Edukacinė programa „Dailieji Jonavos krašto amatai“ (5-8 kl.)

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradiciniais Jonavos krašto amatais bei jų interpretacijomis šiuolaikiniame mene ir madoje. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti, populiarinti tradicinius Jonavos krašto amatus, verslus, išryškinti jų vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Pristatyti ir garsinti Jonavos krašto tradicinio meno kūrėjus. 3. Skatinti tautinio paveldo produktų gamybos technologijų perimamumą. 4. Skatinti kartų vienybę, suteikiant
galimybę amatininkams pasidalinti sukaupta patirtimi. 5. Sudominti mokinius nauja etnografine ekspozicija. 6. Skatinti mokinių verslumą. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas apskritojo stalo diskusija, rankų darbo kūriniai. Užsiėmimo metu didesnis dėmesys skiriamas Jonavos krašto drožybos amato puoselėtojams. Virtualiai aplankomos Jonavos krašto sertifikuotų amatininkų kūrybinės dirbtuvės -  demonstruojama video siužetų/ pasakojimų ištraukos. Išryškinama kryždirbystės ir liaudies skulptūros vertė. Lankydami etnografinę ekspoziciją mokiniai turi galimybę tyrinėti Jonavos krašto medžio audėjų, mezgėjų, šiaudinių sodų, verbų pynėjų, margučių margintojų, kalvių darbus. Rengiama viktorina, kuriai klausimus virtualiai pateikia Jonavos krašto amatininkai. Demonstruodami tradicinio meno dirbinius bei senuosius namų apyvokos rykus amatininkai yra parengę interaktyvias užduotis, skatinančias plėsti etninės kultūros žinias, sužadinti domėjimąsi liaudies menu. Siekiamas poveikis: mokiniai suvoks tradicinių amatų vertę šiuolaikinei kultūrai, susidomės muziejaus etnografine ekspozicija,  susipažins su įvairiomis senųjų amatų rūšimis, vietos amatininkų darbais, gebės įvardinti senuosius rykus bei žinos jų paskirtį. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Velykinė edukacija - Kiaušinių marginimas vašku

VELYKOS – gamtos atbudimo, pavasario džiaugsmo ir linksmybių šventė. Kiaušinis nuo pagonybės laikų simbolizuoja gyvybės atsiradimą, o Velykų numargintiems kiaušiniams būdavo priskiriamos ypatingos, magiškos galios. Tad šioje edukacijoje kiekvienas galės išbandyti mūsų senolių paliktą tradicinį margučių marginimo būdą natūraliu vašku. Išgirsite įdomiausias istorijas apie šv. Velykas, šventės tradicijas, sužinosite apie margučių spalvų ir raštų reikšmes bei patys nusimarginsite gražiausius velykinius margučius! Edukacijos metu lavinsime kūrybingumą, ugdysime kritinį mąstymą, diskutuosime kodėl svarbu saugoti savo paveldą, skatinsime pagarbą ir toleraciją vieni kitiems. Saugokime ir perduokime senąsias tradicijas vieni kitiems!

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Moksleiviams pristatomi ekslibrisai – knygos ženklai, ir jų atsiradimo istorija, papasakojama apie tarptautinius šiems ženklas keliamus reikalavimus. Vėliau moksleiviai supažindinami su monotipija –spaudos technologija, kurią taikant yra sukuriamas tik vienas atspaudas. Ši kūrybos forma yra lengvai įvaldoma bet kurio amžiaus kūrėjui ir suteikia daug galimybių eksperimentuoti. Tuo dalyviai įsitikina kurdami savo unikalų knygos ženklą – ekslibrisą.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Lankytojai susipažįsta su L. ir S. Didžiulių sodyba, apžiūri viduje įrengtą ekspoziciją, pristatančią juos kaip knygnešius, švietėjus, nukentėjusius už anticarinę veiklą. Kiekvienam sudaroma galimybė rašyti ar piešti žąsies plunksna, aptariama, kuo rizikavo slaptosios lietuviškos mokyklos dalyviai. 3–5 klasių mokiniai išgirsta kelis garsiausių knygnešių nutikimus. Praktinių užduočių metu detaliau panagrinėjamas „knygnešio terbos“ turinys, taip susipažįstama su spaudos draudimo literatūra, nes knygelės vartomos, apžiūrimas jų dydis, kaina, jos palyginamos su moksleivių turimomis savo namuose knygomis. Vaikai klausiami apie savo šeimos turimas seniausias knygas, taip skatinami domėtis šeimos biblioteka. Išbandydami bausmes, vaikai supranta, kad seniau vaikų gyvenimas nebuvo toks patogus, kaip dabar. Daroma krata leidžia pajusti knygnešių riziką. 6–8 klasių moksleivių praktinės veiklos orientuotos ne tik į knygnešystės plėtojimą šiame dvarelyje, bet ir visos Lietuvos žymiausių knygnešių atminties išsaugojimą Knygnešių sienelėje prie Kauno Vytauto Didžiojo karo muziejaus. Susiskirstę į grupeles iš atskirų žodžių bando sudėlioti Petro Vaičiūno posmą – Knygnešių sienelės įvardijimą, kuriame sutelpa plati knygnešystės prasmė, taip vaikai skatinami panaudoti įgytas žinias, atlikti užduotis grupėse, bendrauti tarpusavyje. Detaliau susipažįstama su asmenine S. Didžiulio biblioteka, jos reikšme ir likimu šiandieną. Moksleiviai apžiūri „Aušros“ numerius, pažymėtus S. Didžiulio bibliotekos ženklu. Žąsies plunksna bandomas sukurti knygos ženklas – ekslibrisas. Vyksta kratos darymas ir draudžiamų knygų ieškojimas, panaudojant išlikusią autentišką knygų slėptuvę. Apibendrinama, kaip knygnešystė nutiesė kelią į Lietuvos šiandieną. 9–12 klasių mokiniai sutelkia dėmesį ne tik į knygnešystę, bet ir plačiau pažįsta sodybos šeimininkus kaip šviesuolius, bendravusius su įžymiais šio krašto žmonėmis, sukaupusius nemenką biblioteką, kovojusius su prietarais, tamsumu, skleidusius žinias.


Orientacinė ekskursija KARAIMŲ SOSTINĖ - TRAKAI

Interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą buvusios sostinės istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite šį maršrutą, pažinsite karaimų tautą ir dar neregėtus Trakus


Stasys Girėnas - tylusis Atlanto sakalas

Stasys Girėnas - žinomiausias Lietuvos lakūnas, kuris iki šiol laikomas tautiškumo ir patriotinės dvasios puoselėtoju.  Jo skrydis per Atlantą tapo vienu ryškiausių Nepriklausomos Lietuvos pasiekimu. Tiek S.Girėnas, tiek skrydis per Atlantą nusipelno gyvosios atminties palaikymo siekiant puoselėti tautišką dvasią ir pasidžiavimą Lietuva.  Kviečiame atvykti į S. Girėno gimtinę-muziejų ir patirti interaktyviai pažadintą istoriją.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Sugrįšime šimtmečiu atgal, kai pirkti  žaisliukų nebūdavo ir žmonės juos gamindavosi namuose iš paprastų priemonių. Pajusti tų laikų žaislų gamybos proceso subtilybes šiandien kviečiame į edukacinę programą „Šiaudinių sodų papuošimas“.
 Edukacijos metu pristatysime A. ir J. Juškų muziejuje sukauptą žaislų ir šiaudinių sodų kolekciją,
 supažindinti su Lietuvos ir kitų šalių Kalėdų eglutės puošimo liaudiškomis tradicijomis ir papročiais, jų sukūrimo aplinkybėmis, tipais. Šio užsiėmimo metu iš pasiruoštų medžiagų pasigaminsite sau norimos formos, dydžio šiaudinį žaisliuką.
Edukacinis užsiėmimas vyksta visus metus.


Edukacijos metu vaikai sužinos apie Kalėdų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Kalėdinės kojinės atsiradimo istorija ir jos svarbar dabar, diskutuos apie Kalėdų šventės prasmę. Praktinės dalies metu kiekvienas vaikas pasigamins savo Kalėdinę kojinę iš veltinio sujungiant atskiras detales klijais ar susiuvant. Kalėdines kojines iš veltinio vaikai dekoruos skirtingomis medžiagomis pagal savo skonį ir pristatys kitiems dalyviams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ornamentai – istorijos iš praeities (Nuotolinė paslauga)

Visų tautų tautosaka grįsta simboliais – ženklais, turinčiais tam tikrą reikšmę. Senosios lietuvių dainos, mitai, pasakos, audinių raštai – tai ne mūsų protėvių vaizduotės vaisius, o žinia apie praeitį, mūsų senolių pasaulėvaizdį. Ilgainiui senųjų simbolių reikšmes užmirštame. Edukacinio užsiėmimo metu supažindinsime moksleivius su lietuvių liaudies mene naudojamais ornamentais ir jų simbolika. Kadangi simbolis visada talpina daug prasmių ir gali turėti keletą reikšmių, todėl skirtingo amžiaus moksleivių grupėms pristatysime skirtingo sudėtingumo tautinių raštų simboliką. Moksleiviai sužinos ką reiškia apskritimas ir kryžius, trikampis ir rombas, žvaigždės ir pasaulio medis. Jie sužinos, kad ornamentas –tai komunikacinė priemonė – iš kartos į kartą perduodama ir perimama informacija. Ornamentai, kuriais būdavo išpuošti gyvenami trobesiai, medžio, geležies dirbiniai, baldai, moliniai indai, audiniai, drabužiai, juostos, kryžiai – tai simbolinė forma, kurioje užkoduota žmonijos istorija. Lietuvių liaudyje ornamentai dažnai vadinami tiesiog žodžiu “raštas”, o jį sudaro geometrinės, augalinės ar kitos vaizdinės figūros. Gavę paruoštukus el.paštu, moksleiviai turės galimybę sukurti savo šimtaraštės juostos ornamentą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa „Etninio tapatumo ženklai kasdienybėje" (11 - 12 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradicine ir šiuolaikine tekstile. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti naminės tekstilės dirbinius, pritaikant juos šiuolaikinėms mokinio reikmėms. 2. Supažindinti moksleivius su tradicinės tekstilės pluoštais (linų, vilnų, kanapių, dilgėlių)  ir jų naudojimu tradicinėje kultūroje. 3. Analizuoti kraitinių baldų evoliuciją. 4. Akcentuoti spalvinius Aukštaitijos regiono audinių derinius, tradicinio meno komponavimo principus. 5. Išryškinti audinių raštų simboliką. 6. Ugdyti ekologinę savimonę, skatinant daryti tvarius pasirinkimus. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas apskritojo stalo diskusija. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės bei šiuolaikinės tekstilės dirbiniais. Demonstruojama tekstilės ekspozicija. Akcentuojama lininio audinio vertė tradicinėje kultūroje. Tyrinėjami linų, vilnų, kanapių, dilgėlių pluoštai.  Didesnis dėmesys skiriamas spalviniams Aukštaitijos regiono deriniams, tradicinio komponavimo principams. Demonstruojama mokomojo filmo ištrauka. Analizuojama kraitinių baldų evoliucija. Pasitelkus štampavimo metodą, šilkografijos dažais dekoruojamas lininis maišelis. Siekiamas poveikis: edukacijos dalyviai įvardija ir pagrindžia savo požiūrį į tradicinio meno reiškinius, svarsto, kaip nauja patirtis ir supratimas juos keičia ir praturtina. Remdamiesi savo patirtimi ir vaizduote, mokiniai kuria meninę kompoziciją, akcentuodami Aukštaitijos regiono spalvinius derinius. Geba pristatyti savo kūrybos rezultatą, į(si)vertina įgytą patirtį, suvokdami liaudies meno vertę asmens pasaulėvaizdžiui ir tapatybei formuotis. Veiklos įgyvendintojas: Jonavos r. savivaldybės kultūros centro Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Viešoji įstaiga Lazdijų kultūros centras

Gėlėtas knygos skirtukas – tai daugiau nei priemonė, padedanti rasti skaitomą knygos puslapį, tai ir knygos aksesuaras, lydintis skaitytoją puslapis po puslapio.
Teorinėje dalyje dalyviai bus supažindinti su gėlėmis, kurios tinkamos darbo eigoje. Jų paruošimo būdais.
Praktinėje dalyje dalyviams siūloma kurti metų laiką atspindintį skirtuką, naudojant iš vietoje auginamų gėlių: Skirtukas „Pavasario dvelksmas“, kuriamas naudojant tik pavasarį žydinčius augalus. Skirtukas „Spalvota vasara“ kuriamas iš pievose surinktų augalų . Skirtukas „Atpažink rudenį“ kuriamas rudens lapų arba rudeniui būdingų augalų. Skirtukas „Žiemos pasaka“ kuriamas naudojant jau sudžiovintus augalus.
Išeidami iš edukacijos kiekvienas parsineš namo po išskirtinį vienetinį savo mini meno objektėlį, kuriuo galės ilgai džiaugtis skaitydami knygas.


SUĖJUS PRIE ŽEMĖS RIBOS: lietuvių poetų žemininkų kūryba

Programa liudija vienos originaliausių lietuvių poetų kartos – žemininkų kūrybos novatoriškumą lietuvių poezijos lauke ir kviečia ja domėtis skirtingas literatūra besidominčias kartas.

Literatūrinėje – muzikinėje programoje „Suėjus prie žemės ribos” skaitovas, Laimono Noreikos premijos laureatas Paulius Šironas skaito penkių žemininkų kartos poetų Juozo Kėkšto, Kazio Bradūno, Alfonso Nykos-Niliūno, Henriko Nagio, Vytauto Mačernio poeziją. Jaunatviškai šių poetų kūrybą muzikine kalba interpretuoja jaunosios kartos bardas, gitaristas Kristupas Černiauskas.

Dalyvauja:
skaitovas PAULIUS ŠIRONAS,
bardas, dainų autorius ir atlikėjas KRISTUPAS ČERNIAUSKAS

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „Kas Baltijoje gyvena?“

Išvažiuojamsis edukacinis užsiėmimas „Kas Baltijoje gyvena?“ yra skirtas pažinti Baltijos jūrą. Dalyviai tyrinėdami Baltijos jūros vystymosi periodus, ieškodami faktų apie jūroje esančią gyvybę, domėdamiesi Baltijos jūros geografine padėtimi, tyrinėdami ekologinius pokyčius ieškos asmeninio santykio su Baltijos jūra. Tačiau Baltijos jūra – tai tik priemonė ugdyti vaikuose sąmoningumą ir atsakomybę už juos supančią aplinką. Baltijos jūros kontekste dalyviai nagrinėja savo asmeninį santykį su juos supančia aplinka, lygindami ją kitų valstybių kontekste, bei ieškodami būdų kaip asmeniškai prisidėti prie Baltijos jūros išsaugojimo ir ekologinės žinutės skleidimo.


