Ar kada prieš perkant muilą, susidomėjote kokia jo sudėtis, kiek jame cheminių medžiagų? Labiausiai organizmą veikia gausiai naudojamos asmeninės higienos priemonės, kuriose esančios kenksmingos medžiagos iš organizmo niekur nedingsta, o atvirkšiai „kaupiasi“ jame. Mes jums siūlome išbandyti šį, šiek tiek laiko ir kantrybės reikalaujantį, natūralaus muilo gaminimo ritualą. Jau nuo neatmenamų laikų žmonės kūno švarinimui naudoja muilus. Pasakojama, kad prie Sapo kalno papėdėje tryškusio šaltinio moterys skalbdavo kažin kokia gličia putojančia mase. tai buvo pirmasis muilas. Pamažu žmonės įspėjo jo paslaptį: jis susidarydavo iš taukų, išsilydžiusių per aukojimus kalno viršūnėje, kurie sureaguodavo su ugnikalnio išmestais ir nugulusiais kalno pašlaitę, pelenais. Kassyk žmonės vis daugiau atrasdavo naujų būdų ir galimybių, kaip pagaminti kuo švelnesnį, kvapnesnį ir išvaizdesnį muilą. Visa tai jau dvelkia alchemija, mistika, paslaptimi. Kame gi slypi tas paslaptingumas? Ogi aliejų įvairovėje ir skirtingu poveikiu odai, jo proporcijose kitomis medžiagomis ir vandeniu. Kaip ir kiekvienas senasis amatas, muilo gaminimas turėjo savas tradicijas skirtinguose žemės regionuose, kurios palaipsniui nuklydo tik į pramoninkų rankas.Užsiėmimo metu mes gaminsime muilą iš skaidrios arba baltos natūralios muilo bazės. Tai nesudėtingas ir malonus užsiėmimas, tinkantis ir suaugusiems, ir vaikams. Jūsų pačių pagamintas rankų darbo muilas gali tapti puikia dovana artimiesiems bei draugams bet kokia proga. Iš pradžių aptarsime skirtingus muilo gamybos būdus (muilo gamyba iš bazės, muilo gamyba su šarmu, muilo gamyba perlydant parduotuvėje pirktą muilą, muilo riešutų panaudojimas ir kt.). Visus šiuos muilo gamybos būdus trumpai aptarsime, tačiau užsiėmimo metu gaminsime rankų darbo muilą iš bazės, tam, kad savo pagamintą muilą galėtumėte naudoti nedelsiant! Kiekvienas dalyvis pagamins ne mažiau kaip 100 g muilo.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

EKSPERTO VARNO KARNO LABORATORIJA
Varnai gyvena ilgai, viską mato, supranta ir įvertina. Vienas iš jų, Vilniaus čiabuvis, vardu Karnas mums papasakos penkių šimtų metų Lietuvos valdovų istoriją ir padės ištyrinėti daugybę Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės valdovų rezidencijos Vilniuje paslapčių. Per edukacinį užsiėmimą mokiniai, perskaitys Varno Karno sekamas istorijas knygoje „Vilniaus rūmai ir jų šeimininkai“: susipažins su Valdovų rūmų istorija, valdovų Gediminaičių genealogija, išsiaiškins Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų valdymo seką bei giminystės ryšius, ekspozicijoje atras knygoje pavaizduotus istorinius daiktus, o paveiksluose atpažins knygos herojus.
Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į 3–4 klasių Visuomeninio ugdymo bendrąją programą.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


MOKAUSI IŠ KINO edukacinės filmų peržiūros (Nuotolinė paslauga)

Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Paslaugos tikslas - padėti moksleiviams atrasti ir suprasti kino meną, ugdyti jaunimo meninius gebėjimus, kritinį mąstymą, kūrybiškumą ir bendrąsias kompetencijas. Siūlomų filmų programa yra kruopščiai atrinkta skirtingoms amžiaus grupėms. Filmai žiūrimi nuotoliniu būdu (klasėje arba namuose). Po filmo peržiūros, pasirinkus dieną ir laiką vykdoma virtuali vaizdo pamoka, kurios metu vaikai su profesionaliu kino edukatoriumi diskutuoja apie filmą ir jį analizuoja pasitelkdami parengtas interaktyvias užduotis, atliekamas internetinėje platformoje. Filmų programa: 1-4 klasės: „Ką pašnibždėjo Pelėda“ (Frits Standaert, Samuel Guénolé, Clémentine Robach, Pascale Hecquet) „Didelis blogas lapinas ir kitos istorijos“ (rež. Benjamin Renner, Patrick Imbert), „Kaimynė šnipė“ (rež. Karla Von Bengston), „Tamsta varlius“ (rež. Anna van der Heide), „Jokūbas, Mimi ir kalbantys šunys“ (rež. Edmunds Jansons). 3-6 klasės: „Atsargiai, ragana!“ (rež. Rasko Miljković), „Romi salonas“ (rež. Mischa Kamp), „Bintė“ (rež. Frederike Migom) 5-8 klasės: „Arčiau debesų“ (rež. Meikeminne Clinckspoor), „Keliaujantys paukščiai“ (rež. Olivier Ringer), „Išklausyk“ (rež. Eef Hilgers / Shamira Raphaela / Astrid Bussink), "Iki mėnulio ir atgal" (rež. Simon Lereng Wilmont, Katarzyna Lesisz, Sara Kolster).10-12 klasės: „Mūsų vieta“ (rež. Jacqueline Zund).


Pirmieji krepšinio istorijos žingsniai Lietuvos krepšinio 100-ečiui paminėti

Edukacijos metu moksleiviai giliau pažins Lietuvos krepšinio kultūrą bus skatinami atrasti kultūrinį šio žaidimo unikalumą ir santykį su juo, ugdyti pilietiškumą ir tautiškumą. Veiklos metu dalyviai tobulins saviraiškos gebėjimus, savarankiškumo, pažinimo įgūdžius. Dalyvaudami interaktyviame ,,Proto bokšto“ žaidime bei kūrybinėje foto sesijoje ,,Aš ir mano krepšininkas“ dalyviai ne tik bus skatinami įvertinti savo jėgas ir priimti iššūkius, bet ir kūrybiškai, naujai pamatyti save (smagiai leisti laiką, improvizuoti ir t.t.).


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Ar įsivaizduojate, kodėl nuspaudus jungiklį, namuose įsižiebia šviesa? Jeigu ne, kviečiame užsisakyti Energetikos ir technikos muziejaus edukacinę programą “Kaip Tomui įsižiebė lemputė”. Edukacijos metu susipažinsite su technikos kultūros paveldu, ugdysitės kūrybingumą ir kritinį mąstymą apie technikos progresą, iššūkius, su kuriais susidūrė išradėjai, kritiškai vertinsite problemas, su kuriomis susidūrė išradėjai ir galėsie siūlyti savo sprendimo variantus. Svarbiausia, pasijausite visai kaip Tomas Edisonas, nes galėsite sukonstruoti savo lemputę!


Nidos kultūros ir turizmo informacijos centras "Agila"

Vėtrungės lipdymo edukacija – dinamiškas užsisėmimas, skatinantis saviraišką mene, kritinį mąstymą, taip pat lavinantis smulkiąją motoriką, senso-motoriką, vaizduotę, emocinę išraišką.
Užsiėmimo metu naudojamos tokios priemonės kaip: modelinas, vanduo, dažai, teptukas, natūralios, gamtoje randamos priemonės (medžio lapai, pagaliukai, akmenukai ir pan.). Priemonės netoksiškos, todėl nekelia grėsmės dalyvių sveikatai. Veiklos unikalumas – lipdymo metu formuojami buityje ir gamtoje naudojami daiktai, gyvūnija ar Kuršių nerijoje randama simbolika. papuošti gamtoje randamų objektų atspaudais (pvz. dekoratyvinė lėkštutė, primenanti klevo lapą, naudojama Kuršių nerijos istoriniai raštai simbolika ir pan.). Ši procedūra atliekama rankomis, minimaliai pritaikant formos korekcijai skirtus įrankius (kočėlas, apkarpymui skirtos priemonės). Tekstūra išgaunama įspaudžiant gamtinių priemonių atspaudus suformuotoje modelino masėje. Procese naudojamas vanduo - pastebėjus, kad darbelis ima skilinėti ar džiūti darbo metu. Darbelis džiovinamas tik galutinai pabaigus formavimą. Šiam sudžiūvus dekoruojama guašo dažais. Užsiėmimo trukmė iki 90 min.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


STEBUKLINGAS KAMISHIBAI PASAKOJIMO MENAS IŠ JAPONIJOS: interaktyvus spektaklis “Eglė – žalčių karalienė” ir vaikų pasakojimo kūrimo edukacija

Pirmoje edukacijos dalyje vaikai kviečiami susipažinti su gilias tradicijas turinčiu japonišku Kamishibai pasakojimo menu ir nusikelti į tolimąją Japoniją, o vėliau išvysti stebuklingos medinės dėžutės pritaikymą spektaklyje „Eglė – žalčių karalienė“.
Kamishibai – tai tarsi žaidimas – spektaklis, kuomet pasakotojas, pravėręs medinės dėžutės dureles, pradeda pasakoti istoriją. Jo pasakojimas susideda iš skirtingų, spalvotais piešiniais išmargintų popieriaus lakštų, kuriuos jis meistriškai keičia vieną po kito. Pasakojimo magija nejučia įtraukia ir pačius klausytojus: jie spektaklyje kuria garsus, judesius, uodžia skirtingus kvapus.
Antroje edukacijos dalyje vaikai kviečiami sukurti savo pasakojimą, suskirsčius klasę į tris grupes, pateikus pasakojimo raktinius žodžius istorijos pradžiai, viduriui ir pabaigai bei paaiškinus pagrindinius uždavinius.
Kūrybiškumui išskleidus sparnus, pasakojimui nugulus piešiniais ant popieriaus lapų Kamishibai dėžutėje "gimsta" naujas – vaikų sukurto pasakojimo spektaklis, lydimas interaktyvių intarpų bei palaikymo plojimų.
Vėliau sukurtas pasakojimas surišamas į bendrą knygą pasidžiaugti vaikų kūrybiniu potencialu-rezultatu, drąsa kurti, vaidinti, leisti skleistis savo talentams. Vyksta trumpa refleksija.
Ši edukacinė programa gali puikiai papildyti mokomąją medžiagą apie kitų šalių bei Lietuvos kultūrą, tautosakos klodus,  kultūrinį paveldą – praplečiant vaikų kultūrinę savimonę. Taip pat mokinti vaikus literatūrinius kūrinius garsiai perpasakoti – vaidinti bei ugdyti pradinio mokyklinio amžiaus vaikų kūrybinę saviraišką, viešąjį kalbėjimą, socialinius įgūdžius kuriant komandose.
TRUKMĖ: 90 min. (su galimybe padaryti pertrauką tarp pirmos ir antros edukacijos dalių)
PRIEMONĖS: laisvas stalas klasės priekyje Kamishibai medinės dėžutės pastatymui - spektakliui.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Comic Con Baltics - Čia susitinka herojai

"Comic Con Baltics" renginys yra unikali platforma, kurioje moksleiviai ne tik susipažįsta su populiariosios kultūros ir šiuolaikinio meno pasauliu, bet ir aktyviai dalyvauja įvairiose edukacinėse ir kūrybinėse veiklose. Šis renginys ne tik išlaisvina jaunimo kūrybiškumą ir vaizduotę, bet ir ugdo pilietiškumą, sąmoningumą ir kritinį mąstymą per temines diskusijas ir kitas edukacines ir kultūrines sesijas.

 "Comic Con Baltics" yra daugiau nei vien kultūros ir meno šventė. Tai erdvė, kurioje moksleiviai gali tiesiogiai susisiekti su kino, literatūros, žaidimų kūrimo ir kitų kūrybinių industrijų profesionalais, dalyvauti jų vedamuose mokymuose, dirbtuvėse ir diskusijose. Renginys skatina moksleivius nebijoti klysti, eksperimentuoti su naujomis idėjomis, peržengti įprastas normas ir pažvelgti į meną bei kultūrą nauju, inovatyviu žvilgsniu.

Moksleiviai, dalyvaudami "Comic Con Baltics", turi galimybę ne tik mokytis iš pramogų ir meno industrijos atstovų, bet ir aktyviai dalyvauti kūrybiniuose procesuose, tokiuose kaip kostiumų dizaino dirbtuvės, meninių instaliacijų kūrimas ir daugybė kitų veiklų. Tai ne tik suteikia jiems galimybę plėtoti savo gebėjimus ir įgūdžius, bet ir įkvėpia naujų idėjų bei skatina asmeninį ir kūrybinį tobulėjimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija „Pažintis su Origamiu" (Nuotolinė paslauga)

Tikriausiai nė vieno vaikystė neapsiėjo be popierinių lėktuvėlių ir laivelių leidimo. Tačiau vargu, ar daugeliui šis pomėgis išsivystė į sudėtingų ir detalių figūrų iš popieriaus lankstymą. Kviečiame į nuotolinę edukaciją „Pažintis su Origamiu", kurioje susipažinsite su Japonų origamio meistrų darbais, sužinosite origamio atsiradimo istoriją. Skambant Japoniškos muzikos garsams, mokiniai bei mokytojai patys išbandys save tradicinio origamio lankstymo procese, kai lankstoma žingsnis po žingsnio, pagal tam tikras schemas, kai nematai visumos ir neįsivaizduoji, kas iš to išeis. Tiesiog stengiesi kuo tiksliau atlikti kiekvieną judesį, kol prieš akis netikėtai išvysti trokštamą figūrą. Edukacijos metu dar ir žaisime, dekoruosime, mokysimės kantrybės ir nuoseklumo.


