Kauno miesto savivaldybės Vinco Kudirkos viešoji biblioteka

Kviečiame pasinerti į užburiantį meninės fotografijos pasaulį ir sukurti savo pirmąjį šviesos paveikslą. Ar kada susimąstėte kaip galima tapyti šviesa ir tai užfiksuoti fotografijose? Užsiėmimų metu galėsite visa tai sužinoti ir patys išmėginti nepaprastai įdomią tapymo šviesa techniką. Trumpoje teorinėje dalyje sužinosite pagrindinius fotografijos principus, atlikdami įvairius fotografinius eksperimentus įgysite žinių kaip praktiškai išmėginti tapymo šviesa metodą. Suprasite kokią įtaką mūsų nuotraukoms daro išlaikymo funkcija, jautrumas šviesai, diafragmos atidarymas, šviesos šaltiniai bei judėjimo greitis ir kryptys. Susipažinsite su įvairiais šviesos šaltiniais: nuo paprastų šviesos diodų iki lazerių. Sužinosite kaip patiems pasigaminti išskirtinį ir įdomų šviesos šaltinį. Pradėdami nuo nesudėtingų veiksmų įsitrauksite į idėjų ir eksperimentų kupiną praktinį procesą. Atskleisdami savo kūrybiškumą ir išlaisvindami fantaziją fotografuosite tamsoje ilga ekspozicija judindami šviesos šaltinius. Tokiu būdu kiekvienas savo fotografijose galėsite išgauti išraiškingus šviesos raštus ir tapybiškus akcentus bei panaudoti juos savo meniniam pasakojimui kurti.


Muziejaus ekspozicijų salėje pakviesime mokinius atkreipti dėmesį kaip dailininkai savo darbuose naudoja linijas. Stebėsime kokios būna linijos meno kūriniuose: plonos ir storos, ryškios ir vos matomos, aštriais kampais ir švelniai vingiuojančios. Pamatysime kokius vaizdus dailininkai naudodami linijas sukuria, kokias emocijas perteikia. Vėliau mokiniai keliaus į edukacijos dirbtuves ir kurs piešinius, kuriuose dominuoja linijos.  Technika, kurią mokiniai išbandys vadinasi monotipija. Tai technika, kuria yra padaromas tik vienas unikalus atspaudas nuo stiklo. Kiekvienas atspaudas yra nepakartojamas, antro tokio paties sukurti neįmanoma. Monotipijos technika teikia daug galimybių eksperimentuoti. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai sukurs kelis grafikos darbelius ir gales išsirinkti labiausiai jiems patinkantį. Šia veikla siekiama atskleisti vaikų kūrybiškumą, lavinti vaizduotę, skatinti saviraišką. Veikla itin tinkama pirmam susipažinimui su grafikos technikomis. Edukacija baigiama bendra refleksija.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Edukacinio užsiėmimo „Knygnešių gadynė“ metu, mokiniai supažindinami su unikaliu knygnešystės reiškiniu vykusiu Lietuvoje ir Ukmergės krašte.
Edukacinis užsiėmimas leidžia pajusti lietuviško rašto raidą ir ypatumus. Pasakojama apie tuo metu veikusias nelegalias  mokyklas.
Mokiniai žąsies plunksna rašys tekstus iš  spaudos draudimo laikotarpio leidinių. Naudojant senąsias rašto priemones ir prisiliesdami prie senųjų leidinių edukacijos dalyviai sugrąžinami į sudėtingą laikmetį buvusį 1864-1904 m.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Kultūrinis edukacinis  užsiėmimas (5-6 kl mokiniams) "Spalvoto smėlio sveikinimo atvirukas"

Kultūrinio edukacinio  užsiėmimo (5-6 kl mokiniams) "Spalvoto smėlio sveikinimo atvirukas"  ypač nuotaikingas, spalvų kupinas užsiėmimas, kuris į kūrybą įtrauks kiekvieną mokinį ir leis jam atskleisti savo kūrybines galias. Užsiėmimo procesas dinamiškas tinkantis kiekvienam mokiniui, nepriklausomai nuo jo  gebėjimų. Užsiėmimo metu mokiniai turės galimybę atrasti savo kūrybinius talentus, laisvai ir kūrybiškai veikti. Atvirukai kuriami ant specialaus paruošto trafareto, kuris yra lipnus, todėl nenaudojami klijai, kūrybos procesas nereikalauja specialaus pasiruošimo. Kiekvienas turės galimybę pasirinkti sau patikusį atviruko trafaretą bei jį išpildyti savo pasirinktomis spalvomis, iš gausios spalvų paletės. Kiekvienas mokinių sukurtas atvirukas yra spalvingas ir unikalus. Šio užsiėmimo metu kiekvienas tampa kūrėju. Užsiėmime naudojamos priemonės yra natūralios ir saugios mokiniams. Kūrybinis procesas leidžia nurimti, atsipalaiduoti, baigtinis kūrybinio darbo rezultatas visada pavyksta, maloniai nustebina ir suteikia gerų emocijų. Šio užsiėmimo metu mokiniai ugdo kūrybiškumą, kantrybę, mokosi sutelkti dėmesį atliekamam darbui, lavina spalvų pajautimą, estetinio grožio suvokimą. Sukurtus atvirukus mokiniai pasilieka sau ir gali padovanoti artimam žmogui taip pradžiugindami kitus bei skleisdami gėrį bei grožį aplink save. Užsiėmimo metu mokiniai sužinos kada ir iš kur kilo sveikinimo atvirukais tradicija, kokie buvo pirmieji sveikinimo atvirukai. Atvirukų trafaretai gali būti įvairios tematikos, juos galima pritaikyti pagal jūsų poreikius.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Animacinės dirbtuvės „Rotacija“ siekia supažindinti su animacijos menu, naudojant įvairias technologijas, ir sukurti multimedijos kūrinius pagal pamokoje gvildenamą temą. Dirbtuvių metu klasė arba mokiniai bus padalinti į dvi grupes, kurios išbandys skirtingas animacijos technologijas ir po valandos apsikeis technikomis. Temą galima suderinti iš anksto, kad būtų galima sukurti judančius vaizdus pagal mokymo medžiagą, arba temą pasiūlysime mes – „Animatest“ komandos edukatoriai. Dirbtuvės skatina smulkiosios motorikos lavinimą, kūrybiškumo, kritinio mąstymo ir bendradarbiavimo įgūdžius, taip pat plečia supratimą apie animacijos meną Lietuvoje.

„Animatest“ – trečius metus gyvuojanti edukacinė iniciatyva, kurios metu eksperimentuojame su įvairiais animacijos stiliais ir įrankiais. Projekto iniciatorė Eva Rodz kartu su Margarita Valionyte, Emilija Dirsyte ir Agata Tracevič moko studentus pagal „peer-to-peer“ (studentas – studentui) metodą apie skirtingus animacijos stilius ir teoriją.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Bernardinai – tai ir vienuoliai, ir bažnyčia, ir sodas! Nors vaikų akimis, tai dažniausiai tik vaikų žaidimo aikštelė. Praplėskime vaikų akiratį ir padėkime jiems pažinti visą Bernardinų ansamblį. Patyrinėkime ir sužinokime naujų žodžių reikšmes kaip alpinariumas ar belvederis, kokias naujoves atnešė broliai vienuoliai, kokios augalų rūšys buvo auginamos vienuolių soduose bei greta buvusiame Vilniaus universiteto botanikos sode. Jaunieji tyrinėtojai įtraukiami į aktyvias užduotis – surasti, surinkti, surišti ar suklijuoti. Tokiu būdu vaikai ne tik sužino naujų dalykų, bet kartu lavina kūrybingumą, pvz. pasidarydami kelionės nuotrauką iš lazdos!


Norite daugiau sužinoti, kaip buvo laimėtas Žalgiris, vienas didžiausių mūšių viduramžiais? Tuomet kviečiame pasinerti į riterių pasaulį. Ši pamoka padės vaikams geriau orientuotis istoriniame laike: jie tarsi slapti stebėtojai susipažins su riterių gyvenimo specifika Kryžiuočių ordino sostinėje Marienburge. Net praslinkus daugiau nei 600 metų, Marienburgo pilis vis dar yra didžiausia mūrinė pilis pasaulyje! Mokiniai išsiaiškins to meto ginkluotės, ekipuotės ypatumus, sužinos apie taktines gudrybes, padėjusias pasiekti pergalę. Susipažins su Vytauto Didžiojo ir jo sąjungininko Lenkijos karaliaus Jogailos veikla. Paaiškės, kas buvo draugai, o kas – priešai Žalgirio mūšyje, kuris įvyko netoli Kryžiuočių ordino sostinės Marienburgo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Orientacinis „Įmink mįslę - pažink gamtą“ (Išvažiuojamoji)

Skrenda skrenda, tik niekuomet žemėn nenusileidžia? Matau – negirdžiu, girdžiu – nematau? Auksu mesta, sidabru atausta, deimanto peiliu rėžta? Ar galite įminti šias mįsles?
Kviečiame pamiklinti ne tik kojas, bet galveles ir sudalyvauti orientaciniame mįslių žaidime - „Atspėk mįslę - pažink gamtą“.

Edukacijos metu vaikai:
Gilins tautosakos žinias pramokdami naujų mįslių.
Susipažins su skirtingais gamtos objektais bei reiškiniais.
Stiprins komandinius įgūdžius.
Lavins pastabumą.
Mokysis orientuotis pagal nuorodas.
Turės galimybę prisirinkti gamtinės medžiagos tolimesnėms pamokoms klasėje.

Orientacinis „Įmink mįslę - pažink gamtą“, tai balansas tarp aktyvios veiklos ir proto mankštos. Vaikams labai svarbu aktyviai veikti, tai ne tik nauda jų augančiam kūnams, bet ir smegenų vystymuisi. Orientacinio metu vaikai stiprina pasitikėjimo savimi jausmą, mokosi dirbti komandoje, lavina reakciją bei pastabumą, suteikia gerų emocijų. Vaikai orientacinio metu taip pat mokosi pažinti skirtingas tekstūras, formas, spalvas. Kiekviena užuomina yra ir mįslė. Taigi integruojamos lietuvių tautosakos žinios.
Vaikai mokosi pažinti gamtos objektus, augalus, medžius, stebi gamtos virsmus, kvėpuoja grynu oru.

Edukacija Jūsų įstaigoje gali vykti susidarius bent 50 vaikų grupei. Edukacija vykdoma Kauno, Kauno raj., Kazlų Rūdos, Šakių, Marijampolės savivaldybių ribose. Daugiau informacijos telefonu 064778724.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukatorė sukuria pasakos  instaliaciją: atvertame lagamine sudedamos V. Žilinskaitės pasakos „Kelionė į Tandadriką“ personažų kostiuminės galvos, teksto ištraukos su jų prisistatymais, knyga. Skaidrėse pristatoma autorė ir jos apysaka, mirioramoje parodomas piešinių „filmas“ pasakos-apysakos motyvais, trumpai papasakojamas siužetas. Personažai paeiliui skaito kūrinio ištraukas, tada visi paeiliui lenda į kosminį laivą „Sidabrinis kankorėžis“.
Visi drauge einame į kūrybines dirbtuves, iš spalvingo sulaužytų žaislų konteinerio išverčiame jo turinį ant paklodės, vaikai pasirenka, kurį žaislą norės (pajėgs) sutaisyti. Dirbtuvėse paruoštos priemonės „gydyti“(taisyti) žaislus: susiūti, suklijuoti, sušukuoti, pavalyti, išplauti... Aptariame, kokių priemonių dalyviui reikia, kad jį pataisytų. Rodomos skaidrės iš muziejaus kiemelyje vykdyto renginio „Žaislų ligoninė“, dirbtinio intelekto ir dailininkės sukurti pasiūlymai, kaip galima seną žaislą ar jo dalį prikelti naujam gyvenimui.
Pataisius pasirinktus žaislus padaroma nedidelė jų parodėlė, aptariama.  Pagal kiekvieno galimybes atnaujintas žaislas atiduodamas vaikui (išsinešamas namo).

Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kaip aikštėje iškilo bokštas? Kodėl ir kokiu metu čia skamba varpai? O gal patys norėtumėte trumpam tapti varpininkais? Kviečiame apsilankyti Vilniaus katedros varpinėje. Kartu su gide kopsime XIV amžių menančiais mūriniais laiptais ir įspūdingomis medinėmis XIX amžiaus konstrukcijomis. Mokiniai skambins ekspozicijoje easančiais varpais, savarankiškai naudos interaktyvias priemones (mobilias kameras miesto apžvalgai, audiopunktus su trumpais teatralizuotais pasakojimais apie varpinėje dirbusius žmones). Nuotaikingame filmuke balandis Pranas pristatys varpinės ir Vilniaus katedros bei aikštės istoriją. Patys drąsiausi galės apžiūrėti miestą iš 45 metrų aukščio ir pamatyti senojo laikrodžio varpus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Spektaklis "Dėdės ir dėdienės" pagal Juozą Tumą-Vaižgantą (rež. Gabrielė Tuminaitė)

Pagal Juozo Tumo-Vaižganto apysaką pastatytas spektaklis vertas tikro literatūros ir teatro gurmano dėmesio. Kaip rašė pats Juozas Tumas-Vaižgantas, dėdės ir dėdienės reiškia ne tiek giminystės ryšį, kiek socialinį santykį tarp ūkį paveldėjusių šeimininkų ir čia pasilikusių dirbti ir vargti „dėdžių“, kurių padėtis yra kažkas mišraus tarp tarno, samdinio ir šeimos nario, bet sunkesnė už samdinio, nes dirbama be atlyginimo, dažniausiai tik už „pavalgymą ir menką drabužį“. Pagal apysaką sukurtoje režisierės Gabrielės Tuminaitės inscenizacijoje vaizduojami būtent tokie „dėdės“ ir tokios „dėdienės“: Mykoliukas – aktorius Karolis Kasperavičius, Severiutė – aktorė Agnė Šataitė ir Rapolas – aktorius Mindaugas Capas. Meistriška rašytojo ranka sukurti personažai, nors ir įstatyti į grubias baudžiavinio kaimo aplinkybes, sugeba labai giliai jausti, stebėti ir suvokti save, patirti aukščiausias būties akimirkas. Vilniaus mažojo teatro spektaklyje išryškinamos stipriosios Vaižganto apysakos pusės: įtemptas siužetas, lyrikos ir šiurkštaus seksualumo mišinys, o svarbiausia – išskirtinis Severijos personažas. Ji atvira, temperamentinga, gaivališka. „Ji visiškai atitinka Vaižganto vitališkojo žmogaus formulę ir yra spektaklio žvaigždė“, – apie Agnės Šataitės Severiją rašė literatūrologas Regimantas Tamošaitis. Beje, už šį vaidmenį aktorė Agnė Šataitė 2014 metais pelnė „Auksinį scenos kryžių“. Pavargę nuo nesibaigiančio informacijos srauto, spektaklyje žiūrovai kviečiami pailsinti dvasią: režisierė įsitikinusi – tai klasikos privalumas.
Mokytojams bus pasiūlyta teatrologės dr. Ramunės Balevičiūtės paruošta metodinė spektaklio analizės medžiaga.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Šis edukacinis užsiėmimas atliepia 2022 m. prioritetines valstybės minimas svarbias datas ir sukaktis, t.y., Lietuvos karaimų 625 metų paminėjimą. Pradžioje užduodamas klausimas apie karaimų tautą siekiant sužadinti bei aktualizuoti dalyvių turimą patirtį, asociacijas, žinias - tai leidžia pakreipti edukacijos turinį patvirtinant, papildant ar paneigiant egzistuojančius mitus. Pirmasis sustojimas skiriamas karaimų tautos atsiradimo Lietuvoje istorijos paaiškinimui ir Trakų miesto kaip karaimų bendruomenės administracinio ir dvasinio centro reikšmei, o pasakojant remiamasi senaisiais ir dabartiniu žemėlapiais, graviūra. Ypatingas dėmesys kreipiamas į gyvenamąją karaimų teritoriją tarp dviejų pilių, autentiškų namų architektūros skiriamuosius bruožus - tris langus. Keliaujant Karaimų gatve sustojama ties maldos namais - kenesa. Aptariama religija karaizmas, jo panašumai ir skirtumai su judaizmu, kreipiamas dėmesys į maldos, laidojimo papročius, supažindinama su dešimčia tikėjimo straipsnių ir ieškoma palyginimų su dabarties religijomis. Įvardijamas mokyklos vaidmuo ir bandymai išsaugoti nykstančią tiurkų kalbos grupei priklausančią karaimų kalbą, o dalyviai skaito eilėraštį karaimų kalba "Sahyšlar". Sekantis objektas - Karaimų tautos muziejus ir jo įkūrėjas H. S. Ch. Šapšalas bei surinkta gausi orientalistinė kolekcija. Užsimenama ir apie kitus žymius tautos asmenis bei jų indėlį šių dienų istorijai. Edukacijos pabaigai, pasinaudojus turimais IT įrankiais, pritaikomas bent vienas jų, sukurtas edukatoriaus ir skirtas karaimų tautos istorijai ir įgytoms žinioms įtvirtinti ar pasitelkiamas kitas metodas apibendrinimui.


