Edukacinė programa "Lietuvių duona" (2 - 4 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su kasdieniais ir šventiniais Aukštaitijos regiono valgiais, valgymo kultūra. Užsiėmimo dalyvių dėmesys nuolat žadinamas klausimais: „Kodėl lietuviai augina rugius ir kepa juodą duoną“, „Kodėl prietaringos valstietės neskolindavo raugo?“. „Kodėl kepant duoną buvo draudžiama kalbėti ir varstyti duris?“, „Kokių galių turėjo šv. Agotos duona?“. Demonstruojama garsinio mokomojo filmo „Tradiciniai lietuvių valgiai“ ištrauka. Didžiausias dėmesys skiriamas vienam seniausių ir pagrindinių maisto produktų – duonai. Virtualiai pristatomos grūdinės kultūros: rugiai, kviečiai, avižos, miežiai, aptariamas jų panaudojimas tradicinėje virtuvėje. Akcentuojami tradiciniai darbai – javapjūtė dalgiais, pėdų rišimas, rugių kūlimas spragilais ir kt. Demonstruojama archyvinio dokumentinio filmo „Lietuva. 1930 m. I dalis“ ištrauka. Išryškinamos kūlimo talkų, patalkių vakarėlių tradicijos. Klausant audio įrašų, prisimenamos jautrios tremties istorijos, skatinančios mokinius suvokti duonos vertę. Kuriamos patarlės bei priežodžiai apie duoną.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Bitelė ratuota“ skirtas 1–4 klasių mokiniams. Šio užsiėmimo tikslas – supažindinti su bitininkyste ir žvakių liejimo tradicija Lietuvoje. Arklio muziejuje aukštaitiškoje sodyboje vykdomame užsiėmime edukatorė pristato XIX a. valstiečio buitį ir namų aplinką. Mokiniai sužino apie bičių šeimos narius, jų gaminamus produktus ir panaudojimą, aptaria žmonių ir bičių gyvenimo bendruomenėje panašumus ir skirtumus. Mažiesiems medžiaga pateikiama žaidimo forma, pasitelkiant pasakas, patarles, užduodant mįsles, aptariamos tradicijos. Pagal asmeninę patirtį, turimas žinias, mokiniai supažindinami su senaisiais namų apšvietimo būdais, pastarieji lyginami su dabartiniais. Atkreipiamas dėmesys į tai, kokie apšvietimo būdai yra šioje sodyboje, kur naudotos žvakės. Aptariama jų panaudojimas įvairiose bendruomenės ir šeimos šventėse. Aptariamos žvakių gamybos priemonės, medžiagos ir jų savybės. Pristatomi įrankiai ir priemonės: siūlai, ratas, vaškas, puodukas. Paruošiamas ratas, kaitinamas vaškas, atliekami bandomieji ir pavyzdiniai liejimai, gryčią pripildo sodrus vaško ir medaus aromatas. Išbandžius, kiekvienas lieja savo žvakę. Atliekant praktines užduotis, pradinių klasių mokiniams padedama, skiriamas didesnis individualus dėmesys, patariama kaip laikyti puoduką, kaip pilti vašką. Dirbama kruopščiai, atsakingai ir atidžiai. Kiekvienam suteikiama galimybė lieti vašką po keletą kartų, kol visi išlieja po vieną žvakę. Baigus darbą vyksta užsiėmimo ir įgytų žinių aptarimas, atsakoma į mokinių klausimus. Stengiamasi išsiaiškinti kas dalyviams buvo neaišku. Kalbamės apie žvakių pritaikymą šiais laikais. Įtvirtiname įgytas žinias. Galimas integruotas technologijų-pasaulio pažinimo-istorijos-etninės kultūros edukacinis užsiėmimas.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Ar galite įsivaizduoti, kaip gyveno mūsų protėviai prieš šimtą su trupučiu metų? Jie malė grūdus girnomis, sijojo miltus sietu, vandens kibirus nešė naščiais ir lininius marškinius lygino kočėlu.
Dabar apie senuosius namų apyvokos reikmenis žinome tik iš pasakojimų. Apsilankę muziejuje tuos daiktus atidžiai apžiūrėsite, paliesite, o kai kuriuos bandysite ir panaudoti. Taip pat atliksite užduočių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Barbora Radvilaitė – viena garsiausių Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovių. Vilniaus katedra ir jos požemiai su šia karaliene susiję labiau, negu gali pasirodyti iš pirmo žvilgsnio. Senojoje Karalių koplyčioje įvyko slaptos Barboros Radvilaitės ir karaliaus Žygimanto Augusto vestuvės, po ankstyvos mirties valdovė atgulė kriptoje po koplyčios grindimis, vėliau buvo perlaidota, ir tris šimtus metų žmonės tegalėjo spėlioti, kur ilsisi jos palaikai. Moksleivius kviečiame iš arčiau susipažinti su legenda tapusios Barboros Radvilaitės istorija. Stabtelėsime katedroje, klaidžiosime požemių labirintais, pamatysime slaptą valdovų kriptą bei karalių mauzoliejų. Apie karalienės kasdienybę pasakosime rodydami atkurtus Barboros daiktus, skaitydami jos rašytus laiškus, aplankydami slaptųjų vedybų vietą – Karališkąją kolyčią, ir mauzoliejų, kur dabar ilsisi karalienės palaikai.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Edukaciniu užsiėmimu „Važiuok dviračiu saugiai“ siekiama ugdyti vaikų loginį mąstymą, skatinti emocinę ir kultūrinę raišką, vaizdžiai ir įtaigiai supažindinant juos su dviračių technikos raida bei pagrindinėmis kelių eismo taisyklėmis (KET), skirtomis dviratininkams. Užsiėmimo metu mokiniai bus supažindinti su dviračio ir dviratininko saugos elementų atsiradimo istorija ir jų raida; su KET važiavimo dviračiais laikymosi svarba ir pasekmėmis jų nesilaikant. Edukacijos dalyviams užduodami įvairūs klausimai, susiję su kelių eismu, saugiu važiavimu dviračiu. Praktinio užsiėmimo metu sukuriamos simuliacijos pagal KET, kur mokiniai pasitelkę kūrybiškumą ir loginį mąstymą, tampa įvairių įvykių „dalyviais“. Taip pat edukacijos metu, pasitikrinus įgytas teorines žinias apie kelių eismo taisykles bei sudalyvavus simuliacijoje, edukacijos dalyviai kviečiami pasigaminti vieną iš saugumą kelyje užtikrinančių elementų – atšvaitą.