Edukacinė programa „Atstatyk jėzuitų bažnyčią“

Kražių Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus kultūros centras

Vienuoliai jėzuitai Kražiuose įsikūrė 1608 m. J. K. Chodkevičiui 1614 m. skyrus vienuoliams fundaciją, 1616 m. atidaryta kolegija, kuri fundatoriaus garbei buvo vadinama Collegium Chodkievicianum. Maždaug 4 ha plote ilgainiui buvo pastatyti net 22 įvairios paskirties pastatai. Šalia kolegijos, gavus fundaciją iš J. K. Chodkevičiaus, 1621 m. buvo pradėta statyti ir jėzuitų Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia – puošniausia to meto Žemaitijos šventovė, kurios dabar išlikę tik pamatų akmenys... Edukacinis užsiėmimas „Atstatyk jėzuitų bažnyčią“ vyksta išskirtiniame istoriniame paminkle – vieninteliame iš XVII a. pradžios išlikusiame buvusios Kražių jėzuitų kolegijos komplekso pastate. Čia įsikūrusiame Kražių M. K. Sarbievijaus kultūros centro muziejuje sužinosite Kražių miestelio bei jėzuitų įkurtos kolegijos istoriją, susipažinsite su J. K. Chodkevičiaus asmenybe ir jo svarba Kražių istorijai. Kad istorinės žinios būtų įdomios, įtraukiančios, o laikas praleistas turiningai, turėsite galimybę „atstatyti“ buvusią Kražių jėzuitų bažnyčią. Bažnyčios „pastatyti“ bet kaip nepavyks – sudėlioti medinę 3D dėlionę reikia pasitelkus komandinį darbą ir nuosekliai sekant instrukciją! Instrukcija – taip pat ne bet kokia. Bažnyčia „statoma“ pagal garsiojo XVII a. Europos poeto – Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus kūrinį „Akmens pašventinimas“ (Sacra Lithothesis), kurį autorius 1621 m. ir skyrė būtent šios bažnyčios statybų pradžiai. Tai aktyvus, įtraukiantis ir sumanumo bei komandinės veiklos reikalaujantis žaidimas, kurio tikslas – susipažinti su jėzuitų istorija, „atstačius“ šiandien nebeišlikusią bažnyčią, gilinti žinias apie buvusį ir esamą kultūros paveldą Kražiuose.


Užsiėmimo metu mokiniai susipažins su stiklo dekoravimu, sukurdami savo pačių įvairiaspalves vitražo stiklines. Mokiniai  išmoks perteikti kilusias kūrybines idėjas, įgis spalvų derinimo pagrindinių žinių. Stiklines dekoruosime specialiai stiklui skirtais dažais ir markeriais. Tai nuostabus būdas iliustruoti norimą idėją, viziją, temą ne ant popieriaus lapo, bet ant stiklinio gaminio. Išdekoruotus kūrinius po užsiėmimo mokiniai pasiima su savimi. Paslauga teikiama švietimo įstaigoje. Užsiėmimai vyksta atskirai kiekvienai klasei esant po 15-30 vaikų grupėje.


Ornamentai – istorijos iš praeities (išvažiuojamoji paslauga)

Visų tautų tautosaka grįsta simboliais – ženklais, turinčiais tam tikrą reikšmę. Senosios lietuvių dainos, mitai, pasakos, audinių raštai – tai ne mūsų protėvių vaizduotės vaisius, o žinia apie praeitį, mūsų senolių pasaulėvaizdį. Ilgainiui senųjų simbolių reikšmes užmirštame. Edukacinio užsiėmimo metu supažindinsime moksleivius su lietuvių liaudies mene naudojamais ornamentais ir jų simbolika. Kadangi simbolis visada talpina daug prasmių ir gali turėti keletą reikšmių, todėl skirtingo amžiaus moksleivių grupėms pristatysime skirtingo sudėtingumo tautinių raštų simboliką. Moksleiviai sužinos ką reiškia apskritimas ir kryžius, trikampis ir rombas, žvaigždės ir pasaulio medis. Jie sužinos, kad ornamentas –tai komunikacinė priemonė – iš kartos į kartą perduodama ir perimama informacija. Ornamentai, kuriais būdavo išpuošti gyvenami trobesiai, medžio, geležies dirbiniai, baldai, moliniai indai, audiniai, drabužiai, juostos, kryžiai – tai simbolinė forma, kurioje užkoduota žmonijos istorija. Lietuvių liaudyje ornamentai dažnai vadinami tiesiog žodžiu “raštas”, o jį sudaro geometrinės, augalinės ar kitos vaizdinės figūros. Todėl praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami specialiai paruoštas priemones –antspaudus ir akrilinius dažus moksleiviai sukurs savo ornamentą. Su vyresnių 6–8 klasių moksleiviais dar aptarsime galimybę senuosius ornamentus naudoti šiuolaikiniame dizaine.


Lietuvių rankdarbių tradicijoje yra svarbi kūryba iš šiaudų. Šiaudas – gyvybės simbolis, kuris kūrėjo rankose virsta ne tik sudėtingomis konstrukcijomis- trimačiais meno objektais – šiaudiniais sodais, bet ir šiaudiniais žaisliukais (Šiaudinukais) Kalėdų eglutei papuošti ar šiuolaikiškais interjero papuošimais. Lietuva 2022 metais pateikė šiaudinių sodų tradicijos nominacinę paraišką UNESCO Reprezentatyviajam žmonijos nematerialaus kultūros paveldo sąrašui. Lietuva, pateikusi paraišką, įsipareigojo saugoti, skatinti ir plėtoti šiaudinių sodų tradiciją. Todėl labai svarbu skatinti mokinių domėjimąsi šiaudinių dirbinių pynimo tradicijomis ir jų interpretacijomis mene. Supažindinti mokinius su šiaudinių dirbinių rišimo technologijomis. Užsiėmimo dalyviai supažins su lietuvių paprotinės dailės kūriniais – šiaudiniais sodais, kitais dekoratyviniais dirbiniais iš šiaudų, su darbui naudojama žaliava bei priemonėmis. Dirbami grupelėse naudojant tradicinę rišimo/pynimo technologiją sukurs šiaudinukus - šiaudinius žaisliukus eglutei, sodelius, saulutes ir kitas dekoracijas. Savo gaminiais mokiniai pasipuoš eglutę arba medžio šaką savo klasėje.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kviečiame nusikelti į mitologinius baltų laikus, kur gausu skirtingas reikšmes turinčių ženklų, simbolių, aukštinama gamta ir jos teikiamos dovanos. Edukacijos metu bus kalbama apie Gyvybės medį. Tai – abstraktus simbolis, apibūdinantis pasaulio modelį, turintį tris sferas. Kaip medis turi šaknis, kamieną ir šakas, taip ir baltų bei daugelio kitų tautų įsivaizduojamas pasaulio modelis turi požemį (mirusiųjų pasaulį), gyvųjų pasaulį ir dievų buveinę. Taip pat trys sferos siejamos su laiku: praeitimi, dabartimi ir ateitimi. Praktinio užsiėmimo metu ne tik klausysitės įstabių istorijų ir legendų, išmoksite atpažinti liaudies meno dirbinių ornamentuose paslėptas simbolines prasmes, bet ir patys kursite Gyvybės medį įvairiomis technikomis.


Juvelyrikos dirbtuvės. Susikurk autentišką papuošalą!

Edukacijos metu siekiame supažindinti su baltų kultūra per juvelyrikos amatą.  Edukacijos metu kviesime susipažinti su baltų kultūros simbolių įvairove ir reikšmėmis, to meto naudojamų metalų rūšimis ir jų skirtumais. Taip pat susipažinti su juvelyrikos įrankiais ir amato technikomis ir susikurti baltišką papuošalą. Pirmiausia teorinės dalies metu, svarbiausiais akcentais susipažįstame su baltų kultūros istorija, apžvelgsime tuo metu gyvenusias gentis, naudotų metalo dirbinių įvairove ir skirtumus, naudotas papuošalų paskirtis. Apžiūrinėjant tautodailininko pagal archeologinius radinius atkurtus papuošalus, analizuosime, kokius simbolius, baltiškus ženklus jie atspindi. Susipažinsime, kaip per laiką kito iš metalo gaminamų dirbinių paskirtis.
Susipažinę su protėvių kultūra ir jų kurtais papuošalais, dalyviai gali sukurti savo papuošalo interpretaciją.
Kiekvienas dalyvis gauna žalvario ar vario vielą ir įrankių komplektą.
Edukacijos metu dalyviai gamina spiralės formos (simbolizuojančios gyvybės/gyvenimo ratą) pakabuką/žiedą ar įvijinį žiedą.
Po šios praktinės užduoties, norintiems išmėginti kalinėjimo techniką skiriama papildoma, sudėtingesnė užduotis. Duodama žalvario/vario juostelė, kurioje kaltukų pagalba galima iškalti įvairius baltų ženklus.
Pagaminus papuošalus yra aptariami kiekvieno darbai, taip dar labiau pagilinti įgautas teorines žinias.
Edukaciją veda 30 metų patirtį juvelyrikoje turintis tautodailininkas-meistras ir edukatorė, kultūros vadybos išsilavinimą ir renginių organizavimo, vedimo patirtį turinti juvelyro dukra - pameistrė.
Atvykstame į bet kurį Lietuvos miestą, edukaciją vedame pas jus (mokykloje ar pan.). Jeigu edukacija vyksta Kaune, turėtų būti suformuotos bent dvi pilnos grupės (po 20 dalyvių). Jeigu edukacija vyksta kitame mieste, turėtų būti suformuotos bent trys pilnos grupės (po 20 dalyvių).
Mokytojai ir mokiniai turi galimybę atsisiųsti nemokamą metodinę medžiagą, kurioje pateikti baltų simboliai ir išsamūs jų aprašymai.

Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Saldu kartu - istorinė kulinarinė edukacinė programa apie saldumynų istoriją Lietuvoje ir Panevėžyje.
Edukacinės programos metu leisimės į saldumynų pažinimo kelionę. Ieškosime saldžių pėdsakų Panevėžio miesto ir Lietuvos istorijoje. Suksime galvas, kaip saldumynus paversti sveikais ir skaniais. Gaminsime ragausime ir lavinsime skonio ir uoslės receptorius.


M. ir K. Petrauskų skyrius kviečia išbandyti linksmą edukacinį žaidimą ,,Palapinė, kelionė ir muzika”, kurio metu leisimės į pažintinę kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį. Žaidimo dalyviai susipažins su svarbiausiomis asmenybėmis, įvykiais ir datomis, lavins savo pastabumą, ieškodami paveikslėlių, pasislėpusių tarp margaspalvių palapinių, gros įvairiais muzikos instrumentais. Tikslas - edukacinio žaidimo būdu supažindinti lankytojus su svarbiausiomis Lietuvos profesionaliosios muzikos istorijos asmenybėmis, įvykiais bei sąvokomis. Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu. Priimama ne daugiau 5 asmenų, turinčių judėjimo negalią, neįskaičiuojant lydinčių asmenų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Kada paskutinį kartą rašėte laišką? Ar esate jį rašę plunksna? Edukacinio užsiėmimo metu pasikalbėsime apie būdus, kuriais buvo perduodama žinia dar prieš atsirandant laiškams. Sužinosite, kaip atrodė pirmieji laiškai, kokio paukščio plunksna juos rašydavo ir kitas rašto istorijos detales.

Praktinės užsiėmimo dalies metu išmoksite parašyti visus reikalavimus atitinkantį laišką, kurį iškart galėsite išsiųsti savo artimam bičiuliui.


,, Teatriuko „Šakar Makar“  knygos skirtukas “

Lazdijų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Trumpėjančios dienos ir ilgėjantys vakarai kviečia vis dažniau atsiversti knygą. Knygelių skaitymas lavina vaizduotę, papildo žinių krepšelį, skaitydami knygas jūs visada turėsite temų, kurias galėtumėte aptarti su kitais, todėl knygas skaityti labai svarbu. Smagu, kad daugybė mažųjų skaitytojų susidraugauja su skaitomų knygų personažais. Mes teatriukas ,,Šakar Makar“ norime tapti Jūsų draugais ir kartu su Jumis pasigaminti knygos skirtuką. Vaikai išlaisvina savo vaizduotę kurdami knygų skirtukus origami technika. Užsiėmimo pradžioje vaikams paaiškinama, kas tai yra origami technika. Tada vaikų vaizduotė išjudinama skaitant garsinius skaitymus: bibliotekininkai persirengę knygų personažais skaito vaikams pasirinktas ištraukas iš pasakų. Tada jie gauna po popieriaus lapą ir gaminasi sau knygų skirtuką. Guašo, flomasterių ar spalvotų pieštukų pagalba  apipavidalina skirtuką, piešdami ant jo tai, ką nori ar galbūt išvydo vaizduotėje bibliotekininkams skaitant pasakas.
Šį skirtuką  gali pasigaminti ir patys mažiausi vaikučiai. Neabejojame, kad  vaikai  įdėję į knygą nuostabų skirtuką ir ją  atvertę  pirmiausia ką padarys, tai nusišypsos, prisimins skaitytas knygeles, emocijas ir bus labai laimingi.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija pradedama prie Skaudvilės turgaus aikštės projekcinio 3D maketo, kuriame vaizduojama tarpukario laikotarpio turgaus diena. Nuo 1862 m. Skaudvilėje vykdavo garsūs visoje Žemaitijoje turgūs. Ypatingai žymus buvo arklių turgus, kur žemaitukų veislės arklius masiškai pirkdavo užsienio pirkliai darbui anglių kasyklose. Nupirkus arklį, kaip gi be pavadžio, tam ir buvo reikalinga virvė. Virvė gali turėti daugybę funkcijų, tad ir šiandien ją galima naudoti net tik pagal paskirtį, bet ir kūrybiškai pritaikyti kasdienėje aplinkoje. Judriame ir nuotaikingame edukaciniame užsiėmime mokiniai išmoks senojo virvių vijimo amato vindeliais, kartais dar vadinamais vijurkais, sužinos, kaip užsimesti siūlus ir dirbti su vindeliais. Vaikai dirbs individualiai arba poromis. Kaip tame posakyje „Sukasi, kaip vijurkas“, tad ir edukacijos dalyviai suksis, kaip tikri vijurkai.