Muzikinis edukacinis spektaklis „Trimito skrydis"

Koncertinė įstaiga Lietuvos simfoninis pučiamųjų orkestras

Tikslas – populiarinti pučiamųjų instrumentų žanrą, pradinių klasių mokiniams ugdyti kūrybinį potencialą, meninius gebėjimus, supažindinti su profesionaliuoju menu.
Uždaviniai:
1.Supažindinti mokinius su pučiamųjų instrumentų žanru, pasaulio tautų muzika ir įvairove.
2. Ugdyti toleranciją ir atvirumą įvairioms kultūroms.
 Daugelis iš mūsų mėgsta keliauti, ypač lėktuvais. Smalsu pakilti aukštai virš debesų ir iš tolo pamatyti Žemę, per dieną nuskrieti į kitą pasaulio pusę. Keliauti pamėgo ir Trimito miesto gyventojai. O vienas jų, nuo vaikystės skraidyti svajojęs pilotas Rainaras, sukonstravo muzikinį lėktuvą – juo galima ne tik apkeliauti Žemės rutulį, bet ir išgirsti viso pasaulio muziką!
Taigi, muzikinis “Trimito avialinijų” lėktuvas pirmąsyk leidžiasi į nepaprastą skrydį, kurio metu sužinosime, kad mūsų Žemė – pati nuostabiausia planeta, ją reikia branginti ir saugoti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Matyti restauratoriaus akimis - šio užsiėmimo tikslas. Metų metus savo amatą tobulinantys profesionalai įžvelgia sienose tai, kas paprastai paslėpta, sugeba atpažinę ornamentų fragmentus atkurtį juos taip, kad mūsų gyvenamasis pasaulis vėl atgautų savo buvusį grožį. Edukacijos metu moksleiviai sužinos pagrindines restauravimo sąvokas ir technikas bei galės patys jas išbandyti ir geriau suprasti juos supančią aplinką.


Orientaciniame žaidime moksleivių lauks įvairiose Vilniaus centro vietose išsidėstę punktai: Vilniaus įkūrėjas Gediminas, siauriausia gatvelė, istoriniai namai, Vilniaus vardai, Vilniaus architektūra, Literatų gatvė, spaustuvininkas novatorius, slapta karališkoji meilė, istoriniai gyventojai ir kitos įdomybės!
Dalyvaudami orientaciniame žaidime moksleiviai susidurs su tikrais iššūkiais ir netikėtomis užduotimis: reikės pamatuoti, kiek centimetrų Pilies gatvė pakilo nuo XVI a., surasti vieną gražiausių senamiesčio gatvelių, nuskenavus QR kodą suskaičiuoti, kiek kartų vaizdo įraše paminimas Vilniaus vardas ir t. t.
Orientacinio žaidimo trukmė – 60 min.
Orientacinio žaidimo pradžios vieta – Katedros aikštė (paminklas kunigaikščiui Gediminui)

Orientacinio žaidimo pabaigos vieta – Katedros aikštė (paminklas kunigaikščiui Gediminui)
Orientacinis žaidimas žaidžiamas vaikštant pėsčiomis.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Šioje edukacijoje mokiniai sužinos apie iš Vokietijos kilusio architekto Karlo Lorenco XIX a. projektuotų pastatų (rūmų, oficinų, pagrindinių vartų) architektūros ypatybes, kam jos buvo naudojamos. Dvaro viduje pamatys pagal išlikusią istorinę medžiagą restauruotas pokylių salę ir biblioteką; susipažins su atkurtomis autentiškomis detalėmis (gipso lipdiniais, medžio drožiniais ir kt.), juos galės paliesti. Pamatytus vizualinius vaizdus papildys skaidrės, iš kurių sužinos, kurioje vietoje stovėjo senieji Plungės rūmai (XVII a.), kodėl buvo nugriauti; sužinos apie šių rūmų restauravimą . Praktinėje dalyje mokiniai galės pasijusti restauratoriais - pasirinkę tam tikrą formelę, pritaikytą gipso lipdiniams lieti, turės galimybę patys iš gipso išlieti salės puošybos elementą (stilizuotą augalą ir kt.) ir juo parsivežę papuošti namus.


Edukacinė programa „Svečiuose pas Čiurlionį“

Kviečiame moksleivius į svečius - į Čiurlionio namus Vilniuje! Edukacinė programa skirta 1 - 2 klasių moksleiviams, kurie nori artimiau pažinti ir pasinerti į magišką M.K. Čiurlionio asmenybės ir kūrybos pasaulį. Besisvečiuodami jaukiuose ir istorinę praeitį menančiuose M.K. Čiurlionio namuose moksleiviai susipažins su kompozitoriaus ir dailininko M. K. Čiurlionio vaikyste, kuri, kaip ir kiekvieno vaiko, buvo kupina nuotykių ir gražių potyrių. Skaitydami artimųjų prisiminimus ir žiūrėdami išlikusias šeimos nuotraukas, pažinsime menininko šeimą ir jį supusią aplinką. Susidraugausime su Kastuko broliais ir sesėmis, kuriems menininkas visą gyvenimą buvo sektinu pavyzdžiu ir jų globėju. Keliausime po padavimais apipintą Druskininkų miestą, kuriame prabėgo Čiurlionio vaikystė. Sužinosime, kas veikė Čiurlionio asmenybės formavimąsi, kas ugdė ir puoselėjo kūrėjo meninius gebėjimus. Apžvelgsime pagrindinius menininko dailės ir muzikos darbus ir skaitydami pasakas, sukurtas pagal Čiurlionio paveikslus, mokysimės drąsiai ir kūrybiškai pažvelgti į M.K. Čiurlionio meninį pasaulį, visada esantį šalia – tereikia žengti žingsnį ir leisti sau jame atsidurti. Kūrybinėje programos dalyje kiekvienas vaikas galės tapti savo šiandieninės pasakos kūrėju. Atsidūrę 1908 metų atmosfera alsuojančiame M.K. Čiurlionio kambaryje, naudodami piešimo priemones, moksleiviai turės galimybę patys tapti kūrėjais ir savo mintis bei įspūdžius perkelti į improvizuotą paveikslą.


Žaidžiame TI TA TO 1-4 kl. išvykstamasis, visoje Lietuvoje (išskyrus Kauno m. ir r.)

„TI TA TO“ edukacinis užsiėmimas – tai neužmirštama kelionė į garsų pasaulį, kuriame persipina gamtos ir žmogaus sukurta muzika. Užsiėmime susipažinsite su senaisiais lietuvių liaudies instrumentais žiūrėdami animacinį filmą "Žaidžiame TI TA TO", gyvu atlikimu išgirsite, kaip skamba: kanklės, skudučiai, kaulo ūžynė ir kt.  Taip pat pakviesime pačius išsibandyti muzikos instrumentus ir pasipraktikuoti mušant ritmą "TI TA TO".
Rekomenduojamas etnokultūriniam, muzikiniam ugdymui.
Užsiėmimą galime pravesti vaikams su intelekto sutrikimu, judėjimo, klausos negalia - filmas išverstas į lietuvių gestų kalbą. Apie specialiuosius grupės poreikius prašome informuoti užsakymo formoje. Atkreipiame dėmesį, kad užsakant paslaugą grupei su klausos negalia, ją reikėtų užsakyti kuo anksčiau, kadangi turėsime užsakyti vertėjo į lietuvių gestų kalbą paslaugas ir išsiųsti užsiėmimo santrauką susipažinimui.
Paslauga teikiama visoje Lietuvoje, išskyrus Kauno miestą ir rajoną. Minimalus viename užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 25, užsakant ne mažiau nei 2 užsiėmimus, vedamus vienas po kito.


Senosios fotografijos - cianotipijos - technika labai patraukli savo paprastumu ir intymumu. Atrodo, įsiklausai į savo mintis, sulauki patekančios saulės, pasikvieti gamtą pagalbon ir atsispaudi stebuklą. Principas - savo rankomis sukurti popierių jautrų saulės šviesai, o tada jau prasidada pats linksmumas, kurio metu kiekvienas dalyvis dėlioją savo unikalų ir individualų antspaudą kylanti iš pačių širdies gelmių.


Metodai: pasakojimas, demonstravimas, gaminimas, aptarimas. Programos turinys: edukacinę programą veda tradicinių amatų meistrė Jurgita Treinytė. Supažindinama su šv. Velykų tradicijomis ir papročiais. Programos dalyviai gauna priemones. Naudojama tik natūralios, gamtinės medžiagos. Gaminamos verbos. Rodoma, kaip paruošiamas karkasas, tvirtinamos atskiros detalės. Gaminant pasakojama apie šv. Velykas, verbų reikšmę, kalbama apie senųjų tradicijų svarbą, perėmimą ir saugojimą. Aptariama kalendorinės metų šventės.


Tautinė - liaudiška lėlė yra vaikų žaislas nuo senovės iki šių dienų, ne tik muziejaus eksponatas, o istorijos ir etnografijos paveldas dabartinei kartai. Vaikai yra suaugusiųjų pasaulio atspindys. Taigi vaiko kultūra - tautinės kultūros dalis. Žaislai atskleidžia vaiko ir suaugusiojo kūrybinius gebėjimus. Kuo rengdavosi anksčiau žmonės, tuo rengdavo ir lėlę. Ne išimtis ir tautinis kostiumas. Tautinis kostiumas šiandien yra svarbus tautos simbolis, mūsų protėvių nagingumo įrodymas, jų grožio sampratos atspindys. Tai kopija liaudies drabužių, kuriais mūsų protėviai vilkėjo XIX amžiuje, kai kiekvienas kraštas, kiekviena parapija laikėsi savo mados, ne tokios, kaip jų kaimynai. Tautinis kostiumas nėra atsitiktinių audinio spalvų, raštų bei formų derinys. Jis sudaro vieningą sistemą, kuri gali atspindėti ano meto žmonių pasaulio sandaros suvokimą. Moksleiviai galės patys aprengti savo lėlę pasirinkto regiono tautiniais drabužiais.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

XIX a. antrosios pusės ir XX a. Lietuvos istorija – tikras iššūkis ir mokytojams, ir mokiniams. Vieną okupaciją keičia kita, vieną agresorių – kitas. Kaip neužsibūti tame paralyžiuojančiame aukos vaidmenyje? Kultūrinės edukacijos dalyviams siūlome į nelengvą laikotarpį pažvelgti istorinio pastato rezidentų akimis. Siūlome pamatyti, išgirsti, paliesti ir užuosti paskutinių dviejų šimtmečių istoriją. Užsiėmimo metu „matuosimės skirtingų veikėjų batus“, diskutuosime ir netgi patys strimgalviais lėksime okupuoti kuo daugiau svetimų teritorijų!


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 5-8 kl.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje moterys grožį puoselėdavo K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Edukacinis užsiėmimas tinkamas specialiųjų ugdymo poreikių turinčioms mokinių grupėms: 1. galime priimti judėjimo negalią turinčius asmenis, nes turime keltuvą (priimame mažesnę nei nurodyta grupę) 2. užsiėmimas gali būti pritaikytas vaikams su proto negalia, raidos sutrikimais, vedant supaprastintą užsiėmimo variantą. Apie specialius grupės poreikius prašome informuoti užsakymo formoje iš anksto. Svarbu: užsiėmime naudojami eteriniai aliejai, kurie gali turėti įtakos vaikų, turinčių alergiją, sveikatai.


Ar Tau įdomu... VAIKAI TREMTYJE KAIP GYVENO?

Edukacinis užsiėmimas Ar Tau įdomu...VAIKAI TREMTYJE KAIP GYVENO? supažindina moksleivius su Lietuvos gyventojų tremties istorija sovietmečiu. Naudojant atraktyvias ir paveikias edukacines priemones, grįstas empiriniais momentais, dalyviams atsiskleidžia tremčių kontekstas, tremtyje gyvenusių asmenų, ypač vaikų, gyvenimo sąlygos (buitis, aplinka, kasdienybė…). Sudaromos sąlygos refleksijai bei įvairiems palyginimams, susijusiems su tremčių vietose gyvenusių ir dabartinėmis sąlygomis augančių vaikų fizine bei psichologine būsena. Dalijimasis mintimis, pastebėjimais skatina mokinių saviraišką, ugdo kūrybiškumą.