Edukacinė programa "Rugio šiaudo spindesys"

Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produktų - šiaudinių girliandų, šiaudinių žvaigždžių, šiaudinių eglutės žaisliukų ir šiaudinių sodų rišimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Edukacinės programos metu dalyviai supažindinami su senuoju šiaudinių sodų rišimo amatu, tradicijomis ir svarba mūsų kultūroje. Mokoma gaminti girliandą, saulutę arba šiaudinio sodo elementą - reketuką.


Senoviniai stalo žaidimai: išmok, pasigamink ir žaisk.

Stalo žaidimai - puiki metodinė priemonė įvairiausioms mokinių kompetencijoms ugdyti: nuo bendrųjų(bendravimo, bendradarbiavimo, taisyklių laikymosi, mokėjimo laimėti ir pralaimėti), iki specialiųjų – skaičiavimo, loginio, strateginio mąstymo, skaitymo įgūdžių, kūrybiškumo lavinimo ir kt. Edukacijos metu mokiniai ne tik sužinos ir išmoks žaisti, bet ir patys pasigamins labiausiai patikusius stalo žaidimus, kuriuos galės sėkmingai žaisti ir ateityje. Šia programa siekiame: • Skatinti stalo žaidimų kultūrą mokyklose • Supažindinti mokinius su stalo ir kitais žaidimais, kurie buvo žaidžiami senovėje įvairiausiuose kontinentuose, ypatingą dėmesį skiriant viduramžių Europoje ir, žinoma, Lietuvoje gyvavusiems stalo žaidimams. • Netradiciniu būdu paskatinti vaikus domėtis istorija, kultūra, senovės tradicijomis, skatinti vaikų kūrybiškumą. • Suburti klasės kolektyvą tarpusavio bendravimą ir bendradarbiavimą skatinančiai veiklai.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas (išvažiuojamoji)