Kinas ir knyga Nacionalinėje bibliotekoje

Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Kinas ir literatūra – neatskiriamos, dažnai viena kitą papildančios meno šakos. Edukacijos „Kinas ir knygas“ esmė supažindinti programos dalyvius su kino ir literatūros tarpusavio sąsajomis, atskleisti ekranizuotų knygų ypatybes, bei atlikti praktines užduotis. Edukacijoje bus analizuojami teksto ir vaizdo kūriniai: Kazio Borutos „Baltaragio malūnas“ ir ištraukos iš režisieriaus Arūno Žebriūno vaidybinio filmo „Velnio nuotaka“ (1973 m.), Jurgos Ivanauskaitės romanas „Miegančių drugelių tvirtovė“ ir režisierės Janinos Lapinskaitės vaidybinis filmas „Miegančių drugelių tvirtovė“ (2012 m.). Analizuojamas filmas apie dailininką ir kompozitorių Mikalojų Konstantiną Čiurlionį „Laiškai Sofijai“ (režisierius Robert Mullan, 2013 m.), atliekama praktinė kūrybinė užduotis. Edukacija tiesiogiai papildo lietuvių literatūros pamokas pagal Bendrąsias programas. Parinkti analizės pavyzdžiai pagal mokykloms rekomenduojamą literatūros sąrašą kurį sudarė Tarptautinės vaikų ir jaunimo literatūros asociacijos (IBBY) Lietuvos skyriaus kartu su Lietuvos nacionalinės Martyno Mažvydo biblioteka. Analizuojama kino ir literatūros raiška pagal Gustavą Freitagą (Gustav Freytag). Moksleiviai taip pat susipažins su bibliotekos teikiamomis paslaugomis, susijusiomis su kino ir audiovizualinio meno sklaida.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Edukacinės pamokos metu moksleiviai ne tik linksmai praleis laiką žaisdami tradicinius žaidimus, tačiau ir sužinos įdomių faktų apie pelėdas, ir jų vaidmenį tautosakoje, dailėje, išmoks atpažinti pelėdų balsus. Taip pat kiekvienas vaikas sukurs ir sau pasigamins po suvenyrą - pelėdžiuką.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Spektaklis "Žvejelio Lipnikėlio nuotykiai"

Lietuvių liaudies pasakos labai tiksliai ir aiškiai nubrėžia kiekvieno personažo elgesio priežastis ir pasekmes, kas yra gera ir kas bloga, tačiau vien peskaityta pasaka moderniems vaikams nebedaro įspūdžio. Šiame spektaklyje Lipnikėlis - dabartinis vaikas, besinaudojantis išmaniu telefonu, gyvenantis šiuolaikiniame mieste. Spektaklyje, kaip ir pasakoje ar realiame gyvenime, Lipnikėliui tenka rinktis, kur tiesa, kur melas, jis suklysta ir bando rasti išeitį iš kelblios situacijos... Dabartinis gyvenimas vaikams kaip tik ir kelia teisingo pasirinkimo iššūkius, kuriuos spręsti padeda... pasakos!
Spektaklio pagrindu tapo lietuvių liaudies pasaka apie Lipnikėlį: vaiką, kuris mėgsta žvejoti ir kuriam mama atneša pietums košės. Laumė ragana, paploninusi liežuvį, prisivilioja Lipnikėlį ir susiruošia jį kepti. Tačiau Lipnikėliui pavyksta raganą apgauti ir jis pasislepia medyje. Ragana susiruošia medį nukirsti, bet Lipnikėlį išgelbsti žąsys…
  Ši pasaka spektaklio interpretacijoje persikelia į mūsų laikų kiemą, kuriame esančiame baseinėlyje ir žvejoja šiuolaikinis Lipnikėlis. Ragana – tai kaimynė iš pirmo aukšto, kurią išvargino Lipnikėlio keliamas triukšmas, vis šaukiant žuveles. Į spektaklio veiksmą  įtraukiami ir žiūrovai, nes kartu su jais ir žvejosime, ir košę virsime, ir Lipnikėliui patarinėsime, kaip suktis iš bėdos…  Scenografija ir scenos objektai - lėlės irgi bus kuriami panaudojant sumodernintas senasias technikas – rištus tinklus, iš vytelių pintus bučius, dabar naudojamus namų apyvokos daiktus, kurie virsta spektaklio personažais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Velykos – viena gražiausių pavasario gamtos atgimimo švenčių, kurios neatsiejamas simbolis – margutis. Nuo pagonybės laikų kiaušinis buvo laikomas atsinaujinimo, gyvybės simboliu, o magintiems kiaušiniams suteikiamos magiškos galios.
Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai išgirs įdomias istorijas apie margučių marginimo ir keitimosi jais tradicijas, apžiūrės autentiškus įvairia technika tautodailininkų margintų margučių pavyzdžius. Sužinos margučių spalvų ir raštų reikšmes. Pateikus dalomąją medžiagą su baltiškųjų simbolių pavyzdžiais, susipažins su jų prasmėmis ir atsirinks sau tinkančius ir patinkančius, kur iš jų raštus. Iš baltiškų simbolių susikurtus raštus pieš ant medinio margučio – susikurs gražiausią velykinį margutį. Edukacinio užsiėmimo metu diskutuos, ugdysime komunikavimo ir pažinimo kompetencijas, kūrybingumo ir kritinio mąstymo gebėjimus, patirsime kūrybos džiaugsmą. Mokiniai, dalyvavę edukaciniame užsiėmime, geriau suvoks paprotinio margučių marginimo meno giluminę prasmę, šios tradicijos išsaugojimo ir tęstinumo svarbą. Edukacinio užsiėmimo metu dekoravę medinį margutį, moksleiviai jį suvoks ne tik kaip dekoratyvinį elementą, bet kaip giluminį margučių marginimo tradicijų įprasminimą. Mokysimės atsisakyti perteklinio vartojimo – margutis pagamintas iš tvarios medžiagos – medienos-, galės būti naudojamas Velykiniu laikotarpiu daugelį metų.


Viešoji įstaiga Gyvenimo ir tikėjimo institutas

Pažintį su miestietišku gyvenimu Kaune viduramžiais pradėsime nuo Perkūno namo, apžiūros iš lauko. Sustoję prie jo įspūdingo fasado kviesime vaikus įvardinti kelis dalykus kuo jis skiriasi nuo šiuolaikinių namų. Namą iš vidaus vaikai pradės pažinti nuo žvakėmis apšviesto rūsio, kur jų lauks senovinėmis prekėmis nukrautas stalas. Kviesime vaikus tik iš lietimo (ar garso) atpažinti į medžiaginius maišelius sudėtas prekes – grūdus, druską, papuošalus, prieskonius. Gidė trumpai pristatys namą pasistačiusio žmogaus – pirklio amatą. Po to vaikai kils į antrą namo aukštą – šeimos erdvę. Čia jie pamatys senoviniais indais ir stalo įrankiais padengtą stalą. Gidė pakvies apstoti stalą ratu, kur vaikai taip pat matys ir su maisto gaminimu susijusius senovinius paveikslus. Kviesime atpažinti ir įvardinti, ką juose pavaizduoti žmonės daro  Buvusiame miegamajame vaikai matuosis galvos apdangalus, apžiūrės kelis tipiškus to laikotarpio drabužius. Didžiausiame namo kambaryje  - svetainėje pakviesime mokinius apibendrinti gautas žinias ir įspūdžius nupiešiant senovinį namą ir jo gyventoją. O pabaigai visi pajudės viduramžių ritmu t.y. išmoks vieną šokį ir atsisveikinimo nusilenkimą.


„Teatro užkulisiai smalsiems“ – edukacija skirta jauniesiems ir smalsiesiems teatro draugams norintiems pažinti teatro pasaulį iš arčiau. Lektoriai užsiėmimo metu atskleis, kaip profesionaliame teatre gimsta spektaklis, kokie kūrybiniai etapai yra būtini rezultatui pasiekti, kiek dirba įvairių profesijų specialistų. Sužinosite, kas tai yra pjesė, rekvizitas, režisierius, šviesų dailininkas, scenografija, traversos, kas teatre kuria kostiumus ir dekoracijas. Užsiėmimo metu pasitelkiant paslaptingąjį Nacionalinio Kauno dramos teatro edukacijai skirtą „Teatro kubą“, žingsnis po žingsnio bus atveriama žiūrovams nematoma spektaklio kūrimo laboratorija nuo istorijos iki jos „aprengimo“ scenoje.


Edukacija per pramogą: Atverkite teatro užkulisius su Kultūros pasu!

Edukacinė programa „Užkulisiai“ siūlo unikalią kelionę į paslaptingą teatro pasaulį, kviečiant 1-3 klasių moksleivius pažinti teatro užkulisius ir tokiu būdu susipažinti su pagrindiniais teatro elementais, įvairiomis teatro profesijomis ir sužinoti kaip atsiranda spektaklis?

45 min. edukacijoje, kiekvienas vaikas gaus po unikalią ir originalią edukacinę knygutę, kurią sukūrė teatro režisierė Loreta Vaskova ir iliustratorė Viktorija Ežiukas. Žingsnis po žingsnio knygutėje vaikai vedami per slaptus teatro užkulisius, į kuriuos patenka, tik aktoriai arba teatro darbuotojai. Keliaudami per edukacinę knygutę, vaikai susipažins su įvairiomis teatro profesijomis ir išgirs tikrus bei smagius pasakojimus apie teatrą. Edukacijoje mokiniai atlikdami įvairias interaktyvias ir įtraukiančias užduotis, pavyzdžiui grimo sukūrimas, sužinos ir supras kaip veikia teatras.
Taip pat edukacija lavina vaikų kūrybiškumą, nes yra užduočių, kuriose jie turės pasitelkti savo vaizduotę, pvz. sugalvoti dekoracijas, pavadinimus ir kt. Taigi, ši kelionė po paslaptingą teatro pasaulį, vaikams leis suprasti teatro mechanizmo sudėtingumą, įvairovę ir grožį. Be to, edukacijos pabaigoje mokiniams bus pristatytas teatro žaidimas, kuris lavina reakciją, komandiškumą ir sukelia teigiamas emocijas.
Edukacija „Užkulisiai" yra vertingas įrankis, kuris gali padėti vaikams ugdyti įvairias kompetencijas, pažinti teatro pasaulį ir patirti nepamirštamų įspūdžių.


Lietuvos herbas, šarvuotas raitelis su kalaviju ir skydu, dar vadinamas Vyčiu, yra vienas iš seniausių valstybės herbų Europoje. XIV a. pabaigoje Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės  valdovų antspauduose vaizduotas raito kunigaikščio portretas vėliau tapo kunigaikštystės herbu. Jis kaldintas ant monetų, graviruotas spauduose, pasirodė Vakarų Europos herbynuose. Vytis puošė valdovų antkapius, bažnyčių ir rūmų interjerus bei portalus, gobelenus, indus ir kitus valstybę reprezentuojančius daiktus. Vienu metu raitelis puošė daugelio mūsų kunigaikščių antspaudus. Viduramžiais nemokančioje skaityti visuomenėje antspaudas buvo visagalis valdžios ženklas. Kadangi simbolis dar nebuvo susiformavęs, vaizdo pavidalas dažnai priklausė nuo savininko bei graviruotojo. Nebuvo nusistovėjusi raiteliojojimo kryptis, žirgo judesys, riterio rankose laikomas ginklas. Vienuose jis joja kairėn, kituose – dešinėn, žirgas tai stovi, tai šuoliuoja, vienur riteris laiko ietį vertikaliai prieš save, kitur už savęs, dar kitur horizontaliaiar įstrižai. Kiek vėliau pasirodo raitelis su kalaviju ir skydu, ant kuriovaizduojamas kunigaikščio šeimos ženklas: Jogailos – dvigubas kryžius,Skirgailos – liūtas, Vytauto – Gediminaičių stulpai. Edukacinioužsiėmimo metu mokiniai susipažins su Lietuvos valstybės herbo Vyčio istorija, sužinos, kaip susiformavo pats herbas ir jį įvardijantis terminas. Bus analizuojama herbo kompozicija, spalvų simbolika. Valdovų rūmų muziejaus vertybių ir archeologinėje ekspozicijoje ieškosime senosios Lietuvos ženklų, kurie ir dabar yra svarbūs mūsų valstybės heraldikoje.Praktinėje dalyje kursime vėliavėles su Vyčio ženklu. Mokiniai galės apžiūrėti ir rankose palaikyti kalaviją ir skydą (rekonstrukcijos), kurie vaizduojami ir Lietuvos herbe. Praktinėje užsiėmimo dalyje mokiniai pasigamins istorinę Lietuvos vėliavėlę ir pakilę į muziejaus apžvalgosbokštelį suskaičiuos, kiek vėliavų matyti Vilniaus panoramoje.


Edukacinis užsiėmimas skirtas padėti vaikams pažinti kituose pasaulio kraštuose augančius egzotinius augalus, suvokti kaip augalai yra prisitaikę prie gamtos sąlygų. Užsiėmimas vyksta įspūdingoje Žiemos sodo botanikos ekspozicijoje. Pradžioje mokiniams trumpai pristatoma Žiemos sodo istorija, pasakojama apie dvaro savininkus – grafus Tiškevičius, kurie1875 m. prie dvaro rūmų pristatė 3-ijų aukštų stiklinę oranžeriją ir jame įkūrė didžiausią tuo metu Europoje privatų Žiemos sodą. Demonstruojamos istorinės nuotraukos, lyginama ir ieškoma skirtumų, kaip Žiemos sodas atrodė grafų Tiškevičių laikais ir kaip – šiandien. Vėliau dalyviai „keliaudami po žemynus“ mokosi įdėmiai stebėti ir pažinti augalus. Jiems suprantama kalba aiškinamos gamtos paslaptys, augalų prisitaikymas susiejamas su jų išlikimu. Padedama suvokti, kodėl skirtingose žemynuose auga būtent tokie augalai, pvz. dykumose trūksta vandens ir ten augančių kaktusų lapai yra pakitę į spyglius, kad negarintų vandens, o drėgnuose atogrąžų miškuose, kur daug kritulių, augalai dideliais storais lapais, kad išgarintų daugiau vandens ir t.t. Mokosi pažinti augalus pagal lapus ir žiedus, išvardinti augalų dalis (šaknis, stiebas, lapas, žiedas, žiedynas, vaisius, sėkla), gaublio pagalba sužino iš kurio žemyno jie kilę ir kaip atkeliavo į Europą. Užsiėmimo pabaigoje vaikai dalyvauja žaidybinėje užduotyje. Prisimindami, kas jiems buvo rodoma ir akcentuojama užsiėmimo metu, stengiasi teisingai suporuoti natūralaus dydžio ir natūralių spalvų augalų žiedų ir lapų muliažus. Ši užduotis skatina vaikų smalsumo pojūtį, naujų atradimų ir gamtos pažinimo džiaugsmą.


Kultūros paveldo stebuklai Kinijoje: nuo Didžiosios kinų sienos iki Uždraustojo miesto (Nuotolinė paslauga)

Ar kada nors teko susimąstyti, kiek gi kilometrų driekiasi Didžioji kinų siena? Arba kodėl Pekine esantys Imperatoriškieji rūmai dar vadinami Uždraustuoju miestu? Į šiuos ir dar daugiau klausimų atsakys ši nuotolinė edukacija, kurios metu 1-6 klasių moksleiviai susipažins ir virtualiai pakeliaus po svarbiausius Kinijoje esančius UNESCO saugomus pasaulio paveldo objektus. Nuotolinės edukacijos metu mokiniai įgis tarpdalykinių bei daugiakultūrinių žinių apie mums gana tolimą kultūrą ir jos architektūrinį ir kultūrinį paveldą. Moksleiviai sužinos įdomių faktų apie šių objektų istoriją, išsaugojimo svarbą ir kylančias grėsmes šiems paveldo objektams. Tokiu būdu edukacija stiprins mokinių kultūrinį sąmoningumą, kultūrinę raišką, taip pat lavins moksleivių vaizduotę.


Pasvale krašta sakmių į legendų suvaidinioms

Šios programos metu ekspozicijų salė tampa „lėlių teatru". Edukatorė vietine aukštaičių tarme papasakoja lankytojams sakmę ir pasiūlo patiems ją suvaidinti. Lankytojai tampa aktoriais, režisieriais... Kūrybinei užduočiai pasitelkiamos rankinės ir lazdelinės lėlės, su kurios po vaidinimo dalyviai turi galimybės įsiamžinti!