Užsiėmimo "Laiškas svajonei" metu mokiniai turi galimybę skirtingais aspektais pažvelgti į savo svajones, jose glūdinčius poreikius ir baimes, trukdančias svajonių įgyvendinimui. Užsiėmimo metu fotografijos, literatūros ir muzikos sintezė įgalina dalyvius sąmoningam savęs ir kito stebėjimui, naujoms įžvalgoms. Kaip viskas vyksta? Užsiėmime naudojamos POINTS OF YOU™ priemonės: klausimų korteles, kortelės su vienu žodžiu ar kelių žodžių junginiu, fotografijų kortelės, skaitomos ir aptariamos istorijos, užduodami klausimai. Kortelės sukurtos taip, kad žvelgiant į jas aktyviai veiktų abu žmogaus smegenų pusrutuliai: dešinysis – atsakingas už emocijas ir intuiciją, ir kairysis – atsakingas už loginį ir analitinį mąstymą. Fotografijos stebėjimas stimuliuoja dešinįjį, kūrybiškumą valdantį smegenų pusrutulį, tuo tarpu žodis, parašytas ant tos pačios kortelės, aktyvuoja kairiąją, analitiškąją smegenų dalį. Užsiėmime naudojamos kortelės (fotografijos, klausimai, žodžiai), istorijos ir citatos padeda išlaisvinti asociatyvų mąstymą ir pažvelgti į nagrinėjamą temą iš kitos perspektyvos. Kokia yra užsiėmimo eiga? Užsiėmimas vyksta 4 etapais: PAUZĖ – sąmoningas stabtelėjimas. Šis etapas padeda nurimti ir, atitrūkus iš skubėjimo pilnos kasdienybės, susitelkti į savo vidų. Šiame etape dažniausiai kelias minutes tyloje klausomasi muzikos. Po to vyksta dalinimasis potyriais, įžvalgomis. Stebimo ir fiksuojamos skirtingos reakcijos. IŠPLĖTIMAS - šiame etape moksleiviai išbando keletą (iš daugybės) skirtingų šio užsiėmimo metodų, dalinasi savo įžvalgomis su vienu, keletu ar net visais užsiėmimo dalyviais. SUSITELKIMAS – sąmoningas pasirinkimas. Susitelkiame į giliausias kiekvieno įžvalgas. Naudojame klausimus, padedančius išgryninti naujai atrastus suvokimus. VEIKSMAS – naujos realybės kūrimas. Moksleiviai sukuria asmeninius veiksmų planus, padedančius veiksmu įtvirtinti užsiėmimo metu gimusias naujas įžvalgas


Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Kviečiame pasinerti į nuotaikingą dvarų kultūrinį palikimą – žaidimus. Pabandykime atrasti savyje gero žaidėjo talentus!
Argi ne puiku imti ir išmėginti aktyvius ir ramesnius XVII–XIX a. dvarų žaidimus? Jie tikrai nudžiugins – tai Džiako pagaliukai, kamuoliuko sviedimas, riedulių ridenimas, linksmos šarados ir gaudynės-kvadratas.
Ateikite ir žaiskite!


Pirmoje edukacijos dalyje mokiniai supažindinami su teorine medžiaga, skatinant juos įsitraukti ir diskutuoti apie ES susikūrimo priežastis, kaitą, Lietuvos indėlį į bendriją ekonominiais, politiniais, kultūriniais aspektais. Mokiniai skatinami kritiškai mąstyti, įžvelgti sąsajas tarp ES ir Lietuvos istorijos. Antrojoje edukacijos dalyje vaikai įgyvendina kūrybines idėjas, lavina vaizduotę, pasigamindami tekstilinį ES žemėlapį, naudojant termoplėvelę ir tekstilinius dažus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


DRĄSA TAPTI - KŪRYBINIO SAVĘS SUVOKIMO PAMOKA SU DAILININKE SIGUTE ACH

Vyresniems moksleiviams skirtas susitikimas su dailininke Sigute Ach - jau daugiau nei 20 metų žinoma Lietuvos menininke, garsia savo kūrybiškumo ir vaizduotės lavinimo programomis, mylima už poetišką gilumą romantiškuose, nuoširdžiuose paveikslėliuose, kuriuose sutalpina viską, ką vadiname vaikyste, džiaugsmu, viltimi, pakylėtumu. Menininkės pamokose tvyro tokia pat jauki atmosfera, kaip ir jos paveiksluose. Programėlių dalyviai nuolat dalinasi patirtu atsipalaidavimu, įkvėpimu, gera nuotaika. Sigutės Ach pamokos prilyginamos spalvų terapijai, sutelkties ir savęs pažinimo praktikoms. Šioje programoje dalyiai bus padrąsinti susitelkti į savo kūrybiškumo resursus ir būdus juos atverti. Dailinkė Sigutė Ach pirmoje pamokos dalyje papasakos apie savo kūrybinį kelią, pristatys savo kūrybą. Autorė, jau dvidešimtmetį glaudžiai bendradarbiaujanti su garsia Lietuvoje leidykla vaikams ir jaunimui „Nieko rimto”, pasidalins savo įžvalgomis apie kūrybiškumą, vaizduotę, skaitymą - jų svarbą kiekvieno asmens savirealizacijoje. Tai motyvuojanti save atrasti ir turtinti paskaita su praktine dalimi, paremta pačios menininkės gyvenimo patirtimi. Antroje pamokos dalyje Sigutė Ach pademonstruos keletą dailės priemonėmis atliekamų pratimų, padedančių apčiuopti dalyvių kūrybinę mąstymo erdvę. Dalyviai bus pakviesti piešti abejomis rankomis vienu metu, linijų raizgalynėse surasti loginį vaizdinį, kurti figūras iš po ranka pasitaikiusių daiktų, įvardinti abstrakčias spalvines dėmes, apčiuopti savo pojūčius, jausmus ir išreikšti juos žodžiais. Šių nesudėtingų, į žaidimą panašių pratimų tikslas - duoti moksleiviams įrankį tyrinėti savo unikalumą, susidomėti savu potencialu ir jį lavinti. Pamokos trukmė 2 akademinės valandos. Visas reikalingas priemones atsiveža autorė.


Edukacinio užsiėmimo metu Žemaitijos nacionalinio parko direkcijos lankytojų centro interaktyvioje ekspozicijoje
„Žemaitijos žemės slėpiniai“ moksleiviai atlikdami įvairias komandines užduotis grupėse susipažins su viena iš Lietuvos
saugomų teritorijų – Žemaitijos nacionaliniu parku, jo savitu kultūros paveldu, žemaičių tarme, išskirtinėmis gamtinėmis
vertybėmis ir kt. Taip pat užsiėmimo dalyvių laukia edukacinė išvyka į Platelių ežero apžvalgos aikštelę, nuo kurios atsiveria
didžiausias ir giliausias Žemaitijoje Platelių ežeras, pasižymintis išskirtine gamtine, kultūrine ir kraštovaizdžio verte.
Edukacijos dalyviai išgirs daug legendų, susijusių su Platelių ežeru, sužinos daug įdomių faktų, tyrinės, žais, mokysis.


Lėlių teatro spektaklis „Miunhauzeno kelionė“ (išvažiuojamasis)

Spektaklis „Miunhauzeno kelionė“ sukurtas pagal G.A. Biurgerio kūrinį „Baronas Miunhauzenas“. Pasak pastatymo autorės ir režisierės -jaunosios kartos menininkės Mildos Mičiulytės, šiuolaikiniame pasaulyje kiekvienas vaikas geba naudotis įvairiomis moderniomis technologijomis, kuriose viskas jau yra sukurta už jį patį. Tokioje kasdienybėje vis mažiau vietos lieka vaikiškos vaizduotės ir kūrybos plėtojimui. Juolab, fantazuojantis vaikas dažnai yra palaikomas meluojančiu vaiku. Tačiau mažametis neretai savo išgalvotomis istorijomis nesiekia apgavystės ar naudos sau. Tai, ką suaugusieji dažnai negatyviai vadina melu, dažnai yra artimai susieta su beprasidedančia skleistis nežabota vaikų vaizduote, kuri yra kur kas gilesnė bei nepasiduoda suaugusiųjų logikai. Režisierė įsitikinusi, kad kūrybiškumą reikia nuolat treniruoti ir stimuliuoti, norint, kad jis nenusloptų pačiame aktyviausiame – vaikystės – laikotarpyje ir šia nuostata vadovaujasi spektaklyje. Pastatymo siužetas sudėliotas iš įvairių mažo berniuko, kurio prototipas yra Baronas Miunhauzenas, nuotykių. Berniukas Miunhauzenas mokosi dailės klasėje tapyti natiurmortus. Mokytoja savo pamokose tikisi iš jo realistinio tikrovės vaizdavimo, o Miunhauzenas su savo drauge Vaizduote visuomet nukeliauja toliau, nei realybė gali jiems pasiūlyti. Taip jo darbuose gimsta naujos dailės formos - modernizmas, siurrealizmas, kubizmas... Mokytoja, žinoma, pyksta ir yra įsitikinusi, kad Miunhauzenas - negabus mokinys. Berniukas, aiškindamas, kaip jo darbuose gimė visiškai nerealistiniai vaizdai, ima pasakoti įvairiausius išgalvotus nuotykius: apie skrydį ant patrankos sviedinio, apie elnio galvoje išaugusį vyšnios medį, apie tai, kaip pats save už plaukų ištraukė iš pelkės ir kitas istorijas. Mokytoja vadina Miunhauzeną melagiu ir bando grąžinti jį į realybę, tačiau berniukas tvirtina, jog tai ne melas, o jo draugės Vaizduotės darbas. Šią tiesą jis bando įteigti savo Mokytojai ir kviečia nepamiršti fantazijos ir vaizduotės galių.


"Lietuvos pilys virtualioje realybėje“ edukaciniuose užsiėmimuose mokiniai susipažins su Lietuvos pilimis. Mokiniams bus pristatytos Lietuvos pilys, jų istorinė, kultūrinė reikšmė Lietuvai. Veiklų metu bus apjungta Lietuvos istorija, paveldas, kultūra, šiuolaikinė ir senovinė architektūra. Edukacinių veiklų metu mokiniai virtualios realybės aplinkoje kurs pilis, mokiniai bus supažindinti su architektūros pradmenimis, pasitelks kūrybiškumą, vaizduotę ir meninius gebėjimus. Sukurtos pilys bus peržiūrimos virtualioje aplinkoje su virtualios realybės  akiniais. Mokiniai mokysis bendradarbiauti ir bendrauti, dirbti komandomis. Per smagiasm žaidybines veiklas, kurdami virtualias pilis, mokiniai patirs istorijos, kultūros, pilietiškumo dermę, įgys gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, patirs pažinimo, bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ar kada svajojote patys pasigaminti muzikos instrumentą? Jei atsakymas - taip, tai šis edukacinis užsiėmimas kaip tik Jums! Dalyvausite įtraukiančiose susikaupimą, mąstymą, pojūčius ir kūrybiškumą lavinančiose tikrose garsų dirbtuvėlėse ir sukursite vieną iš tautinės muzikinės raiškos ženklų – skudutį - bei išmoksite išgauti sudėtingesnę muziką tobulindami pasigamintą skudutį. Išmoksite parinkti įrankius ir geriausią ruošinį skudučio gamybai. Susipažinsite su lietuviškos kilmės skudučiais, kitų tautų analogais, senaisiais kaimo muzikavimo papročiais ir technika, šiuolaikinėmis tautinės muzikos kryptimis. Klausysitės ir kursite savo muziką.
Dėmesio! Užsiėmime galimi nestiprūs susižeidimai (rakštis, odos paviršiaus įbrėžimai). Dirbama be apsauginių pirštinių (vaikai turės galimybę pažinti medžiagą, įrankį, bus mokomas saugiai įvertinti instrumento aštrumą).
Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto sutrikimu. Apie tokį poreikį prašome įspėti užsakymo metu.


Paveikslėlių knygų paslaptys. Literatūros ir dailės pamoka su Aušra Kiudulaite

Šioje pamokoje vaikai turės galimybę ne tik sužinoti tarptautiniu mastu įvertintos kūrėjos Aušros Kiudulaitės knygų paslaptis, bet ir susipažinti bei išbandyti jos unikalią koliažo techniką. Tai, kad unikaliems darbams tereikia kartais pačių paprasčiausių, po ranka esamų priemonių, gali mus visus labai nustebinti. O kad kiekvienas vaikas yra pats nuostabiausias kūrėjas susitikimo metu tuo ir įsitikinsime. Kartais mūsų miegančiam kūrybiškumui tereikia tik nedidelio paskatinimo ir padrąsinimo improvizuoti.
Aušros Kiudulaitės išgryninta metodika, integruojant dailės ir literatūros žanrus, praplės žinias apie paveikslėlių knygų unikalumą, apie vizualios kalbos svarbą šiuolaikiniame gyvenime, įkvėps nebijoti ieškoti savo paties unikalumo, savo unikalaus balso ir juo drąsiai kalbėti.
Pamokos vedamos autorės iliustruotomis ir sukurtomis knygomis "Laimė yra lapė”, "Draugystė ant straublio galo", "Maksas ir 92 musės", bei "Pasakojimas apie katiną ir tulpę" motyvais. Visas knygas vienija draugystės, meilės, vilties ir buvimo kartu su kitais, buvimo unikaliais ir ypatingais temos. Šitos temos yra puiki proga ne tik apie jas pakalbėti, bet ir pasistengti vienas kitą išgirsti.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacijos tikslas – skatinti susidomėjimą Mindaugo laikų Lietuvos istorija bei istorinės rekonstrukcijos būdu pristatyti XIII–XV a. Šeimyniškėlių (Vorutos) piliakalnio istorinį kompleksą – vieną didžiausių gynybinių įtvirtinimų Rytų Lietuvoje. Supažindinti su minėtoje vietoje archeologų rastais radiniais, bylojančiais apie pilėnų gyvenimo būdą bei kultūrą, pilių apgulties techniką ir karybą. Priemonės – autentiška piliakalnio aplinka ir šalia jo esantis atkurtas papilio kiemas, apjuostas gynybiniais įtvirtinimais. Remiantis istoriniais artefaktais atkurta sienų apgulties technika, viduramžių drabužiai, papuošalai, kasdieniniai reikmenys, pilių statybos įrankiai, kario ginkluotė, šarvai ir kitos priemonės. Numatoma veikla – žaismingi edukatorių pasakojimai, įtraukiantys dalyvius į minėtą istorinį laikmetį, susipažinimas su piliakalnio infrastruktūra – apsauginiais pylimais, papiliu, papėdės gyvenviete, keliais. Individualių ir komandinių užduočių atlikimas. Dalyvavimas šaudymo iš lanko ar aksties mėtymo varžybose. Kario šarvų matavimasis, galimybė paliesti ir išbandyti kiekvieną dominantį eksponatą ir kt. Siektini rezultatai – savo krašto istorijos populiarinimas ir tautinės tapatybės formavimas, patriotiškumo ugdymas. Mokykloje įgytų teorinių istorijos, lietuvių literatūros, technologijų dalykų žinių papildymas praktine veikla. Bendradarbiavimo, smalsumo, fizinio aktyvumo skatinimas, pasitikėjimo savo jėgomis ugdymas.


Peizažai, portretai, natiurmortai... Jei jums šie pavadinimai skamba tarsi burtažodžiai, tuomet pats laikas apsilankyti Prano Domšaičio galerijoje ir susipažinti su vienu iš dailės žanrų, natiurmortu. Mums teks žiūrėti ir tyrinėti paveikslus, spręsti galvosūkius ir dar daug ką nuveikti. Galbūt pasiseks ir vienoje iš galerijos salių mūsų lauks skrynia, kupina įdomių daiktų, iš kurių išradingi ir kūrybiški vaikai gali sukurti nuostabų natiurmortą.