Tekstilės dekoravimas, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas" metu supažindinama su audinių dekoravimu, bei suteikiama galimybė patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje piešiama dažais, pagalbinėmis priemonėmis dekoruojama medžiaga ir kuriamas maišelio dizainas puoštas nuotaikingais personažais. Kūrybiniai rezultatai visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima sukurti labai gražų darbelį, kuris bus ir daugkartinio panaudojimo, taip prisidedant prie gamtos saugojimo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Stepo (tap dance) šokio edukacinė-koncertinė programa - Vienu ritmu

Stepo šokis paremtas ritmo pojūčiu, ugdymu bei vieningumo sukūrimu kiekvienam individualiai kuriant bendrą ritmą. Tai perkusinis šokis, kuris Lietuvoje dar nėra labai išplėtotas. Pažintis su šokiu leis praplėsti mokinių kultūrinį akiratį šokio meno srityje, įsigilinti į individualų bei bendrą ritmo kūrimą bei pojūtį, jo svarbą tiek meno sferoje, tiek asmeniniame gyvenime bei visuomenėje. Perkusinio šokio programa Vienu ritmu supažindina mokinius stepo šokiu, atspindinčiu amerikietiškos, airiškos, afrikietiškos kultūrų sintezės pagimdytą šokį, kur išryškėja harmoninga žmogaus kaip individualios asmenybės bei žmogaus - glaudžiai susijusio su kitais žmonėmis sąsaja bei kūrybos galimybės. Tai pasiekiama kiekvienam turint, atrandant, plėtojant savo individualų ritmą ir sujungiant jį į visus vienijantį bendrą ritmą. Pirmieji Lietuvoje stepo šokio profesionalai Funny Beat metalinėmis pakalomis kaustytais batais kuria ritmus, kurie gali skambėti tyloje, muzikoje ar tapti komunikacijos priemone su kitu žmogumi. Siekiama ne tik praplėsti mokinių kultūrinį išprusimą šokio srityje, bet ir lavinti ritmo suvokimą, pajautimą, skatinti suvokti savo individualų ritmą ir perprasti, kad kiekvienas individualus ritmas atranda savo vietą bendrystėje su kitais, taip sukuriant vieningą mūsų visų ritmą. Taigi per šokį išvedamos paralelės į žmogaus psichologinį būvį bei bendrystę vieni su kitais. Tai ir aktyvus dalyvių įsitraukimas į edukacines užduotis, pasakojimus, ir nuotaikinga koncertinė programa.

Tikslas - plėtoti mokinių kultūrinį sąmoningumą, supratimą bei raišką stepo šokio priemonėmis, skatinant kūrybiškumą, bendradarbiavimą, estetinį suvokimą bei fizinį aktyvumą.

Uždaviniai:
- puoselėti mokinių kultūrinį sąmoningumą, skatinti jų meninę amenybinę raišką,
- lavinti gebėjimą komunikuoti ritmo ir judesio forma, puoselėti šokio tradiciją,
- plėtoti mokinių kultūrinius, meninius patyrimus, leidžiant jiems išbandyti save kūrėjų, atlikėjų, stebėtojų ir vartotojų vaidmenyse.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Daiktai iš praeities (Nuotolinė paslauga)

Užsiėmimas norintiems pažinti IXI-XX a. pr. kaimo žmonių buities aplinką, apyvokos daiktus, darbo įrankius, rakandus. Daiktai iš praeities turi savo istoriją, vardus/pavadinimus. Juos išlukštensime per smulkiosios tautosakos atstoves mįsles. Tikrai ir senovinės gražiosios mįslės kalba apie jau primirštus ar net nežinomus daiktus. Šis užsiėmimas papildys mokykloje įgytas lietuvių kalbos, pasaulio pažinimo žinias.