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Akmens tapyba – unikalus tapybos būdas, kurį sukūrė Anykščių tautodailės meistras Stanislovas Petraška. Muziejuje nuolat eksponuojami tautodailininko S. Petraškos paveikslai, kuriuos jis nutapė, naudodamas savo sukurtą akmens tapybos techniką. Edukacinės programos uždavinys – ne tik papasakoti išskirtinę Kūrėjo istoriją, bet ir sudaryti sąlygas mokiniams patiems išbandyti šį tapybos būdą. Programos pradžioje (trukmė iki 30 min.) mokiniai bus supažindinami su akmens tapybos darbų ekspozicija. Mokiniai apžiūrės akmens tapybos darbų ekspoziciją, bandys atpažinti gamtinius ir istorinius objektus, kurie dažni Kūrėjo paveiksluose. Papasakojama kaip karininkas, puoselėjęs tarnavimo laisvos Lietuvos kariuomenėje viltį, sovietinės sistemos buvo paverstas tiesiog elektriku, visą gyvenimą degė dviem ugnimis: meile Lietuvai ir jos istorijai bei kūrybos liepsna. Edukatorius pasakos, kaip žmogus, nebaigęs akademinių dailės mokslų, vis tiek siekė kurti ir didžiąją savo laiko dalį praleisdavo savo dirbtuvėlėje, mėgindamas vaizduotėje kilusius ar nuotraukose užfiksuotus vaizdinius kuo tobuliau perteikti akmens tapybos technika. Mokiniai žiūrės trumpą filmuką apie Kūrėją bei jo darbo procesą. Praktinėje edukacijos dalyje, mokiniai galės išbandyti akmens miltelių paruošimo ir tapymo akmens milteliais veiklą, per kurią jie nutapys ir į savo klasę parsiveš Stanislovo Petraškos paveikslo fragmentą. Paveikslo tapybos fragmentai bus parenkami pagal mokinių amžių ir ugdymosi poreikius. Jauniesiems gali būti naudojami S. Petraškos sukurtų pasakų fragmentai bei į veiklas integruotas Kūrėjo sukurtų pasakų skaitymas. Vyresniųjų klasių mokiniams labiau tinkami gamtos ar istorinių paveikslų fragmentai. Edukacinės programos rezultatas – susipažinimas su tautodailininko S. Petraškos asmenybe, kūrybiniu palikimu, bendro paveikslo fragmento atlikimas akmens tapybos technika, suvoktas kūrybos procesas, jam reikalingos kantrybės svarba bei mokinių paskatinimas patiems imtis kūrybinių veiklų.


Sapnų gaudyklė – tai magiškas Šiaurės Amerikos indėnų talismanas, galintis apsaugoti žmogų nuo košmarų ir nemigos ir pritraukti gerus sapnus. Dažniausiai sapnų gaudyklė gaminama iš gluosnio šakos žiedo, kurio viduje – supintas tinklas, o išorėje kabo plunksnos. Toks talismanas kabinamas miegančiajam virš galvos. Nakties oras prisodrintas sapnų. Naktį sapnų gaudyklė ima gaudyti ore plaukiančius sapnus. Geri sapnai žino kelią ir per voratinklio gijas ir skylutes prasiskverbia ir patenka ant sapnuojančiojo taip minkštai ir lengvai, kad žmogus dažnai nė nesusivokia užsnūdęs. Blogieji sapnai tokio gebėjimo rasti kelią neturi, įsipainioja voratinklyje, o vėliau ištirpsta ryto saulės spinduliuose arba prasmenga į žemę pro plunksnas, taip ir nepalietę miegančio žmogaus. Sakoma, kad taip pagautas ir sunaikintas sapnas negali daugiau aplankyti žmonių, nes neskraido ore. Manoma, kad geras sapnas pro tinkle esantį rutuliuką arba akmenuką patenka į protą miegančiojo, gulinčio po sapnų gaudykle. Aplankę žmogų geri sapnai per gaudyklę gali grįžti atgal į nakties orą ir keliauti pas kitus arba periodiškai pasikartoti. Tradicinės sapnų gaudyklės voratinklis rišamas aštuoniais mazgais, kurie simbolizuoja aštuonias voro kojas. Voras simbolizuoja moteriškąją kuriamąja energiją, išmintį ir mokslą. Iki šių dienų tinklas yra svarbi sapnų gaudyklių dalis. Jį gausiai puošdavo dekoratyviais akmenėliais, pelėdų plunksnomis ir karoliukais. Šiaurės Amerikos genčių indenės sapnų gaudykles vaikams gamindavo iš gyvulių sausgyslių. Išdžiūvusios sausgyslės sutrūkinėdavo, ir sapnų gaudyklės nukrisdavo ant žemės. Tai simbolizuodavo perėjimą iš vaikystės į pilnametystę.


Edukacija „Kalėdos – tradicija ar šiuolaikybė?“ yra skirta pradinių klasių mokiniams siekiant Kalėdinį laikotarpį paversti ne tik „blizgučių ir dovanų“ švente, tačiau kartu ir padėti suprasti, kaip Kalėdos atkeliavo ir kokią jų prasmę matė mūsų protėviai. Visa tai vaikams papasakos ir pademonstruos Elfutė, kuri laiko mašina atkeliaus iš praeities! Bet, o kas gi čia nutiko? Elfutė niekaip negalės suprasti, kodėl niekas nešvenčia TIKRŲJŲ Kalėdų. Kodėl eglutė dirbtinė ir tiek daug blizgučių?! O kur natūralūs papuošimai? O ir tas aguonų pienas, kurį mes gerdavome? Supratusi, jog tikroji Kalėdų dvasia gali išnykti kartu su ja, Elfutė nusprendžia rimtai padirbėti – parodyti vaikams, kaip reikia linksmintis ir švęsti tikrąsias tradicines lietuviškas Kalėdas.
Edukacijos tikslas yra supažindinti pradinių klasių mokinius su lietuvių Kalėdų šventimo tradicijomis, skatinti jų kūrybiškumą ir kultūrinį sąmoningumą bei ugdyti socialinius ir emocinius įgūdžius.
Edukacija susideda iš kelių pagrindinių veiklų:
• Aguonų pieno gaminimas: Mokiniai mokosi gaminti šį tradicinį lietuvišką Kalėdų, vieną iš 12 patiekalų, gėrimą, sužino jo istoriją ir reikšmę.
• Vaikai dekoruoja imbierinius meduolius, kurie vėliau tampa eglutės papuošimais.
• Mokiniai gamina ir dekoruoja papuošimus iš miltų ir druskos tešlos, kuriuos galės parsinešti namo.
•Mokiniai dalyvauja įvairiuose žaidimuose, kurie buvo žaidžiami Kalėdų laikotarpiu.
Veiklas įgyvendina patyrę edukatoriai, turintys ilgametę patirtį dirbant su vaikais ir organizuojant edukacijas. Jie užtikrins, kad veiklos būtų įdomios, įtraukiančios ir pritaikytos skirtingoms amžiaus grupėms. Garantuojame kokybišką ir įsimintiną patirtį visiems dalyviams!


Kūrybinės dirbtuvės - pinsiu juostą margą

Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Tautinių juostų raštai – tai protėvių laiškai mums apie papročius, tradicijas ir grožio sampratą. Kūrybinės dirbtuvės mokiniams padės suprasti, kad istorinė praeitis graži, turtinga ir neužmiršta.
Mokiniams  bus pristatyti Lietuvos regionų unikalios tautinės juostos, pristatyti leidiniai, kurie apibūdina regionų tautinių juostų ypatumus. Moksleiviai dirbdami poroje prie paruoštų stovų, naudodami keletą siūlų gijų, bendradarbiaudami ir naudodami pasirinktą pynimo techniką, kurs margą pynę, kuri bus kaip draugystės simbolis.
Edukacijos poveikis pagerins gebėjimus mokomąją medžiagą labiau sieti su tikru gyvenimu, paskatins daugiau mąstyti ir domėtis, pergalvoti ką tik įgytas žinias, sustiprins mokinių atkaklumą, smalsumą, kritinį mąstymą, paskatins domėjimąsi regionine kultūra.


Pažink Vilniaus gynybinę sieną pats (orientacinis žaidimas)

Orientacinis žaidimas „Pažink Vilniaus gynybinę sieną pats“ kviečia moksleivius patiems patyrinėti Vilniaus miesto gynybinės sienos perimetrą, maždaug 4 km. Miestą gynybiniai įtvirtinimai saugojo iš viso apie 300 metų, dabar jau virš 200 metų kaip gynybinės sienos nebėra. Kasmet rugsėjo 6 d. galime pažymėti dieną, kai Lietuvos didysis kunigaikštis Aleksandras 1503 m. privilegija patenkino miestiečių prašymą juos atleisti nuo karo prievolės, kad galėtų miestą aptverti apsaugine siena. Buvusių vartų ir bokštų vietose galėsite įsivaizduoti kokie statiniai čia stovėjo bei prisiminti kokią reikšmę turėjo miestui. Pakeliui lavinsite pastabumą ieškant sankryžų kur stovėjo 9-eri miesto vartai, bokštai, o namų sienose ir kiemuose ieškosite gynybinės sienos autentiškų ar atkurtų fragmentų. Moksleivių lauks informacinės stotelės su interaktyviomis užduotimis buvusių vartų vietose, pakeliui teks ieškoti buvusios sienos fragmentų. Tad šokam į patogius batus, pasiimam telefoną su internetu* ir pirmyn į trasą! (* Užtenka vieno išmanaus telefono su internetu 3-5 asmenų grupei). Susitikimo vieta: prie varpinės, Katedros a. Pabaigos vieta: prie Bernardinų bažnyčios, Maironio g.


Kurkime nuostabias žvakes drauge ! Programos metu susipažinsime su keramikos dekoravimo ir žvakių liejimo būdais, tradicijomis, keramikos amatu, keramikinio gaminio atsiradimo procesu ir iš kokių žaliavų yra gaminamos žvakės. Mokiniai patys išdekoruoja parodyta technika keramikinį žvakės indelį, nuauksuoja ar bronzuoja norimomis spalvomis ir paruošia keramikinius indelius vaško pylimui. Kitu etapu kartu paruošiame vašką ir užbaigiame žvakes supilstydami paruoštą kvapnų vašką į keramikinius indelius.
Nuostabiausia, kad išdegus vaškui lieka idealiai tinkantis arbatinei žvakutei žvakidė ar  indelis smulkiems daiktams laikyti.
Atsižvelgiant į mokinių amžių bei įgūdžius, turimas žinias ir galimybes priimti ir suvokti informaciją, programa yra pritaikoma skirtingų gebėjimų vaikams (mokiniams), parenkami temų bei lipdomų objektų sudėtingumo lygiai.
Išdekoruotus kūrinius po užsiėmimo mokiniai pasiima su savimi. Paslauga teikiama švietimo įstaigoje. Užsiėmimai vyksta atskirai kiekvienai klasei esant po 15-30 vaikų grupėje.


Drama gerai savijautai: moksleivių tarpasmeninius santykius stiprinantis praktinis užsiėmimas

Edukacijos metu atliksime kontaktinę praktiką ir patyrinėsime vaidmenų žaidimą su dramos terapijos elementais gerai savijautai. Vykdydami žaismingą ir interaktyvią praktinę veiklą, mokysimės būti aktyvesni, spontaniški, atsparesni gyvenimo iššūkiams ir neabejingi supančiai aplinkai. Kursime glaudesnius tarpusavio ryšius ir giliau pažinsime save ir kitus.

Raminta Paukštytė – aktorė, teatro mokytoja, dėstytoja, emocinės sveikatos turinio kūrėja. Ji taip pat veda kūrybiškumo dirbtuves ir interaktyvius savižudybių prevencijos ir intervencijos mokymus jaunimui.

Edukacijos vieta - Vilniaus miesto ir Vilniaus rajono mokymo įstaigose.


Edukacinė pamoka „Slaptas pinigų gyvenimas“

Pinigai ant medžių neauga, sako žmonės. Bet jie nėra visiškai tiesūs, mat senovės actekai vietoje pinigų naudojo kakavos pupelės, o jos kaip tik ir auga ant medžių! Kartais pinigų galima rasti žemėje, bet kur jų ieškoti – paslaptis. Būsimiems ateities lyderiams, visiems smalsučiams ir gudručiams – edukacija „Slaptas pinigų gyvenimas“. Edukacijos metu vaikai susipažins su pinigų istorija nuo seniausių laikų iki kriptovaliutų, sužinos kiek kartų keitėsi pinigai Lietuvoje per šimtą metų, mokysis pažvelgti į Euro monetas, ne tik kaip į atsiskaitymo priemonę, bet ir kaip į meno kūrinį ar informacijos šaltinį. Edukacijos metu vaikai ne tik įgis pagrindinių teorinių žinių apie pinigus, bet ir leisis į kelionę po pasaulį. Žaisdami šiai edukacijai sukurtą žaidimą, vaikai susipažins su skirtingų šalių papročiais, išmoks savarankiškai priimti sprendimus, kritiškai vertinti bankininko pasiūlymus, dirbti komandoje. Edukacija moksleiviams suteiks pamatinių finansinio raštingumo žinių, padėsiančių suvokti pinigų vertę ir jų racionalaus panaudojimo svarbą. Kiekvienas edukacijos dalyvis gaus taupyklę ir finansų eksperto diplomą. Edukacija skirta 2–6 klasių vaikams, ją veda personažas – bankininkas. Priklausomai nuo mokinių amžiaus, vedėjas parenka metodus ir perduodamos informacijos kiekį: 5-6 klasių mokiniai papildomai žiūrės filmuotą medžiagą apie pinigų raidą per 100 metų. Edukacija sukurta 2018 m. pabaigoje. Jos tikslas plėsti vaikų kultūrinį akiratį, finansinį raštingumą, mažinti finansinio raštingumo skirtumus tarp atskirų regionų, socialinių grupių.


Pirmojoje teorinėje edukacijos dalyje mokiniai susipažįsta su Pasauline knygos diena: sužino, kam skirta Pasaulinė knygos diena, bei kodėl šiai šventei švęsti pasirinkta būtent balandžio 23-ioji., taip pat susipažįsta su Pasaulio knygų sostinėmis bei diskutuoja, kaip tinkamai ir turiningai švęsti Pasaulinę knygos dieną. Edukacijos metu vaikai aptars garsiausius Pasaulio ir Lietuvos rašytojus, jų kūrinius bei garsiausias Pasaulio bibliotekas. Mokiniai edukacijos metu skatinami skaityti bei plėsti savo akiratį renkantis laisvalaikį leisti su literatūriniais kūriniais. Antrojoje edukacijos dalyje vaikai atliks STEAM metodologija paremtą eksperimentą, kurio metu išlaisvindami savo kūrybinį potencialą pasigamins šviečiančią knygą. Edukacijos metu vaikai susipažįsta ne tik su knygos svarba, bet tyrinėja elektros grandinę bei laviną smulkiąją motoriką. Ši STEAM edukacija puikiai tinka Pasaulinei knygos dienai paminėti ir yra rekomenduojama 4-6 kl. mokiniams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Pažintis su abstrakčiuoju impresionizmu, paremta D. Poloko spontaniškumo, laisvos kūrybos
išraiškos idėjomis. Edukacijos dalyviai patys išbando veiksmo tapybą, sukurdami originalų kūrinį ir
dalindamiesi įspūdžiais apie kūrybinį procesą ir įvertindami rezultatą.


Atsinaujinantys energijos ištekliai ir energetikos raida: praktinė edukacija su LEGO

Bricks4Kidz® edukacinis renginys supažindins vaikus su atsinaujinančios energijos ištekliais ir energetikos raida per konstravimą su LEGO.