Edukacija skirta 8-12 klasių mokiniams. Tikslas – įdomiai ir patraukliai supažindinti programos dalyvius su XVII a. Kėdainių miestietiškąja kultūra. Edukaciją sudaro 2 dalys – Kėdainių senamiestyje ir Kėdainių krašto muziejuje. Edukacijos dalyviai skaitydami tekstus susies Kėdainių Magdeburgo teisę su miestiečių priesaika, tyrinės skirtingus miestų gyvenamuosius kvartalus, miestiečių vyriškus ir moteriškus drabužius, rašymo įgūdžius tobulins žąsies plunksna,  diskutuos apie kunigaikščių Radvilų dvaro įtaką miestiečių gyvenimo būdui. Pasitelkdami turimas žinias įvardins renesanso architektūros ypatumus, atskleis miestiečių indėlį lietuvių raštijos spaudiniams ir švietimo sistemos plėtrai.


Tikslas – skatinti vaikų kūrybiškumą per judesį, šokį – bendrystę, per judesį suvokti bendrą visus vienijančią grupės/klasės tapatybę (visus vienijančią ir išreiškiančią savybę).
Uždaviniai: išmokti reikšti kūrybines mintis, pademonstruoti pasiūlymą, susipažinti su vadovo siūlomomis judesio raiškos formomis, rasti visiems tinkamą judesio bendratį, pasiekti bendrą grupės/klasės šokio kompozicijos rezultatą.
Bet kokio amžiaus vaikams judesiu, šokiu paremta kūryba yra aktualiausia, nes siejama su veiksmu, judėjimu.
Edukacinė programa „Mūsų šokis“ skirta pradinių klasių vaikams, pažinti save ir draugus per judesį ir šokį, patirti judėjimo džiaugsmą, išlaisvinti ir įgyvendinti kūrybines mintis ir idėjas sukuriant grupės, klasės šokio kompoziciją, atskleidžiant savo ir grupės tapatumą, bei pasaulėžiūrą.
Metodai: šokio kompozicijos idėjos generavimas (vadovo ir vaikų pasiūlymai ir jų derinimas), demonstravimas (praktinis užsėmimas), diskusija, rezultato refleksija.
Edukacijos kultūrinis poveikis – per judesį didins kultūrinį sąmoningumą, plės supratimą apie kultūrinės raiškos ir
komunikavimo formas, skatins saviraišką ir grupinį kūrybingumą.
Meninis poveikis –  leis patirti patirti kūrybinį eksperimentą - bendro šokio sukūrimo džiaugsmą.
Edukacinis poveikis – ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti  komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti, ugdoma mokinių savivertė ir motyvacija.
Edukaciją ves Joniškio kultūros centro šiuolaikinio šokio studijos „Stichija“ choreografė Sigma Jonušienė, turinti aukštąjį pedagoginį išsilavinimą ir patirties šokio mokant vaikus.


Spektaklio paaugliams „Dulkėti veidrodžiai“ pasirodymas ir pospektaklinė diskusija

Projektą įgyvendina Raimondas Klezys – pjesės „Dukėti veidrodžiai“ dramaturgas ir atlikėjas, vaidybos studijas baigęs jaunas kūrėjas, kurio veikla neapsiriboja vien dramine vaidyba. Jis šoka A. Cholinos teare, vaidina miuzikluose, kuria spektaklius kūdikiams, turėdamas pedagogo magistro laipsnį dirba ir pedagoginį darbą. Žiūvovams jis žinomas ir iš TV ekranų, sukūręs vaidmenis tokiuose serialuose, kaip "Kam ta meilė", "Prakeikti" ir kt. Pernai baigęs studijas, nelaukia, kol kas nors pasiūlys darbo ir pats imasi kūrybinės iniciatyvos. Kuria pjeses ir taip organizuojasi susitikimus su žiūrovais. Šio spektaklio peržiūros ir pospektaklinės diskusijos sėkmingai įgyvendintas Lietuvos įkalinimo įstaigose, kuris ten sulaukė labai didelio atgarsio ir pasisekimo. (https://www.lrt.lt/naujienos/kultura/12/1252445/spektaklius-nuteistiesiems-iki-gyvos-galvos-rodes-aktorius-lengviau-kai-nesigilini-i-ju-nusikaltimus?fbclid=IwAR2y51R6pMrS8GuqX7-6kHUZ8IM32pzl4XimI8rSG_8_0yiOs2EiruK3S48). Pats mono spektaklis “Dulkėti veidrodžiai” yra jauno dramaturgo autobiografiniais faktais paremtas kūrinys, pasakojantis jaunystės patirtis augant provincijoje, išgėrinėjančių tėvų šeimoje, kuomet nebuvo nei kuo užsiimti, nei pas ką pasiguosti. Pagrindinė spektaklio tema – nemeilė šeimoje, mokykloje, tarp draugų bei tos nemeilės poveikis jauniems žmonėms, pasireiškęs svaigalų vartojimu, nusikalstamomis veiklomis, ko pasekoje ne vienas baigė savo dienas įkalinio įstaigose ar net pasitraukiant iš gyvenimo (Daugiau apie pjesę čia – https://www.7md.lt/teatras/2020-07-10/Paribiu-dramaturgija, http://www.menufaktura.lt/?m=1199&s=68797&fbclid=IwAR1ecAVmNcfGaeRS16R0WHHHY8B_XSO74o2AlnKeCKycw0Zr9AN9ywdXEmg, https://www.jonavoszinios.lt/naujiena/krastietis-r-klezys-ruosiasi-pirmosios-savo-pjese


Muzika kine – nuo Čarlio Čaplino iki Žvaigždžių karų

Kino teatre užgesta šviesa ir pirmieji muzikos garsai mus akimirksniu nukelia į nežinomą žemę ar planetą, priverčia bijoti ir nerimauti kartu su filmo herojais. Muzika mus lydi visą nuotykių pilną kelionę, įspėja apie siužeto vingius. Taigi, kodėl muzika tokia svarbi kine? Nuo kino atsiradimo iki šių dienų muzika vaidino lemiamą vaidmenį, stiprinant filmų pasakojimą ir emocinį poveikį.
Muzikinės Edukacijos metu trumpai ir nuotaikingai papasakosime ir pagrosime kino muzikos istoriją. Supažindinsime su pagrindinėmis muzikos kine funkcijomis ir pademonstruosime muzikines priemones, kurias naudoja kompozitoriai kurdami muziką kinui.
Pristatant muzikos kine istoriją moksleiviai išgirs kaip skambėjo filmų įgarsinimas nebyliojo kino eroje. Sužinos kuo ypatingas Holivudo aukso amžius, kuomet filmų kūrėjai koncentravosi į istorijų pasakojimą. Kalbant apie 6 – 7 dešimtmetį – eksperimentavimų ir transformacijų kine laiką – moksleiviai išgirs kaip muzikinėmis priemonėmis iliustruojami kosminiai skrydžiai arba ateivių apsilankymas. Trumpą muzikos kine  istoriją baigsime visiems gerai žinoma blokbasterių era.
Muzikinės edukacinės programos metu kartu su moksleiviais analizuosime, kaip muzika įtakoja vaizdą ir kaip keičiasi vaizdo suvokimas priklausomai nuo muzikinio fono. Atlikėjai ne tik muzikuos, bet ir pasakos apie atskirų muzikinių priemonių naudojimo būdus ir galimybes. Moksleiviai sužinos, kaip kine naudojamos muzikinės temos ir motyvai.  Atlikėjai pademonstruos kaip muzikinėmis priemonėmis kuriama dramatiška, romantiška, siaubo, baimės ar džiaugsmo nuotaika. Kalbėsime ir apie muzikos tempo bei ritmo įtaką filmo siužetui, apie instrumentų pasirinkimą, atsižvelgiant į filmo laikotarpį, vietą ar atmosferą.
Edukacinės programos metu skambės gyva muzika, atliekama profesionalių muzikantų. Muzikinius kūrinius papildys vizualinė medžiaga, kino filmų fragmentai bei istorijų pasakojimai.


Lietuvos gyventojų, visų šeimų ar pavienių asmenų, trėmimai į Sibirą yra viena skaudžiausių mūsų tautos patirčių, kurią iš naujo požiūrio taško imasi nagrinėti jaunosios kartos režisierė Eglė Švedkauskaitė, neseniai apdovanota „Auksiniu scenos kryžiumi“.
Spektaklyje veikia keturių asmenų šeima. Sūnus užsienyje studijuoja kiną ir akademijoje gavęs užduotį sukurti dokumentinį filmą, imasi gilintis į savo šeimos istoriją. Tėvas ne itin noriai dalinasi prisiminimais, tačiau kai šeima sulaukia skambučio iš muziejaus, kad buvo atrastas tėvo tetos prisiminimų apie Sibiro tremtį rankraštis, šeimos istorija ima skleistis pati.
Įkvėpta Dalios Grinkevičiūtės kūrinio „Lietuviai prie Laptevų jūros“

„Šis mano darbas yra nuoseklaus sudėtingų Lietuvos istorijos įvykių tyrinėjo tęsinys. Tai bandymas keliauti gilyn po faktais ieškant, kokiomis formomis tremties tema gyvuoja šiandien gyvenančių lietuvių sąmonėje ir kaip tremtis tebeformuoja mūsų charakterį. Ar tai dar sukelia skausmą, o gal jis yra transformavęsis?“ – svarsto E. Švedkauskaitė.


Senųjų laikų atmintis tebėra gyva lietuvių etninėje kultūroje – tradicinio kalendoriaus dienos turi paukščių vardus. Ar žinote, kokių?
Susipažinsite su pavasario kalendorinėmis šventėmis, ieškosite harmonijos tarp žmogaus veiklos ir gamtos.
Ar girdėjote, kada nevalia šukuotis, o kada galima jurginėti ar gandrinėti? Įdomu bus prisiminti, kokius kūrinius apie pavasarį sukūrė M. K. Čiurlionis bei kiti garsūs kūrėjai.
Kūrybinio praktinio užsiėmimo metu pakviesime dekoruoti inkilėlius arba marmuruoti kiaušinius.

Tikslas – stiprinti tautinę savimonę ir puoselėti pagarbą gamtai.
Uždaviniai: supažindinti su lietuvių pavasario kalendorinėmis šventėmis; ieškoti harmonijos tarp žmogaus veiklos ir gamtos;
pravesti meninį - kūrybinį užsiėmimą; sudalyvauti interaktyviame žaidime.
Priemonės: Išmani lenta, planšetiniai kompiuteriai, guašas,  akriliniai dažai, inkiliukai, putplasčio kiaušiniai, marmuravimo dažai, paletės, indeliai vandeniui, dekoro elementai.


Ar viską žinai apie drugelius? (išvažiuojamoji)

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Edukacijos metu moksleiviai sužinos įdomių faktų apie drugius, įspūdinga jų įvairovę (drugių rekordai, „vitražiniai“ kiaušinėliai, „auksiniai“ kokonai, vikšrai „kaktusiukai“, garsą skleidžiantys suaugėliai,...), gyvenimo ciklą, vaidmenį žmogaus gyvenime. Ieškos atsakymų į klausimus: Kuo panašūs ir kuo skiriasi drugys ir mažiausias paukštis? Ar drugys turi balsą? Praktinėje dalyje moksleiviai derins gamtines žinias su kūryba – gamins drugelius, su kuriais galės žaisti, vaidinti ar jais pasipuošti klasę. Vyresnių klasių moksleiviai gamins judantį/mechaninį drugelį.


Tikslas. Supažindinti 1-3 klasių moksleivius su senovinių medinių žaislų istorija, jų kultūrine, menine ir edukacine reikšme, lavinti jų kūrybiškumą, kritinį mąstymą ir kultūrinį sąmoningumą per interaktyvias veiklas.

Uždaviniai:
Skatinti moksleivius pažinti senovinius žaislus ir suprasti jų istorinį bei kultūrinį kontekstą.
Ugdyti meninę raišką ir kūrybiškumą per praktinius užsiėmimus, kuriant ir dekoruojant medinius žaislus.
Lavinti kritinį mąstymą ir pažintinius gebėjimus, analizuojant praeities ir dabarties žaislų skirtumus ir jų gamybos būdus.
Skatinti vaikų smalsumą, tyrinėjimą bei gebėjimą dirbti komandoje per interaktyvias ir bendradarbiavimą skatinančias veiklas.

Veiklos aprašymas. Edukacijos metu moksleiviai supažindinami su senovinių medinių žaislų istorija ir jų kultūrine reikšme. Pirmoje užsiėmimo dalyje vyksta trumpas pasakojimas ir diskusija apie skirtingų laikotarpių žaislus, jų gamybos būdus ir panaudojimą kasdieniame gyvenime. Antroje dalyje vyksta praktinis užsiėmimas, kurio metu dalyviai patys kuria arba dekoruoja medinius žaislus, naudodami paprastas šiuolaikines medžiagas ir įrankius. Užsiėmimų metu moksleiviai aktyviai dalyvauja, užduoda klausimus, dalinasi savo įžvalgomis ir bendradarbiauja grupėse.

Siekiamas poveikis. Moksleiviai išmoks vertinti ir suprasti tradicinių rankų darbo žaislų reikšmę kultūroje ir istorijoje,
stiprės jų kūrybiškumas, meniniai gebėjimai ir problemų sprendimo įgūdžiai. Bus ugdomas kultūrinis sąmoningumas, supratimas apie skirtingų laikmečių ir kultūrų skirtumus bei panašumus, lavinamas kritinis mąstymas, gebėjimas analizuoti ir apmąstyti įvairius istorinius objektus.
Veiklą vykdys profesionalūs edukatoriai, turintys patirties vedant užsiėmimus vaikams bei žinias apie tradicinių amatų istoriją. Edukatoriai užtikrins, kad užsiėmimai būtų įdomūs, įtraukiantys ir atitinkantys mokinių amžiaus grupės poreikius.


Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Kultūrinės edukacijos veikla  – „Biblioterapijos dirbtuvės jaunimui „Nerimo drakonas“, skirta  9-12 klasių moksleiviams. Užsiėmimo metu siekiama stiprinti edukacijos dalyvių kritinio mąstymo, streso valdymo įgūdžius bei pagerinti emocinę sveikatą taikant biblioterapijos ir pasakojimo (angl. storytelling) metodus. Taip pat skatinti edukacijos dalyvių, saviraišką, kūrybiškumą, meninės raiškos gebėjimus bei vaizduotę, kuriant trumpus literatūrinius kūrinius. Edukacinė veikla apima teorinę bei praktinę dalis. Siekiant numatyto  tikslo  teorinėje dalyje moksleiviai supažindinami su biblioterapijos ir pasakojimo metodais, jų istorija ir teigiamu, tyrimais įrodytų poveikiu. Praktinėje dalyje visiems dalyviams sudaroma galimybė saviraiškai išbandant muzikos terapijos, biblioterapijos bei pasakojimo metodus. Po edukacijos dalyviai  įgalinami, taikant šiuos metodus ateityje, lengviau susidoroti su stresu, laisviau kurti ir reikšti savo idėjas, įgauti pasitikėjimo savo kūrybinėmis galiomis ir jas matyti, kaip komunikacijos priemonę vystančią tarpusavio ryšius.