KLIK galia: elgesio internete kultūra (Gyvai)

Viso pasaulio vaikai, prisijungiantys prie interneto, turi šansą naudotis geriausiomis  technologijų teikiamomis galimybėmis: skaitmeninėje erdvėje jie bendrauja, mokosi, kuria, pramogauja. Tam, kad visos šios veiklos juos AUGINTŲ plačiąja žodžio prasme, būtina ugdyti kultūringo bendravimo, sveiko naudojimosi technologijomis, kritinio mąstymo vartojant interneto turinį bei jį kuriant gebėjimus.
Vienas iš esminių įgūdžių šiame kelyje – kritinis mąstymas, be jo – nė iš vietos. Atskleidžiame, kaip gebėjimas virtualioje erdvėje elgtis išmaniai ir atsakingai ne tik apsaugo kiekvieną nuo nepageidaujamų patirčių internete, bet ir sudaro puikias sąlygas naudotis technologijų galimybėmis saviraiškai ir kūrybai. Visa tai aptariame pasitelkdami ir jaunimą įtraukiančius interneto kūrybos paveikslėlių – „memų“ pavyzdžius!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kauno miesto savivaldybės Vinco Kudirkos viešoji biblioteka

„Bežodžių knygų magijos“ dalyviai sužinos daugiau apie pačias bežodes knygas, išgirs istoriją apie ypatingą salą, kurioje yra žinomiausia bežodžių knygų kolekcija ir patys skaitys šias knygas. Moksleiviai ne tik atras bežodžių knygų, turinčių galią sukurti netikėtumo efektą, paslaptis, bet ir pajus kūrybos jėgą bei atskleis savo kūrybiškumą. Išbandę keletą bežodžių knygų skaitymo technikų ir įkvėpti šios patirties, vaikai patys kurs mažo formato bežodes knygeles. Užsiėmimo pabaigoje refleksijos būdu dalyviai aptars savo patirtis ir įspūdžius. Užsiėmimas taip pat yra puiki priemonė mokymosi sunkumų patiriantiems bei kitakalbiams moksleiviams integruotis į bendrą klasės veiklą.


Kosmologinė opera „S’anatomia“ kviečia pasinerti į paslaptingą M. K. Čiurlionio pasaulį, kur muzika ir vaizdai susijungia į išskirtinį meninį ritualą. Žiūrovai kviečiami tyrinėti ir atrasti jiems svarbius simbolius bei prasmes, leidžiančius asmeniškai interpretuoti šį unikalų kūrinį, tokiu būdu pasineriant į jo magiją.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Cianotipija – mėlynųjų saulės atspaudų dirbtuvės“

Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai supažindinami su alternatyviu fotografijų – cianotipijų kūrimo ir technologiniu procesu. Cianotipija, arba kitaip – mėlynieji saulės atspaudai – vienas pirmųjų fotografinio vaizdo gavimo būdų. Jo metu gaunamas įvairaus tamsumo mėlynas atspaudas. Užsiėmimo metu bus mokomasi pagrindinių cianotipijos technikos žingsnių, trumpai supažindiama su jos istorija ir panaudojimo galimybėmis. Šio užsiėmimo metu vaikams susiejami gamtos mokslų - fizikos, chemijos, biologijos - dalykai su menine kūrybine veikla. Kiekvienas dalyvis išsineša savo susikurtą cianotipiją ž mėlyną atviruką. Užsiėmimas rengiamas esant pakankamam kiekiui dienos šviesos. Jei oro sąlygos užsakymo dieną netinkamos, dalyviams siūlomos kitokios alternatyvos - mėlynų grafikos atspaudų dirbtuvės, tačiau supažindinama ir su teorine cianotipijų kūrimo dalimi.


Programa skirta pažinti vietos kurioje yra ūkis istoriją, susipažinti su skirtingus ūkyje laikomais gyvūnais. Lankytojai bus supažindinami su naminiais paukščiais (vištos, antys, žąsys), triušiais, avimis, alpakomis. Sužinos apie pagrindines jų veisles, mitybą, naudą, atsiradimo istoriją ir priežiūrą, pamatys svarbiausius ūkio įrankius, sužinos kaip jais naudotis. Edukacijos dalyviai gyvai pabendraus su gyvūnais, galės su jais nusifotografuoti ir juos pamaitinti. Turintys daugiau laiko galės pavedžioti alpakas, pasidžiaugti įvairių veislių paukščiais ir pasidaryti pikniką po ąžuolais.


Pažink pasaulio instrumentus. Instrumentai, įtraukti į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą (1-4 kl.)