Kas yra energija? Kas yra atsinaujinti ir neatsinaujinanti energija? Kokią įtaką turi atsinaujinančios energijos ištekliai gamtai, kultūriniam gamtos paveldui? Edukacinio renginio metu vaikai sužinos įdomių faktų ir naudingų dalykų apie atsinaujančios energijos išteklius, jų reikšmę gamtos paveldui bei formuojamą įtaką kultūriniam bei tautiniam ateities žmogaus identitetui. Vaikai pasiners į smagų konstravimo procesą, kurio metu sukonstruos vėjo jėgainę. Stiprinsime tvarią mąstyseną, sąmoningumą, bendradarbiavimo, komunikavimo įgūdžius, lavinsime gebėjimą priimti sprendimus, skatinsime kūrybiškumą per smagią ir įdomią patyriminę veiklą.


Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Literatūrinės skrebinimo dirbtuvės – tai literatūros kūrinio interpretavimas kūrybiškai! Moksleiviai kuria unikalias iliustracijas literatūros kūriniui, stengdamiesi atspindėti perskaityto teksto esmę vizualiai, naudodami skrebinimo techniką. Kūrybinės komponavimo veiklos metu naudojamos įvairios skrebinimo priemonės (seni laikraščiai, vokai, žemėlapiai, kalendoriai, žurnalai, brošiūros, kiti spaudiniai, kartonas, blizgus popierius, dekoratyvinė lipni juosta, klijai, skylamušiai, skrebinimo mašinėlė ir kt.)
Kūrybinių ir pažintinių veiklų metu skatinamas moksleivių domėjimasis literatūra, ugdomas kūrybiškumas, kultūrinis sąmoningumas ir kritinis mąstymas.

Edukacijos veiklos planą sudaro keturios nuosekliai vykstančios dalys: 1) kultūrinės edukacijos dalyviai kartu garsiai skaito literatūros kūrinį (arba jo ištrauką), 2) jį analizuoja ir 3) savarankiškai kuria literatūrinio kūrinio esmę atspindinčią iliustraciją, naudodamiesi skrebinimo technika, kaip kūrybinės raiškos priemone, ir galiausiai 4) reflektuoja savo kūrybines patirtis šiame kultūros pažinimo lauke.

Kultūrinės edukacijos veikla teikiama pasitelkiant šiuolaikiškas kultūros raiškos ir komunikavimo formas, įtraukiant visus kultūrinės edukacijos veikloje dalyvaujančius mokinius.

Veiklų turinys pritaikomas 1–12 kl. moksleiviams, atsižvelgiant į amžiaus ypatumus.
Užsiėmimo trukmė: 60 min.
Vieta: paslauga teikiama Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešojoje bibliotekoje.


Programinių poezijos kūrinių skaitymai su aktoriumi

Profesionalus aktorius, teatro režisierius Žilvinas Ramanauskas, pats mokykloje turėjęs sunkumų dėl skaitymo (vėliau nustatytas disleksijos sutrikimas), surado raktą, būdą kaip draugauti su literatūra - pamilo trumpąjį literatūros žanrą - poeziją! Aktorius su teatru „Teatriukas“ daug metų keliauja po Lietuvos mokyklas su programomis vaikams, kur susiduria su klausimu - kaip dar galima  pasidalinti savo kūryba ir patirtimi su pradinukais ir vyresniųjų klasių moksleiviais? Patirtis sukaupta didelė - režisuota dešimtys spektaklių, renginių, suvaidinta apie 2500 kartų įvairiose scenose, didelė patirtis darbo su vaikams, jaunimu kūrybinėse stovyklose. Tad siūlome šią naują iš poreikio kilusią literatūros ir muzikos programą moksleiviams, kuriems sunku skaityti poeziją, arba neartimas žanras, ar kamuoja skaitymo, dėmesio sutrikimai , gal trūksta laiko susipažinimui su programine literatūra, o gal įdomi  įdomi kuriančio žmogaus problematika - dalyvauti šioje siūlomoje edukacijoje. Veiklos forma - susitikimas, interaktyvios dainos, teatro žaidimai, diskusija atskirais srautais. Trukmė apie 50 min.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Žmogus ir gamta – natūralūs ir mūsų sukelti pavojai

Kviečiame į paskaitą, kurioje susipažinsime su unikalia mūsų planeta. Žemė yra unikali dėl joje egzistuojančio skysto vandens, gyvybės ir protingos civilizacijos. Kokie pavojai slypi gamtiniuose procesuose, kaip jie nulemia kultūrinę ir civilizacinę raidą bei kaip šie pokyčiai gali vykti ateityje? Kokį pavojų kelia žmogaus veikla, o gal kažkur mes ją pervertiname? Štai šiuos svarbius reiškinius aptarsime nuotolinėje paskaitoje. Siekiame, kad auganti karta nenutoltų nuo gamtos, suprastų ir išmoktų vertinti ją bei joje vykstančius reiškinius, domėtųsi savo aplinka, ištekliais, rūpintųsi jų išsaugojimu. Nuo to priklauso ir viso pasaulio kultūriniai pokyčiai.


Kūrybinės dirbtuvės „JUDĖK IR (NE)MĄSTYK“ (išvažiuojamoji)

Jaunų žmonių, ypač tų, kurių asmenybės dar tik formuojasi, kūrybiškumą dažniausiai varžo baimė klysti, kitų nuomonė, kompleksai dėl tam tikrų savo trūkumų. Todėl šiose dirbtuvėse bus sukurta nauja, kūrybai ir laisvei skirta erdvė, kurioje dalyviai, atlikdami teatro profesionalų naudojamus judesio pratimus, išmoks: • pažinti savo privalumus ir trūkumus; • atrasti individualią raišką;• sustiprinti pasitikėjimą savimi • išlaisvinti kūrybiškumą; • susikoncentruoti; • tobulinti analitinius gebėjimus ir savirefleksiją. Šie gebėjimai ypač svarbūs ugdant savimi pasitikinčią ir kūrybingą asmenybę, gebančią save analizuoti ir tobulinti bei siekti užsibrėžtų tikslų ir svajonių. Kūrybines dirbtuves ves Alytaus miesto teatro aktoriai Povilas Adomaitis ir Tomas Kunčinas, kurių išskirtinė domėjimosi sritis – scenos judesys. Povilas profesines žinias nuolat gilina scenos judesio ir psichofizikos srities seminaruose ir dirbtuvėse, turi scenos judesio dėstymo patirties, o nuo 2019 m. rengia kūrybinės laisvės laboratorijas suaugusiesiems, vaikams ir paaugliams visoje Lietuvoje. Tomas – nuo 2001 m. Alytaus teatre kuriantis vaidmenis spektakliuose, roko operose, judesio spektakliuose ir dalyvaujantis gausybėje kitų renginių. Unikali judesio plastika, energija, profesionalumas ir išvermė – stipriosios Tomo savybės, leidžiančios sukurti išskirtinius vaidmenis, kuriuose vyrauja proto ir kūno dermė.


Vaškinio kvapuko gamyba – užburiantis eksperimentas, įdomus ir atpalaiduojantis procesas, kuris sujungia žinias ir kūrybiškumą.
Edukacinės programos metu degustuosime skirtingų natų kvapus, kalbėsime apie jų kilmę, augalų augimvietes ir savybes. Burtai nulems į kurį geografinį žemyną keliausime ir tuomet jau leisime fantazijai įsisiūbuoti. Kuo kvepia Europos miestai ir kaimai? Kaip kvepia atogražų miškai, o Nilo slėnis? Galiausiai grupėse kursime kvapo formulę ir išgausime unikalų aromatą. Kiekvienas dalyvis pagamins ir namo nešis kvepiantį vaškinį namų kvapuką - suvenyrą, papuoštą įvairiais margais žiedeliais.


Kūrybinės formos: 3D rašiklis tavo rankose

Edukacija supažindina vaikus su trimatės kūrybos galimybėmis naudojant 3D rašiklius. Mokiniai kuria 3D objektus, mokydamiesi apie erdvinį mąstymą ir kūrybos technologijas. Veikla padeda plėtoti kūrybiškumą, rankų miklumą ir gebėjimą dirbti komandoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ką gali papasakoti plytos, puodų duženos ar net kaulai? Ar iš kaulų galima pasakyti, koks tai buvo žmogus? Kaip atrodė, ką valgė, kuo sirgo? Tuo domisi įvairių sričių mokslininkai: istorikai, antropologai, archeologai. Edukacijos metu į Vilniaus katedros požemius pabandysime pažvelgti jų akimis. Jūsų laukia turininga ekskursija, o po jos – praktinė dalis muziejuje, kurioje patys galėsite tapti archeologais. Specialiais įrankiais kasinėsime paruoštus „kultūrinius sluoksnius“, kuriuose laukia ne vienas įdomus radinys. Drauge aiškinsimės, ką surasti daiktai gali pasakyti apie katedrą, jos požemius ir Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje gyvenusius žmones. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.


Klasika skamba kitaip (Ta Ta Ta Taaam...)

Panevėžio rajono Šilagalio kultūros centras

Tai kultūros ir meno renginys, papildytas kultūrine edukacija. Užsiėmimo trukmė 45 minutės. Veiklos tikslas – vaikus
supažindinti su muzikos klasikais, variniais pučiamaisiais instrumentais ir jų muzika. Koncertas vyks žaidimo forma.
Programoje Šilagalio kultūros centro orkestras "Sklepučini" Atliks šių kompozitorių kūrinių šiuolaikines interpretacijas:
W.A.Mozart koncertas pianinui Nr. 21 (ar. S.Cortland); J.S.Bach Siuita Nr. 3 (ar.F.Bernaerts); L.van Beetchoven Temos iš
Simfonijos Nr. 5 (ar. R.Newman); J.S.Bach Toccata in D minor (ar.J. van Kraeydonck) ir kt. Koncerto metu bus
demonstruojama vaizdinė medžiaga tiek apie instrumentus, tiek apie kompozitorius. Programos dalyviai bus skatinami
diskutuoti, gyvai reaguoti, imituoti , šokti, pažinti muzikos tempus ir charakterį.


Pūčkorių pažintiniame take vykstantis inovatyvus spektaklis-žygis garsinių pasivaikščiojimų žanrą pritaikė teatrui vaikams ir jaunuoliams. Marcelijaus Martinaičio, Antano Baranausko, Antano A. Jonyno, Daivos Čepauskaitės ir kitas eiles įgarsino aktoriai Eglė Mikulionytė, Rasa Samuolytė, Julius Žalakevičius, Rytis Saladžius, Ilona Kvietkutė, Vytautas Kontrimas, Paulius Čižinauskas, Giedrius Savickas, Vytautas Rašimas. Žinomų lietuvių poetų eilės apie šalies kraštovaizdžio grožį ir jo išmonės pilnus herojus septynerių–keturiolikos metų vaikus kvies atrasti gamtos pasaulio fragmentuose slypinčią poeziją ir atskleisti savyje kūrėjo talentą. Šiuo metu, kai internetinės karo aktualijos emociškai krečia tiek suaugusius, tiek vaikus, kviečiame paklausyti medžių interneto – valandėlę atitrūkti ir patirti, kaip bendrauja medžiai, varnos, varlės. Užsidėjus poeto akinius spektaklio-žygio metu patirsite gamtos įvairovę. Patyriminė kelionė po gamtą ir poeziją suteiks naujų jėgų ir įkvėpimo, kuris ypač reikalingas per pandemiją ir dabartinės krizės metu nukentėjusiems vaikams ir jaunuoliams. Gėtė yra pasakęs, kad gamta – vienintelė knyga, kurios kiekvienas puslapis prasmingas. Su gražiausiomis lietuviškomis eilėmis apie gamtą siekiame priminti, jog iš gamtos verta semtis jėgų ir įkvėpimo kasdienybei. Prie Pūčkorių piliakalnio žiūrovus pasitiks gamtos entuziastas ir šiek tiek poetas Vaidotas (aktorius Artūras Dubaka), kuris išdalins žiūrovams garsinę techniką, leidžiančią patirti slaptą miško radijo ryšį. Vaidotas žiūrovus lydės eilėraščių ir brūzgynų keliais, kurdamas darnų gamtos ir poezijos duetą. Spektaklio-žygio metu Pūčkorių pažintiniame take atgis dailininkų sukurtos pop-up skulptūrinės, tunelinės knygos ir instaliacijos – miško teatro scenos eilėraščių vyksmui ir jo herojams skleistis. Spektaklio režisierė - Kristina Mauruševičiūtė, dramaturgė - Diana Gan, kompozitorius - JokūbasTulaba. Dalį spektaklio eilėraščių galima išgirsti Teatro istorijų Soundcloud paskyroje.


Baisus ir dar baisesnis: groteskas menuose (5-8 kl.)

Jautis, velnias ar vijoklis? Senųjų pastatų architektūroje, atidžiai įsižiūrėję, pamatysime keistų, neegzistuojančių gyvūnų, tarsi kaukių, žvelgiančių į mus tuščiomis akimis. Užsiėmimo metu sužinosime, kodėl senieji meistrai taip puošė rūmus, ką reiškia šios keistos būtybės, artimiau pažinsime grotesko estetiką ir patys sukursime grotesko koliažą.


Teatralizuota edukacinė programa "Klaipėdos krašto sukilimas 1923 m."

Šilutės rajono savivaldybės Šilutės kamerinis dramos teatras

Šios edukacinės programos tikslas yra aktualiai, įdomiai ir tikslingai pristatyti Klaipėdos krašto sukilimo ir prijungimo prie Lietuvos 1923 m. įvykius. Programoje įsimintinai pateikiami  istoriniai faktai per teatrą, literatūrą ir kiną, ko pasėkoje siekiamą aktualizuoti istorinę atmintį nūdienos realijose.


Nuo senų laikų ornamentas turi ne tik estetinę funkciją, bet atspindi ir tautos praeitį, krašto istoriją, parodo žmonių požiūrį į juos supantį pasaulį ir jo reiškinius. Tikima, kad ornamentas atlieka ne tik puošybinę , bet ir mistinę funkciją (užkoduotas tam tikras simbolis). Lietuvių liaudies audeklai pasižymi raštų gausa, spalvų derinių grožiu. Audinių spalvoms priskiriamos savitos reikšmės, jos buvo siejamos su kitais papročių simboliniais įvaizdžiais. Per edukacinį užsiėmimą pasinersime į paslaptingą senųjų lietuvių liaudies simbolių pasaulį. Mokysimės atpažinti juostose, audiniuose pavaizduotus ornamentus ir interpretuosime simbolių bei spalvų galimas reikšmes. Antroje užsiėmimo dalyje taškavimo technika sukursime savo ornamentą ir pasigaminsime magnetuką.


Viešnagė Didžiosiose Nemuno kilpose 7-12 kl.