Orientacinis žaidimas „Radvilų pėdsakais“

Viešoji įstaiga Vilniaus senamiesčio atnaujinimo agentūra

Mokiniams, atvykusiems į orientacinį žaidimą, pirmiausia yra pristatomas Vilniaus senamiestis kaip UNESCO Pasaulio paveldo vietovė. Būtent senamiesčio ribose yra parengtas orientacinio žaidimo maršrutas. Šio pažintinio žaidimo metu moksleiviai yra kviečiami pasinerti į pačias netikėčiausias Radvilų šeimos istorijas ir pamatyti Vilnių tokį, koks jis buvo šios garsiosios giminės klestėjimo laikotarpiu – XVI–XVIII a. Aptarus žaidimo temą ir taisykles, mokiniai yra suskirstomi į dvi arba tris komandas, priklausomai nuo dalyvaujančiųjų skaičiaus. Komandos gauna užduočių lapus bei žemėlapius su pažymėtais objektais ar vietomis, kurias turi aplankyti. Kiekvienoje maršruto stotelėje komandos turi atlikti įvairaus pobūdžio užduotis. Kuo daugiau užduočių teisingai įvykdoma, tuo daugiau žaidimo pabaigoje komanda pelno taškų. Maršrutui įveikti bei užduotims atlikti yra skiriama 90 min. Pasiekus finišą skačiuojami komandų surinkti taškai, aptariamas žaidimas, pasidalinama įspūdžiais ir, žinoma, yra išrenkama komanda nugalėtoja.


„(...) ir tarp tų tūkstančių, dešimčių tūkstančių miestų yra vienui vienas, vienintelis miestas, kuris yra tavo, kurį susirasti – tai susirasti save.“ Valdas Papievis. Kas bendra tarp bažnyčios, bravoro ir Dalai Lamos; prezidentūros, beprotnamio ir šunų; pagonių, bordelių ir Puškino senelio? Į šiuos ir panašius klausimus atsakoma „Bohemiškojo Vilniaus“ pasivaikščiojimų metu – miesto paveikslas čia piešiamas neįprastais rakursais – per čia gyvenusių ir veikusių bohemiečių vardus ir istorijas. Maršrutai vinguriuoja nuo siauriausių gatvelių iki giliausių požemių; nuo apgriuvusių celių iki modernių interjerų ir kas kartą būna vis kitokie, keičiami priklausomai nuo susirinkusių moksleivių amžiaus ir spontaniškų improvizacijų. Neturint galimybės gyvai keliauti po Vilnių, organizuojamas ir virtualus-interaktyvus turas su žaidimais ir viktorinomis. Edukacijas veda poetas ir tarpdisciplininių menų kūrėjas Julius Žėkas; baigęs skulptūros, fizikos, lietuvių filologijos, literatūrologijos, kultūros vadybos ir politikos studijas; kuriantis, organizuojantis ir kuruojantis įvairius kultūros ir meno bei neformaliojo švietimo projektus; jau bemaž 20 metų vedžiojantis žmones Vilniaus gatvelėmis ir skiepijantis jiems poetišką miesto dvasią.


Medaus kelias ir bičių vaško žvakių gamyba

Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Medaus kelio atsiradimo istorija su pasakojimu apie bičių gyvenimą. Senovės bitinikų tradicijos papročiai. Bičių vaško žvakių gamyba ir puošyba.


Lazeriai, eksperimentai ir sprogimai - spektaklis „Eureka! PLIUS“

Eureka efektas – tai staigus ir netikėtas problemos sprendimo suvokimas. Ar nebūtų įdomu pamatyti tą momentą, kai
praeityje gyvenę mokslininkai patyrė savo EUREKĄ? Nusikelkime laiku kartu su linksmaisiais mūsų aktoriais, kurie įkūnys
tokius mokslininkus, kaip pirmajį žmonijos astronautą Wan Hu ar sieros rūgšties išradėją ir alchemijos tėvą Džabirą Ibn
Hajaną ir kartu patirkime atradimo džiaugsmą. Lazeriai, eksperimentai ir sprogimai pavers šią kelionę neužmirštamu
nuotykiu. Įvairūs eksperimentai bus perteikiami ne tik teoriškai, bet ir praktiškai – sprogimai, ugnies kamuoliai ir garų
geizeriai privers kiekvieną aikčioti iš nuostabos ir ilgam pasiliks atminty. Forumo teatro principu pastatytas spektaklis leis
žiūrovams patiems iškelti problemas, pasiūlyti sprendimo būdus ir taip nulemti pasirodymo eigą. Viso renginio metu
mokiniai bus kviečiami aktyviai dalyvauti diskusijose su vedėjais, įsitrauks į pasirodymą savo idėjomis ir pasiūlymais. RGB projekcinio lazerio filmukai padės lengviau suprasti eksperimentuose vykstančius procesus ir sukurs magišką atmosferą.
Pagrindinis renginio tikslas - skatinti vaikų kultūrinį sąmoningumą per kūrybiškumo ir kritinio mąstymo ugdymą. Taip pat populiarinti mokslą parodant nuostabiąją jo pusę. Renginio metu mokiniai pagilins istorijos, fizikos ir chemijos žinias, - o svarbiausia – labai linksmai praleis laiką!
"Eureka! PLIUS - tai dar daugiau eksperimentų, dar daugiau efektų ir dar daugiau emocijų!


Nuotolinis kino teatras! Lietuvių išeivių Amerikoje patirtys Sovietų Lietuvoje dokumentiniame filme “Kelionės namo” arba kas yra ta emigracija iš kitos pusės

Nuo šiol, kino teatru gali tapti bet kuri mokyklos klasė arba bet kurio moksleivio namai, jei mokomasi nuotoliniu būdu! Jei turite kompiuterį (ar kitą įrenginį) bei interneto ryšį – kviečiame vadovėlį vienai pamokai pakeisti į tikrus žmones ir jų tikras istorijas. Ramunės Rakauskaitės dokumentinis filmas “Kelionės namo” – tai nuotaikinga, niekad kine nepasakota istorija apie pirmąsias Amerikos lietuvių akistatas su okupuota tėvyne. Ką jautė ir matė atvykstantys – šiandien nepakartojama bei keista. Karo metais priverstiems palikti šalį filmo herojams įstrigo nostalgiški, naivūs tėvynės vaizdiniai ir lūkesčiai. Tačiau atvykus jų laukė kitokia realybė! Ši grįžimo namo istorija atskleidžia praėjusios epochos dvasią, dviejų civilizacijų sandūrą, spalvingus herojus ir jų netikėtas patirtis. Tai įvadas į daugiašakę, egzistencines problemas keliančią temą – Antrąjį pasaulinį karą bei lietuvių padėtį šiame istoriniame laikotarpyje. Jis ne tik padės kompensuoti mokinių faktinių istorinių žinių trūkumą, bet leis pažvelgti į Lietuvos istoriją visai nauju rakursu, provokuos dabarčiai aktualias diskusijas, leis naujai permąstyti, “laisvės”, „tėvynės“, „tautos“, „patriotizmo“ ir kitas pamatines sąvokas. Susidomėjus šia paslauga, tereikia užrezervuoti norimą laiką Kultūros paso sistemoje ir mes susisieksime su jumis, suformuosime jums nuorodą ir slaptažodį, instruktuosime kaip peržiūrėti filmą bendrai klasėje ar kiekvienam moksleiviui atskirai namuose. Atsidarę nuorodą, įrašysite jums suteiktą slaptažodį ir štai – kino seansas prasideda ten, kur Jūs bebūtumėte! Filmo peržiūra suteikiama kartu su pagalbiniu dokumentu - paruoštu preliminariu temų sąrašu, kuriuo galės pasinaudoti diskusijoms po seanso. Filmo anonsas: https://www.youtube.com/watch?v=ZKk0gDMLrD8


Online spektaklis vaikams „O Viešpatie, Lietuva!” (nuotolinė paslauga)

Spektaklis „O Viešpatie, Lietuva!“ yra sumanytas kaip antroji diptiko dalis. Šis pastatymas idėjiškai tęsia 2017 m. Mažojoje „Lėlės“ scenoje Ainio Storpirščio režisuotame vaidinime „O Viešpatie, Vilnius!“ keltus klausimus apie šiuolaikinės šeimos tarpusavio santykių problemas ir vertybes. Galbūt pamenat, kaip spektaklyje „O Viešpatie, Vilnius!“, pagrindiniam veikėjui Alanui pavyko susitaikyti su mama? Tuomet berniukui iš baimės, vienatvės ir šeimyninių problemų padėjo išbristi nuostabiausio pasaulyje miesto - Vilniaus - pasakojimai. Šį kartą, tie patys Alano bičiuliai - du kuokštelėję pelėnai (nuo praėjusio spektaklio išdrįsę išlįsti iš savo rūsio ir apsigyventi teatre) vėl pagelbės draugui įžvelgti ir šviesiąją gyvenimo pusę bei susitaikyti su kitu savo šeimos nariu - tėčiu. Šiame spektaklyje graužikams pasitarnaus jau nebe vieno miesto, o visos mūsų šalies istorija (įvairios Lietuvos vietovės, žymūs objektai ir legendos), kurią ir vėl pakoreguos neribota pasakotojų fantazija, netikėtos ir drąsios interpretacijos... Pasak spektaklio režisieriaus A. Storpirščio, šiuo diptiku debiutavusio „Lėlės“ scenoje: „Tėvų skyrybos - labai jautri, bet Lietuvoje itin aktuali tema. Ją ignoruoti, apie tai nekalbėti būtų tiesiog nesąžininga vaikų, kuriems tenka tai išgyventi, atžvilgiu. Stengiamės kiek įmanoma empatiškiau, o tuo pačiu ir pozityviau (juk nėra viskas vien tik juoda ir balta!) pažiūrėti į šią problemą. O kalbant apie Lietuvą, stebina, kokia turtinga šios šalies istorija! Esu nustebęs dėl to, kiek mažai jos tegalima sudėti į vieną spektaklį... Vis dėlto, kad ir kaip būtume spaudžiami laiko, neapsiribosime vien tik arklių skulptūromis ir kiek šmaikščiau pažvelgsime į šią šalį.“


Edukacinė programa „Mano prosenelių vaikystė“ vedama autentiškoje dūminėje pirkioje. Lankytojai supažindinami su šiuo XIX a. vid. statiniu: kirviu tašyti rąstai, maži langeliai, be kamino, stogo danga.  Pirkios viduje moksleiviai susipažįsta su XIX a. vid. etnografine aplinka: nuo dūmų aprūkusios sienos, gausybė įvairių buities rakandų, darbo įrankių, kuriuos dalyviai gali paimti į rankas, atpažinti jų gamybos būdą, paskirtį. Kiekvienas dalyvaujantis programoje gali malti grūdus sukamosiomis girnomis, grūsti linų sėmenis piestelėje. Supažindinant moksleivius su darbo įrankiais akcentuojamas ne tik jų funkcionalumas, bet ir estetiškumas (ornamentuotos verpstės, lyginimo rintės). Moksleiviai, susėdę aplink senovinį stalą prietemoje (uždegamos žibinčiaus balanos), plėšo plunksnas, mena mįsles, sako greitakalbes. Tai liudija vaikų užimtumą ir lavinimą šeimoje. Kai oras būna palankus, moksleiviai kieme supasi, žaidžia judrius žaidimus.


Balandžių pašto atvirukas – koks jis? Mažas, labai mažas, tikrai mažas. Arabų popieriaus meistrai patį mažiausią popieriaus lapo formatą vadino „paukščių popieriumi“, nes jis specialiai buvo pjaunamas balandžių paštui. Tiesa, balandžiai žinias nešiojo jau daug anksčiau, nei popierius buvo išrastas! Balandžių paštas skamba labai senoviškai, tačiau balandžių mylėtojai ir toliau treniruoja savo augintinius, tik ne dėl žinių perdavimo, o dėl... sporto ir smagumo. Balandininkais, gal ir netapsime, bet balandžių pašto atviruką, tikrai sugebėsime pasigaminti. Svarbiausia tokio atviruko ypatybė – tinkamas dydis, o dailumas ir spalvingumas – mūsų pačių išmonė.


Programa „Pažink, pamilk, išsaugok“ leis įtraukti kuo daugiau jaunimo į etnokultūrinę veiklą, kurioje jos dalyviai lavinsis, tenkins saviraiškos poreikius, pažins save, mokysis bendrauti, ugdys tautiškumą, patriotiškumą, bendruomeniškumą, pasididžiavimą ir savigarbą per dainą, šokį, tautosaką. Programos dalyviai susipažins su etnokultūra, aukštaičių ir žemaičių tautiniu kostiumu, išmoks folkloro dainų, šokių, ratelių, žaidimų.


Šokio spektaklis „Norėčiau būt paparčio žiedu"

Šokio spektaklis įkvėptas gamtos. Kantriai įsikibę į žemę šaknimis auga medžiai. Pažaboti gamtos stichijas reikia laiko, prisitaikymas prie aplinkos lėtas ir meditatyvus. Šis gamtos įkvėptas spektaklis – apie medžius, arba apie žmones, kurie gyvybiškai reikalingi vieni kitiems tam, kad bendrautų, kvėpuotų, veiktų, išliktų ir nepailsdami ieškotų savo paparčio žiedo.


Skaityti visada atsiras laiko, o atsiversti knygą norėsis dar labiau, jei ją puoš originalus rankų darbo skirtukas. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsime su senųjų meistrų darbais, o praktinėje dalyje remiantis išvystais paveikslais pasigaminsime vienetinį knygos skirtuką.


Mokiniai edukacijos metu bus supažindinti su popierinių servetėlių plastika, tautodaile. Išmoks ir pasigamins individualų erdvinį kūrinį. Savarankiškai derins spalvas, kurs naujas, savitus formas. Todėl, pagerės mokinių socialinių, emocinių įgūdžių lygmuo, lavės kultūrinis sąmoningumas per patyriminį ugdymą.


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Ekskursijoje „Leonardo da Vinčio mašinos“ galima išvysti kelias dešimtis išradimų, rekonstruotų pagal italų Renesanso menininko ir išradėjo Leonardo da Vinčio eskizus bei žymiausias jo kūrinių reprodukcijas, tarp kurių – „Mona Liza“, „Pasaulio gelbėtojas“ ir garsioji freska „Paskutinė vakarienė".

Ekskursijos metu pristatomi įdomiausi faktai apie Renesanso genijų, jo kūrybą ir technines inovacijas, lėmusias daugelio šiandien naudojamų išradimų atsiradimą moderniame amžiuje. Ekskursijos metu moksleiviai apsilankys interaktyvioje parodoje, kurioje sužinos apie šedevrais laikomus kūrinius ir išbandys interaktyvius eksponatus – mechaninius prietaisus – išsiaiškindami jų veikimo principus.

Paroda Energetikos ir technikos muziejuje atspindi įvairiapusį L. da Vinčio talentą, pristato italų kultūros bei inžinerijos paveldą, skatina susidomėjimą mokslu ir suteikia galimybę moksleiviams patiems prisiliesti prie interaktyvių eksponatų.