Muzikos instrumentai gali būti kartais kaip žmonės: gali augti, populiarėti arba išnykti. Kad ypatingą kultūrinę muziką ir instrumentus puoselėtume ir saugotume, jie yra įtraukiami į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą. Saulius Petreikis, populiarus Lietuvos multiinstrumentininkas, yra sukaupęs senovinių instrumentų kolekciją, išmano skirtingas muzikavimo tradicijas ir net dainavimo technikų ypatybes. Norima mokiniams pristatyti šią muzikinę kultūrinę programą, kad primintų tiek mokiniams, tiek mokytojams, kokie instrumentai yra nykstančios rūšies, kodėl gali išnykti ir kaip juos galime išsaugoti.


Skambantis kinas, arba kaip gimsta garsai kine?

Kuriant įvairiausius filmus ne mažiau svarbią vietą užima ir garsai. Tai gali būti personažų dialogai, garso efektai (triukšmai) ir, žinoma, muzika. Garsinė plotmė kine padeda lengviau sekti ir suprasti besivystantį veiksmą, sukurti ir išlaikyti tam tikrą emocinę atmosferą - pasakoti istoriją būtent mūsų ausims sustiprinant vizualinį efektą. Tačiau žiūrint filmą garsai nebūtinai bus iš tų šaltinių, kuriuos matome ekrane, ir tikrai ne visi garsai yra užfiksuojami filmavimo metu - tad ne tik muzika ar kiti efektai yra įrašomi ar kuriami atskirai studijoje. Edukacija atskleis įdomias kino industrijos paslaptis, kur didžiausias dėmesys bus skiriamas būtent kino garsams: jų ypatybėms, kūrimui, įrašymui bei pritaikymui įvairiems filmams.

EDUKACIJOS TIKSLAS:
Atskleisti kino garsinės plotmės kūrybinę, techninę, meninę bei kultūrinę svarbą išskiriant kino garso elementus bei jų kūrimo / panaudojimo metodus.
UŽDAVINIAI:
Atskleisti kino garsų plotmę ne tik kaip integralią kino industrijos dalį, bet kaip ir meno formą, savitą kultūrą bei kūrybinę terpę;
Supažindinti su kino garsinės plotmės pagrindiniais elementais, jų svarba ir reikšmėmis;
Atskleisti esminių kino garsų (dialogo, garso efektų ir muzikos) kūrimo ir panaudojimo bei pritaikymo filmui specifiką;
Supažindinti su galimomis profesijomis / funkcijomis, kurios yra itin svarbios kino industrijoje siekiant sukurti kokybišką (ir efektingą) garsinį patyrimą filmo žiūrovui;
Ugdyti analitinį mąstymą filmų peržiūrų metu;
Skatinti tolimesnį susidomėjimą ir savarankišką žinių gilinimą.


Utenos rajone Vaikutėnų kaime neseniai atidaryta Odetos galerija. Taip vadinasi tautodailininkės sertifikuotos tradicinių amatų meistrės Odetos Tumėnaitės – Bražėnienės kūrybos studija, edukacijų erdvė ir margučių kolekcija.
Ką ten pamatysite?..
Meistrė kviečia į savo kūrybines karpinių, lino bei medžio raižinių ir margučių dirbtuves. Galėsite stebėti tradicinių amatų kūrybos proceso demonstravimą. Tautodailininkė visada pasiruošusi pademonstruoti tradicinės užuolaidėlės, karpinio paveikslo, lino ir medžio raižinio kūrimo ar margučio skutinėjimo procesą. Kiekvienas dalyvis gali išbandyti kūrybos įrankius, pats prisiliesti prie įdomaus kūrybos proceso. Įdomus senoviškas primityvus medžio raižinio kūrybos procesas ir visai šiuolaikiškas linoraižinių atspaudimas grafikos preso pagalba. Be kūrybinio proceso, meistrė gali pademonstruoti iš savo gausios kolekcijos daug originalių autorinių  karpinių ir lino bei medžio raižinių tiek žymiausių Lietuvos, tiek ir pasaulio kūrėjų.
Galerijoje yra didelė knygų iš viso pasaulio apie karpinius, grafiką, margučius ir kitus tradicinius menus biblioteka.
Meistrės kūrybos studijoje apžiūrėję karpinius ir grafiką, žinoma, ilgiausiai užtrunkame galerijoje, kurioje eksponuojama tūkstančiai margučių ir kitokių eksponatų, susijusių su margučiais.
O kur dar įdomus pasakojimas apie galerijos eksponatus, margučių autorius, Velykų tradicijų ir papročių pristatymas, tradicinių Velykų žaidimų išbandymas ir pan. Ir dar jūsų  lauks niekada nesibaigiantys siurprizai ir naujovės.
Laikas Odetos galerijoje tikrai neprailgs.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Teatralizuota ekskursija „Užkulisių paslaptys“