MANO JAUSMŲ PASAULIS PER M. K. ČIURLIONIO KŪRYBOS ATSPINDĮ (PANAUDOJANT MENO TERAPIJOS EDUKACIJOS METODUS) 5-8 kl.

VšĮ Vaikų ir jaunimo visapusiško lavinimo centras

Kūrybinė edukacija „Mano jausmų pasaulis per M.K. Čiurlionio kūrybos atspindį“ leidžia kiek kitaip prisiliesti prie įžymiojo Lietuvos menininko M.K. Čiurlionio kūrybos: apžvelgiant, stebint, tyrinėjant jo paveikslus bei klausant muzikos kūrinius. Edukacijos metu, pasitelkiant dailės, judesio bei muzikos terapijos edukacijos metodus, vaikai kūrybingai interpretuos Čiurlionio meno kūrinius, mokydamiesi asmeniškai atspindėti savo vidinį pasaulį – savo emocijas ir jausmus. Meditatyviai prisiliesdami prie Čiurlionio dailės bei muzikos kūrinių, stebės savo jausmus – „kaip tai veikia mane?“, „ką aš matau ir ką aš jaučiu?“, „kokias mintis ir emocijas man sukelia?“ ir pan. M.K. Čiurlionio kūriniai žadina vaikų vaizduotę ir smalsumą, kelią nuostabą, tad vaikai įkvėpti Čiurlionio kūrybos galės patys pasinerti į kūrybinę saviraišką. Tyrinėdami meną per asmeninę emocinę patirtį ir leisdami savo vidiniam pasauliui atsispindėti taip, kaip patys jį jaučia ir supranta, vaikai mokysis pažinti save bei kitus. Edukacijos metu naudojami dailės terapijos edukacijos metodai ir tam skirtos priemonės – dažai, pastelės, kreidelės ir pan. – pavirs į savitą meno kūrinį. Čia svarbu pastebėti, kad nereikia jokių meninių gebėjimų – kurti ir savo vidinį pasaulį atspindėti gali kiekvienas mokinys! Edukacijos metu taip pat mokomosi įsiklausyti ir savo vidumi išgyventi muzikos kūrinį, meditatyviai jį pajaučiant ir atspindint savo kūryboje. Edukacijoje stebimi ir patyriminiškai interpretuojami šio autoriaus dailės bei muzikos kūriniai įkvėps mokinius kurti bei daugiau pažinti save patį, lavinti save kaip kūrybingą, laisvą, emociškai pažinią bei besididžiuojančią iškiliais Lietuvos kūrėjais asmenybę. Po edukacijos mokinys: - Žinos, atpažins keletą M.K Čiurlionio dailės bei muzikos kūrinių - Supras, kaip galima kūrybingai atspindėti ir išgyventi meno kūrinį per savo emocijas ir jausmus - Patirs kūrybinį džiaugsmą - Atsipalaiduos ir pailsės


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas TRISPALVĖ JŪROJE SAUGO

Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „Trispalvė jūroje saugo“ orientuotas į asmeninę, kultūrinę ir istorinę atmintį, pilietinį ugdymą. Praktinės veiklos kvies susimąstyti apie namus, jausmus, tikėjimą ir pasitikėjimą, apie laisvę ir atsakomybę, apie garbę ir pareigą. Apie viltį būti tokiais, kurie su tikėjimu ir viltim, su malda kėlė Trispalvę jūroje, kuriuos saugojo Trispalvė, kurie išsaugojo Trispalvę. Naujam gyvenimui bus prikelta istorija apie muziejuje saugomą autentišką, iki mūsų dienų išsaugotą, istorinę Lietuvos Karinio Jūrų laivyno vėliavą, puošusią pirmąjį karinio laivyno flagmaną – laivą "Prezidentas Smetona", vėliau II pasaulinio karo metu dingusią ir tik 2018 metais vėl sugrįžusią į laisvą ir nepriklausomą Lietuvą. Užsiėmimo metu dalyvių išjausta specialiai tam kompozitorės Ritos Mačiliūnaitės-Dočkuvienės sukurta meninė garso instaliacija bei žinomo popieriaus architekto Miko Malkovo sukurta šiuolaikinė erdvinė pop-up minties apie trispalvę jūroje interpretacija padės naujai atrasti jūrinę Lietuvą.


Koks buvo žmonių gyvenimas Lietuvos teritorijoje prieš tūkstančius metų? Dalyviai sužinos ir patys aiškinsis kas buvo svarbiausia gyvenime žmogui akmens, bronzos ir geležies amžiais. Užsiėmimo metu keliausime ne tik per archeologinius laikotarpius, mokysimės orientuotis istoriniuose perioduose, bet ir sužinosime kada atsiranda baltai, kada išsiskiria baltų gentys, kokios jos buvo ir kokie buvo svarbiausi mūsų protėvių kasdieniai darbo įrankiai ir ginklai. Aiškinsimės, kodėl svarbu pažinti baltų praetiį ir jų istoriją mums visiems šiandieną. Tyrinėsime kodėl baltų gentis galime vadinti karingomis. Ginkluotės kaita ir raida ne tik atskleidžia žmogaus nuolatinį žengimą į priekį ir tobulėjimą, bet ir pasakoja mums apie to meto gyvenimo iššūkius. Atsižvelgiant į dalyvių amžių, mokiniai dalyvaus įvairiose veiklose, kurių metu ne tik tirs istoriją , įtvirtins atrastas žinias bet ir ugdydamiesi komandinio darbo kompetenciją, atliks įvairias užduotis.


Kūrybinėse dirbtuvėse vaikai sužinos kodėl būtina ne tik turėti, bet ir matomoje vietoje segėti atšvaitą tamsiu paros metu. Aptarsime atšvaitų rūšis, jų tinkamus ir taisyklingus nešiojimo būdus. Dirbtuvėlėse vaikai taps kūrėjais - gaminsis pakabinamus ir priklijuojamus unikalius atšvaitus, kuriuose vyraus patriotiškumo apraiškos – lietuviškasis Vytis, vėliava, Gediminaičių stulpai, ąžuolo bei dobilo lapai, pelėda ir kiti. Unikalius atšvaitus bus galima pritaikyti ant drabužių, kuprinių, dviračių, paspirtukų, skėčių ar kitų priemonių. Svarbu atkreipti dėmesį, jog atšvaitai turi galiojimo terminą, tad vaikai bandymo su žibintuvėliu pagalba sužinos ir mokysis kaip patikrinti ar atšvaitas yra kokybiškas ir atspindi šviesą.


Pažink Anykščių regioninio parko gamtos ir kultūros vertybes

Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Vaikų pažintis su Anykščių regioninio parko išskirtinėmis vertybėmis prasidės žiūrint filmą konferencijų salėje. Tuomet gamtos ir kultūros paveldo objektus tyrinėsime audiovizualinės medžiagos gausioje interaktyvioje ekspozicijoje, kurioje vaikai bus ne tik įvairių pasakojimų klausytojai, bet ir patys bus aktyvūs atsakymų ieškotojai. Ieškant atsakymų turės progą gamtos ir kultūros objektus pažinti dar iš arčiau - sužinoti jų prasmę, reikšmę, simboliką, istoriją. Užsiėmimo paskutinėje dalyje dalyviai (pagal amžių) dėlios didžiąsias žaidimus dėliones, spalvins, spręs kryžiažodžius.


Šiaudinukų vėrimo edukacijos tikslas- supažindinti su šiaudinių sodų vėrimo tradicija ir kūrybos pavyzdžiais, ugdyti suvokimą, kad kiekvienas galime būti ir esame tautos kultūros kūrybingas tęsėjas.
Tradiciniai sodai, šiaudiniai dirbiniai sugrįžta į mūsų namus ir šventes. Edukacijos dalyviai  sužinos apie sodų rišimo tradiciją, jų dekoratyvinę bei apeiginę reikšmę. Apžiūrės skirtingų sodų pavyzdžius, pamatys, kiek skirtingų gaminių galima padaryti iš javų šiaudų. Paliesime ekologiškumo, tvarumo temas, juk dirbsime su tokia natūralia, draugiška gamtai medžiaga. Edukacijoje iš  paruoštų gamtinių medžiagų dalyviai gamins pasirinktus šiaudinukus. Pagal sudėtingumo lygį pasirinks ir suvers įvairius reketukus, žvaigždeles. Šiaudinukais galima puošti Kalėdinę eglutę, Velykines kompozicijas, galima juos kabinti kaip dekoracijas. Puikiai tinka puošti erdves kalendorinėms ir valstybinėms šventėms. Edukacijoje ugdysite kruopštumą, kantrybę, raminsite sielą, o savo pagamintą dirbinėlį kiekvienas galės pasiimti.
Užsiėmimus veda tautodailininkė, sertifikuota šiaudinių sodų rišėja Julija Jauniuvienė.


Spalva turi didelę įtaką žmonių gyvenimui, yra viena pagrindinių meninės išraiškos priemonių ir neatsitiktinai laikoma populiariausia estetinio jausmo forma. Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje moksleiviams pateiksime pavyzdžių kaip spalvų mokslas susijęs su kitais mokslais – fizika, chemija, optika, psichologija ir matematika. Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai atliks praktines užduotis, lavinančias ir gilinančias spalvos pojūtį ir spalvos suvokimą. Praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami „paruoštukus“, moksleiviai atliks skirtingas spalvines užduotis. Atlikdami užduotis moksleiviai susipažins su spalvų ratu: sužinos pirmines spalvas, sumaišys antrines, vėliau tretines, įves pagalbinį spalvinį ratą achromatinėms spalvoms. Įvairioms spalvoms parinks kuo daugiau atspalvių, išdėstys atspalvius tamsėjančia tvarka, išgaus erdvę spalvomis išdėstydami spalvas tolstančia ir artėjančia tvarka. Mokysis spalvų maišymo. Praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami „paruoštukus“, moksleiviai atliks skirtingas spalvines užduotis. Atlikdami užduotis moksleiviai susipažins su spalvų ratu: sužinos pirmines spalvas, sumaišys antrines, vėliau tretines, įves pagalbinį spalvinį ratą achromatinėms spalvoms. Įvairioms spalvoms parinks kuo daugiau atspalvių, išdėstys atspalvius tamsėjančia tvarka. Moksleiviai taip pat susipažins su esminėmis spalvų kategorijomis: pagrindinės, achromatinės, chromatinės, šviesios, neutralios, tamsios, ryškios, blankios, vėsios, šaltos, šiltos spalvos. Ir sudarys spalvinę kompoziciją pagal duotą kategoriją. Sužinos kokios spalvos yra kontrastingos, kokie pagrindiniai kontrasto dėsniai, kontrastų rūšys; koks ryšys tarp spalvos ir formos; sužinos kas yra koloritas. Edukacinis užsiėmimas moksleiviams bus ne tik puiki terapija, bet ir puiki proga patirti įvairių mokslų sintezę. Moksleiviai išmoks sudaryti spalvinį ratą ir juo naudotis, supras spalvinio kontrasto principus. Suvoks, kad kiekvienas asmuo yra individualus, jo kūriniai ir spalvų filosofija unikalūs.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacinis užsiėmimas „Kaip skaito tėtis“ vyksta ekspozicijoje „Senosios vaizdinės gamtos mokslų priemonės“, kur mažieji muziejaus lankytojai žaidžia teatrą. Jame yra aktoriai ir žiūrovai, scenarijus ir režisierius. Edukacinis užsiėmimas pradedamas trumpu įvadu apie teatralizuotą skaitymą. „Aktoriai“ aprengiami, specialiomis priemonėmis nugrimuojami. Vaikams išdalijamos edukacijai išleistos pasakų knygelės su išryškintais skirtingų personažų tekstais. Trumpai paaiškinus vaidmenis, „aktoriai“ skaito tekstą ir atlieka savo personažo vaidmenį. Šiame užsiėmime skaitymas tampa žaidimu. Šio edukacinio užsiėmimo tikslas – skatinti mokinių skaitymo balsu gebėjimą bei gebėjimą sekti kitų skaitomą tekstą, kartu ugdant mokinių kūrybiškumą, gebėjimą koncentruoti dėmesį, pastabumą. Teatralizuoti skaitymai prisideda ugdant mąstančius, emociškai sveikus ir turinčius lakią fantaziją vaikus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Monospektaklis 9-12 kl. mokiniams „Avinai“

Interaktyvus storytelingo monospektaklis ,,Avinai” gimė įkvėptas autobiografinių patirčių. Jis kviečia žiūrovus kartu su aktoriumi tyrinėti jautrias temas, siejančias kiekvieno mūsų vaikystę, paauglystę, suaugusiojo gyvenimą. Spektaklis analizuoja temas, kuriomis paprastai nedrąsu kalbėti bendraamžių, apsiginklavusių šviečiančiais telefonais, tarpe.
Ar tau patinka Tavo vardas? Ar niekad nenorėjai jo pasikeisti? Ar žinai kokia yra Tavo vardo istorija?
Kažkas Tau suteikė vardą, gimimo datą, kitus svarbius dalykus, kurie šiandien apsrendžia tave. Kaip manai, koks jausmas nešioti vardą ir pavardę žmogaus, su kuriuo nebendravai beveik visą savo gyvenimą?
Monospektaklis ,,Avinai" aktoriaus bei dramaturgo Raimondo Klezio ir režisieriaus Justo Tertelio kūrybinio bendradarbiavimo rezultatas. Įnteraktyvus spektaklis jaunimui, gimė įkvėptas autiobiografinių patirčių. Jis kviečia žiūrovus kartu su aktoriumi tyrinėti jautrias temas, siejančias kiekvieno mūsų vaikystę, paauglystę, suagusiojo gyvenimą. Spektaklis kalba apie jauno žmogaus apmaudą, pyktį, liūdesį ir atleidimą.

Režisierius – Justas Tertelis
Aktorius ir dramaturgas – Raimondas Klezys
Scenografė ir kostiumų dailininkė – Indrė Pačėsaitė
Kompozitorius – Matas Saladžius
Spektaklio peržiūra yra papildyta pospektakline diskusija ir kūrybine užduotimi, kurių metu aptariamaos dokumentinio teatro, storytelingo, monospektaklio kūrybos būdai ir kitos inovatyvios šiuolaikinio teatro raiškos galimybės. Kūrybinės užduoties metu mokiniai spektaklio raiškos rėmuose, apraria, analizuoja ir generuoja asmenines idėjas, galimam naujam spektakliui. Tokių veiklų metu gilinamos tiek kultūrinio, tiek meninio, tiek edukacinio poveikio sritys.