Fotografuok kaip grafas – būk Foto-Grafas! Bet pirmiau keli klausimai: kodėl nuotraukoje iš kubilo kyšo grafaitės kojos? Ar galima tikėti tuo, ką matai nuotraukoje? Ar nuotraukos įamžina tikrovę, ar ją suklastoja? Ir kas tas genijus, padovanojęs pasauliui fotografiją?
Per fotoaparato objektyvą pažvelgsime į XX amžiaus pradžios Rokiškio dvaro grafų kasdienybę. Tyrinėdami grafų Pšezdeckių darytas nuotraukas edukacijos dalyviai susipažins su dramatiška XX amžiaus pradžios istorija ir fotografijos kaip meno rūšies raida. Antra edukacijos dalis leis įgytas žinias išmėginti praktiškai: atkuriant patiems vieną iš ką tik grafų nuotraukų albume regėtų nuotraukų.


Virtuali ekskursija po Dreverną „Šiporius būsi, žėgliosi laivužį“ (7–10 kl.)

Nuotolinė edukacinė ekskursija „Šiporius būsi, žėgliosi laivužį“ kviečia visus interaktyviai susipažinti su įstabaus grožio ir gilias laivybos bei žvejybos tradicijas puoselėjančiu pamario kaimeliu Dreverna. Dalyvių laukia smagūs pasakojimai apie senąsias burvaltes, garsiausią pamario laivadirbį, vėtrungių simboliką, Kuršių marių žvejybą ir jos prietarus bei daug kitų šio krašto įdomybių bei keistenybių.
Paslauga ne tik pateikia pamario krašto materialųjį kultūros paveldą, bet ir aktualizuoja nematerialųjį. Tiek pavadinime, tiek ir ekskursijos metu bus pristatoma nykstanti senųjų pamario gyventojų (lietuvininkų) tarmė, kurios žodžiai bus smagus spėlionių žaidimas mokiniams, o vaizdinė medžiaga (senos fotografijos, archyvinė medžiaga, dailės kūriniai) puikiai tai iliustruos. Mokiniai smagiai papildys žinių bagažą, o komunikuodami plės akiratį bei didins saviraišką.
Tad pasinerkime į nuotaikingą edukacinę ekskursiją ir sužinosime, kas yra šiporius, žėgloiojimas, myšknygė, kokių keisčiausių prietarų žvejai laikėsi keliaudami į žvejybą, ir kodėl kiaulės valgė žuvį, o įmantriausių restoranų svečiai – varnieną bei laukia dar daug kitų neįtikėtinų, tačiau tikrų pamario istorijų.


Kūrybinės bendradarbiavimo įgūdžių dirbtuvės „Statybų slėnis“

Tai smagiausias kūrybinio mąstymo, komandos formavimo ir bendradarbiavimo edukacinis užsiėmimas! Darbas komandose ir gebėjimas bendradarbiauti – vienas svarbiausių įgūdžių žmogaus sėkmei. To galima išmokti. O jei dar gauni kūrybišką, įdomią užduotį - pastatyti neįprastą statinį, naudojant neįprastas statybines medžiagas - tai tampa nuotykiu visai komandai!
Kaip vyksta šios nuotaikingos edukacinės dirbtuvės?
Užsiėmimo metu dalyviai suskirstomi atsitiktinėmis komandomis. Kiekvienas komandos narys gauna vaidmenį, kurį turi atlikti viso užsiėmimo metu. Komandos atlieka joms skirtas užduotis, diskutuoja, generuoja ir įgyvendina idėjas. “Statybų slėnyje“ verda darbas. Kiekviena komanda siekia išsiskirti, pastatyti originaliausią, aukščiausią ar tvirčiausią statinį. Užsiėmimo pabaigoje vertinamas komandų darbas, vyksta vaidmenų aptarimai ir diskusijos tiek komandose, tiek bendrai visoje dalyvių grupėje, dalijamasi suvokimais ir įžvalgomis.
Edukacijos nauda paaugliams ir jaunimui:
• leidžia išbandyti architekto, inžinieriaus patirtį,
• lavina kūrybiškumą ir komandinio darbo įgūdžius,
• padeda kiekvienam suprasti, kokius jie turi bendradarbiavimo įgūdžius, ką geba puikiai, o kur dar reikėtų pasipraktikuoti,
• leidžia suvokti komandos naudą ir reikšmę,
• padeda geriau pažinti save ir kitus.
Visomis edukacijai reikalingomis priemonėmis pasirūpina edukatoriai!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija vyksta skautams pagal panaudą išnuomotoje sodyboje arba patalpose Plungėje (tad nebaisu prastas oras, edukacijos gali vykti bet kuriuo metų laiku). Atvykusi klasė supažindinama su vedėjais, veiklomis. Kitas etapas – skautorama. Grupę padalijus į 3–6 grupes (priklausomai nuo dalyvių skaičiaus), grupelės eina į punktus, kur vadovai veda užsiėmimus. Jų temos: 1) Lietuvos skautijos istorija, vertybės, metodika, simboliai. 2) išgyvenimo gamtoje pradmenys ir gudrybės, 3) augalų pažinimas ir panaudojimas, 4) skautiški rankdarbiai, 5) skautiški patiekalai, 6) skautiškos užduotys ir žaidimai. Veikla viename punkte vyksta 15-20 minučių, po švilpuko grupės pereina prie kito punkto ir taip ratu pabuvoja visuose užsiėmimuose. Likęs laikas skiriamas trumpai refleksijai-viktorinai grupelėms iš gautos informacijos, nugalėtojų apdovanojimui, bendriems žaidimams.


Koks buvo žmonių gyvenimas Lietuvos teritorijoje prieš tūkstančius metų? Dalyviai sužinos ir patys aiškinsis kas buvo svarbiausia gyvenime žmogui akmens, bronzos ir geležies amžiais. Užsiėmimo metu keliausime ne tik per archeologinius laikotarpius, mokysimės orientuotis istoriniuose perioduose, bet ir sužinosime kada atsiranda baltai, kada išsiskiria baltų gentys, kokios jos buvo ir kokie buvo svarbiausi mūsų protėvių kasdieniai darbo įrankiai ir ginklai. Aiškinsimės, kodėl baltų gentis galime vadinti karingomis. Ginkluotės kaita ir raida ne tik atskleidžia žmogaus nuolatinį žengimą į priekį ir tobulėjimą, bet ir pasakoja mums apie to meto gyvenimo iššūkius. Atsižvelgiant į dalyvių amžių, mokiniai dalyvaus įvairiose veiklose, kurių metu ne tik tirs istoriją , įtvirtins atrastas žinias bet ir ugdydamiesi komandinio darbo kompetenciją, atliks įvairias užduotis.


Edukacija “Muzikinės spalvos” skirta supažindinti vaikus su lietuvių liaudies kalendorinėmis dainomis, instrumentine muzika ir išbandyti vienus spalvingiausius ir vaikų pamėgtus mušamuosius - muzikinius vamzdžius. Tai spalvingas, skambus ir lengvai valdomas instrumentas, kuris padės vaikams pasijausti tikrais muzikantais vos per keletą minučių. Galbūt todėl vaikai šį instrumentą greitai pamėgsta. Ši edukacija muzikali, kūrybinga ir linksma, sukelianti vaikams daugybę emocijų. Jos metu, mes ne tik praleisime linksmai laiką, bet ir skatinsime vaikus pajausti metrą, ritmą, įsiklausyti į muzikinius garsus, pasirinkti tinkamą tempą, lavinsime muzikinę atmintį, savarankiškumą, kūrybiškumą, iniciatyvumą, tarpusavio supratimą ir gebėjimą dirbti komandoje, stiprinsime pasitikėjimą savimi ir bendrystės jausmą.


Ekskursija laivu po Vilhelmo kanalą 5-12 kl.

Ekskursija laivu po Klaipėdos (Karaliaus Vilhelmo) kanalą. Tai trijų valandų trukmės plaukimas laivu nuo etnografinio Mingės kaimo iki Drevernos uostelio. Ekskursijos metu moksleiviai bus supažindinti su Klaipėdos kanalo istorija, mokinsis rišti jūrinius mazgus, turės galimybę pereiti ilgiausią Lietuvoje kabantį pėsčiųjų tiltą. Laivo įgula papasakos apie laivybos vidaus vandenimis ypatumus (šliuzus, vandens kėlimo stotis). Maršruto pabaigoje Drevernos uostelyje galės užlipti į Drevernos apžvalgos bokštą ir pasigrožėti Nemuno deltos gamtovaizdžiu.


Susipažinus su Gintaro kelio fenomenu, romėnų ir baltų gyvenimo būdais, ką jie vertino, valgė, o kaip rengėsi, moksleiviai inscenizuoja turgų ir jame vykstančius mainus. Pasiskirsčius į romėnus ir baltus, moksleiviai išsirenka po vieną iš tam laikmečiui būdingų objektų: gintaras, vaškas, auksinė segė, bronza, kailis ir t.t. Paaiškinus, jog jie turi įgyvendinti būtent savo personažui naudingus mainus, vaikai bando mainytis. Po mainų vyksta refleksija, kurią taip pat galima atlikti ir klasėje (pasidalinama naudinga papildoma medžiaga).


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Prisipažinkite, ar daug pažįstate vabzdžių? Kiek jų pavadinimų išvardintumėte? Ar tarp jų yra, kurie yra geri skrajūnai, gyvena po žeme, yra maisto šaltinis kitiems gyvūnams, apdulkina žiedinius augalus, žmogų pagydo arba susargdina, žmogų aprengia arba priverčia badauti, yra gamtos sanitarai? Susimąstėte. Jei trūksta žinių, net nedvejodami dalyvaukite edukaciniame užsiėmime „Mano draugas – šešiakojis“ ir, susipažinę su vabzdžių kolekcijomis, apžiūrėję vabzdžių kokonus, lėliukes, lizdus, sužinosite daug paslapčių apie vabzdžius. Edukacinio užsiėmimo praktinė veikla supažindins su vabzdžių sandara (dalyviams teks iš popierinių detalių surinkti vabalą, kurį pasidovanos sau), o komandinis darbas „Kaladėles sudėliok ir apie vabzdį sužinok“ supažindins su skirtingų vabzdžių vystymosi stadijomis. Baigiantis edukacijai pabirs minčių lietus – ar reikia domėtis ir stebėti  šešiakojus Žemės gyventojus.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Du klasikiniai Europos literatūros šedevrai Oscar Wilde romanas "Doriano Grėjaus portretas' ir Antuano de Sent Egziuperi kūrinys "Mažasis princas" gali atgyti dar nematytais šešėliais, taip kaip visuomet įsivaizdavai Tu! Pasitelkiant šešėlių teatrą, vieną iš šių kūrinių prikelsime šiandieniam žmogaus suvokimui.


Paslauga „Literatūrinės muzikinės programos” apima 24 programas, kuriose profesionalūs aktoriai, muzikai skaito, interpretuoja daugiausia lietuvių autorių literatūros kūrinius, prie kurių dėmesingai pritaikyti muzikiniai intarpai. Programa apima nuo modernistų Jono Meko iki šių dienos rašytojų kūrybos. Taip pat paslugoje yra teminių programų.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacinis užsiėmimas "Ruonis iš Ateities. Ar išdrįstum su juo susitikti?"

Edukacinis užsiėmimas „Ruonis iš Ateities. Ar išdrįstum su juo susitikti?“ Ar kada susimąstėte, kaip atrodys gyvūnai, vandenynai po 30 metų? Ar žinote, kas sukelia pokyčius, ypač nepageidaujamus? Ar pagalvojate, kad mūsų kasdieniai pasirinkimai yra svarbūs gamtos pasaulio išlikimui? Visų šių klausimų klausia edukacijos pagrindinis veikėjas – Ruonis Padangarus, atvykęs iš ateities įspėti žmonijos apie gresiantį gyvūnų išnykimą. Su juo edukacijos dalyviai galės susitikti specialiai šiai edukacijai sukurtoje laiko kapsulėje „2050 Baltija“. Ruonio Padangarus istorija, kūrybiškumą skatinančios interaktyvios užduotys ir vaizdingi įtraukūs pasakojimai padės įsisavinti problemos rimtumą bei ieškoti išeičių, kaip išsaugoti aplinką. Ar Ruonio Padangarus atvykimo misija – sužadinti žmonių sąmoningumą ir rūpestingumą gamta – bus pasiekta, parodys edukacijos dalyvių refleksijos


„Visata stiklainyje“ – naujausia edukacinė programa apie astronomiją, dangaus kūnus ir žmones, dirbančius kosmose.

Jos metu sužinosite įdomių faktų apie mūsų kaimynines planetas, palydovus ir keliones į kosmosą. Kuo įžymūs Belka ir Strelka? Kiek kainuoja astronauto kostiumas? Kaip susitepti sumuštinį Tarptautinėje kosminėje stotyje? Ir, svarbiausia, – kaip tapti astronautu?

Edukacijos pabaigoje sutalpinsime visą visatą į nedidelį stiklainį ir apšviesime muziejaus dirbtuves!

Į šią edukaciją atsineškite stiklainį ir stiklainio dangtelį.


Spektaklis vaikams „Didelė lietuviška pasaka“ išvažiuojamoji paslauga

Spektaklis kūrybiškai interpretuoja lietuviškas pasakas, sudėtas į visų laikų bene populiariausią pasakų rinktinę „Gulbė karaliaus pati“. Daugelį šių pasakų vaikai gerai žino, tačiau spektaklio kūrėjai siūlo netikėtą žvilgsnį į žinomas istorijas – kas nutiktų jei vieną kartą susitiktų skirtingų pasakų „Eglė žalčių karalienė“, „Devyniabrolė“, „ Dvylika brolių juodvarniais lakstančių“, „ Gulbė karaliaus pati“, „ Trys broliai“, „Stiklo kalnas“ veikėjai? Spektaklis sukuria tarsi naują pasaką, kurioje pasirodo ne vienas pažįstamas pasakų rinktinės veikėjas. Idėjinis spektaklio imperatyvas sukasi apie pasakose aptinkamas žiaurumo apraiškas, kurios glumina ne tik mažuosius žiūrovus, bet neretai ir suaugusiuosius. Spektaklio kūrėjai ieško būdo papasakoti ir paaiškinti pasakose vykstančius baisumus, skatinti vaikus nebijoti liūdesio ir pykčio emocijų. Tokiu būdu lavinamas emocinis vaikų intelektas, raginama nebijoti ir atvirai reikšti savo jausmus. Spektaklio centre berniukas, kuris ieško laimingos pabaigos, patiria įvairių išbandymų, nuotykių, turi atlikti įvairias užduotis, kol galų gale trečiasis brolis Jonas jam atskleidžia pasakišką išmintį apie laimingą pabaigą – svarbu ne pati laiminga pabaiga, o įgyjamos patirtys ir vertybės.