Mūsų kraštas išsiskiria unikaliu Lietuvoje ir Europoje geologiniu-hidrografiniu reiškiniu – Didžiosiomis Nemuno kilpomis. Užsiėmimo metu galėsite tapti milžinais ir ranka paglostyti kalveles, įdubas, upių slėnius, pasigrožėti šių vietovių kraštovaizdžiu iš paukščio skrydžio. Edukacija vyks lankytojų centre, talpinančiame 60 km Nemuno juostos su daugybe upelių ir upeliukų ir beveik 30 piliakalnių, prigludusių prie Nemuno. Ekspozicijoje rasite tūrinius maketus ir dėliones, interaktyvias schemas, nuotraukas ir piešinius, reljefinį ir kitus žemėlapius, surinktą gamtinę, archeologinę, vaizdo bei garso medžiagą, padėsiančią geriau pažįstami gamtos ir kultūros turtus. Beje, seniausi eksponatai skaičiuoja savo amžių ne dešimtimis ar tūkstančiais, o milijonais metų.
Šių vietų unikalumą padedanti atskleisti ekspozicija skirta įvairaus amžiaus moksleiviams bei suaugusiems. Čia slypi atsakymai į įvairius klausimus: kodėl susiformavo Nemuno kilpos ir iš kur gaunamas mineralinis vanduo, kas aukštesnis – aukščiausias Lietuvos medis ar Birštono apžvalgos bokštas, koks akmuo išrinktas nacionaliniu, ką vadiname sielininkais...
7-12 klasių moksleivių lauks komandinė veikla – orientavimosi žaidimas-ekskursija ar užduotys, pritaikytos pagal amžiaus grupę.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Tai vienas populiariausių muziejaus edukacinių užsiėmimų, kurio metu pasineriame į margučių marginimo karštu vašku magiją.
Edukacinėje klasėje su dalyviais aptariame margučio simboliką, diskutuojame apie šiuolaikinius ir tradicinius margučių marginimo būdus, gilinamės į marginimo karštu vašku subtilybes.
Praktiniam marginimo etapui skiriama didžioji užsiėmimo dalis. Kiekvienas dalyvis margina po 2 kiaušinius. Marginant pirmąjį kiaušinį, dalyviai išbando įrankius, išmėgina pagrindinius marginimo elementus – tašką, brūkšnelį, kriputę, apgalvoja kompoziciją, kuria raštą. „Prisijaukinę techniką”, dalyviai margina antrąjį kiaušinį, drąsiau eksperimentuoja, derina skirtingus raštus ir pasineria į kūrybinį vyksmą. Vašku išrašyti kiaušiniai merkiami į pasirinktus dažus. 5-10 klasių mokiniai gali išbandyti sudėtingesnį marginimą, kai kuriamas kelių spalvų raštas, kiaušinis merkiamas į dažus ne vieną kartą.
Prieš kiaušinių merkimą į dažus, su visais dalyviais aiškinamasi, kokiais būdais tradicinėje kultūroje buvo gaminami dažai, kokios augalų dalys naudotos gamybai, kokie „kandikai” buvo reikalingi. Viso pasakojimo metu naudojama demonstracinė medžiaga – dalyviai uosto, liečia augalų dalis, tyrinėją raugą, nuovirą, ištrauką – jų spalvą, kvapą, patys įvardija gamybos skirtumus.
Belaukiant kol dažomi margučiai įgaus spalvą, mokiniai persikelia į ekspoziciją, kur eksponuojami autentiški muziejuje saugomi senieji margučiai. Dalyviai gauna užduotį surasti ir atpažinti tris skirtingas margučių marginimo technikas. Suradę vašku margintus margučius, vaikai tyrinėja tradicinio marginimo vašku galimybes, palygina su savo patirtimi. Remiantis pavyzdžiais, trumpai aptariami trijų marginimo būdų savitumai, diskutuojama apie margučių spalvų simboliką. Užsiėmimo pabaigoje dalyviai įsitraukia į smagias medinių margučių ridenimo varžybas ir taip susipažįsta su dar viena nuotaikinga Šv. Velykų tradicija.


Edukacija "Junk taškus" susideda iš keturių dalių: 1. Pabudimas 2. Tyrinėjimas 3. Abejojimas ir permąstymas 4.Apibendrinimas Kiekviename žaidimo etape mokiniai iš naujo permąsto gautą 1 iš 5 scenarijų, kelia klausimus ir taip plečia asmeninį kritišką požiūrį. Pabudimo žaidimo fazėje mokomasi, kaip užduoti tikslius klausimus siekiant gauti kuo aiškesnius ir daugiau informacijos turinčius atsakymus. Žaidimo dalyviai susipažįsta su atviro ir uždaro tipo klausimais, mokosi juos formuluoti. Tyrinėjimo žaidimo fazėje žaidimo dalyviai išbando: 1.Nežinomybės kvadratą, paremtu Johario lango teorija 2."Penkių Kodėl klausimų" metodiką 3.Ledkalnio metodologiją. Abejojimo ir Permąstymo žaidimo etapuose dalyviai sukuria kelias naujas žaidimo pradžios versijas ir jas pristato. Apibendrinimo fazėje vyksta gili refleksija (kas čia buvo? ką darėme? ką išmokau? kur tai galiu taikyti? ir t.t.). Taip įtvirtinimas gautų žinių pamatas.


Modernizmo architektūra Šiauliuose: pažink, kurk, žaisk

Edukacinis užsiėmimas kviečia į Venclauskių namus-muziejų. Pastato architektas Karolis Reisonas – žinomas tarpukario Lietuvos modernizmo architektūros kūrėjas, tad Venclauskių namai-muziejus yra puiki vieta susipažinti su modernizmo architektūra. Ši architektūra šiandien yra išskirtinis Lietuvos kultūros paveldas. Kauno modernizmo pastatai įvertinti Europos paveldo ženklu bei įtraukti į UNESCO preliminarųjį sąrašą. Tarpukariu Lietuvoje susiformavo aukšto meninio lygio, savitų regioninių bruožų turinti architektūra. Šiauliai tuo laikotarpiu buvo vienas iš svarbiausių Lietuvos miestų ir čia taip pat augo šios architektūros statiniai. Tuo laikotarpiu mieste dirbo žymieji Lietuvos modernizmo kūrėjai – architektai Karolis Reisonas, Vladas Bitė, Klaudijus Dušauskas-Duž ir kt. Edukaciniame užsiėmime laukia įvairiapusė pažintis su modernizmu. Jame ne tik sužinosite, kas gi ta modernzimo architektūra, kas jai būdinga, kurie Šiaulių pastatai yra tarpukario modernzimo pavyzdžiai, bet ir pažinsite modernizmą praktiškai. Architektės Eglės Januškienės sukurti 3d Šiaulių tarpukario pastatų maketai pakvies žaismingai pažinčiai su modernizmo architektūra. Edukacijoje taip pat sužinosite, jog šios architektūros pastatus galima susikurti ir iš Lego detalių. Pamatysite tarpukariu K. Reisono suprojektuotų, bet nepastatytų muziejaus-bibliotekos rūmų Lego modelį (autorius Rokas Mikšiūnas) ir sužinosite, kaip jis buvo sukurtas. Be to, kiekvienas užsiėmimo dalyvis galės pasijusti architektu ir susikurti savo modernizmo pastato modelį. Edukacinis užsiėmimas ne tik praplės akiratį, suteiks naujų žinių, leis pasireikšti kūrybiškumui, bet ir įtrauks į komandinį darbą, paskatins tarpusavio bendradarbiavimą ir dalinimąsi. Pažintį su modernzimo architektūra vėliau galėsite pratęsti jau iškeliavę į gatvę ir mieste savarankiškai atrasdami ir atpažindami modernizmo statinius.


I. Simonaitytės sėkmės istorija ir kūryba

Edukacija skirta vyresnio amžiaus mokiniams, sudaromas kūrinio pagrindinių veikėjų genealoginis medis. Skaitymas rolėmis, aptariant Mažosios Lietuvos tradicijas ir likimą.


Kretingos muziejus kviečia į saldžią ir smagią edukacinę programą „Dvaro saldaininė“ Tikslas – sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Užsiėmimo metu mokiniai sužinos paprastą receptą, kaip pasigaminti atlaidus ir miesto šventes primenančius karamelinius saldainius. Programa prasideda pasakojimu, kad kadaise Kretingos dvaro valdytojas, grafas Aleksandras Tiškevičius prie dvaro buvo įsteigęs medaus, cukraus, sirupo ir saldainių gamybos įmonę „Šatrija“. Čia pagaminta produkcija prekiauta Kretingos mieste įkurtoje parduotuvėje. Yra žinoma, kad grafienė Sofija „Šatrijoje“ pagamintais saldainiais prekiavo ir pati Kretingos miesto aikštėje, o surinktus lėšos būdavo skirtos labdarai. Išlikusią saldainių pakuotę dalyviai patys galės pamatyti. Po supažindinimo su saldainių istorija, prasidės smagioji dalis. Mokiniai stebės karamelinės masės gamybos eigą, kuri yra „magiška“ ir greita, o paskui jau patys mėgausis procesu – raitys savo saldainius. Formų įvairovė priklauso nuo amžiaus ir kūrybiškumo, tačiau ši veikla nepalieka nė vieno abejingo. Šis procesas yra gana greitas – vos spėjama išraityti savo kūrinius ir įkišti pagaliuką, jis sustingsta virsdamas tikru ledinuku. Ši programa neturi amžiaus cenzo, visi iki vieno namo iškeliauja šypsodamiesi ir nešdamiesi net po kelis savo rankomis padarytus saldainius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Susipažinkite – viduramžių miestas Kaunas

Edukacija pritaikyta judrioms ir aktyvioms mokinių grupėms, nes jos metu bus daug judėjimo – mokiniai aplankys du Kauno architektūros paveldo objektus – jėzuitų vienuolyno apžvalgos aikštelę bei seniausią Kauno gyvenamą namą – gotikos architektūros perlą – Perkūno namą. O taip pat susipažins su pagrindiniais Kauno miesto kūrimosi istorijos faktais. Nuo vienuolyno stogo atsiveria puiki senojo miesto panorama. Aplink čia esančią turgaus aikštę telkėsi miestiečių gyvenimas. Nuo čia matosi visi svarbiausi miesto objektai: rotušė, bažnyčios ir vienuolynai, miestą gynusi tvirtovė, Nemuno krantinė, kur ilgus amžius buvo uostas, pirmosios miesto įmonės – vaškinės liekanos ir, žinoma, gyvenamieji namai. Daug pastatų, čia statytų prieš 500 metų, išliko, vieni mažiau, kiti daugiau pasikeitę. Terasoje mokiniai atliks praktinę užduotį – pasiskirstę grupėmis žemėlapyje turės rasti kelis aukščiau išvardintus objektus. Po to pakviesime vaikus aplankyti vieną gražiausių Lietuvos gotikinių namų – Perkūno namą. Jame 1546 metais apsigyveno tuometinis miesto burmistras Bernardas Bitneris. Todėl čia tinkama vieta susipažinti su Kauno miesto pradžios istorija. Viduramžiškai pasipuošusi gidė papasakos apie kunigaikščio Vytauto 1408 metais miestui suteiktas prekybos ir savivaldos privilegijas. Mokiniai skaitys priesaiką, kurią turėjo duoti žmogus, norintis tapti tikru miestiečiu. Šoks vieną bendruomeninį šokį, kokį, tikėtina, čia beveik prieš 500 metų šoko miesto burmistro svečiai. Taip pat išmoks senoviniu būdu sulankstyti laišką, kurį, galės parvežti lauktuvių savo šeimos nariams.


Klaipėdos miesto savivaldybės koncertinė įstaiga Klaipėdos koncertų salė

Nuostabus spektaklis moksleiviams! Juokingas ir kartu skatinantis nepasiduoti, ieškoti ir siekti savo svajonių!
Kaip sekėsi Sofijai ieškoti orkestro? Kokie nuotykiai ir išbandymai jos laukė dideliame mieste? Kaip su muzika susijęs kūno svoris, ūgis, spalva, ragai ar elegancija? Kokią dainelę atliko karvutė ir jos suburtas „Muzikos draugų“ orkestras?


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacinis užsiėmimas „Žolynų galias atrandant“ kvies užsiėmimo dalyvius pažinti materialųjį ir nematerialųjį kultūros paveldą. Edukacinis užsiėmimas vyks Kleboniškių kaimo buities muziejuje – išskirtiniame kultūros paveldo objekte, vietovėje, pripažintoje geriausiai atspindinčia savitus Aukštaitijos regiono kraštovaizdžio bruožus. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviams bus pristatytos muziejaus lauko ekspozicijos, su edukaciniu užsiėmimu susijusios muziejinės vertybės. Muziejaus lauko ekspozicijos supažindina su XIX–XX a. pradžios kaimo buitimi, etnine lietuvių kultūra bei gatvinio-rėžinio kaimo kraštovaizdžiu. Edukacinio užsiėmimo dalyviai susipažins ne tik su XIX a. ir XX a. pradžiai būdingais kaimo pastatais, bet ir kaimo gamtine aplinka – susipažins su gėlių darželių, vaistažolių ir kitų augintų augalų laukelių sodinimo, medžių auginimo ypatybėmis. Šiltojo sezono metu galės gyvai apžiūrėti ir pažinti gamtinę aplinką, kaime-muziejuje auginamus augalus. Kitu sezonu, bus galima su įvairiomis tradicijomis susipažinti per pasakojimą ir vaizdines priemones bei džiovintus augalų pavyzdžius.
Užsiėmimo dalyviai išgirs įvairių pasakojimų apie ankstesnius, dabar galbūt kiek neįprastus, žolynų panaudojimus, apie tikėjimą jų poveikiu, greta augalų panaudojimo sekusius ritualais; taip pat susipažins su veikliosiomis augalų savybėmis.
Praktinės edukacinio užsiėmimo dalies metu mokiniai mokysis atpažinti augalus pagal jų išvaizdą, kvapą, apibūdinimą; grupuoti augalus pagal jų panaudojimą. Be to degustuos skirtingų rūšių arbatas bei turėsi galimybę pasigaminti savo žolelių mišinio arbatą.
Autentiška aplinka padės užsiėmimo dalyviams geriau pažinti XIX a. –XX a. I pusės žmonių buitį ir būtį, skatins apmąstyti kultūros paveldo reikšmę šiandieniniame kontekste.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Ar kada teko skaičiuoti žvaigždes? Ar pabandyti rasti žvaigždyną nakties danguje?
Atlikdami įtraukiančias komandines užduotis ieškosime žvaigždynų, ryškiausių žvaigždžių, analizuosime mitus. Planšetiniuose kompiuteriuose sujungsime žvaigždes ir pamatysime, kaip žvaigždynai atrodo nakties danguje. Taip pat pasigaminsime tamsoje švytintį žvaigždyną.

Edukacinio užsiėmimo tikslas – ugdant XXI a. amžiaus gebėjus moksleivius supažindinti su žvaigždynais, žvaigždėmis bei atskleisti jų mitologinį kontekstą.
Paslaugos uždaviniai:
1. ugdant kritinį mąstymą supažindinti su Zodiako žvaigždynais, ryškiausiomis jų žvaigždėmis;
2. atskleisti žvaigždynų mitologinį kontekstą;
3. pasigaminti tamsoje šviečiantį žvaigždyną;
4. pasitelkiant interaktyvias metodines priemones skatinti pažinimo procesą, lavinti kritinį mąstymą, komandinį darbą, lyderystę ir kūrybiškumą.