Edukacijos metu susipažinsite su vienu žymiausiu XX a. kūrėju ir dailininku Pablu Pikaso, kuris savo kūryba sužavėjo visą pasaulį ir tapo kubizmo pradininku. Kuo kvėpavo, kaip dirbo ir kokius meno kūrinius kūrė įžymusis dailininkas? Sužinokite ir išbandykite kubizmo epochos subtilybes patys! Kultūrinės edukacijos metu mokiniams pateikiamos meninėmis raiškos priemonės, kurios būdingos P. Pikaso ir kubizmo laikotarpiui. Pateikiami ir aptariami darbų pavyzdžiai. Eskizuojamos ir gryninamos darbų idėjos, mokinių sukurti piešiniai perkeliami ant lėkštės specialių dažų pagalba. Kiekvienas paslaugos dalyvis išsineša savo kūrybiško darbo rezultatą - savo rankomis dekoruotą lėkštę!


Mūsų protėviai naudojo begalę simbolių rankdarbiuose, papuošaluose, drabužiuose, austose juostose. Namų stogus puošė žirgeliai, verpstėse žibėjo žvaigždės, o prijuostėse rangėsi žalčiai. Kokią žinią jie paliko mums šiuose raštuose?
Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su simbolių reikšmėmis bei atliekamomis funkcijomis.
Su moksleiviais ieškosime simbolių pateiktuose liaudies raštų pavyzdžiuose, aptarsime juos kaip mūsų protėvių paliktas žinutes. Senovėje žmonės tikėjo, kad įvairūs ženklai suteikia apsaugą, pripildo mus dvasinių ir fizinių jėgų. Simboliai naudoti ir įvairiuose mistiniuose bei religiniuose ritualuose.
Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas moksleivis galės nupiešti sau svarbų simbolį ant Baltijos pajūrio akmenėlio ir taip įprasminti gautas žinias.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Kultūringo bendravimo įgūdžių dirbtuvės „Plepėti ar patylėti?“

Tai edukacinis kultūringo bendravimo ir aktyvaus klausymosi įgūdžių ugdymo užsiėmimas. Apie ką mes kalbame susitikę su bičiuliais? Ar pokalbis gali mus praturtinti? Plepėti ar verčiau patylėti? Mes sakome, kad iš tiesų galimas lengvas, malonus, kultūringas ir intelektualus pokalbis, kai tavęs iš tiesų klausosi. Tačiau, jei nori būti išgirstas, išmok ir pats išklausyti! Edukacijos tikslas – lavinti mokinių kultūringo bendravimo ir intelektualaus pokalbio gebėjimus bei aktyvaus klausymosi įgūdžius. Kaip vyksta šios smagios „plepėjimo“ dirbtuvės? Mokiniai yra aktyvūs edukacijos dalyviai. Porose jie gauna skirtingas užduočių instrukcijas, tačiau vienas kitam to neatskleidžia. Kiekvienas turi galimybę pabūti kalbėtojo ir klausytojo vaidmenyse, kuriais nuolat keičiasi. Skiriamos pokalbių temos (mėgstama muzika, kinas, literatūra ir kt.) ir užduotys, mokančios kultūringo bendravimo. Po kiekvieno pokalbio vyksta aptarimas ir refleksija. Taip dalyviai po truputį suvokia, kokie bendravimo, ir aktyvaus klausymosi įgūdžiai yra tinkami, padedantys palaikyti kultūringą pokalbį, o kurie netinkami. Edukacinio užsiėmimo metu taip pat skiriama kūrybinė užduotis, kurią turi atlikti nematydami vienas kito, o tik girdėdami, žaidžiami patyriminiai žaidimai, kurie atskleidžia kultūringo bendravimo kliūtis ir netinkamas nuostatas. Edukacijos nauda paaugliams ir jaunimui: • leidžia pastebėti kultūringo bendravimo kliūtis; • padeda suprasti, kokius įgūdžius turi ir ką reikia tobulinti, • leidžia įgyti intelektualaus, kultūringo pokalbio patirties; • lavina bendravimo įgūdžius, kūrybiškumą ir sąmoningumą.


Literatūrinė edukacija su Igne Zarambaite „Voveriuko Muko nuotykiai"

Edukacijoje remiamasi Ignės Zarambaitės ir
Živilės Kalasauskaitės knygelėmis „Voveriukas Mukas ir pamestas raktas“ bei „Voveriukas Mukas ir Žaliamiškio lobis“ (leidykla „Šviesa“). Šių leidinių tikslas - priartinti vaikus prie knygos, skaitymą paverčiant prasmingu užsiėmimu ir žaisminga pramoga, kuria galima užsiimti pavieniui arba kolektyviai. Pasiūlėme mažiesiems įtraukiančius, nuotaikingus pasakojimus apie voveriuką ir kitus miško žvėrelius, taip pat greta pasitelkėme smagias užduotis, eksperimentus, padedančias geriau suvokti tekstą, pastebėti vaizdines detales, susieti literatūrinį tekstą su supančiu pasauliu. Knygelėse aprašomos kasdienės situacijos, kuriose vaikai gali atpažinti save, taip pat įpintos aktualios kitoniškumo, draugystės, savęs ir aplinkos pažinimo, gamtosaugos temos.

Susitikimo metu pasitelkus informacines technologijas, vaizdines priemones bus aptartos minėtos knygelės. Autorė Ignė Zarambaitė supažindins vaikus su linksmuoliu voveriuku Muku ir jo draugais, pakvies leistis į nuotykių pilną literatūrinį žygį po Žaliamiškį. Dalyviai, gilindamiesi į siužeto vingius, atliks žaismingas užduotis, už išradingumą ir išmonę rinks taškus. O patiems smalsiausiems galbūt net pavyks surasti lobį! Voveriukui juk pavyko, tad beliko sekti jų pėdomis...


Garsų terapijos edukacijos pagrindinis tikslas yra skatinti gilų atsipalaidavimą, harmonijos jausmą ir bendrą gerovę, siekiant pasiekti vidinę ramybę, sąmoningumą ir emocinį balansą.
Uždaviniai:
1. Padėti atsipalaiduoti ir mažinti stresą;
2. Padėti susidoroti su emociniais iššūkiais ir permainomis gyvenime.
3. Didinti sąmoningumą apie kūną ir psichiką.
4. Skatinti kūrybiškumą ir naujų idėjų generavimą.
5. Skatinti savirefleksiją.
Šie uždaviniai orientuoti į asmens gerovę, vidinį augimą ir pažinimą. Garsų terapija yra ne tik priemonė atsipalaiduoti, bet ir kelias į gilesnį savęs suvokimą bei harmoniją.
Kas yra garsas? Garsas yra vibracija ir ta vibracija paliečia kiekvieną mūsų fizinio kūno dalį. Todėl garsą galime girdėti ne tik ausimis, bet ir kiekviena kūno ląstele.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinio užsiėmimo tikslas – ugdant asmenines, kūrybiškumo, komunikavimo, pažinimo, žinių ir supratimo, gebėjimų ir vertybinių nuostatų kompetencijas, ugdyti pilietišką, sąmoningą ir laisvą asmenybę, gebančią vertinti svarbiausius Lietuvos istorijos momentus, reikšmingiausius įvykius. Atvykę į edukaciją sužinosite apie Lietuvos valstybės ir Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo dienų įvykius, taip pat susipažinsite su pagrindiniais valstybės simboliais – Vyčiu, vėliava ir tautiška giesme. Mokiniai išklausę pasakojimą dalyvaus diskusijoje „Laisvė tai...“. Naudodami trispalvės vėliavos spalvas mokiniai „išpins“ knygos skirtuką.


“Kūno ekspresija: išmok skaityti kitų mintis!”

Kelias kalbas mokate? Lietuvių, anglų, rusų, vokiečių, prancūzų....? Dvi, o gal visas penkias ar net daugiau? Kaip manote, kiek laiko užtrunka išmokti vieną kalbą? Mėnesį, du mėnesius, metus? O ar žinote, kad yra kalba, kuria galite bendrauti visame pasaulyje ir kurios nereikia mokytis metų metus? Kalba, kuri yra seniausia iš visų kalbų ir kurios gramatika yra suprantama visiems šio pasaulio žmonėms? Kūno kalba sudaro 55% informacijos, kurią mes perduodame vieni kitiems kūno signalais, gestais, mimika. Didžiausią dalį informacijos mes gauname stebėdami ir bendravimą analizuodami vizualiai. Kūno kalba nemeluoja. Jei yra nesutapimas tarp žodžių ir kūno signalų, žmonės paprastai pasitiki pastaraisiais. Edukacijos metu mokiniai lavins kūno ekspresijos ir neverbalinės komunikacijos gebėjimus. Sužinos ir praktiškai išbandys svarbiausius pirmojo įspūdžio, empatiško bendravimo, streso įveikos per kūno kalbą aspektus. Įgaus daugiau pasitikėjimo savimi, ugdys kūrybingumą ir kritinį mąstymą. Mokysis tolerancijos, lygybės ir pagarbos bendravime.


Orientacinis pažinimo žaidimas DINGUSI KLAIPĖDA

Interaktyvi ekskursija, kurios lankomus objektus turėsite rasti patys, vedami mūsų virtualaus gido Braino. Lyg detektyvinę bylą narpliosite DINGUSIOS KLAIPĖDOS istoriją, kol ištyrinėsite pagrindinius esamus ir dingusius Klaipėdos objektus.  Aiškinsitės kur dingo Reformatų bažnyčia, ką mena varpas nusileidęs iš bažnyčios bokšto, ką Simonas Dachas aprašė savose eilėse arba kur dingo balandžio sparnai puošę seniausio pašto įėjimą? Žingsnis po žingsnio versite istorijos knygos puslapius, kol praeisite 2 km. ilgio maršrutą po Klaipėdos senamiestį. Įdomu? Susitikime ant Biržos tilto!

Pasidalinę į nedideles grupeles, į savo telefonus komandiškai gausite suktas užuominas, kurias išnarpliojus - rasite vietą, kurią jums gidas nori parodyti - gal tai bus tiltas, o gal paminklas, kartais tiesiog tuščias žemės plotelis, nors vos prieš kelis dešimtmečius buvo didingiausias Mėmelio statinys. Tik suradę tai ką reikia ir išklausę trumpą ir įdomią informaciją apie rastą "lobį" galėsite tęsti žaidimą, keliaudami prie sekančios užduoties, kol išspręsite DINGUSIOS KLAIPĖDOS detektyvą.
Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - nepaklaidinome dar nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.
Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet kviečiame į Klaipėdą!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ko gero vienintelis gyvūnas šioje planetoje,  kuris yra taip plačiai paplitęs ir taip plačiai gali būti naudojamas- tai yra avis. Tai ir gyva žoliapjovė sodyboje, maisto šaltinis, o jau avies vilna tai yra ekologiškas bei atsinaujinantis žaliavos šaltinis kuris yra panaudojamas labai plačiai. Iš jos gaminami  siūlai mezgimui, audimui, techniniai veltiniai bei audiniai. Taip pat nuo seno  pastebėtos vilnos velimosi savybes. Veliama gali būti viskas: apavas, apranga, rankinės, kepurės, aksesuarai. Taip pat veltinis yra naudojamas ir interjere. Gaminami paveikslai, kilimai. Vilna netgi yra naudojama statybose-dedama tarp rąstų, statomi net patys namai -jurtos. Įterpus vilną į žemę, ji panaudojama kaip trąša augalams. Iš avies kailių siuvami kailiniai, kepures. O ar žinojote, kad avys yra tikrai ne vienintelis gyvūnas žemėje nuo kurio yra kerpama vilna? Ar kada matėte gyvai kaip yra kerpama avis? O gal smalsu būtų tai išmėginti patiems? Norite pamatyti kaip nukirpta vilna yra perdirbama? Norėtumėte patys išmėginti senovinį autentišką vilnos karštuvą? O gal norėtumėte patys pasigaminti autentišką suvenyrą iš vilnos?  Norite  pasisemti gerų emocijų bei turiningai praleisti laiką tarp alpakų ir kitų vilną auginančių gyvūnų?
Visą tai ir dar kai ką daugiau pamatysite ir patirsite atvykę į edukacinę programą “Vilnos Kelias“. Edukacijos metu dalinamės su Jumis  žiniomis bei sukaupta patirtimi apie vilnos apdirbimo amatą. Susipažinsime su vilna ir iš jos patys savo rankomis pasigaminsite mielą suvenyrą. Pamatysite bei išmėginsite Lietuvoje pagamintas senovines vilnos karšimo stakles, kitus naudojamus vilnos apdirbimo įrenginius.  Mūsų ūkyje pamatysite vilną auginančius gyvūnus (avis, alpakas, triušius ir pan.) bei kartu išmėginsime visus vilnos perdirbimo etapus nuo avies kailio kirpimo iki kol gaunamas išbaigtas gaminys. Atvykite pas mus, smagiai ir naudingai praleisime laiką!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „PAŽINKIME NEREGIMĄ PASAULĮ“ skirtas suartinti skirtingus vaikus bei ugdyti gebėjimą suprasti ką jaučia kitas žmogus, o susitikimas su neregiu padės pažinti kitaip pasaulį matančius žmones. Vaikai susipažins su unikaliomis knygomis, kurios skaitomos skirtingais pojūčiais: rega, lytėjimu, klausa ir net uosle. Pasitelkdami skirtingus pojūčius jie atliks interaktyvias užduotis, susipažins su Brailio raštu ir ir mėgins suvokti iškiliąsias iliustracijas taip, kaip tai daro neregiai. O pažintis su neregiu suteiks bendravimo patirties ir paliks nepamirštamą įspūdį. Ugdomas vaiko sąmoningumas, tolerancija ir gebėjimas priimti skirtingus – „kitokius“ žmones. Užsiėmime dalyvavo daugiau nei 5000 vaikų. Atliktas tyrimas parodė, kad po šio užsiėmimo vaikams sužadinamas empatiškumo, atjautos jausmas ir noras padėti kitiems bei prisidėti prie gerų darbų. Padėkime vaikams pažinti akimis nematomą pasaulio grožį! Užsiėmimą vedą du skaitovai: regintys ir neregys. Eglė Jokužytė (VšĮ „Verslas ar menas“ vadovė, knygų leidėja, rašytoja). Knygos “Marsiečio abėcėlė” autorė. Ilgametė neformaliojo vaikų švietimo patirtis. Įgyvendina socialinius projektus su reginčiais ir neregiais. Jos leidžiamos knygos reginčiųjų ir Brailio raštu turi socialinį edukacinį poveikį vaikams bei įvertintos nacionaliniu ir tarptautiniu mastu. Edukacinės programos iniciatorė: • 2016 m. Nacionalinės lygybės ir įvairovės „Metų proveržio“ apdovanojimas už regos negalią turinčių ir matančių žmonių suartinimą jaučiant knygas • 2019 m. „Geriausias vaiko draugas“, NVO ir kt.;