Edukacinė programa „Šiaudiniai žaislai eglutei" (3 - 6 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Masinis eglučių išplitimas XX a. 3 - 4 dešimtmetyje skatino naują tautodailės šaką - papuošalų gamybą. Rankų darbo papuošimai buvo ketveriopi. Šiaudiniais žaislais eglutės buvo puošiamos visoje Lietuvoje. Svarbiausia kambario puošmena buvo šiaudinis sodas. Namus puošdavo šešiakampėmis žvaigždėmis, reketukais, įvairaus dydžio paukštukais, girliandomis. Mokiniams suteikiama galimybė pamatyti muziejaus fonduose saugomus liaudies meno pavyzdžius. Demonstruojami šiaudiniai sodai bei dekoratyviniai dirbiniai iš šiaudų (šiaudinės skrybėlės, paukščiai, girliandos, šiaudiniai žaislai eglutei ir kt.). Išryškinama estetinė ir sakralinė šiaudinių dirbinių vertė vestuvių, krikštynų papročiuose, kalendorinių švenčių metu. Pristatoma darbui naudojama žaliava: rugiai, kviečiai, kvietrrugiai, miežiai, avižos; aptariamas jų paruošimo laikas bei laikymo sąlygos. Demonstruojama DVD „Lietuvių tradiciniai dailieji amatai“ ištrauka. Aptariamos šiaudinių sodų panaudojimo galimybės šiuolaikiniame interjere bei madoje. Pristatoma kūrybinės grupės A-Twins parengta fotografijų paroda „Archajiški sodai“ bei interaktyvus HD raiškos videofilmas „Archajiški sodai“ , atskleidžiantis šiaudinio sodo, kaip grafinio bei erdvinio elemento refleksijas šiuolaikinėje kultūroje. Naudodami tradicinę pynimo technologiją, užsiėmimo dalyviai suriš po du šiaudinius žaisliukus eglutei.


Užsiėmimo metu laivadirbio muziejuje susipažinsite su vėtrungių istorija, jų paskirtimi, pamario gyvenviečių ženklais ir kitais svarbiais bruožais. Apžiūrėsite išlikusią autentišką burvaltės vėtrungę. Sužinosite, kad vėtrungės buvo skirtos ne vėjo krypčiai nustatyti bei kaip prisidėjo prie marių ekologinės būklės. Praktinėje užsiėmimo dalyje dekoruosite drobinį daugkartinį maišelį su vėtrunge. Pagal vėtrungių dažymo taisykles koduosite informaciją apie save. Spalvinimui gausite keturias spalvas: mėlyną, raudoną, žalią ir juodą, tokiomis spalvomis ir buvo dažomos vėtrungės. Kad maišelį būtų galima skalbti, o dekoracija taptų patvari, užlyginsite senoviniu angliniu lygintuvu.


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Jūros meniu. Kas šiandien pietums?“

Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas JŪROS PLASTIKA. Jūros meniu. Kas šiandien pietums?“ orientuotas į ekologinio raštingumo gebėjimų ugdymą, aktualizuojant Baltijos jūros žuvų įvairovę ir jų populiacijos kaitos priežastis ir pasekmes Baltijos jūros ekosistemai. Edukacinis užsiėmimas yra sukurtas menininko R. Petroff meninės instaliacijos „Jūros plastika“ pagrindu. Menininkas čia distopiškai kuria ateities viziją, parodo, kaip galėtų keistis gamta. O gal jau pasikeitė? Instaliacijoje žiūrovas pamatys abstraktų ant dugno krentančių plastiko maišų vaizdą, primenantį tai šokį, tai bombų kritimą. Vaizdas abstraktus, grakštus, sukrečiantis žiūrovą savo celofanine estetika. Taip menininkas kalba apie aplinkos taršą ironiškame, ciniškame kontekste, tarsi žiūrėtų į taršą kaip į gamtos reiškinį ir galėtų pastebėti jame grožį, arba kaip tik požiūris yra abejingas ir apatiškas – argi ne būtent toks žmonių požiūris į tai? Dalyviai analizuos meninę instaliaciją „Gyvūnų papuošalai“, kur jūros fauna puošiasi ne perlais, o plastiko atliekomis, į kurias įsipainioję gyvūnai neretai negali natūraliai vystytis – jie yra tiesiog negrįžtamai suluošinami ir tokia nesėkmė neretai baigiasi ir jų mirtimi. Per gautą patirtį kalbės apie alternatyvių jūros gyventojų–plastiko grėsmę pakeisti Baltijos jūros žuvis. Kūrybiškumą, komandinį darbą bei bendradarbiavimą, skatinančios užduotys padeda ugdyti aplinkosauginės kultūros ir darnaus visuomenės vystymosi įgūdžius. Edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Jūros meniu. Kas šiandien pietums?“ yra išvažiuojamosios patyriminės ugdymo dienos programos „JŪROS PLASTIKA“ dalis


Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Kviečiame atvykti ir išgirsti apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pasimokyti žaisti kvirkatą - įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su intelekto sutrikimu - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.

Pažinimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


1362 m. Kauno pilį nuo kryžiuočių puolimo gynė keli šimtai lietuvių lankininkų. Ar norėtumėte tapti vienu iš jų? Kviečiame susipažinti su viduramžių kario kasdienybe. Užsiėmimo metu sužinosite Kauno pilies istoriją, jos gynybos būdus, viduramžių medžioklės ir karybos principus bei pasigilinsite į tuometinę ginkluotę. Taip pat išbandysite lanką ir arbaletą dalyvaudami šaudymo turnyre.
Užsiėmimas gali būti vedamas dalyviams su klausos negalia, jeigu yra gestų kalbos vertėjas.
SVARBU: Užsiėmimas vykdomas Kauno pilies kieme tik šiltuoju metų laiku ir esant palankiomis oro sąlygomis.


Edukacinė programa „Dėdės ir dėdienės“ įgyvendins pedagogų ir mokinių lūkestį, kad Juozo Tumo Vaižganto bute-muziejuje būtų galima geriau pažinti ir išsamiau aptarti apysaką „Dėdės ir dėdienės“.

Taip pat mokiniai susipažins su lietuvių literatūros klasiko Juozo Tumo-Vaižganto asmenybe, namais ir taurių vertybių pasauliu, įkvepiančiomis rašytojo meilės ir gėrio temomis.

Tai bus komandinis edukacinis žaidimas, bendradarbiavimas ir diskusija. Mokinių klasę suskirstysime į tris grupes.

Kiekviena grupė pasirinks po vieną apysakos „Dėdės ir dėdienės“ veikėją (Mykolą, Severją arba Rapolą) ir iš duotų citatų ras jiems tinkamiausias. Citatas visi kartu skaitysime ir aptarsime.

Taip pat visų laukia unikalus žaidimas „Laimės ieškojau kitiems...“, kurio metu mokysimės būti laimingais.

Įgytos kompetencijos padės ruoštis egzaminams ir gražiam gyvenimui.


Kino pamokos Marijampolėje emocinam raštingumui ugdyti

Viešoji įstaiga "Marijampolės telekinas"

Kino pamokų tikslas – per kiną ugdyti vaikų emocinį raštingumą.

Uždaviniai:
1) mokyti vaikus į kiną pažvelgti kaip į meno kūrinį;
2) padėti vaikams atpažinti emocijas ir jas įvardyti;
3) ugdyti vaikų kritinį mąstymą bei kūrybiškumą.

Paslauga įgyvendinama kino pamokos forma, jos trukmė 45 minutės. Pradžioje vyksta keleto minučių susipažinimas su vaikais ir patogus vaikų įsitaisymas kino teatro patalpose, tuomet vyksta apie 10 minučių trukmės animacinio ar vaidybinio filmo peržiūra. Filmas pasirenkamas atsižvelgiant į vaikų amžių ir pasitarus su mokytojomis bei išklausius jų pageidavimus. Po filmo peržiūros vyksta edukacinės veiklos.

Edukacijos skiriasi priklausomai nuo vaikų amžiaus ir poreikių: dirbant su 1–2 klasių vaikais daugiau dėmesio skiriama kūrybinėms veikloms, su 3-4 klasių vaikais – analizei, aptarimui ir diskusijai. Taip pat edukacijos skiriasi ir dirbant su specialiųjų poreikių vaikais: jos paprastesnės, lėtesnės, emocijos reiškiamos spalvinant, konstruojant.

Edukacijos vyksta originalioje kino teatro aplinkoje, o animacinio ar vaidybinio filmo peržiūra vyksta kino teatro salėje, kur vaikai gali pamatyti, kad pamokos gali būti labai nestandartinės.

Šiomis edukacijomis siekiama, kad vaikai kiną pamatytų ne tik kaip paveikslą, bet pažvelgtų į jį giliau, pamatytų, kad filmai gali būti ne tik gražūs, bet ir pamokantys. Vaikai per kiną mokysis emocinio raštingumo, pastabumo, reikšti savo mintis ir klausytis kitų, plėtos savo kūrybiškumą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ar žinote, kada ir kodėl Lietuvos žmonės buvo tremiami į Sibirą? Kodėl buvo išvežami visai nekalti žmonės ir net maži vaikai? Kur ir kokiomis sąlygomis gyveno? Į visus šiuos klausimus bus atsakyta edukacinėje programoje. Praktinės užduoties metu, gamindami iš duonos rožinį, išgyvensime bendrystę, susivienijusią tautą tragiškų įvykių sūkuryje, pajausime mūsų tautiečių begalinį ryžtą ir troškimą grįžti į Tėvynę.


Lietuviškos keramikos tradicija – švilpynė

Užsiėmimo metu dalyviai susipažins su keramikos pradžiamoksliu - pažins medžiagą, įrankius, plastinės raiškos būdus, aptars keramikos funkcijas bei raidos istoriją.
Praktinė užsiėmimo dalis, gaminant molio švilpynę, sudarys sąlygas dalyviams būti unikaliais-leis kelti ir įgyvendinti savo idėjas, pasirenkant kūrybinio darbelio formas, proporcijas ir dekorą. O taip pat skatins pasirinkti priemones, raiškos būdus  pageidaujamam rezultatui įgyvendinti. Švilpynių lipdytojai be skulptūrinės figūrėlės išraiškos bus supažindinti su švilpimo mechanizmo įtaisymo molinėje figūrėlėje eiga.
Užsiėmimo pabaigoje autoriai pristatys savo darbus, vyks sukurtų kūrybinių darbų parodėlė, apibendrinami kūrybiniai rezultatai.
Užsiėmimo metu sukurti keramikos dirbiniai vėliau išdžiovinami, išdegami, gali būti glazūruojami - tokiu būdu dalyviai supažindinami su visu keramikos kūrybinio darbo procesu, kurio pabaigoje gali paimti į rankas savo pastangomis sukurtą dirbinį.
Užsiėmimo turinys kviečia iš arti pažinti mūsų kultūrą, tautinį identitetą, kultūrinį paveldą bei skatina jo išsaugojimą, perdavimą ateinančioms kartoms.
Programos turinys lengvai pritaikomas prie mokinių amžiaus grupės ypatumų ar specialiųjų individualiųjų poreikių.


Edukacinis užsiėmimas „Kaip gimsta popierius“ IX–XII kl.

Edukaciniame užsiėmime „Kaip gimsta popierius“ bus pristatytos senosios ir moderniosios popieriaus gamybos ir restauravimo metodikos, supažindinama su popieriaus gamyba ir trūkstamų fragmentų atkūrimu popieriaus liejimo mašina. Veiklos metu bus naudojami dekoratyvinio, restauravimo, japoniško, lieto popieriaus pavyzdžiai, popieriaus gamybą atspindinčios iliustracijos ir medžiagos: medienos plaušas, vapsvų lizdo fragmentas, celiuliozės plaušas, presas, sėmimo forma, įvairūs restauravimo ir popieriaus sėmimo įrankiai. Dalyviai stebės popieriaus liejimo procesą, lakšto įklijinimą ir paruošimą presavimui. Užsiėmimo dalyviai bus plačiau supažindinti su vienu iš labiausiai žinomu restauravimo procesu –atkurtų fragmentų retušavimu. Moksleiviai turės galimybę sužinoti kokiais atvejais retušavimas reikalingas, o kokiais nebūtinas, kuo galima retušuoti meno kūrinius, kaip maišomos spalvos ir kokia retušavimo technika dažniausiai naudojama restauravime. Dalyviai gaus dovanų popieriaus liejimo mašinoje išlietus ruošinius, kuriuos galės savarankiškai retušuoti.


Edukacija – Gyvoji biblioteka (Neįgaliųjų Naujojo teatro gerasis pavyzdys)

45 minučių trukmės teatrinė edukacija „Gyvoji biblioteka“ – tai Neįgaliųjų Naujojo teatro trupės prisistatymas atskleidžiant gerąjį pavyzdį. Pirmoje programos dalyje prisistato Naujojo teatro aktoriai (3-5), turintys įvairias negalias (regėjimo, judėjimo, psichosocialinę), apsirengę personažų kostiumais, kuriuos yra įkūniję teatre. Trumpai pristatomas nuo 2008 metų Vilniuje veikiantis teatras, jo svarba ir pasiekimai. Kiekvienas aktorius skirtingai perteikia informaciją pagal savo personažo charakterį. Moksleiviai esant poreikiui gali patys pasirinkti, kokius personažus matyti (Bitė, Kiškis, Katinas, Lokys, Ožka, Krūmas, Dama, Lėlė, Gėlė, Bitininkas, Angelas, Žmogus dramblys, Karaliai, Kunigas, Lietuvaitė, Imperatorius ir kt.).
Antroje dalyje moksleiviai užduoda klausimus norimam aktoriui – prasideda gyvoji biblioteka, kiekvienas aktorius „perskaitomas“ kaip knyga. Kad moksleiviai jaustųsi drąsiau ir akyviau įsitrauktų į edukaciją jiems pateikiami keli galimi klausimai „Su kokias sunkumais susiduriate dėl savo negalios?“, „Kaip pasikeitė jūsų gyvenimas esant Naujajame teatre?“, „Koks jūsų įsimintiniausias nutikimas Naujajame teatre?“, „Kiek skirtingų personažų esate sukūrę?“, „Su kokias profesionaliais teatro menininkais esate kūręs?“ ir kt. Moksleiviai taip pat gali paprašyti aktorių suvaidinti ištrauką iš spektaklio, kuriame vaidina atvykęs personažas. Pabaigoje moksleiviai, kviečiami refleksijai, pasidalinti, kas jiems buvo nauja, netikėta, paliko įspūdį, kaip pasikeitė jų mąstymas. Edukacijos tikslas – per meno kalbą, kuri yra bendrai suprantama, atverti naujas galimybes, parodyti negalios šviesiąją pusę, pamatant asmenis iš įvairių perspektyvų. Naujojo teatro aktoriai turi įvairias negalias, vienos –  ne visada yra pastebimos iš pirmo žvilgsnio, kitos pamatomos anksčiau, nei susipažįstama. Šia edukacija siekiama geriau pažinti ne tik skirtingas negalias, bet pamatyti orų asmenį, kuris yra unikalus, geba kurti, būti aktyvus ir naudingas visuomenės narys.

Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacija „Pramoga su tikslu“ vyksta skautams pagal panaudą išnuomotoje sodyboje arba patalpose mieste (tad nebaisu prastas oras, edukacijos gali vykti bet kuriuo metų laiku). Atvykusi klasė supažindinama su vedėjais, veiklomis. Kitas etapas – skautorama. Grupę padalijus į 3–6 grupes (priklausomai nuo dalyvių skaičiaus), grupelės eina į punktus, kur vadovai veda užsiėmimus. Užsiėmimų temos: 1) Lietuvos skautijos istorija, vertybės, metodika, simboliai. 2) Išgyvenimo gamtoje pradmenys ir gudrybės, 3) maistinių bei vaistinių augalų pažinimas ir panaudojimas, 4) skautiški rankdarbiai, 5) skautiški patiekalai, 6) skautiškos užduotys ir žaidimai. Veikla viename punkte vyksta 15-20 minučių, po švilpuko grupės pereina prie kito punkto ir taip ratu pabuvoja visuose užsiėmimuose. Likęs laikas skiriamas trumpai refleksijai-viktorinai grupelėms iš gautos informacijos, nugalėtojų apdovanojimui, bendriems žaidimams.