Kontaktinė improvizacija – tai viena iš šokio improvizacijos meno formų, kai spontaniška komunikacija vyksta per judesį ryšyje su kitu. Ši edukacija skirta supažindinti  5-6  ir 7-8 klasių moksleivius su šia alternatyvia šokio forma. Per judesio žaidybinius pratimus mokiniai bus skatinami dėmesiu grįžti į savo kūno pajautimą ir per tai stiprinti ryšį su savimi, klasės draugais bei juos supančia aplinka. Kontaktinės improvizacijos šokis pakviesti mokinius išgyventi bendros kūrybos džiaugsmą šokant kartu bei įkvėps būti atviresniems ir tikresniems bendraujant vienas su kitu per judesį. Taip pat šis šokis leis pajusti bendruomeniškumo jausmą, kuris itin svarbus šiuo metu vykstančių įvykių kontekste.

Edukaciją ves Aistė Jančiūtė, kuri turi daugiau nei dešimt metų patirties vedant kontaktinės improvizacijos pamokas, meno edukacines ir kūno kūrybiškumo dirbtuves įvairaus amžiaus ir poreikių grupėms. Šiais metais baigė integruoto kūno judesio terapijos institutą (UK).


Ši edukacija, tai kelionė į primirštą kvapų pasaulį, kurios metu susipažinsite su botanikos sodu ir kvapiaisiais augalais. Užsiėmimo metu aplankysime net atokiausias botanikos sodo kerteles, išžvalgysime augalų kolekcijas ieškodami kvapniųjų augalų. Edukacijos vadovas prie aukuro įkūręs ugnį savo pasakojimu, apie kvapų atsiradimą smilkant, nukels į senųjų civilizacijų laikus, viduramžius, baroką. Kartu papasakos ir apie senųjų lietuvių tradicijas apeigose naudojant kvapiųjų augalų bei gintaro smilkymą. Susipažinę su kvapų istorija siekiančia seniausius laikus, edukacijos dalyviai leidžiasi į kvapniųjų augalų paieškas sode. Patyriminėje veikloje uosto, analizuoja, pasižymi, augalus ir jų kvapus, mokosi kritiškai vertinti kylančius su kvapais susijusius jausmus. Stebi, kaip veikia paslaptingasis alembikas padedantis išgauti kvapniuosius augalų vandenis ir eterinius aliejus. Maršruto pabaigoje sugrįžę prie degančio aukuro darkart uosime smilkstančių augalų kvapus, eterinių aliejų pavyzdžius.


Edukacinė programa vykdoma gamtoje, kalvio sodybos kieme ir sode. Etnografinė sodyba, seni pastatai, sodas su senomis obelimis sukuria jaukumo įspūdį. Visų pirma vaikai supažindinami su ,,Senovinių žemės ūkio padargų“ ir autentiškos ,,Parubežio kalvės“ ekspozicijomis. Žemės ūkio padargų ekspozicija įrengta senovinėje daržinėje, o kalvė autentiškame pastate veikė jau nuo XIX amžiaus vidurio. Papasakojama apie žemės ūkio padargų paskirtį ir jų gaminimą. Duosime pabandyti vaikams ,,pasukti“ spragilą, paminti kalvio dumples, ,,paskambinti" plaktuku į didžiulį 150 kg. kalvio priekalą. Kalvėje dar pamatysite įvairių kalvio įrankių ir dirbinių, sužinosite apie jų paskirtį, išgirsite pasakojimų apie stebūklingusarklio batus - pasagas. Vėliau dalyviai mokomi senovinių vaikų ir piemenų žaidimų, ratelių bei dainelių. Piemenaudavo vaikai nuo 7 iki 13, 14 metų, priklausomai nuo fizinio pajėgumo. Vėliau tapdavo pusberniais ar pusmergėm. Ištisas dienas nuo pavasario iki vėlyvo rudens piemenukai praleisdavo prie bandos. Todėl susibūrę prasimanydavo visokiausių žaidimų, išdaigų, dainuodavo iš kitų išmoktas ir savo sukurtas daineles ir talaluškas, kurių ir jus pamokysim. Programa bus vykdoma šiltuoju metų laiku. Priklausomai nuo metų laiko (kokie augalai tuo metu tinkami) išmokysime pasidaryti švilpynę iš žilvičio (pavasarį, kai lengvai atsilupa žievė), ,,plerpynę“ iš pienės žiedo kotelio, lumzdelį ar skudutį iš skėtinių augalų žiedstiebių. Yra daugybė mums žinomų žaidimų ir dainelių, kuriuos ir mes patys dar žaidėme vaikystėje, o dabar jie jau primiršti. Ir dar viena maloni atrakcija- piemenukų ,,kugelio" kepimas laužo žarijose. Tai pačiai vaikų grupei, apsilankančiai antrą ar trečia kartą, parinksime kitokią žaidimų ir dainelių programą. Edukacinės programos turinį, atsižvelgiant į užsakovų pageidavimus bus galima koreguoti atsižvelgiant į metų laiką ir tuo metu aktualias kalendorines šventes- Velykos, Atvelykis, Žolinės, Mykolinės (derliaus nuėmimo pabaiga), Jurginės ir t.t.


Edukacija „Garso ir šviesos magija“ (1-4 klasėms)

Teatras – tai erdvė, kupina paslapčių ir netikėtumų. Įsivaizduokite save scenoje, nutviekstą šviesos ir užliūliuotą netikėtų garsų, o gal jums būtų įdomiau „tapyti“ scenoje šviesos ir šešėlių paveikslą ar garso pulto pagalba sukurti paslaptingą garsų šydą? Aktorius Tomas Kunčinas jums pravers tą šydą, papasakos truputį istorijos, atskleis šiek tiek praktinės magijos ir techninių Alytaus teatro didžiosios scenos garso, šviesos ir video projekcijos galimybių paslapčių. Edukacinės programos tikslas – supažindinti su teatro garso ir šviesos pasauliu bei teatro užkulisiais. Kultūrinė edukacinė programa „Garso ir šviesos magija“ yra skirta 1–4 klasių mokiniams.


Tarp 5 sienų: Pasakų freska (Nuotolinė paslauga)

Programos autorė ir edukatorė drąsiai eksperimentuoja su šiandieninio pasaulio siūlomu chaosu, – kviečia veikti kūrybiškai ir lavinti vaizduotę. Laikmečiu, kuomet visko vienu metu yra labai daug, o homo sapiens yra priverstas atsirinkti, susidėlioti, atsiverti arba, priešingai, užsidaryti namuose arba „savo kiaute“ ir ramiai išbūti. O kai esi užsidaręs arba, priešingai, atsivėręs „savo kiaute“, puikiausiai gali kontempliuoti apie tai, kas yra grožis, empatija, talentas, kokia yra meno galia, ar santykis tarp užgaidos ir svajonės, savarankiškumo ir atsakomybės, išdidumo ir puikybės, sveiko rūpesčio ir žlugdančios kontrolės, tinkamų-netinkamų sprendimų priėmimo ir streso įtakos jų kokybei, kaip ir pabandyti susivokti, koks yra mano požiūris į pasaulį arba susiorientuoti plačioje vertybių pasiūloje. Nuotolinė kultūrinė edukacija „TarP 5 sienų: Pasakų freska“, arba sutrumpintai – P5 – pagalbos priemonė pajausti, patirti PRASMĘ, be kurios, kaip burė be vėjo nepajudėsim iš vietos nei gyvenime, nei kūryboje. Ir priešingai, apčiuopus prasmę, net ir „nejudėdami“ galim kurti, būdami „kurti“ neigiamiems aplinkos vyksmams. Pasakos šį kartą taps akstinu kūrybai ir įkvėpimo šaltiniu programoje dalyvaujantiems vaikams (jaunimui). Inovatyviais ir kūrybingais metodais pateikta skirtingų „pasakų freska“, tarsi nuspalvins mūsų uždarą erdvę ir parodys, kad nebūtina jaustis „įkalintam“ tarp keturių sienų, nes visada galima įsivaizduoti penktąją – erdvę nesenkančiai kūrybai. Atsakingai parinktos aukštos meninės vertės pasakos atlieps šiandienos pasaulio problematiką, kuri, neabejotinai, paliečia ir jaunų, augančių žmonių, būsimos visuomenės narių mąstyseną, jausmus. Pasakos šioje edukacijoje augančią kartą pasieks jai gerai suprantamu ir įvaldytu šiuolaikinių skaitmeninių priemonių būdu ir taps provokatorėmis kurti.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Vilniaus katedros požemiai – nematoma pastato dalis – pristato šventovės, stovinčios vienoje seniausiai gyvenamų Vilniaus vietų, istoriją, pastato kaitą, čia palaidotus valstybei ir Bažnyčiai nusipelniusius asmenis. Edukacijos metu susipažinsime su archeologiniais radiniais, senaisiais palaidojimais, kriptomis, sužinosime, ką tiria ir atranda archeologai ir antropologai bei virtualiai aplankysime daug paslapčių slepiantį Karališkąjį mauzoliejų.


Kas yra gatvės menas ir kaip menininkai kuria urbanistinį miesto peizažą? Ar piešiniu ant sienos galima perduoti svarbią socialinę žinutę ir net sukelti įnirtingas diskusijas bendruomenėje? Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsime su įdomiausiais Šiaulių gatvės meno pavyzdžiais, juos analizuosime ir patys pjaustysime trafaretus, purkšime dažus ant popieriaus. Tai puiki galimybė prisiliesti prie populiarios gatvės meninkų naudojamos technikos bei geriau pažinti miesto tapatybę.


Kviečiame į edukacinį patyriminį žaidimą „Gamykla“. Užsiėmimas skirtas nagrinėti aktualias ekologines ir socialines pasaulio problemas.

Kas jūsų laukia:
Aktyvus socialinis žaidimas, kuriame mokiniai ieškos sprendimų, diskutuos, bendradarbiaus ir sieks tikslų. Kiekvienas bus įgalintas veikti, dalyvauti ir daryti pasirikimus, kurie paveiks aplinką.

Edukacinis LARP metodas leidžia mokiniams patirti įvairias situacijas patiems tampant jų personažais. Veiklos metu susipažinsime su metodu, keliamomis problemomis, spręsime jas ir pabaigoje aptarsime patirtį.

Veiklos kūrėjas Andrius Ūdra yra pagrindinis Edu LARP užsiėmimų kūrėjas Lietuvoje, jau 10 metų žaidimus kuriantis ir organizuojantis įvairiose Europos šalyse.


„Kai senoliai pančius vijo ir linus verpė“

Edukacinis užsiėmimas vyksta „Šiaulių istorijos muziejaus“ atvirų saugyklų ekspozicijoje (3 aukštas). Pirmoji stotelė – vaikai nuvedami prie Stasio Rudoko kaimiškos sodybos maketo. Čia aptariama kokie pastatai buvo, kaip jie vadinosi ir kam skirti. Pvz: gyvenamasis namas Žemaitijoje – troba, Aukštaitijoje – gryčia, Dzūkijoje – pirkia, Suvalkijoje – stuba. Apžiūrėjus maketą, pereinama prie keramikos. Pagal paskirtį keramika skirstoma į buitinę – indai maistui gaminti, laikyti ir vartoti, dekoratyvinę – vazos, skulptūrėlės, švilpukai, žvakidės. Nepraleidžiami ir iš medžio pagaminti daiktai – sviestinės, lauknešėliai, žvakidės, šaukštai. Vėliau pereinama prie kalendorinių švenčių, aptariamos užgavėnių kaukės ir margučiai. Pasitelkiant esančia informacija teleterminaluose skiriamos tam tikros užduotys – atrasti pačią seniausią užgavėnių kaukę ar margutį. XIX ir XX amžių sandūroje lietuviai dažniausiai turėjo ne po vieną išeiginį kostiumą. Trumpai aptariami ekspozicijoje esantys kostiumai, pabrėžiant žemaitiško kostiumo raštus ir spalvas. Kita užduotis teleterminaluose -  atrinkti tinkamas „Žemaičių moterų kostiumo” dalis. Paskui dalyviai susodinami ant suoliukų. Išbandomi nasčiai, klumpės, užduodamos nesudėtingos mįslės susijusios su ekspozicijoje esančiais daiktais. Paskutinis ir smagiausias edukacinio užsiėmimo momentas – žaidimas mediniais vilkeliais.


Programos metu pristatomas XIII–XV a. Šeimyniškėlių (Vorutos) piliakalnio istorinis kompleksas – buvęs vienas didžiausių gynybinių įtvirtinimų Rytų Europoje. Programos dalyviai, atsidūrę istorinės rekonstrukcijos aplinkoje, iš karto tampa ne pasyviais stebėtojais, o aktyviais veikėjais, įsitraukusiais į „gyvosios“ istorijos pažinimą. Programos metu vykdoma veikla – žaismingi edukatorių pasakojimai, įtraukiantys dalyvius į minėtą istorinį laikmetį, susipažinimas su piliakalnio infrastruktūra (apsauginiais pylimais, papiliu, papėdės gyvenviete) bei medinių pilių gyventojų gyvenimo kasdienybe ir karyba (ugnies skėlimas su titnagu, virvučių vijimas, viduramžių kario šarvų ir ginkluotės tyrinėjimas, šaudymas iš lanko, aksties mėtymas, viduramžiais žaistų stalo žaidimų mokymasis, pažintis su viduramžių karo technika, bausmės įrenginių išbandymas) leidžia manyti, jog istorija nėra nuobodi, o gyvos diskusijos apie problematiškus istorijos momentus (pvz., Mindaugo pilies Vorutos vietą) leidžia nors trumpam prisiliesti prie Lietuvos istorijos paslapčių.


Užsiėmimo metu moksleiviai sužinos žmonijos grožio ir harmonijos paieškų istoriją, išgirs kas yra aukso pjūvis ir kodėl jis apipintas mitais ir legendomis. Kartu su moksleiviais analizuosime meno kūrinius, kuriuose atrasime tobulas formų ir spalvų proporcijas. Moksleiviai susipažins su Albrecht Dürer, Leonadro da Vinci, Antonio Stradivari darbais. Moksleiviai turės puikią progą pamatyti kaip matematikos ir geometrijos žinios pritaikomos mene. Jie išmoks panaudoti aukso pjūvio taisyklę kūryboje – pagal aukso pjūvio taisyklę padalinti atkarpą, nubraižyti „auksinį stačiakampį” ir į jį įbraižyti spiralę.
Moksleiviai taip pat atliks praktinę užduotį – sukurs meno kūrinį naudodami tik geometrines figūras. Praktinė užduotis padės moksleiviams atrasti geometrijos principus, pasislėpusius po meninėmis išraiškos priemonėmis, moksleiviai išmoks naudoti geometrines formas kūrybiniame procese. Pačios savaime geometrinės formos nėra meniniai sprendimai, tai greičiau įrankiai ir priemonės, kuriuos naudoja menininkas. Ši užduotis įtraukianti ir intriguojanti. Ji patiks visiems, ir mėgstantiems dailę – jie gaus dar vieną įrankį kūrybai, ir tiksliųjų mokslų atstovams – jiems nereiks mokintis piešti, jiems reikės tik panaudoti savo mėgiamas geometrines formas ir jų kompozicijas. Nuo neatmenamų laikų mokslininkai ir menininkai siekė suprasti ir moksliškai pagrįsti gamtoje egzistuojančią harmoniją. Atsigręžkime į žmogų – jis taip pat yra tobulas gamtos kūrinys, sukurtas naudojant aukso pjūvio taisyklę – santykis smegenų ir širdies darbo, akies sandara, veido ir kaulų proporcijos, netgi kraujospūdis. Šis užsiėmimas tai puiki galimybė moksleiviams suprasti meno ir mokslo sinergiją. Sužinoti kas yra aukso pjūvis ir išmokti jį pritaikyti. Tai puikus užsiėmimas naujoms kultūrinėms ir meninėms patirtims įgyti.


Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Ekskursija pradedama pačioje Vilniaus senamiesčio širdyje – Katedros aikštėje, nuo kur drieksis Lietuvos sostinės istorijos paieškos. Ekskursija padės sužinoti, kurie senieji objektai senamiestyje neišliko, kurie buvo dalinai konservuoti, o kurie skirtingais amžiais buvo atstatyti. Ieškosime „dingusių“ objektų, jų fragmentų: tik archyvuose ir pasakojimuose išlikusių bažnyčių, rūmų, dvarų, Vilniaus gynybinės sienos likučių. Prie gražiųjų Vilniaus universiteto durų kalbėsime apie dingusią ir atrastą pirmąją lietuvišką knygą - Martyno Mažvydo „Katekizmą“. Aiškinsimės, kaip buvo atstatyti Aukštutinės pilies (Gedimino) bokštas ir Žemutinė pilis (Valdovų rūmai), kaip keitėsi pastatų architektūra, jų paskirtis bei miestovaizdis skirtingais amžiais. Svarstysime, kaip galime įprasminti neišlikusius objektus, kaip padaryti juos matomais dabartinei visuomenei.


Cianotipijos dirbtuvės MĖLYNOJO ANGELO PASLAPTIS

Užsiėmimo metu dalyviai susipažins su vienu iš pirmųjų fotografinio vaizdo gavimo būdų – cianotipija, dar kitaip vadinamu saulės atspaudu, mėlynuoju atspaudu. Šis edukacinis užsiėmimas dalyviams padeda suvokti fotografijos procesą, supažindina su cianotipijos atsiradimo istorija ir leidžia atrasti šio proceso panaudojimo galimybes, paliečiamos botanikos ir angelų temos. Tai saugus, kūrybiškas ir įdomus procesas, vykstantis šviesioje patalpoje, naudojant geležies druskas, akvarelinį popierių, ultravioletinių spindulių šaltinį, vandenį, kitas priemones. Užsiėmimo metu specialiu tirpalu įjautrinę popierių ant jo kursime originalias kompozicijas – mėlynuosius angelus – ir stebėsime, kaip dienos šviesoje arba ultravioletinio spektro šviestuvo pagalba jos virsta mėlynos spalvos fotografiniais atspaudais. Atvaizdą gauname kurdami objektų šešėlius įjautrintame paviršiuje – tam naudojame džiovintus augalus, karpinius, smulkius plokščius daiktus, konfeti, visa, kas sukuria tankų šešėlį. Procesas įdomus tuo, kad yra kelių pakopų, kuriame yra ir atsitiktinumo bei laukimo momentai. Belaukiant užsiėmimo dalyviai susipažįsta su saulės poveikiu – pasirodo UV spinduliai veikia viską aplinkui – ir kas gyva, ir kas negyva. Rezultatas – įvairaus tamsumo mėlynas atspaudas – fotograma. Fotografija be aparato yra įtraukiantis užsiėmimas, lavinantis vaizduotę, leidžiantis improvizuoti ir skleistis kūrybiškumui. Procesas nesudėtingas, įdomus smalsiems bet kokio amžiaus žmonėms.


Telšių rajono savivaldybės Karolinos Praniauskaitės viešoji biblioteka

Edukacinis užsiėmimas „3D – originaliai, kūrybiškai, praktiškai“. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su 3D technologijos subtilybėmis: nuo objekto modeliavimo iki spausdinimo. Derins tikslų skaičiavimą kuriant figūrą su kūrybiškumu apipavidalinant ją. Mokymų metu teorinė dalis bus pritaikoma praktiškai. Dalyviai susipažins su kompiuterine programa, virtualia klase, kurioje bus projektuojamas modelis – asmeninis raktų pakabukas. Kiekvieno dalyvio sukurtas modelis taps unikalus ir originalus. Sukurti maketai bus atspausdinti 3D spausdintuvu. Užsiėmimo pabaigoje dalyviai aptars, kaip sekėsi kiekvienam savarankiškai įgyvendinti užduotį užsiėmimo metu.


Ekskursijoje "Vilties balsai" kalbėsimės apie viltį. Apie viltį, jog žydų muzikų indėlis Kaune nebus pamirštas. Apie viltį, jog žmogiškumas nugalės. Apie viltį, jog muzika suteikė dvasinę šviesą, palaikiusią tamsiausiomis dienomis. Valstybės teatre ir Valstybinėje muzikos mokykloje nuo pat jo veiklos pradžios darbavosi daug žydų muzikų. Tai - Hofmeklerių, Stupelių šeimos, smuikininkai Ruvimas Stenderis, Laszlo Hajos, Izaokas Vildmanas-Zaidmanas, violončelininkas Povilas Berkavičius, dainininkas Chanonas Šulginas ir daugelis kitų. Daug žydų tautybės muzikų grojo Mažojoje scenoje. Jų veiklą įamžino įrašai, koncertų programos, mokiniai. Sukrečia žuvusiųjų skaičius ir dvasinė stiprybė muzikuoti mirties akivaizdoje. O viltį suteikia išgelbėjimo istorijos, viena jų – smuikininko Danieliaus Pomeranco dukters Danutės išgelbėjimas Kipro ir Elenos Petrauskų šeimoje ir išsigelbėjusios šeimos susijungimas. Galime priimti judėjimo negalią turinčius asmenis, nes turime keltuvą (priimame mažesnę grupę nei nurodyta). Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su proto negalia, raidos sutrikimais, vedant supaprastintą užsiėmimo variantą. Apie grupės specialiuosius poreikius prašome informuoti užsakymo formoje. Po ekskursijos, grupės pageidavimu galima nemokama dokumentinio filmo "Seserys" (rež. Lilija Kopač) peržiūra. Filme pasakojama apie garsios smuikininkės Danutės Pomerancaitės, gimusios Kauno gete, išgelbėjimą. Filmo demonstravimas neįeina į paslaugą.


Šarvas, ginklas, rožė (Nuotolinė paslauga)

Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija

Riteriškas gyvenimas. Kas tai? Ar buvo riterių Lietuvoje? Riterystės papročiai ir gyvenimo būdas. Kas buvo tie galingieji – riterių ordinai? Vilniaus pilyse vyko įvykiai, kuriuose dalyvavo žymūs Europos riteriai. Kokie buvo „riterių turistų“ kelionių tikslai? Kokias naujoves lietuviai perėmė iš svetimšalių riterių? Ar rasdavo riteriai naujų užduočių ir veiklos sričių vėlyvaisiais laikais? Ir ką dabartiniame gyvenime mes galime pritaikyti sau iš riterių kultūros? Pasakosime apie riteriško gyvenimo papročius, riterių kultūros įvykius, vykusius Vilniaus pilių rezervato teritorijoje. O riterio garbės kodeksą įvardinsime kaip nerašytą taisyklių rinkinį, nurodantį pavyzdinį elgesį ir taisykles, kurios tinka ir šių dienų elgesių normoms. Kviečiame pakalbėti apie senovės ir šių dienų riterius.


Nuotolinis kino teatras! Lietuvos istorijos patirtys filme „Radviliada”

Nuo šiol kino teatru gali tapti bet kuri mokyklos klasė arba bet kurio moksleivio namai, jei mokomasi nuotoliniu būdu! Jei turite kompiuterį (ar kitą įrenginį) bei interneto ryšį – kviečiame vadovėlį pakeisti į tikrus žmones ir jų tikras istorijas. Ramunės Rakauskaitės filmas "Radviliada" - tai 3 pamokos vienoje: literatūros, istorijos ir pilietiškumo. Filme akcentuojami net du literatūros kūriniai – Jono Radvano ,,Radviliada‘‘ ir Radvilos Našlaitėlio ,,Kelionė į Jeruzalę”. „Radviliada” - tai
kinematografinė kelionė per istoriją šeimos, be kurios būtų
neįmanoma parašyti XVI a. Europos istorijos. Filmą sudaro 3 novelės ir epilogas. Novelės dedikuojamos trims istoriniams Radviloms: Radvilai Rudajam, Radvilai Juodajam ir Radvilai Našlaitėliui. Per vieną įtakingiausių ir reikšmingiausių XVI a. Europos didikų šeimų pasakojama bendra mūsų visų istorija, skatinama tolerancija, susidomėjimas savo tautos praeitimi. Skatiname mokytis diplomatinių problemų sprendimų būdų, puoselėti bendražmogiškas vertybes, pagarbą kitoms kultūroms ir jų praeičiai, kelti didžiavimosi savo Tėvyne ir iškiliomis jos asmenybėmis jausmą, vertinti tiek dvasinį, tiek materialųjį kultūrinį, istorinį palikimą ir siekti jį išsaugoti bei perduoti ateities kartoms.
Susidomėjote? Užrezervuokite norimą laiką Kultūros paso sistemoje ir mes suformuosime ir atsiųsime jums nuorodą  24 val. prieš jūsų renginį. Atsidarote nuorodą ir štai – kino seansas prasideda ten, kur Jūs bebūtumėte! Filmo peržiūra
suteikiama kartu su pagalbiniu dokumentu - paruoštu preliminariu temų sąrašu, kuriuo galėsite pasinaudoti diskusijoms po seanso. Filmo anonsas: https://www.youtube.com/watch?v=s9NMCUjxQxE


Ar keramika gali padėti išreikšti mintis ir jausmus? Be abejonės – taip! Edukacinio kūrybinio užsiėmimo metu vaikai savo požiūrį į svarbią ekologinę problemą – paukščio rūšių nykimą atskleis kūrybinio proceso metu, pasitelkę plastišką molio rūšį – akmens masę. Pirmiausia vyks teorinė dalis, kurią iliustruosime skaidrėmis. Kalbėsime apie tai, kiek pasaulyje ir Lietuvoje yra paukščių rūšių, kokiems mūsų pievose ir miškuose gyvenantiems sparnuočiams gresia išnykimas. Paukščiai yra neatsiejama mus supančio pasaulio dalis, todėl dažnai paukščio įvaizdis sutinkamas mene. Mokinius trumpai susipažindinsime  su paukščių vaizdavimu dailėje – nuo tautodailės iki šiuolaikinio meno. Aptarsime, kurie sparnuočiai  jiems patinka,  kurie demonstruoti  atvaizdai labiausiai įsiminė ir kodėl. O kaip paukštį įsivaizduojate jūs?– paklausime vaikų. Tuomet pakviesime nulipdyti paukščio figūrėlę iš plastiškos molio rūšies – akmens masės. Pirmiausia bus kuriama paukščio forma, paskui dekoruojama įspaudais, įbrėžiamomis ar iškiliomis detalėmis. Skatinsime mokinius kurti kuo originalesnius ir kuo įvairesnius darbus, kad būtų atspindėta idėja, kaip yra svarbu išsaugoti paukščių rūšių įvairovę , taip pat paprašysime vaikų apibūdinti savo kūrinio idėją. Darbai bus išdegti 1300° C temperatūros krosnyje ir įgis akmens savybių. Pasiūlysime savo klasėje surengti kūrinių parodėlę ir aptarti, kokias mintis ir emocijas mokiniams sukėlė ši edukacinė kūrybinė veikla.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kauno pavasaris `72“ – tai spektaklis įkvėptas Romo Kalantos ir 1972 m. gegužės vidurio įvykių Kaune, kuomet protesto prieš sovietinę santvarką vardan Miesto sode susidegino 19-metis jaunuolis. Po šio pasiaukojimo akto nuvilnijo jaunimo pasipriešinimo sovietų valdžios ir jėgos struktūroms banga. Tačiau spektaklio kūrybinė komanda nesikelia į sovietmetį, nebando atkurti praeities įvykių ir nepasakoja Romo Kalantos istorijos. „Kauno pavasaryje `72“ persipina faktinė medžiaga, išmonė ir šiandieninis žvilgsnis į 1972 metų įvykius Kaune. Spektaklyje keliamas klausimas, kaip šiandieninėje visuomenėje rezonuoja 19-mečio Romo Kalantos aktas, bandoma nutiesti savotišką sąmoningumo tiltą tarp to, kaip pasaulį suvokia dabartinės Lietuvos jaunimas ir to, kaip priespaudos, įtarumo ir primestos socialinės sanklodos suformuotoje atmosferoje galėjo jaustis ano meto devyniolikametis. Spektaklyje, grįstame kolektyvinės kūrybos principu, analizuojamos ano laikmečio, vadinamojo „Kauno pavasario“, nuotaikos, lūkesčiai ir įtampos, o R. Kalantos ir „kalantinių“ įkvėpta istorija tampa siurrealiu kolektyvinės atminties fragmentu didžiajame Europos ir pasaulio judėjimų dėl išsilaisvinimo paveiksle.


Šio edukacinio užsiėmimo metu mokiniams bus pristatoma prieškarinės Lietuvos aviacijos istorija ir pilotų, kilusių iš Zanavykijos, brolio ir sesers Antaninos ir Jono Liorentų biografiniai faktai.
Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai sužinos, kokie tarpukario Lietuvos aviacijos pasiekimai stebino aplinkines Europos valstybes. Bus pristatoma  Antano Gustainio sukonstruoto lėktuvo ANBO, istorija, mokiniai sužinos ką reiškia nekronimas „ANBO“. Taip pat sužinos apie „AMBO IV“ lėktuvų eskadrilės skrydį aplink Europą per rekordinį laiką, ir diskutuos apie jo reikšmę Lietuvos aviacijos istorijoje. Išsiaiškins šio eskadrilės skrydžio metu aplankytus Europos miestus. O kam šio skrydžio metu eskadrilės pilotas, leitenantas Jonas Liorentas, iš kiekvienos aplankytos valstybės sostinės rašė laiškus?. Išsprendę kryžiažodį sužinos, kokį apdovanojimą yra pelnęs J. Liorentas ir už kokius nuopelnus yra teikiamas šis apdovanojimas. Užsiėmimo metu atlikdami linksmas užduotėles mokiniai susipažins su Jono Liorento sesers Antaninos Liorentaitės, pirmosios Lietuvoje civilinės aviacijos lakūnės moters ir pirmosios moteris iššokusi iš lėktuvo su parašiutu, biografiniais faktais. Susipažinę su šių garsių pilotų biografijomis mokiniai diskutuos apie Antrojo pasaulinio karo pasekmes Lietuvai ir Lietuvos Aviacijos istorijai. Vertins kaip kitaip galėjo susiklostyti šių pilotų likimai. Užsiėmimo praktinėje dalyje mokiniai konstruos popierinį „ANBO“ lėktuvėlio modeliuką, susipažins su pagrindinėmis lėktuvo dalimis, ir gebės jas įvardin


Praktiškos ir magiškos odinės apyrankės istorija

Užsiėmimo metu kiekvienas galės pasigaminti sau natūralios odos apyrankę, susikūrę apyrankės modelį. Kūrybos procese susipažins su odos istorija, dekoravimo galimybėmis, technikomis, įrankiais. Medžiaga ir įrankiais pasirūpinsime. Apyrankės gamybos sudėtingumas bus siūlomas pagal mokinių amžių. Programa pritaikoma skirtingų gebėjimų mokiniams. Vienu metu galės dalyvauti iki 30 mokinių. Iš užsiėmimo visi išeis su savo pasigamintomis apyrankėmis: sau, sėkmei, dovanai, įvykiui atminti, ar kaip asmenybės akcentu.