Dabartinis sparčiai modernėjantis ir kompiuterizuotas pasaulis tolsta nuo gamtos ir realios aplinkos, kurioje gyvename. Šiandien daugelis vaikų, net ir kaime, nebepažįsta ne tik naminių gyvūnų, auginamų natūraliai, bet ir nebepastebi jų aplinkoje gyvenančių dažniausiai matomų gyvūnų - paukščių, nes šiandien paprasčiau juos ,,atrasti" plačiajame internete.
Programos dalyvių laukia smagi pažintinė-kūrybinė kelionė po paukščių pasaulį. Programos metu naudojami metodai, kurie padėtų dalyviams patiems pasijusti gamtininkais. Edukacinė programa vyksta kūrybinėse dirbtuvėse, kuriose gausu įvairiaspalvių skirtingų dydžių ir formų įdomių, neįprastų paukščių. Programos pradžioje dalyvius pasitinka įvairūs skirtingų paukščių balsai. Taip sukuriama temą atitinkanti kūrybinė aplinka, skatinanti mokinius generuoti idėjas, kelti klausimus, lavinti vaizduotę, kaupti informaciją, žinias ir jas kūrybiškai panaudoti. Įvadinėje edukacijos dalyje programos vadovas įtraukia vaikus į pokalbį, diskusiją apie jų aplinkoje gyvenančius  paukščius, stengdamas išsiaiškinti, kokius paukščius vaikai dažniausiai mato, pažįsta, kokius paukščius pastebėjo atvykę į pamario kraštą. Keliami klausimai: ,,Ar ilgauodegė zylė tikrai turi ilgą uodegą?, ,,Ar gali būti mėlynoji zylė? O  juodoji?", ,,Ar yra paukštis - liepsnelė? Edukatorius ragina vaikus pabūti gamtininkais-tyrėjais ir patiems surasti informaciją apie pamario paukščius, pasinaudojant mobiliaisiais telefonais. Atliekant kai kurias užduotis, mokiniai skirstomi grupėmis, kad galėtų aptarti, prieiti vieningos išvados, priimti sprendimą ir pateikti tinkamą atsakymą. Užduotis stengiamasi pateikti kūrybiškai, žaismingai, pvz., paukščių pamėgdžiojimų tekstų korteles ,,paukščių ansamblio vadovas" nusiima nuo paukščio sparno ar nusikabina nuo paukščio snapo, o paukštelių ruošinius kūrybinei užduočiai nusikabina nuo ,,medžio". Programos dalyviai išsineša naujų žinių bagažą, gerų emocijų ir pačių dekoruotus  medinius pakabinamus pamario paukštelius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Užsiėmimo metu mokinai susipažins su stiklo atsiradimo Klaipėdoje istorija. Stiklo dirbinių liekanos pasakoja kaip senovėje žmonės puošėsi, kokius stiklinius dirbinius naudojo vaistininkai.
Praktinės dalis metu mokiniai galės sudėlioti dėlionę su muziejuje saugomais stiklo eksponatų vaizdais, smėlyje suradę spalvotus stiklo karoliukus, galės susiverti apyrankę.
Uždaviniai:
1. Išsiaiškinti stiklo gamybos ir dekoravimo būdus; stiklo gaminių atsiradimo Klaipėdoje ypatumus.
2. Apžiūrėti archeologinius stiklo radinius, eksponuojamus muziejaus ekspozicijoje, bei atskleisti jų pasakojamą istoriją.
3. Įžvelgti sąsajas, o tuo pačiu metu ir pokyčius, tarp praeities ir dabarties.


Liaudies muzikos edukacija „Kai aš mažas buvau...“

Klaipėdos miesto savivaldybės etnokultūros centras

Edukacijos „Kai aš mažas buvau...“ metu 1-4 klasių moksleivių grupės supažindinamos su tradiciniais lietuvių liaudies piemenų instrumentais. Renginio metu mokiniai išgirs ir autentiškus įrašus, ir instrumentų atsiradimo istoriją bei patys galės muzikuoti birbyne, ožragiu, molio švilpyne, dambreliu, kanklėmis, skudučiais, skrabalu. Pasitelkiant liaudies pasaką vaikai su piemenų instrumentais sukurs pasaką savaip – įgarsindami veiksmus, veikėjus. Viktorina, kitos kūrybinės užduotys grupelėse padės kitaip pažvelgti į liaudies instrumentus. Edukacija siekiama aktualizuoti etninės kultūros temas taip priartinant prie šiuolaikinių vaikų. Paslauga atliepia "Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės" minėjimo sukaktį.


Edukacinis užsiėmimas „Pabėgimo kambarys SOS“

Modernus edukacinių ir ekstremalių patirčių turinys Pabėgimo kambaryje SOS sukurtas remiantis tikrų situacijų ir veiksmų liudijimais, vykdant minų paieškos, identifikavimo ir sunaikinimo darbus laive M52 Sūduvis.

•	Dalyvių laukia įvaizdinta minų medžioklės operacija, kurios metu reikės gerai įsiklausyti į kapitono komandas, identifikuoti ir atkoduoti gautas paslėptas žinutes, gerai orientuotis aplinkoje, veikti įšvien, būti greitiems, drąsiems, išmaniems priimant sprendimus, išbandant specialiąją laivo įrangą. Netrūks įtampos gaisro akivaizdoje, plaukiant minų nusėtu dugnu ir…
•	Dalyvių laukia kova už laivo gyvybingumą, atliekant išminavimo darbus – detonaciją.
•	Dalyvių laukia nepakartojama patirtis – čia sužinos tikrąją žodžių SAUGOTI ir GINTI vertę.


Švyturio šviesa: kultūros ir mokslo magija

Mokslo pažinimo-laisvalaikio centras, įkurtas Šilutės kultūros namuose, kviečia į įtraukią pažintį su Lietuvos kultūros paveldo objektais dalyvaujant STEAM ugdymo veikloje. Unikalūs Pamario krašto simboliai – švyturiai – rodys kelią į kultūros ir tarpdisciplininio meno pasaulį, kupiną išradingumo ir netikėtumų. Dalyviai lavins kritinio mąstymo, kūrybiškumo ir pažinimo kompetencijas, skirtingų disciplinų žinias ir įgūdžius pavers interaktyviu meniniu kūriniu – atviruku su šviečiančio švyturio atvaizdu. Tai ne tik puiki galimybė susipažinti su Lietuvos kultūros paveldu, bet ir išbandyti naujus dalykus draugiškoje aplinkoje, mokytis, kaip technologijas galima pritaikyti kuriant meninius, kūrybinius projektus, bei reflektuoti savo patirtis ir rezultatus. Ši edukacinė kelionė dovanos nepakartojamų įspūdžių, sustiprins pasitikėjimą savimi, skatins saviraišką ir savarankiškumą.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Vienas ekspresyviausių Lietuvos kūrėjų, jo koncertuose stebina gebėjimas suderinti gaivališką pirmapradiškumą ir sielos kūrybą. Atlikėjo daugiaplaniškumą padeda atskleisti pasitelkiami skirtingi instrumentai ir nuolatinis ieškojimas – atlieka gyvybingą, optimistišką muziką, taip pat apmąsto mistišką tamsą. Šiame permainų kelyje susipina verksmingas dudukas, dvasinga bansurės fleita, įdomioji kinų hulusi fleita, nuoširdusis lamzdelis ar airiškos fleitos, kuriomis atliekama šokių muzika. Visi Sauliaus Petreikio pasitelkiami instrumentai – tai tik didingo medžio, kurio šaknys tvirtai siejasi su viso pasaulio tautomis, todėl muzika skleidžia vienybę. Kartais tai eksperimentas, o kartais išliekamąją vertę turinti struktūra, nes atlikėjas kuria nuo archajiško folkloro iki modernios World muzikos ir netgi su ekspresyvaus džiazo elementais. Šis koncertas yra kelionė aukštyn mitinio pasaulio medžio šakomis, jos gidas Saulius Petreikis – nuoširdus, ekspresyvus ir visad nenuspėjamas.


Mitologinio personažo Naminuko vėlimo dirbtuvės pas dvaro vėlėją

Dvaro vilnos manufaktūroje, kur karaliauja charizmatiškoji vilnos vėlėja, atsiveria kitas pasaulis. Užsukusius, Jus pasitiks įvairiausi vilnoniai kūriniai – nuo linksmai besišypsančių veidelių iki gėlėtų skarų ir kitų aprėdų. Mielai priėmusi Jus savo dirbtuvėse, vėlėja papasakos apie vilnos naudą bei pasidalins savo amato paslaptimis. Programos metu vaikai kurs savo ypatingą „vilnonį prisiminimą" – Naminuką. Po programos kiekvienas dalyvis bus apdovanotas Jaunojo dvariškio liudijimu.


„Žmogaus gyvenimas istorinėje laiko juostoje“ edukacija-pamoka pagal Linos Mickutės istorinių asmenybių biografines knygas vaikams: „Iliustruota Vydūno gyvenimo ir kūrybos istorija“, „Iliustruota Vaižganto gyvenimo ir kūrybos istorija“, „Pasaka apie paskutinį Lietuvos princą“ skirtas trečių-ketvirtų klasių mokiniams.

Edukacijos metu knygų autorė Lina Mickutė pasakodama kaip rašė knygas, apie trijų asmenybių gyvenimus, moko istorinių faktų išdėstymo laiko juostoje. Autorė atskleidžia gudrybę ne tik padėjusią rašyti knygas, bet ir mokintis istoriją mokykloje. Užsiėmimo pabaigoje vaikai pakviečiami patys sudėlioti savo gyvenimo svajones į laiko juostą. Pamokos esmė išmokti mokintis istoriją, lavinant loginį mastymą, žinant pagrindinių įvykių datas.

Lina Mickutė, ne vienos knygos apie Lietuvą suaugusiems redaktorė ir tekstų autorė. L. Mickutė sujungusi dvi savo aistras, nuo mokyklos laikų mėgtą istoriją ir istorijų pasakojimą, rašytojos vaikams kelią pradėjo su 2018 m. pasirodžiusios „Iliustruota Vydūno gyvenimo ir kūrybos istorija“. Knyga buvo puikiai sutikta kritikų ir rekomenduota mokykloms bei bibliotekoms, 2019 m. nominuota gražiausių metų dvispalvių knygų kategorijoje. Norėdama tęsti knygų seriją vaikams apie iškilias, bet primirštas Lietuvos asmenybes, autorė skaitytojams pristatė „lliustruotą Vaižganto gyvenimo ir kūrybos istoriją“, o jaunesniems skaitytojams skirta autorės knyga apie Žygimantą Augustą „Pasaka apie paskutinį Lietuvos princą“. Ši 2022 m. apdovanota gražiausių metų kategorijoje Domicėlės Tarabildienės premija. Knygų vaikams autorė jau sėkmingai debiutavo ir kaip edukatorė, pristačiusi šią „Žmogaus gyvenimas istorinėje laiko juostoje“ edukaciją Kretingos rajono savivaldybės M. Valančiaus viešoje bibliotekoje 2022 ir 2023 metais, taip pat filosofijos pamoką, pagal savo knygą „Iliustruota Vydūno gyvenimo ir kūrybos istorija“ Vaikų knygų saloje 2018 m. ir Vilniaus knygų mugėje 2019 m.


Edukacijos metu vaikai susipažins su abstrakcija kaip meno rūšimi. Edukacijos tikslas : sukurti paveikslą - abstrakciją ant drobės.
Edukacijos pradžioje vaikai išklauso informaciją apie tai, kas yra abstrakcija. Vaikams parodomi ant popieriaus atspausdinti įvairių dailininkų darbų pavyzdžiai.
Ant drobės su porėmiu akriliniais dažais pasiūloma sukurti abstraktų paveikslėlį, kurį galės parsinešti namo. Paveikslo kūrimas - nuostabus, įtraukiantis procesas, kuriame kiekvienas vaikas tampa unikalus su savo individualiu piešimo, tapymo stiliumi.
Kūrybinio proceso pabaigoje vaikai skatinami pasidalinti savo mintimis apie abstrakcijos kūrimą.
Abstrakcijos kūrimas išlaisvina vaiko fantaziją, leidžia jam kūrybiškai tobulėti, laisvai derinti spalvas ir ieškoti savito raiškos būdo.


Telšių rajono savivaldybės Karolinos Praniauskaitės viešoji biblioteka

Edukacijos tikslas:
Ugdyti kūrybinę bei pažintinę kompetencijas, padedančias jaunam žmogui atrasti savo gebėjimus bei geriau orientuotis kūrybinės raiškos įvairovėje.
Edukacijos metu mokiniai:
1. Išbandys minkštos pastelės technikos galimybes.
2. Ieškos sąsajų tarp savo kūrybinio bandymo ir pasirinktų poezijos žodžių.
3. Sukurs unikalų skirtuką knygai.
4. Taps kūrėjais, gebančiais lengvai įsitraukti į kūrybinę veiklą, galinčiais lanksčiai, geranoriškai ir be išankstinės nuomonės priimti savo bei kitų kūrybinius ieškojimus, reflektuoti savo patirtį.
Edukacijos turinys nukreiptas į tarpdalykinę integraciją, dailės raiškos ir literatūros, vaizdo ir žodžio sintezę.
Edukacijos metu suteikiama galimybė ne tik pagilinti dailės dalyko žinias, atrasti smagią, kūrybinę saviraišką išlaisvinančią, terapinį poveikį turinčią minkštos pastelės techniką, bet ir naujai pažvelgti į žodžio meną – poeziją.
Užsisakydami paslaugą, pedagogai gali pasitelkti edukaciją, siekdami pagilinti mokinių  formaliojo ugdymo žinias – nurodyti poetą ar konkrečius eilėraščius, remdamiesi ugdymo programa.


Kvirkato turnyras 7-10 kl. (išvykstamasis Kauno mieste ir rajone)

Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Atvyksime pas jus ir papasakosime apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pamokysime žaisti kvirkatą -  įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre!
Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto negalia, galime pravesti vaikams su judėjimo negalia. Apie poreikį užsiėmimą pravesti vaikams su intelekto ar judėjimo negalia prašome informuoti užsakymo metu.
Išvykstamasis užsiėmimas vedamas Kaune ir Kauno r., kai grupė ne mažesnė nei 18 vaikų.