Balio Sruogos „Dievų miškas“ (Nuotolinė paslauga)

Paslauga papildo lietuvių kalbos ir literatūros pamokų medžiagą, praplečia kultūrinį akiratį, naudinga ruošiantis brandos egzaminams.

Edukacinio užsiėmimo dalyviai susipažįsta su lietuvių literatūros klasiko Balio Sruogos asmenybe, gyvenimo iššūkiais karo ir pokario metais – kalėjimu hitlerinėje Štuthofo koncentracijos stovykloje, garsiosios memuarų knygos ,,Dievų miškas” parašymo ir publikavimo aplinkybėmis bei problemomis istorinio laikmečio kontekste. Mokiniai sprendžia klausimus, kuriems reikalingas kritinis mąstymas, kūrybiškumas. Išgirsta informacija aktualizuojama dalyviams sprendžiant virtualią viktoriną, taip lengviau įsisavinant žinias ir keliant diskusinius klausimus.


„Susipažink su mano pasauliu – kinas neregio akimis“

Ar tikrai neregys gali žiūrėti kiną? Kviečiame sudalyvauti Lietuvos audiosensorinės bibliotekos kultūros edukacijoje “Susipažink su mano pasauliu – Kinas neregio akimis”, kurios dalyviai turės galimybę pamatyti kino filmų ištraukas neregio akimis, bus supažindinami su garsinio vaizdavimo ypatybėmis ir patys, pasitelkdami turimas menines / kultūrines kompetencijas, mokysis perteikti parinktą kino filmo sceną nematančiam žmogui. Veiklų metu bus akcentuojama meno prieinamumo svarba regos ar kitą negalią, sutrikimą turintiems asmenims, todėl dalyviai bus skatinami kurti atsakingai, aiškiai perteikti norimą žinutę, emociją bei vaizdą taip, kad būtų suprantama nematančiam žmogui. Taip pat bus skatinama kalbėti apie garsinio vaizdavimo kino filmus, išsakyti mintis ir pojūčius žiūrint ar įgarsinant tokio pobūdžio filmus supažindinti dalyvius su audiovizualinio vaizdavimo pagrindais. Kultūros edukacijos “Susipažink su mano pasauliu –Kinas neregio akimis” metu skatinama dalyvių saviraiška, empatija bei neįprasta kultūrinė patirtis.

Ukmergės r. sav.; Vilniaus m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Online spektaklis „Snieguolė ir septyni nykštukai“ (nuotolinė paslauga)

„Šioje populiarios pasakos apie Snieguolę ir nykštukus versijoje mes stengėmės išplėtoti stebuklingo veidrodžio, atspindinčio užslėptą pasaulio reiškinių esmę, temą“, - sakė pjesės autorė. Lėles ir dekoracijas šiam spektakliui kūrė dailininkė Neringa Keršulytė. Ji sukūrė ypatingą veidrodžių ir juvelyriškai kruopščiai sukurtų lėlių pasaulį, kuriame gyvuoja ir Snieguolė, ir nykštukai, ir klastinga Katė, ir piktoji Karalienė, ir nuostabusis Princas. ... Yra toks stebuklingas veidrodis, kuris atspindi viską taip, kaip iš tikrųjų yra. Koks tai veidrodis? Iš kur tas veidrodis? Ar jis bus visada? - stebisi aktoriai. O Katė paaiškina, kad veidrodis - tai pasaulis, kuris atspindi mus pačius ...


Edukacinis užsiėmimas JŪROS GYVŪNŲ REABILITACIJA PIEŠTUKU

Ko sieksime? Edukacinio užsiėmimo „Jūros gyvūnų reabilitacija pieštukais“ tikslas – pasitelkiant universalią meno kalbą ir inovacijas, suvokti gamtos ir žmogaus sintezę bei metaforų kalba ir spalvų magija bandyti pagydyti jūros gyvūną, sukuriant virtualų pasakojimą apie jūrų pasaulį. Edukacinis užsiėmimas vedamas Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centre įrengtoje ekspozicinėje erdvėje, pristatant reabilitacijos centro aktualumą ir poreikį išsaugoti Baltijos jūros biologinę įvairovę.
Ką veiksime? Pirmiausia trumpa pažintis su Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centro interaktyvia, Baltijos jūros problemas ir ne tik atliepiančia ekspozicija bei gyvūnų reabilitacijos centro patalpomis, jų funkcijomis ir žinoma pačiais slaugomais gyvūnais. Sekančioje veikloje edukacinio užsiėmimo dalyviai patys, pasitelkę interaktyvią užduočių knygą, bandys pagydyti jūros gyvūnus. Paskutiniosios veiklos metu bus atskleidžiamas edukacijos dalyvių išgydytų gyvūnų likimas, lydimas virtualaus, pačių dalyvių sukurto, pasakojimo apie jūrų pasaulį ir (savi)refleksija apie žmogaus ir gamtos sintezę.
Kur susitiksime? Edukacinis užsiėmimas vyksta Lietuvos jūrų muziejui priklausančiame Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centre (pastatas už delfinariumo)


Meno terapija pagrįsta supratimu, kad mūsų kūriniai gali padėti suvokti kas esame, padėti išreikšti jausmus ir mintis, kurių negalime išreikšti žodžių pagalba. Ji ne tik teikia mums didelį malonumą ir estetinį pasitenkinimą, bet ir skatina savęs pažinimą, ugdo mus kaip asmenybes, nuteikia pozityviai. Užsiėmimų tikslas – suteikti dalyviams teigiamų emocijų. Uždaviniai – skatinti kūrybiškumą, atskleisti mokinių meninės raiškos gebėjimus, lavinti estetinį skonį, mokyti atsipalaiduoti atliekant kūrybines užduotis. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai tampa kūrėjais. Jiems pateikiamos kūrybinės užduotys ir priemonės – natūralios medžiagos tokios kaip druska, vanduo, akmenukai, žemė bei pagalbinės medžiagos – popierius, guašas, akvarelė. Ši veikla nereikalauja gebėjimų piešti. Užsiėmimuose vyksta nenuspėjamas žaidimas dailės priemonėmis bei technikomis. Siekiama pažinti save, o ne sukurti vertingą darbą. Numatomas rezultatas – paveikslas, kurį dalyviai pagal tam tikras instrukcijas ir technikas atliks iš pradžių individualiai, bei vėliau komandose, bandydami suvokti savo bei kitų jausmus ir nuotaikas.


Varėnos r. Liškiavos daugiafunkcis centras

Programos tikslas: Netradicinėje, senovės buitį primenančioje aplinkoje, naudojant netradicinio ugdymo metodus bei įjungiant dalyvius į praktinį kiaušinių marginimo vašku užsiėmimą, suteikti/praplėsti vaikams žinių bei praktinių įgūdžių apie margučių marginimą, reikšmę ir tradicijas.
Užsiėmimas vyksta netradicinėje, senovės buitį menančioje aplinkoje, kurioje gausu mūsų protevių naudotų rakandų. Po trumpo vadovės bei edukacijos pristatymo, diskusijos forma išsiaiškinama, ką vaikai žino apie margučius, jų marginimą, spalvos, rašto reikšmę. Žinios papildomos naujais faktais bei nauja medžiaga. Tam naudojamas kompiuteris, projektorius, dalinamoji medžiaga. Nuo teorinės dalies keliaujama prie praktikos. Pasirinkę raštus, vaikai margina kiaušinius vašku, dažo juos įvairių spalvų dažuose.  Taip vaikai nusimargina po 3 margučius, kuriuos gali parsivežti į namus. Baigiantis edukacijai, dalyviai susėda  aptarimui - refleksijai.


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Etninės kultūros išsaugojimas ir puoselėjimas priklauso nuo mūsų pačių ir mus supančios aplinkos. Todėl edukacinės programos tikslas – inovatyviomis priemonėmis skatinti mokinių domėjimąsi senaisiais baltų ženklais ir baltų etnokultūra, ugdant jų kūrybiškumą, kultūrinį supratimą. Veiklos metu vaikai tamsoje lankys parodą „Baltų simbolių interpretacijos“, vėliau per vaizdines priemones tyrinės baltų simbolių reikšmes, savitų simbolių kūrimo būdus bei tapybą šviečiančiais akriliniais dažais. Susikūrę eskizus, tapys ant drobės, kurs baltų simbolių interpretacijas, o pabaigoje patys surengs tapytų darbų parodą ir ją pristatys.


Senojo knygrišystės amato edukacija- gaminu knygą

Lazdijų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Senųjų amatų gaivinimas ir sklaida užtikrina tradicijos tęstinumą, prisideda prie paveldo išsaugojimo. Tai – gyvosios pamokos jaunajai kartai, padedančios geriau pažinti ir įsivaizduoti šalies istoriją, kultūrą, skatinančios kūrybiškumą ir išradingumą, glaudesnį kartų bendravimą ir bendradarbiavimą. Taikydami senąsias istorines knygrišystės technologijas, priemones, įrankius ir medžiagas, atsižvelgdami į mokinių amžių,  įrišime odinę knygelę  pagal XVI-XVII a. LDK žemių teismo aktų knygas. Individualiai konsultuojami ir prižiūrimi mokiniai išmoks rišti knygas. Taip pažindami knygos atsiradimo procesus ir įgyvendinimo etapus: susipažinti su knygos struktūra, įrišimo procesais, reikalingos medžiagos kaupimo ir sisteminimo. Vyks praktiniai užsiėmimai pagal 3 programas. 1 programa. Suvenyrinės užrašų knygelės gaminimas - prie odos mokysis prisiūti iš popieriaus sulenktą lanką. Pavieniais žalvariniais spaudais (pagamintais pagal XVI a. Renesanso laikotarpio Žygimanto Augusto knygų pavyzdžius) odoje spaudžiamais ornamentais galės papuošti pasigamintos suvenyrinės knygelės odinį viršelį. 2 programa. Naudojant senąsias istorines knygrišystės technologijas, priemones bei įrankius, rišime rankraštinę kelių lankų knygą pagal LDK XVII- XVIII a. Teismų knygų pavyzdžius. Pasidarysime popieriaus lankus, juos pažymėtose vietose vaškuotu lininiu siūlu prisiūsime prie odos, odą ornamentuosime pavieniais žalvariniais spaudais (yra galimybė įspausti Veisiejų (Lazdijų) arba Vyčio ženklą).  3 programa. Trijų lankų brošiūros arba aštuonių lankų užrašų knygelės įrišimas: popieriaus lakštų lankstymas, siūlo vaškavimas, lankų siuvimas nenaudojant siuvimo rėmo. Dalyviai gaus praktinius knygų įrišimo rankomis įgūdžius, išmoks dirbti individualiai bei kolektyve, susipažins su knygos bei knygrišystės atsiradimo istorija, bus ugdomas jų kūrybiškumas, darbštumas , kruopštumas, atsakomybės suvokimas. Lietuvos istorijos pažinimas per knygos ir
knygrišystės istoriją.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Šis edukacinis užsiėmimas atliepia 2022 m. prioritetines valstybės minimas svarbias datas ir sukaktis, t.y., Lietuvos karaimų 625 metų paminėjimą. Pradžioje užduodamas klausimas apie karaimų tautą siekiant sužadinti bei aktualizuoti dalyvių turimą patirtį, asociacijas, žinias.Taip pat parodoma viena dėlionės detalių ir sukeliama intriga spėliojant kas tai ar kam, kur tai naudojama. Atsakymo ieškoma Kunigaikščių rūmų Vaivadijos salėje, kur eksponuojamoje schemoje atspindėtas daugiatautis miestas su skirtingų religijų maldos namais, tame tarpe ir karaimų maldos namais - kenesa. Trumpai aptariama religija karaizmas, jo panašumai ir skirtumai su judaizmu, kreipiamas dėmesys į maldos, laidojimo papročius. Sekantis sustojimas karaimams skirtoje salėje, kur remiantis žemėlapiu akcentuojama karaimų tautos atsiradimo Lietuvoje istorija, paaiškinami esminiai karaimų ir totorių tautų skirtumai religijos, kalbos, gyvenimo būdo, papročių aspektais. Tęsiant užsiėmimą, edukacinėje klasėje dalyviai suskirtomi į dvi grupes ir turi sudėlioti karaimų maldos namus - kenesą. Ant medinių detalių yra užrašyti dainos žodžiai karaimų kalba (eilėraščio autorius Simonas Firkovičius (1867 – 1982)). Prieš renkant dėlionę, parodoma kenesos nuotrauka, kuri leidžia geriau įsivaizduoti pastatą iš įvairių pusių. Tuo pačiu supažindinama ir su karaimų kalba, įsimenami bent keli besikartojantys žodžiai.Esant norui, gali grupės rungtyniauti bei aiškinti žodžių reikšmę ir tarimą. Edukacijos pabaigai, pasirinktinai pasinaudojama turimu IT įrankiu Kahoot arba Atvirų sakinių metodu bei išklausoma Youtube kanale įdainuota daina karaimų kalba (galimas ir karaoke variantas). Metodai skirti įgytoms žinioms apie karaimų tautos istoriją įtvirtinti ir apibendrinti.


Kviečiu vaikus į nuostabią kelionę su dailininke akvareliste per metų laikus! Akvarelės "Metų laikai" edukacija - tai unikali galimybė vaikui patirti kintančios gamtos spalvų grožį, susipažinti su metų laikui būdinga švente ir pamėginti save išreikšti akvarelės technika. Teorinėje dalyje, vaikai aptars metų laikus, susipažins su jiem būdingais ypatumais, mokinsis stebėti ir aptarti meno kūrinį, ugdys emocinį intelektą, žaidimo metu grupėse ne tik susipažins su šventėmis, bet ir mokysis socialinių įgūdžių. Kūrybinio užsiėmimo metu vaikai galės eksperimentuoti su akvarelės technikomis ir sukurti nuostabius meno kūrinius, atspindinčius skirtingus metų laikus. Pasiruoškite nuotykiui!


Ar žinote kokį istorinį kelią turėjo nueiti knyga, kad nugultų knygų lentynoje ar ant stalelio šalia lovos. Seniausios žinomos knygos rašytos ant molinių lentelių, papiruso ar pergamento rašinių net iš tolo nepriminė dabartinių knygų. Kaip knygos išsivystė į dabar mums įprastą formatą sužinosite apsilankę edukaciniame užsiėmime „Viduramžių knygos paslaptys“ Užsiėmime pasakojama apie knygų istoriją ir raidą, gamybos ypatumus ir amatininkus prisidėjusius prie knygos gimimo. Diskutuojama apie knygų aktualumą šiandien. Praktinėje dalyje dalyviai ugdys kūrybiškumą ir stengsis pritaikyti įgytas žinias maketuodami ir kurdami viduramžių knygų dizainu įkvėptą užrašų knygelės viršelį