžioklė“ tikslas – per jūrinės kultūros paveldo objektą – priešmininį laivą M52 ,,Sūduvis“ siekiama laivą atskleisti ne tik kaip karinį jūrinį paveldą, atskleidžiant pagrindinę laivo misiją – kovoti su I ir II Pasaulinių karų pėdsakais Baltijos jūroje. Analizuojant ir interpretuojant Lietuvos, Europos ir pasaulio jūrinį paveldą, istorinį kontekstą, kuriame atsiskleidžia mitologines būtybes ir mūsų asmeninės patirtys bei pasirinkimai. Edukacinio užsiėmimo ,,Misija: Snaudžiančių monstrų medžioklė” - tai kelionė, kurioje pažinsime graikų mitines būtybes ir išlaisvinę vaizduotę kursime savo jūrų monstrą. Ieškodami atsakymo, kokia snaudžiančių monstrų medžioklė vyksta Baltijos jūroje, ugdysime aplinkos apsaugos jausmą.


Edukacinės programos metu pamirštama, kas yra kilogramai, metrai, litrai, į programos dalyvių gyvenimą, kad ir trumpam, grįžta pėdos, sieksniai, pūdai ir kiti matavimo vienetai, kurie Lietuvoje buvo naudojami iki XX a. vidurio. Tai aktyvi, linksma ir veiksmo kupina edukacinė programa, kurios metu dalyviai svers, matuos, skaičiuos ir net patys taps matavimo prietaisais.


Edukacinis užsiėmimas Lietuvos nacionalinėje filharmonijoje

Koncertinė įstaiga Lietuvos nacionalinė filharmonija

Per edukacinį užsiėmimą, ilgametė Filharmonijos koncertų vedėja Janina Pranaitytė papasakos apie pastato praeitį ir nūdieną, architektūrą ir jos virsmus bėgant amžiams, čia vykusius žymių pasaulio muzikų pasirodymus ir Lietuvos nacionalinės kultūros raidai reikšmingus įvykius, o baigiantis ekskursijai pakvies į šiandien čia rengiamų muzikos programų atviras repeticijas. Pasitikusi prie centrinio įėjimo į Filharmonijos salę, mūsų gidė jus vedžios stebinamai turiningais šeštą šimtmetį skaičiuojančio pastato istorijos keliais – nuo šioje vietoje išlikusių XVI amžiaus Rusų pirklių namų liekanų iki Filharmonijos koncertų lankytojams ligi šiol atvirų Miesto salės erdvių, kurias XIX a. pabaigoje – XX a. pradžioje suprojektavo rusų architektas Konstantinas Korojedovas. Kaskart vis kitokio maršruto pabaigoje galėsite žvilgtelėti ir į Filharmonijos muzikinę „virtuvę“, kur nuolat gludinamos bei tobulinamos gimsta nepakartojamos muzikos kūrinių interpretacijos.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacijos tikslas yra supažindinti mokinius su Tauragės krašto archeologija. Moderniai įrengtame muziejaus archeologijos bokšte edukacijos dalyviai susipažins su baltų gentimis, Tauragės regione gyvenusių skalvių ir žemaičių archeologiniais radiniais. Žiūrės animacinį filmuką apie skalvius, archeologo darbą, stebės tik tamsoje šviečiančius baltų simbolius bokšto skliaute bei sužinos jų reikšmę. Išvys archeologinių kasinėjimų metu atrastus darbo ir buities įrankius, ginklus, papuošalus, išgirs ir pamatys jų raidą bėgant šimtmečiais. Piliakalnių įrengimas demonstruojamas naudojant papildytos realybės interaktyvią smėlio dėžę. Vaikai patys išbandys piliakalnių statybą kinetiniu smėliu, kas gynybinius apkasus, kanalus ir įtvirtinimus. Edukacijos metu bus atskleista, ką veikia tas paslaptingas žmogus įmantriu profesijos pavadinimu – archeologu. Edukacijos dalyviai turės galimybę, ne tik sužinoti sąvokos reikšmę, bet ir patys vienai dienai tapti tikrais archeologais! Praktinėje užsiėmimo dalyje mokiniai mokysis, kaip taisyklingai išmatuoti būsimų archeologinių tyrimų perkasą, kokius įrankius naudoti ir stebės kaip vyksta kasinėjimų eiga pagal visas archeologijos mokslo taisykles. Ir, žinoma, patys smėlyje ieškos radinių! Nukeliaukime kartu laiko ratu į kupiną paslapčių ir įdomybių Tauragės krašto priešistorę bei patirkime neišdildomų įspūdžių ieškant skalvių lobio, kurį surasti nebus taip lengva – kaip ir realiame archeologo gyvenime.