Lankantis parodoje leisimės į nepaprastą kelionę laiku ir atrasime kontrastų pilną vaikystės pasaulį vėlyvuoju sovietmečiu, gyvenimą – nuo kasdienybės ir kultūros iki politinių realijų ir žmogaus teisių kovų. Edukacinė programa siūlo interaktyvų parodos pažinimą, įsitraukiant į
diskusijas, analizuojant kas tiesa, o kas melas taip gilinantis į šio intriguojančio laikotarpio istoriją.


Edukacinė programa skirta ugdyti pažinimo ir menines kompetencijas per vilnos vėlimo amatą, atskleisti mūsų krašto išskirtinumą, neišsenkantį kūrybiškumą. Edukacinio užsiėmimo metu mokoma tradicinio vilnos vėlimo šiltu vandeniu ir muilu bei veltinio vėlimo specialia adata, taip pat demonstruojama tiek šiuolaikinių veltinio darbų, tiek senųjų dirbinių pavyzdžiai. Užsiėmimų metu kalbama apie avių ir vilnos reikšmę tradicinėje kultūroje, rodomas Lazdijų krašto muziejaus parengtas video įrašas „Veltinių vėlimas”. Užsiėmimų dalyvius supažindiname su naminiu vilnos apdirbimu Lietuvoje XIX a.–XX a. pradžioje, kurį iliustruojame muziejinių eksponatų pavyzdžiais: avikirpėmis žirklėmis, verpimo rateliu, audimo staklėmis. Užsiėmimų metu pasakojama, kaip ir kodėl vilna veliasi, paaiškinama daugelis paslapčių, kurias pradedantis velti privalo žinoti: kokia būna vilna, ar visi pluoštai veliasi, kokie yra vėlimo būdai, kada ir kuris yra naudojamas, kokios yra vėlimo priemonės ir įrankiai. Praktinės dalies metu mokomės sudėlioti vilną, maišyti spalvas, naudotis vėlimo adatomis, velti šlapiuoju būdu. Gaminame smulkius vilnos gaminius, aksesuarus, papuošalus.


Kviečiame išbandyti sumi-e (jap. „tušas ir paveikslas“ ) tapybą. Tai tapyba skiestu tušu ant šilko arba ant ryžių popieriaus. Šilko ar ryžių popieriaus ritinėliuose mes galime pamatyti nutapytus gamtos vaizdus: kalnus, krioklius, medžius, gėles, paukščius... Ši tapyba betarpiškai susijusi su kaligrafija, sodų menu, poezija bei persmelkta Rytų Azijos filosofijos. Tokia tapybos rūšis gimė Senovės Kinijoje. Keturioliktame amžiuje tapyba tušu atkeliavo į Japoniją ir tapo nacionalinės kultūros dalimi. Norėdami kažką nutapyti Rytų Azijos menininkai ilgai stebėdavo besiskleidžiantį žiedą, skrendantį paukštį ar tekantį vandenį ir baltame lape keliais meistriškais teptuko potėpiais perteikdavo jų dvasią. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsime su Rytų Azijos tapybos principais bei išbandysime tapymą ant ryžių popieriaus, kurio metu galėsime nutapyti bambuką, sakurą ar kitą pasirinktą siužetą. Jaunesnių klasių mokiniai daugiau dėmesio skirs pačiam tapymo procesui, gamtos simbolikos reikšmei, o su vyresnių klasių moksleiviais gilinsimės į užkoduotus šioje tapyboje Rytų Azijos filosofijos principus.


Programos tikslas - supažindinti su Mažosios Lietuvos regiono etniniu simboliu - medine Kuršmarių laivų vėtrunge. Edukacija vedama istorinių vėtrungių ekspozicijoje, kurioje galite pamatyti originalaus dydžio atkurtas istorines vėtrunges. Pamokos metu dalyviai vaizdinėmis priemonėmis supažindinami su vėtrungių atsiradimo istorija ir raida. Kalbėsime apie Kuršių mariose plaukiojusius didžiuosius medinius laivus Kurėnus ir mažesnius Venterius. Sužinosite šių laivų skirtumus ir kodėl jie taip vadinami. Kokia yra vėtrungių atsiradimo legenda, kas ir kodėl jas vadino Vėliukais, ir kurio Kuršių marių kranto vėtrungės buvo puošniausios, ką reiškė išpjaustyta Vėjų rožė, kokios dominavo spalvos ir ką reiškė skirtingi geometriniai ženklai . Atsakymus ir dar daugiau sužinosite dalyvaudami edukacinėje programoje, o pamokos metu gavę paruoštą, išpjaustytą vėtrungės – magnetuko šabloną, jį galėsite, kaip tikri pamario meistrai, nudažyti norimais spalvų deriniais ir parsivežti prisiminimui apie Pamario kraštą.


Kurorte, garsėjančiame gausiais miškų masyvais, samanotomis kalvomis ir mineralinių vandenų bei gydomojo purvo gėrybėmis, vyrauja tik šiam kraštui būdinga savita rekreacinė (daugiausia medinė) architektūra. Tokio tipo pastatai - vilos, gydyklos, kolonados, viešbučiai, sanatorijos ir kt. - Druskininkuose pradėjo formuotis aplink mineralinių šaltinių rezervuarus, dabartinėje senamiesčio teritorijoje, dar XVIII a. pab., kai specialiuoju dekretu kurortas buvo paskelbtas gydomąja vietove. Tačiau šiandieninė Druskininkų architektūra ir urbanistinė plėtra orientuojama į stambaus tūrio šiuolaikinės architektūros pastatus, nederančius su vis dar išlikusia istorine aplinka. O autentiški pastatai dėl lėšų stygiaus, žinių apie medinę architektūrą ir jos priežiūrą stokos ar ekonominių interesų ne visada tinkamai prižiūrimi, griaunami arba juos nustelbia nauji statiniai. Šio edukacinio užsiėmimo Druskininkų vilos metu moksleiviai susipažins su Druskininkų miesto medinių vilų architektūros paveldu. Žinioms įtvirtinti bus atliekamos užduotys išmaniajame monitoriuje, susijusios su architektūros paveldu, o kūrybinio užsiėmimo metu bus naudojami planšetiniai kompiuteriai.
Tikslas:
Skatinti domėjimąsi kultūros vertybių paveldu, jo verte bei išlikimu, supažindinant edukacijų dalyvius su Druskininkų miesto mediniu architektūriniu paveldu, jo svarba ir vieta miesto istorijoje bei urbanistikoje. Ugdyti bendrąsias kompetencijas.
Uždaviniai:
 1. Supažindinti dalyvius su Druskininkų miesto mediniu architektūros paveldu.
2. Padėti suvokti šio paveldo svarbą ir vietą miesto istorijoje ir urbanistikoje.
3. Skatinti kritinį mąstymą ir kelti diskusiją apie medinio paveldo svarbą ir išsaugojimą ateities kartoms.
4. Pravesti kūrybinį užsiėmimą, ugdant kūrybiškumą ir skatinant tarpusavio bendradarbiavimą.


ŠVIESOS ISTORIJA - edukacinis užsiėmimas, kviečiantis keliauti per skirtingus praeities laikotarpius ir ieškoti šviesos, šilumos šaltinių, praktiškai išbandyti jų efektyvumą, pažinti ugnies ir dangaus šviesulių reikšmę mūsų kultūrai ir mitologijai.
Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsite su apšvietimo istorija ir lietuvių mitologinėmis sakmėmis, susijusiomis su dangaus kūnų atsiradimu bei išvysite praktinį apšvietimo priemonių ir prietaisų panaudojimą.  Taip pat spalvinsime šviesos istorijų iliustracijas dovanų gautose knygelėse bei piešime ant šviesos ir smėlio stalo.


Pirmasis Lietuvoje ir Latvijoje baltų kultūros pažinimo centras „Baltų kelias“ kviečia pamatyti, pažinti, patiems prisiliesti prie baltų kultūros. Edukacinio užsiėmimo  metu mokiniai ne tik aplankys „Baltų kelio“ ekspoziciją, bet  susipažins su baltų istorija, kultūra, baltiškaisiais simboliais ir jų reikšme.
Edukacinio užsiėmimo metu pasinersime į paslaptingą senųjų baltiškų simbolių pasaulį. Nuo senų laikų tam tikras simbolis ar ornamentas turi ne tik estetinę funkciją, bet ir atspindi, parodo žmonių požiūrį į juos supantį pasaulį, aplinką, gamtą ir jos reiškinius.
Tai lyg mūsų protėvių palikti ženklai, kuriuos galime perskaityti ir pabandyti suprasti.
Susipažinsime su įvairiausiais stiklo dekoravimo būdais, galimybėmis bei priemonėmis nuo seniausių laikų iki dabar.
Praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami pasirinktus baltiškus simbolius ar raštus, mokiniai sukurs savo kompoziciją, piešinį, kurį vėliau perkels ant savo atsinešto, galbūt jau nebenaudojamo  stiklinio indelio.
Mokiniams bus suteikiama  galimybė prikelti jį antram gyvenimui, sukuriant iš jo žvakidę, taip skatinant tvarumą.  Tai bus tikrai nuostabi patirtis, būdas iliustruoti savo norimą idėją ne tradiciškai popieriuje, bet ant pasirinkto stiklinio gaminio.
Savo  dekoruotas stiklines žvakides po užsiėmimo mokiniai parsineš į namus.


Pasvale krašta sakmių į legendų suvaidinioms

Šios programos metu ekspozicijų salė tampa „lėlių teatru". Edukatorė vietine aukštaičių tarme papasakoja lankytojams sakmę ir pasiūlo patiems ją suvaidinti. Lankytojai tampa aktoriais, režisieriais... Kūrybinei užduočiai pasitelkiamos rankinės ir lazdelinės lėlės, su kurios po vaidinimo dalyviai turi galimybės įsiamžinti!


Vilna neatsiejama nuo senovės lietuvių kasdienio gyvenimo, o veltiniai buvo labai naudojamas šaltomis žiemomis.
Vaikai bus supažindinami su vilnos keliu iki veltinio, veliant jį skirtingais metodais. Edukacijos metu vaikai pasigamins suvenyrinį gaminį iš vilnos.


Edukacija „Tautų pasakos” sukurta pasitelkiant knygą „Užburtas miestas”, kurioje yra pateiktos įvairių kultūrų pasakos, kaip pvz. armėnų, lenkų, rumunų, sirų, žydų ir kt.
90 min. trunkančioje edukacijoje pasitelkus dramos pratimus, muziką ir vizualinė raišką (paišymą ant skaidrių), moksleiviai turės galimybę išsirinkę  pasaką perteikti ją vizualiai su grafo projektoriaus pagalba (išdidinant dalyvių piešinius ant sienos) ir suvaidinti.  Tokiu būdu siekiama, kad paslaugos metu moksleiviai įgitų žinių apie skirtingas pasaulio kultūras, kurios  praplėstų mokinių kultūrinį suvokimą ir paskatintų atvirumą daugiakultūriškumui.
Be to, „Tautų pasakos” edukacija pasižymi pasižymi raiškos, smalsumo, vaizduotės, kūrybiškumo ir vaikų improvizacijos skatinimu. Taip pat vaikų piešiniai, kurie bus naudojami edukacinėse dirbtuvėse ir gyvas darbų projektavimas ant sienos, veiksmas ir pasakojimas leidžia susipažinti su kitos kultūros giliausiais sluoksniais, o jos interaktyvi forma suteikia edukacijai žaidybiškumo. Taip pat edukacijos metu naudojami teatro pratimai ir priemonės, padeda lavinti dalyvių vaizduotę, gerina komunikacinius įgūdžius, sudaromos sąlygos eksperimentuoti ir prisidedama prie naujų žinių įgijimo apie tautines mažumas Lietuvoje, kurios – reikšmingos ugdant demokratišką visuomenę.
LORETA VASKOVA - teatro režisierė, baigė studijas Klaipėdos universitete, magistro studijas tęsė V. Mejerholdo centre. Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje įgijo meno daktaro laipsnį ir nuo 2014 m. eina lektorės pareigas ir dėsto dokumentinio teatro dalyką. Kaip režisierė yra sukūrusi 12 dramos spektaklių, 5 šiuolaikines operas ir net apie 15 įvairių pjesių skaitymų netradicinės teatro formos projektų. Šalia spektaklių kūrimo užsiima pedagogine ir edukacine veikla. Ji yra sukūrusi spektaklių paaugliams ir pradinukams, paskutinis  „Miško internetas”, dirba „Artscape” agentūroje.  Taip pat nuolatos kelia kvalifikaciją įvairiose stažuotėse ir seminaruose skirtingose šalyse.


Ekskursijos metu susipažinsime su Ukmergės religinių bendruomenių maldos namais (cerkve, bažnyčia, buvusi sinagoga), ritualų skirtumais ir panašumais. Aptarsime pagrindines šventes, atlikdami užduotis pasiaiškinsime kuo vienos religijos išpažinėjai skiriasi nuo kitos; kokie yra religiniai ženklai ir simboliai maldos namuose bei gi kokie visuomenės ir religijų santykiai? Diskutuosime kokie yra daugiakultūriškumo ženklai Ukmergėje ir koks vyrauja požiūris į kitų tautybių ir religijų žmones?


Menas išgelbės pasaulį arba kaip suprasti meną

Keista, bet dar ir šiandien į modernų meną (XIX a. pab. – XX a. pr.) daugelis žiūri nepatikliai. Neretai nuostabą ar net juoką sukelia 1915 m. sukurtas K. Malevičiaus paveikslas „Juodas kvadratas“. Vis dar nesuvokiama, kad menininko dvasinė tikrovė gali būti išreikšta įvairiomis meninėmis priemonėmis. Dažnas pamatęs įvairių XIX a. pab. – XX a. pr. modernizmo meno srovių kūrinius pamano, ar net garsiai replikuoja: „ir aš taip galėčiau“. Nenumanydami, kad spalvinė klausa, novatoriškumas, koncepcija nėra lengvai suvokiami ir kopijuojami dalykai. Daugeliui sunku suprasti modernizmo meną, jis atbaido neįgudusį vartotoją, dėl nežinojimo bei kelia daug klausimų: kas yra modernistinis menas, kodėl jis atsirado, ką menininkai norėjo savo menu pasakyti? Kokia viso to esmė? Kodėl jis jiems atrodo nesuprantamas, nepriimtinas, svetimas ar net brutalus. Todėl pagrindinis šio užsiėimo tikslas ir yra atsakyti moksleiviams į paminėtus klausimus supažindinant juos su XIX a. pab. – XX a. pr. išaugusiais įvairiais meniniais sąjūdžiais, kurie dabar vadinami modernizmo menu. Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje moksleiviai sužinos, kodėl XIX a. pab. – XX a. pr. menininkai ėmė laužyti akademines taisykles, kodėl ėmė studijuoti pirmykščių genčių meną, ieškojo naujų išraiškos priemonių ir daug eksperimentavo. Sužinos kokios modernaus meno srovės bei judėjimai iškilo, kuo jie ypatingi, kokios meninės išraiškos priemonės buvo naudojamos, kokie menininkai buvo įvairių modernizmo meno srovių pradininkai, kokie žymiausi jų darbai. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai dirbs grupėse. Kiekviena grupė atliks meninę užduotį susijusią su skirtinga modernistinio meno srove (pvz. kubizmu, puantilizmu, fovizmu, futurizmu, siurrealizmu). Atlikdami užduotis grupėse moksleiviai pajus komandinio darbo privalumus, tarsis dėl būsimo kūrinio idėjos, meninio sprendimo, pasiskirstys darbais. Smagios meninės užduotys įtrauks moksleivius į kūrybinį procesą, padės pažintis modernistinio meno pasaulį.