Be gimtosios kalbos neišgyvensi nė dienos

Edukacinė programa siūlo galimybę pažinti Dzūkijos regiono knygnešystės ypatumus, knygų gabenimo ir platinimo paslaptis, slaptųjų mokyklų veiklą, garsiausius vietos knygnešius, apžvelgti spaudos draudimo laikotarpiu leistus spaudinius. Patirti, kaip savo darbą atlikdavo knygnešiai, su kokiais pavojais jie susidurdavo, galėsite žaisdami žaidimą „Nugabenk knygą“. Tik pasisaugokite maskolių!


Edukacijos metu pristatoma lietuviškos ruginės duonos kepimo tradicija nuo grūdų sėjos iki kepalo. Vaikai kviečiami susipažinti su turtingu duonos kelio papročių ir apeigų pasauliu. Ir viskas žemaitiškai!
Vaikai pakviečiami į Tradicinių amatų centrą, kuriame jau kūrenamas duonkepis pečius. Čia susėdę prie stalo jie sužino apie tradicinį etiketą, bendravimo kultūrą, vaišinimosi tradicijas ir juos formavusias etnines vertybes, diskutuoja apie jų pokyčius ir reikšmę šiuolaikiniame gyvenime. Vaikai išgirsta gausybę šiandien jau primirštų žemaitiškų žodžių, šmaikščių ir pamokančių posakių. Galiausiai gaspadinė atidengia minkytuvio drobę ir siunčia jį ratu pauostyti natūralaus raugo kvapą, paragauti “minklės” ir taip papildyti savo organizmo vitaminų atsargas. Dalyviai supažindinami su duonos tešlos užmaišymo būdais, duonos kepimo papročiais. Vaikai savo rankomis formuoja mažus duonos kepalėlius – tradicinę vaikų duonelę “varnelę” ir savo sugalvotos formos duoneles, kurias vėliau pašauna pečiun. Smagiai darbuojantis skatinamas vaikų kūrybiškumas, etnokultūrinė raiška, tradicijų perėmimas, rankų darbo vertinimas, komunikavimo įgūdžiai bei pasaulio pažinimas.
Kol duona kepa, vaikai gali pakeisti aplinką ir turėti prasmingą pertrauką. Šalia Tradicinių amatų centro esančiame malūne yra įkurta etnografinė ekspozicija – joje galima apžiūrėti senuosius žemės dirbimo įrankius ir padargus, senovės žemaičių naudotus buities rakandus.


“Dailės terapijos pasaulis: savo charakterio, emocijų ir socialinio vaidmens atradimas per piešimą”

Užsiėmime mokinių sukurti kūriniai gali padėti suvokti kas esame, padėti išreikšti jausmus ir mintis, kurių negalime išreikšti žodžių pagalba. Ji ne tik teikia mums didelį malonumą ir estetinį pasitenkinimą, bet ir skatina savęs pažinimą, ugdo mus kaip asmenybes, lavina jautrumą ir, kas svarbiausia, gydo kūną bei sielą. Kiekvienas žmogus yra menininkas, o tapyba, piešimas - efektyvūs komunikacijos būdai. Užsiėmime bus taikomi dailės terapijos principai. Dailės terapija yra meno terapijos kryptis, psichoterapijos forma, kur dailė taikoma kaip pirminis komunikacijos būdas. Todėl edukacijoje svarbus ne tik meninis rezultatas, bet ir po to sekanti refleksija, kai žiūrint į savo piešinius mokiniai atsakys į klausimus apie vidinį savęs pažinimą, emocijų pasaulį, gebėjimą bendrauti ir bendradarbiauti komandoje. Užsiėmimo metu bus tokios praktinės užduotys: „Traukinys“ – savo charakterio ir vaidmens gyvenime suvokimui. „Diagnostinis fraktalas“ – savo vidinio pasaulio pažinimui. „Noriu – Darau – Galiu“ – balanso tarp minčių, jausmų ir veiksmų suradimui. „Piešinio metamorfozė“ – bendravimui ir bendradarbiavimui komandoje. „Mano emocijų pasaulis“ (jei spėjama) – emocijų pažinimui.


Lietuva- sena tauta su didinga istorija. Mūsų tradicijos, liaudies menas ir kultūra turi unikalių savybių, tačiau mes esame pamiršę, kas protėvių buvo gerbta ir mylėta. Kadangi šiuo metu rinka užvaldyta „kičo“, mažai išlikę senųjų vertybių kasdienybėje, vaikai mažai žino apie senovėje naudotus lietuviškus daiktus, medžiagas, tai ši programa padės susipažinti su lietuviškomis vertybėmis, tvariomis idėjomis gaminant daiktus, susieti grožį su tautiškumu ir simbolika. Programa siekiama sudominti moksleivius, įtraukti juos į pažintį su Lietuvos tautiškumu, tautine simbolika, skatinti kūrybišką, meninį mąstymą. Edukacijos metu vaikai bus supažindinami su lietuvišku audiniu (linu), jo atsiradimo keliu  nuo augančio lino iki tapimo audiniu. Vaikai bus supažindinami ir su  gintaru, pagrindiniais lietuviškais tautiniais simboliais. Bus analizuojama lietuvių liaudies simbolika, susiejant tai su simbolių reikšme žmonėms. Simboliuose užkoduota tautos kultūra, gilios tradicijos ir papročiai. Simboliai atspindi tai, kuo gyveno to meto žmonės: žemės maitintojos švelnumą, dangaus kūnų ir dievybių garbinimą, kasdienės buities ritualus, pagarbą augmenijai ir savo artimam.
Edukacijos metu kiekvienas vaikas pasigamins po:
*knygos skirtuką naudodamas popierių, drobę, gintarą, džiovintus augalus, siūlus, piešdamas tautinius simbolius;
*drobinę servetėlę, kurią dekoruos norima lietuviška simbolika ir raštais;
*dekoruos atvirlaiškį, kuris bus išsiųstas nurodytam adresatui.


„Čia tai bent!“ parodoje „Gyvastingieji senojo pasaulio profiliai“

Gausiai nukrauti stalai, medžioklės, piemenys, jų bandos – kaip skirtingai anuomet gyveno žmonės! Atrasti skirtumus mums padės komikso medija: pasitelkę kūrybines užduotis pabandysime palyginti, kuo skiriasi ir kuo panaši ankstesnių amžių buitis ir aplinka, o atradę raktinius žodžius kursime savo pasakojimą, kur istorinės ribos išsitrina ir kartu sugyvena netikėčiausios, iš skirtingų amžių atkeliavusios gyvenimiškos detalės.


Žiedinės ekonomikos skatinimas: tekstilės edukacijos

Tikslas - užauginti Zero Waste kartą
Uždaviniai - 1) ugdyti mokinių sąmoningumą per pažinimą ir kritinį mąstymą; 2) išlaisvinti mokinių kūrybiškumą naudojant antrines žaliavas; 3) ugdyti mokinio vidinį pasaulį dalinantis, patyrimu, emocijomis.
Organizacija yra Lietuvos socialinio verslo asociacijos narė. Mes vedame tekstilės ir socialinio verslo praktines edukacijas, skatiname žiedinę ekonomiką. Mūsų edukacijų metu galima pagilinti pasaulio pažinimo, chemijos, ekonomikos, matematikos, pilietiškumo žinias, susipažinti arba patobulinti darbinius įgūdžius (siuvimą, daigstymą, kirpimą, darbą su elektriniais įrenginiais...)


Piešimas ant stiklo (išvykstamoji edukacija)

Užsiėmimo metu mokiniai teoriškai susipažins su vitražo istorija, populiariausiomis vaizdavimo temomis, analizuos ir
kritiškai įvertins spalvų, formų, raštų atsiradimą ir vizualinę specifiką gaminiuose. Eskizuodami priims tinkamą dekoravimo
sprendimą, kuris atsispindės jų dekoruotuose stiklo gaminiuose, bei juos panaudos buityje.


Orientacinis žaidimas „Pažink senąjį Šilutės dvarą“

Šiuolaikinėje visuomenėje dvarai palaipsniui tampa ne tik kraštovaizdį formuojančiais monumentais, bet ir istorinės atminties atspindžiais, regioninio identiteto formuotojais. Šilutės (senasis Šilokarčemos) dvaras ir jo kompleksas vienintelis išlikęs Mažosios Lietuvos etnografiniame regione. Užsiėmimo metu dalyviai, susipažins su šio unikalaus ir išskirtinio dvaro istorija, atlikdami įvairių formų užduotis komandose. Užsiėmimas vyksta atsinaujinusiose muziejaus ekspozicijose, kurios veikia centriniuose dvaro rūmuose. Užsiėmimo pradžioje kiekvienai komandai bus įteiktas žaidimo planas (žemėlapis), juo vadovaudamiesi dalyviai turės surasti punktus, kuriuose turės atlikti užduotis. Kiekvienas užduočių atlikimo punktas žymės istorinį faktą, susijusį su dvaro raida (susipažins su išlikusių pastatų paskirtimi senovėje, atkreips dėmesį į dvarą supančią aplinką, sužinos, kuo svarbi Hugo Šojaus asmenybė ir kokias asmenines savybes galima išsiugdyti, susipažins su krašto specifika (tarme, tradicijomis, apranga, lokacijos ypatybėmis ir kt.). Užsiėmimo dalyviai žaidimo metu atliks įvairių formų užduotis: matematines, logines ir kt. Kuomet dalyviai atliks visas užduotis ir susipažins su dvaro istorija, jų lauks kūrybinė užduotis - dvaro maketo-magneto gamyba. Šios edukacijos metu dalyvai ne tik įgis naujas, bet ir pritaikys jau turimas dalykines žinias.


Gausiai apdovanotas animacinis dokumentinis filmas apie tremtį "Gyveno Senelis ir bobutė"

Dokumentinis-animacinis pasakojimas apie režisierės senelius, sovietmečiu ištremtus į Sibirą. Skaudus Lietuvos istorijos etapas pasakojamas labai asmeniškai, pasitelkiant pasakos žanrą. Filmas sukurtas naudojant fotografijas iš asmeninio archyvo, animacinius ir kino kronikų intarpus. Istorijos pasakotoja – maža mergaitė, kuri savaip supranta ir įsivaizduoja anų metų įvykius. 2007 m. filmas apdovanotas pagrindiniu prizu tarptautiniame kino festivalyje „Stupeni“ Kijeve (Ukraina), kategorijoje „Žmogaus teisės“ . 2007 m. „Už autentišką santykį su tikrove“ filmas apdovanotas Lietuvos kinematografininkų sąjungos premija ir pripažintas geriausiu dokumentinių filmų kategorijoje. 2008 m. specialusis prizas „Už novatorišką dokumentiką” kino festivalyje „Eurofest” (Montrealis, Kanada). 2008 m. antroji premija Baltijos šalių dokumentinių filmų konkurse Vilniaus dokumentinių filmų festivalyje (Vilnius, Lietuva)


Apie dailės žanrus. Animalistinė istorija

Nei vakar, nei rytoj, nei toli, nei arti, gyveno sau gyvūnas, vardu nežinau koks... Istorijos tęsinį kursime interaktyvioje lentoje dėliodami Prano Domšaičio galerijoje eksponuojamų animalistinio žanro kūrinių fragmentus. Pasitelkę pasaulio pažinimo žinias turėsime kartu nuspręsti, kuriame žemyne gyvena mūsų gyvūnas. Gal jis keliauja per kalnus, gal mėgsta rupšnoti žolę slėniuose, ar turi draugų, o gal priešų? Varžydamiesi viktorinoje, kilnodami briedžio ragus, dėliodami magnetines gyvūnų dėliones tyrinėsime jų išvaizdą, pažinsime gyvenimo būdą ir tapsime animalistinių istorijų kūrėjais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


"Litvakų istorija ir kultūra" 9-12 kl. (nuotolinė)

Pasitelkę menines - edukacines priemones, papasakosime mokiniams apie Lietuvos istoriją, skatinsime pažinti šalia gyvenantį kaimyną, galbūt kitatautį. Supažindinsime su gausiai mūsų šalyje gyvenusios žydų - litvakų tautos, kuri garsina Lietuvą visame pasaulyje, istorija ir kultūra. Amžių amžius lietuviai ir kitų tautų žmonės gyveno kartu. Mūsų veiklos tikslas - ne tik supažindinti jaunąją kartą su vietos, kurioje jie gyvena, istorija, nors žinojimas yra neatsiejama kiekvieno save gerbiančio žmogaus pareiga, bet ir skatinti bendrystę, kaimyniškumą, norą mokytis ir šviestis, kuris padeda asmeniniam ir šalies klestėjimui. Skatinsime atsiskleisti mokinių meninius gebėjimus, drąsinsime reikšti savo mintis, dalintis idėjomis, rasti naujų pomėgių. Kitų kultūrų pažinimas padeda suvokti ir savo etninės kultūros ypatumus. Šalia to bus pristatomi žmonės - Pasaulio tautų teisuoliai - vietiniai lietuviai ir ne tik, kurie žmogiškumą vertino labiau už saugų asmeninį gyvenimą. Jų pavyzdžiu bus mokoma tolerancijos šalia esančiam. Paslauga skirta 9-12 kl.


Kvapų geografija – užburiantis eksperimentas, įdomus ir atpalaiduojantis procesas, kuris sujungia žinias ir kūrybiškumą.
Edukacinės programos metu degustuosime skirtingų natų kvapus, kalbėsime apie jų kilmę, augalų augimvietes ir savybes. Burtai nulems į kurį geografinį žemyną keliausime ir tuomet jau leisime fantazijai įsisiūbuoti. Kuo kvepia Europos miestai ir kaimai? Kaip kvepia atogražų miškai, o Nilo slėnis? Galiausiai grupėse kursime kvapo formulę ir išgausime unikalų aromatą. Kiekvienas dalyvis pagamins ir namo nešis namų kvapą - suvenyrą, pakvėpintą sukurtu aromatu.


Edukacinė programa "Dailieji Jonavos krašto amatai"

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo metu demonstruojama filmuota medžiaga – virtualiai aplankomos 15 Jonavos krašto sertifikuotų amatininkų kūrybinės dirbtuvės. Gyvai demonstruojami Jonavos krašto medžio drožėjų, audėjų, mezgėjų, šiaudinių sodų, verbų pynėjų, margučių margintojų, kalvių darbai. Rengiama viktorina, kuriai klausimus virtualiai pateikia Jonavos krašto amatininkai. Demonstruodami tradicinio meno dirbinius bei senuosius namų apyvokos rykus amatininkai parengia interaktyvias užduotis, skatinančias plėsti etninės kultūros žinias, sužadinti domėjimąsi liaudies menu. Spėjami tautodailės dirbinių bei senųjų namų ūkio rakandų pavadinimai, nusakoma jų paskirtis. Gyvai demonstruojami muziejiniai eksponatai. Šokami tradiciniai šokiai ir rateliai „Auskim sesutės abrūsus“, „Čeverykai“, „Mano maišas pakulinis“ ir kt. Paslauga gali būti teikiama ir nuotoliniu būdu.