Panevėžio rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Programa vyksta G.Petkevičaitės-Bitės muziejuje. Čia pristatoma krašto istorija, susijusi su to laikmečio veikėjų – Lauryno Ivinskio. G.Petkevičaitės-Bitės, Mato Grigonio veikla ir kūryba. Programoje naudojami loginiai, kūrybiniai žaidimai, menant mįsles, sekant pasakas, mokantis liaudies dainų, spėjant augalų ir senovinių reiškinių pavadinimus. Į veiklas įtraukiami visi dalyviai - atliekant grupines užduotis jie skatinami bendradarbiauti, ugdyti kūrybiškumą, kultūrinį pažinimą.


Vizualus šokio spektaklis „Žaidimas baigtas“

VšĮ Urbanistinio Šokio Teatras "Low Air"

„Juokas juokais, bet mes – nemirtingi.” Julio Cortazar Lankant vieno žymiausių XX a. argentiniečių rašytojo Julio Cortazaro kapą, laikomasi tradicijos palikti taurę vyno ir lapą popieriaus, kuriame nupieštas „klasių” žaidimas. Low Air komanda, įkvėpta šios tradicijos bei autoriaus žaidimo su vaizduote taisyklių, Lietuvos publikai pristato novatorišką spektaklį, apjungiantį šokio ir vizualaus meno sritis. Kiekvienam iš komandos narių kūrybinis procesas yra tarsi žaidimas, į kurį leidžiasi scenografė Lauryna Liepaitė, choreografai bei šokėjai Airida Gudaitė, Laurynas Žakevičius, šviesų dailininkas Povilas Laurinaitis ir kompozitorius Adas Gecevičius. Idėjos autoriai daug kalba, analizuoja ir fantazuoja, modeliuodami sapnus ir savo žaidimo taisykles, kuriuose nelieka griežtų ribų autorių idėjų atlikimui ir vizualiam išpildymui. Šokančius scenoje išvysime du kūrybinės komandos narius – A. Gudaitę ir L. Žakevičių. Menininkai siūlo pasinerti į sapną, pažaisti su savo vaizduote ir nors kartą nebijoti pasilikti sapnuose. Performansas formuojamas kaip žaidimas su žiūrovu, įtraukiant jį į netikėtus sapno bei realybės susidūrimus. Viso spektaklio situacijos pasibaigia ties pabudimo momentu. Publika nukeliama į konkrečias situacijas, kuriuose dominuojanti tema yra santykiai – tiek su kitais žmonėmis, tiek ir su pačiu savimi. Prasimanymai, subtilūs išgyvenimai persipina su sapno realybe ir tampa neatsiejamu vaizdo ir judesio elementu. Vizualus šokio spektaklis „Žaidimas baigtas” – imasi sapnų ir analizuoja, kaip juos galima būtų paaiškinti realiame gyvenime. Spektaklyje daug simbolių ir kodų, kuriuos, kartu su kūrybine komanda, bandys iššifruoti žiūrovai.


Kauno moksleivių techninės kūrybos centras

Šioje interaktyvių veiklų kupinoje edukacijoje dalyviai susipažins su garso kilme ir būgnų istorija bei panaudojimu pasaulyje ir Lietuvoje. Dalyviai ne tik praturtins savo supratimą apie būgnus, bet ir patys susikurs savo būgno modeliuką - su būgno kuokelėmis (lazdelėmis), ir net keliomis stygomis! Viskas iš kasdienių priemonių, kurios dalyvių dėka pavirs šauniu mažu muzikiniu instrumentu. Maži būgnai - maži garsai..? Ateikite ir pamatysite, kokį įspūdingą būgnų akompanimentą galime sukurti kartu!


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija "iššnipinėti Šnipiškes"

Nuėjęs vos kelis žingsnius nuo Vilniaus senamiesčio, atsiduri mažų gatvelių raizgalynėje, prie plieninių verslo dangoraižių, chaotiškai išsibarsčiusių medinių namukų apsuptyje. Nedaug kur rasite kaimą viduryje miesto, o Vilnius tokį kaip tik ir turi – rajoną saugantį savo keistenybes ir kontrastus: nuo mamutų kaulų iki pirmosios miesto elektrinės, nuo unikalių medinukų iki blizgančio finansų, verslo ir politikos centro, nuo žydinčių sakurų iki sovietinių blokų, nuo bebrų buveinių iki Drakono pievos. Ekskursijos tikslas – supažindinti dalyvius su Šnipiškių rajonu, jo istorija, kultūriniu ir architektūriniu paveldu, atskleisti jo vertę, plėsti dalykines ir bendrąsias kompetencijas bei ugdyti kultūrinį – istorinį sąmoningumą. Gyvai tyrinėjant aplinką atrasti kur buvo Piromonto, Žvejų ir Šiaudinės priemiesčiai. Susipažinti su religinio meno paveldu ir medine architektūra. Dalyviai išgirs intriguojantį Šnipiškių pramoninės istorijos pasakojimą, susipažins su rajono reikšme bendrame miesto raidos kontekste. Istorinis pasakojimas papildytas vizualine medžiaga (senovinėmis nuotraukomis, žemėlapiais). Taip pat mokiniai įtraukiami į praeities paieškas, edukacinius, teminius žaidimus padedančius suprasti Šnipiškių rajono raidą ir kaitą skirtingais istorijos laikotarpiais. Mokiniai skatinami tyrinėti ir interpretuoti, matyti detales, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą. Edukacinės ekskursijos dalyviai išgirs, pamatys, pajaus, pažins Šnipiškių rajoną. Ši edukacija skatins domėtis, ieškoti ir atrasti, perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Atsiradus pirmoms valstybėms sukurti ir valdovų valdžios ženklai (insignijos). Lietuvos didžiųjų kunigaikščių rūmai Vilniuje nuo XIII a. pabaigos iki XVII a. vidurio buvo valstybės politinio gyvenimo centras. Juose, kaip ir kituose Europos valstybių valdovų rezidenciniuose dvaruose, buvo nustatytos tam tikros elgesio normos ir ceremonialas, jo būdavo mokomasi ir griežtai laikomasi. Per edukacinį užsiėmimą dalyviai susipažins su Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų valdžios ženklais (insignijomis): sostu, kalaviju, karūna, skeptru ir valdžios obuoliu. Sužinos, kokia kiekvieno jų reikšmė ir paskirtis, išgirs, kaip turėjo elgtis diplomatinės delegacijos narys, atvykęs su oficialiu vizitu į Lietuvos didžiųjų kunigaikščių rezidenciją. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo  bendrosios programos turinį ir nuostatas.


Užsiėmimas – tai edukacinis žaidimas muziejaus ekspozicijoje, kurio metu pagal specialiai sukurtą kelionės knygelę „Su Vyčio ženklu“ (pritaikytą skirtingiems amžiaus tarpsniams) bei edukatoriaus pasakojimą mokiniai ieško atsakymų į užduočių knygelėje pateiktus klausimus. Analizuodami Vyčio simbolio kaitą nuo gotikos iki baroko, edukacinio žaidimo dalyviai susipažins su Vyčio – vieno seniausių valstybės herbų – istorija, išsiaiškins, kodėl pagrindine herbo figūra tapo raitelis, sužinos, kokių pavidalų jis įgydavo įvairiose epochose. Užsiėmimo pabaigoje kartu su edukatoriumi pasitikrinami surasti atsakymai ir išsprendžiamas kryžiažodis, leidžiantis sužinoti šiandienį Lietuvos herbo vaizdinį sukūrusio dailininko pavardę.


Edukacinės programos „Šakočio kelias iki mūsų stalo”. Sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite gamybos procesą, lankysitės vieninteliame pasaulyje šakočių muziejuje. Iš ko ir kaip kepamas šakotis? Kuo skiriasi šakotis nuo „baumkūcheno“? Kokį šakotį mūsų protėviai kepė akmens amžiuje? Koks buvo mėgstamiausias legendinės kunigaikštienės Barboros Radvilaitės desertas? Atsakymus į šiuos ir daugiau klausimų sužinosite pas mus apsilankę ir paragavę atviroje židinio liepsnoje ką tik iškepto šakočio. Programos metu ne tik sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite visą gamybos procesą, bet ir patys jame dalyvausite ir, žinoma, ragausite. Po profesionaliai įgarsinto filmo peržiūros, programos dalyviai savo žinias apie šakotį įtvirtins atsakinėdami į edukatorės užduodamus klausimus, o teisingai atsakiusiųjų lauks staigmenos. Degustacijos metu svečiams patiekiama dar dviejų rūšių tradicinių skanėstų. Tai puiki galimybė paskanauti kitokių šakočių ir palyginti jų skonius. Edukacinės programos tikslas ugdyti tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę, puoselėjant etnokultūrą bei išsaugant tradicijas. Ši edukacinė programa vyksta specialioje salėje, talpinančioje iki 60 mokinių. Interjeras primena uolą ir grąžina mus į akmens amžiaus laikus, nuo kurių ir prasidėjo šakočio atsiradimo istorija. Edukacija pradedama šakočio kepimu židinyje, ant atviros ugnies. Kepimo metu rodomas filmukas, pasakojama apie šakočių kilmę, jų rūšis, senuosius ir dabartinius kepimo būdus. Klausantis pasakojimo apie šakočius, dalyviai pakviečiami ragauti kelių rūšių šakočio ir vaišintis arbata. Mokiniai supažindami su pirmosiomis žiniomis apie šakotį rašytiniuose šaltiniuose, kaip senovėje buvo kepami šakočiai, kokie populiariausi kepimo būdai menami, kas dažniausiai kepdavo šakočius ir kodėl jų receptai buvo laikomi paslaptyje, kada į Lietuvą atkeliavo šakotis ir kas pirmieji jį pradėjo mūsų šalyje kepti. Dalyviai supažindami su skirtingų Pasaulio šalių šakočio analogais.


Muzika labiau nei bet kuri kita meno rūšis veikia mūsų emocijas ir iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad su matematika vargu ar surasime daug bendrumų, bet taip nėra. Šio užsiėmimo metu moksleiviai sužinos kur slypi muzikos ir matematikos sąsajos. Moksleiviai sužinos kuo Pitagoras, Euklidas ir Fibonačis nusipelnė muzikai, kodėl oktavoje yra 12 garsų, kuo panaši muzikos ir matematikos logika, kaip suprantamas santykis, proporcija, intervalas ir ritmas muzikoje ir matematikoje. Pasitelkdami geometriją išsiaiškinsime muzikinį ritmą. O ritminiai žaidimai ir gyvai atliekami muzikiniai intarpai moksleivius ne tik prakinksmins, bet ir aiškiai atskleis muzikos matematiškumą. Ir nereikia pamirtši, kad visą laiką mus lydės trupmenos.


Kvirkato turnyras 11-12 kl. išvykstamasis Kaune ir Kauno r.

Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Kviečiame dalyvauti išvykstamajame užsiėmime apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pasimokyti žaisti kvirkatą - įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su intelekto sutrikimu - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu. Užsiėmimas tinkamas mokiniams su judėjimo negalia.
Paslauga teikiama paslaugos gavėjo patalpose Kauno mieste ir rajone. Išvykstamoji paslauga teikiama, jei surenkama ne mažiau nei 18 vaikų grupė.


Edukacija „Paauglystė tavo akimis“ buvo vykdoma nuo 2020 rugsėjo mėn. , tačiau dėl Covid - 19 situacijos pirmieji metai buvo negausūs edukacijomis, o 2021- 2022 m. edukacija buvo mėgstama ir gausiai lankoma. "Tėvai manęs nesupranta, nekenčiu mokyklos, man patinka iki paryčių žaisti kompiuteriu, palikit mane ramybėje, manęs niekas nemyli, - begalė prieštaringų minčių, jausmų. Neramius jausmus lydi bręstančio kūno pokyčiai. Jauną protą atakuoja gausi informacinių technologijų pasiūla. Kaip subalansuoti virtualų ir tikrąjį gyvenimą? Kas gali padėti nepasimesti informacijos, potyrių, įvykių gausoje? Šiame amžiuje labai svarbūs draugai, bendraamžiai, todėl pozityvus bendraamžių žodis yra aukso vertės. Paauglys gali padėti paaugliui, ypač jei šalia yra lydintis suaugęs asmuo. "Paauglystė tavo akimis" - tai aktyvus, įtraukiantis užsiėmimas, kurio metu dalyviai proceso dramos metodo pagalba sukurs išgalvoto paauglio istoriją šiandienos kontekste. Remdamiesi savo gyvenimiška patirtimi paaugliai taps kūrėjais. Čia aktyvus žaidimas jungiamas su vaidybos elementais, situacijų modeliavimas leidžia tapti režisieriais, personažo dienoraščio rašymas suteikia galimybę pabūti rašytoju, o svarbiausia, dirbdami grupėse jaunuoliai ras atsakymus, problemų sprendimo būdus jiems aktualiomis temoms. Tai puiki galimybė pamatyti paauglio gyvenimą savo ir draugų akimis, išgirsti bendraamžių patarimus, mokytis kritiškai mąstyti, analizuoti ir reflektuoti.


Edukacinis užsiėmimas skirtas supažindinti su svarbiausiu aukščiausiosvaldžios monarchinėje valstybėje simboliu – karūna. Užsiėmimodalyviai sužinos, ką šis simbolis reiškė, kaip kito keičiantis istorinėmsepochoms, kodėl vienoje epochoje buvo vienos, kitoje kitos formos, iškokių metalų buvo gaminama, kuo puošiama. Vaikams dažnai kyla irkiti klausimai, pavyzdžiui: kas karūną valdovui uždėdavo, ar jis jąnešiodavo ant galvos visą dieną, ar visi mūsų valdovai turėjo skirtingaskarūnas? Per edukacinį užsiėmimą į visus šiuos klausimus atsakysime.Be to, apžiūrėsime valdovų atvaizdus ir juose ieškosime karūnų. O vėliauiš modelino gaminsime pakabučius su karūnos atvaizdu. Užsiėmimasparengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimoprogramą, orientuotas į kultūrinio akiračio plėtimą ir kūrybingumougdymą.


Edukacija skirta  5 – 9 klasių vaikams.
    Edukacijos metu vaikai, atvykę į Labirintų parką sužinos kas yra Labirintas, kokios yra jo rūšys ir paskirtys įvairiose kultūros ir istorijos laikotarpiuose. Išklausę teorinę dalį edukacijos dalyviai bus suskirstyti komandomis, tuomet, gavę po Labirintų parko žemėlapį pasiners į klaidžią kelionę, kurios metu turės atlikti užduotis ir rasti išėjimus iš pagrindinių parke esančių labirintų. Visus juos įveikus pasidalinsime patirtimi ir įspūdžiais, kokius pojūčius patyrė kiekvienas dalyvis įveikiant kiekvieną labirintą.
  Komandoms, įveikusioms visus parke esančius labirintus bus įteikiami pažymėjimai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Interaktyvus edukacinis spektaklis ,,Sesutė Gerutė ir broliukas Nevaliukas''

Tai interaktyvus situacijų spektaklis skatinantis sąžiningumą (prie ko gali privesti melas), sveiką gyvenimo būdą (sveika mityba, sporto nauda, kasdieninė higiena), aplinkos tausojimą (atliekų rūšiavimas, antrinių žaliavų panaudojimas). Spektaklis skatina moksleivių kūrybiškumą ir savimonę, moksleiviai kartu su aktoriais/ personažais ieško ir randa situacijų sprendimus, moksleiviai kartu dalyvauja spektaklyje. Žiūrovai tampa spektaklio dalyviais jau per pirmąsias spektaklio minutes- jų klausiama kaip pasielgti vienoje ar kitoje situacijoje, keletas žiūrovų kviečiami į sceną, jog patys dalyvautų situacijoje ir atliktų personažų jiems pavestą užduotį. Spektaklyje akcentuojama draugystės ir empatijos tema, jog draugai, broliai ar sesės nepaliktų vienas kito nesėkmėje ar nežinojime kaip pasielgti, bet visad padėtų, patartų ar paprašytų suaugusiųjų pagalbos, mokoma džiaugtis vienas kito pasiekimais. Tai linksmas, nuotaikingas ir spalvingas spektaklis skirtas smalsiems 1- 4 kl. moksleiviams.


Ši edukacija – tai maždaug valandos trukmės teatralizuotų skaitymų-kūrybinių užsiėmimų ciklas, gimęs iš būtinybės vaikus sudominti kultūra, praplėsti jų žinias apie Baltijos jūrą supančių valstybių kultūrą, labiausiai orientuojamasi į kritikų vertinamus, bet ,,neprograminius“ ar Lietuvos vaikams mažiau pažįstamus kūrėjus. Projekto metu pristatomas Baltijos jūros regiono valstybių stilizuotas žemėlapis. Mokiniai tyrinėja ir "keliauja" po Baltijos regioną. Vyksmo bėgyje susipažįsta su išsirinktos šalies nacionalinėmis tradicijomis bei literatūros, muzikos kūriniais, juos interpretuoja ir pagal iš anksto parengto scenarijaus diktuojamas žaidimo taisykles susikuria vaizdinę istoriją. Šis projektas - tai kūrybiškos pamokos pavyzdys, jungiantis pasaulio pažinimą, literatūrą ir muziką. Pagrindinis projekto tikslas – plėsti vaikų kultūrinį akiratį, ugdyti juose pagarbą savo ir kaimyninių šalių žmonėms, ugdant kūrybiškumą, lavinant meno suvokimo įgūdžius, kontekstualizuojant vartojamą kultūrą platesniame – istorinio, kultūrinio, politinio – gyvenimo kontekste. Edukacinis užsiėmimas „Kultūros švyturiai prie Baltijos“ – tai priemonė, pagrįsta teatriniais santykiais bei interaktyvumu (aktoriai -edukatoriai pristato kūrėjus ir skaito literatūrinius tekstus), tai susitikimai su literatūra, muzika. Ši edukacija puiki priemonė, išsauganti žaidimo dvasią ir puoselėjanti pagarbą Baltijos jūros šalių kultūrai.


„Susikurk sau draugą iš siūlų!“ Kūrybinė edukacija su rašytoja Alvile Rimaite

Literatūrinė-kūrybinė edukacija, paremta Alvilės Rimaitės knygomis „Kukū iš pašto dėžutės“ bei „Kukū iš pašto dėžutės ir pusseserė Matilda“. Kas tas Kukū? Tai slaptas vaikų draugas. Žaisminga kūrybiškumo kibirkštis, taip reikalinga kiekvienam iš mūsų. Su Kukū vaikų gyvenimas tampa kur kas įdomesnis. Jis padeda įveikti piktojo kaimyno rūstybę ir mažosios sesės baimes, susidraugauti su kitokiais ir patirti įdomių nuotykių.
Autorė skaitys knygos „Kukū iš pašto dėžutės“ ištrauką, kurią aptarusi su vaikais, įtrauks juos į diskusiją apie kūrybiškumo svarbą bei naudą. Apie tai, kaip aptikti geriausias išeitis iš keblumų, kaip nuobodybes paversti įdomybėmis, kaip rasti bendrą kalbą su kitais ir kitokiais nei mes patys. Po diskusijos vaikų laukia smagios kūrybinės dirbtuvės, kurių metu bus kuriami stebuklingi, kiek pašėlę, o gal ir susivėlę bičiuliai iš siūlų. Kiekvienas dalyvis susikurs sau po mielą draugą. Po Kukū – kūrybiškumo simbolį. Susikurtais pūkuotukais vaikai galės papuošti namus ar klasę, naudoti kaip knygų skirtukus, ar knygų skaitymo draugus.
Užsiėmimo tikslas – skatinti moksleivių domėjimąsi literatūra, ugdyti kūrybiškumą, kultūrinį sąmoningumą, dėmesį bendrabūviui.
Knyga „Kukū iš pašto dėžutės“ yra įtraukta į mokiniams rekomenduojamų knygų sąrašą, kurį parengė ir išleido Tarptautinės vaikų ir jaunimo literatūros asociacijos (IBBY) Lietuvos skyrius kartu su Lietuvos nacionaline Martyno Mažvydo biblioteka (2023).


Aš - rašytojas! Mini knygelės dirbtuvės su rašytoja Eugenija Marks - Tavo mokykloje (Gyvas susitikimas)

Dirbtuvių tikslas - skatinti mokinių kūrybiškumą rašant ir iliustruojant šešių puslapių knygelę. Istorijų kūrimas lavina vaizduotę, leidžia išreikšti jausmus, teikia pramogą ir moko.

Seminarą sudaro trys dalys. Pirmiausia vaikams suprantama kalba edukatorė paaiškins literatūros elementus ir pateiks supaprastintą siužeto pavyzdį. Tada mokiniai mėgins atpažinti ir įvardinti  elementus savo mėgstamiausiose knygose. Antroje dalyje mokiniai kurs savo šešių puslapių knygeles, pasirinkdami lengvai nupiešiamus veikėjus arba kitus norimus personažus. Mokiniai kurs istoriją, apgalvodami jos pradžią, įvykius ir pabaigą. Seminare atsižvelgiama į regos ar intelekto sutrikimų turinčius mokinius, pasakojimams kurti pagal poreikį gali būti pateikiama alternatyvios priemonės, pavyzdžiui, veikėjų šablonai įvairiomis tekstūromis ar pliušiniai žaislai. Galiausiai mokiniai perskaitys savo istorijas bendraklasiams, taip skatinant komunikavimą ir įsitraukimą. Dirbutvėlės baigiamos trumpu aptarimu, pasidžiaugimu pasiektais rezultatais.

Rašytoja Eugenija Marks yra universiteto dėstytoja, skautų vadovė. Autorės debiutinė knyga „Liepa ir Rokis nepasiduoda“ tapo Nacionalinio konkurso finalininke. Rašytojai yra artima mokyti ir vesti užsiėmimus ne tik akademinėje aplinkoje, bet ir neformalaus švietimo kontekste.

Šis gyvas susitikimas-dirbtuvėlės puikiai tinkamas lietuvių kalbos, etikos pamokoms (iki 30 mokinių).


Tautinio paveldo karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija, žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis. Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Obelynės parkas yra Kamšos botaninio – zoologinio draustinio teritorijoje, Akademijos miestelio pakraštyje, ribojasi su
giliomis Varžupio ir Obelynės upelių griovomis. Tai gamtininko prof. Tado Ivanausko įkurtas parkas jo sodyboje. Parkas
paskelbtas respublikinės reikšmės istoriniu, kraštovaizdžio, architektūros paminklu.
Tikslas-supažindinti su Tado Ivanausko Obelynės sodyba-memorialiniu muziejumi, Senojo paveldo sodu, dendrologiniu parku.
Uždviniai:
1. Aplankant Tado Ivanausko muziejų, pristatyti gamtininko darbus, susijusius su paukščių tyrinėjimu.
2. Aplankant Senojo paveldo sodą, pristatyti čia augančius sodinukus ir inkilų įvairovę.
3. Demonstruojant inkilus ir paukččių lizdus, supažindinti su paukščių perėjimo įpatumais.
4. Klausantis paukščių balsų, atliks praktinę užduotį.
5. Dirbdami grupėse ar individualiai, iš edukacijos metu surinktų  gamtinių medžiagų suka paukščių lizdus.
 Edukacijos metu vaikščiojant po parką,
pasakojama Obelynės dendrologinio parko atsiradimo istorija, rodomi čia augantys medžiai. Gamtininko profesoriaus T.
Ivanausko sodintas parkas gausus įvairių paukščių, kurie čia suka lizdus ir peri. Edukacijoje pasakojama apie čia gyvenančius
sparnuočius, kartu su ekskursijos dalyviais skaičiuojami inkilai, apžiūrimos drevės, genių ir meletų maisto ieškojimo
kelmuose vietovės. Lauko klasėje, demonstruojant inkilus ir lizdus, pasakojama apie paukščių perėjimo vietas, lizdų sukimo
ypatybes. Dirbant grupėse, naudojant natūralias ir dirbtines medžiagas, susipažįstama iš kokių esamų medžiagų paukščiai
nesuka lizdų.
 Edukacijos metu aplankoma Tado Ivanausko sodyba – muziejus, kurioje jis gyveno nuo 1927 iki 1970 metų.
Edukacija baigiama paukščių balsų klausymo ir piešimo terapija.


Akmens tapyba – unikalus tapybos būdas, kurį sukūrė Anykščių tautodailės meistras Stanislovas Petraška. Muziejuje nuolat eksponuojami tautodailininko S. Petraškos paveikslai, kuriuos jis nutapė, naudodamas savo sukurtą akmens tapybos techniką. Edukacinės programos uždavinys – ne tik papasakoti išskirtinę Kūrėjo istoriją, bet ir sudaryti sąlygas mokiniams patiems išbandyti šį tapybos būdą. Programos pradžioje (trukmė iki 30 min.) mokiniai bus supažindinami su akmens tapybos darbų ekspozicija. Mokiniai apžiūrės akmens tapybos darbų ekspoziciją, bandys atpažinti gamtinius ir istorinius objektus, kurie dažni Kūrėjo paveiksluose. Papasakojama kaip karininkas, puoselėjęs tarnavimo laisvos Lietuvos kariuomenėje viltį, sovietinės sistemos buvo paverstas tiesiog elektriku, visą gyvenimą degė dviem ugnimis: meile Lietuvai ir jos istorijai bei kūrybos liepsna. Edukatorius pasakos, kaip žmogus, nebaigęs akademinių dailės mokslų, vis tiek siekė kurti ir didžiąją savo laiko dalį praleisdavo savo dirbtuvėlėje, mėgindamas vaizduotėje kilusius ar nuotraukose užfiksuotus vaizdinius kuo tobuliau perteikti akmens tapybos technika. Mokiniai žiūrės trumpą filmuką apie Kūrėją bei jo darbo procesą. Praktinėje edukacijos dalyje, mokiniai galės išbandyti akmens miltelių paruošimo ir tapymo akmens milteliais veiklą, per kurią jie nutapys ir į savo klasę parsiveš Stanislovo Petraškos paveikslo fragmentą. Paveikslo tapybos fragmentai bus parenkami pagal mokinių amžių ir ugdymosi poreikius. Jauniesiems gali būti naudojami S. Petraškos sukurtų pasakų fragmentai bei į veiklas integruotas Kūrėjo sukurtų pasakų skaitymas. Vyresniųjų klasių mokiniams labiau tinkami gamtos ar istorinių paveikslų fragmentai. Edukacinės programos rezultatas – susipažinimas su tautodailininko S. Petraškos asmenybe, kūrybiniu palikimu, bendro paveikslo fragmento atlikimas akmens tapybos technika, suvoktas kūrybos procesas, jam reikalingos kantrybės svarba bei mokinių paskatinimas patiems imtis kūrybinių veiklų.


Fotografijos meno veiklos skirtos ugdyti mokinių kūrybiškumą pasitelkiant fotografijos meno sritį, supažindinant su fotografijos istorija Lietuvoje, parodant skirtingas fotografijos technikas ir priemones, sužadinant mokinių prigimtinį poreikį skleistis kūrybiškumui. Šiais laikais, kuomet visame pasaulyje, o tame tarpe ir Lietuvoje informacinės technologijos yra labai stipriai pažengusios, mokiniams yra labai svarbu atskleisti fotografiją kaip meninę raiškos priemonę, žengiant pirmus fotografijos kelyje dar mokykloje. Šiuo metu beveik kiekvienas mokinys turi mobilųjį įrenginį, kuriuo gali fotografuoti, tačiau didžioji dauguma vaikų net nesuvokia ką gali įamžinti jų mobilusis telefonas, įskaitant tiek meninę, tiek techninę puses. Per šiuos edukacinius renginius bus ugdomas mokinių bendras kultūrinis, meninis išprusimas, atskleista informacinių technologijų taikymo patirtis, plėtojamos meninės ir estetinės kompetencijos. Fotografija bus atskleista kaip moderni ir universali vaizdinė komunikacijos priemonė parodant ypatingą fotografo santykį su pasauliu formą. Edukaciniai užsiėmimai bus pritaikyti pagal vaikų amžiaus ypatumus.