„Užkulisių paslaptys“ – tai teatralizuota ekskursija teatre, kurios tikslas – atskleisti paslaptingą teatro pasaulį, supažindinti su teatro struktūra, spektaklio kūrimo procesu ir suteikti galimybę moksleiviams patiems išbandyti kai kuriuos aktoriaus amplua. Edukacinės programos dalyviai turi galimybę klausti juos dominančių klausimų, gilinti žinias apie teatro atsiradimą Panevėžyje ir jo dabartį. Dalyviai sužino apie teatre veikiančias tarnybas, kurios nėra matomos spektaklio metu, aplanko vietas, kurios paprastai nėra prieinamos žiūrovams. Teatralizuota ekskursija lavina vaizduotę ir ugdo teatro meno supratimą. Ekskursijos teatre metu trumpai papasakojama, kas yra teatras, kaip gimsta spektaklis, kokių profesijų žmonės dirba teatre, kokie yra jų darbo ypatumai. Aplankomos teatro scenos, supažindinama su elgesio jose taisyklėmis, užkulisiais, dekoracijų sandėliu, rekvizito kambariu, grimo kambariu, kostiumų sandėliu. Tokios pažinties su teatru metu vaikai sužino, kodėl šis teatras vienintelis Lietuvoje pavadintas asmens vardu, apsilankoma Juozo Miltinio darbo kabinete ir vaikai supažindinami su šia spalvinga asmenybe, kuri Lietuvos teatro raidai darė didelę įtaką. Ekskursiją vainikuoja galimybė pasimatuoti teatro kostiumus ir nusifotografuoti.


KAUKIŲ METAS: PASAULINĖS SENOVĖS TRADICIJOS (Nuotolinė paslauga)

KAUKIŲ METAS: PASAULINĖS SENOVĖS TRADICIJOS - tai nuotaikinga edukacija, kurios metu mokiniai susipažins su tam tikrų šalių kaukių tradicijomis. Kaukės ir kostiumai yra puiki idėjų ir emocijų vizualinė išraiška. Tai būdas įnešti žaismingumo ir įvairovės į savo gyvenimą. Mokiniai sužinos, kokią reikšmę turi kaukės ir persirenginėjimai įvairiuose kultūrose, išgirs kokia jų atsiradimo istorija. Besiklausant linksmų pasakojimų patys bandys perteikti labiausiai patikusią kaukę ant popieriaus lapo, o edukacijos pabaigoje žais interaktyvų ,,kahoot” žaidimą kaukių tema.


Autentiškoje Žemaitijos kaimo ekspozicijos aplinkoje arba muziejaus edukacinėse erdvėse moksleiviai su edukatoriumi diskutuoja apie praeities žmonių darbų ir gyvenimo ritmą, lygina jį su šių dienų gyvenimo įpročiais. Apžiūrimos ir aptariamos senovinės apšvietimo priemonės: liktarnos, balanos, žibintai, spingsulės,  sulyginama su šiandieninėmis apšvietimo priemonėmis. Žvakių liejimui naudojamas tikras bičių vaškas, todėl dalyviai pastebi skirtumus: kvapas, spalva - tarp šiuolaikinių žvakių ir tikro vaško žvakių. Mokiniai iš siūlų ruošia žvakių knatus, lieja tikro bičių vaško žvakes, kurias pasiima sau. Lygina žvakės, balanos, spingsulės šviesos intensyvumą, bando skaityti ir atlikti smulkius darbus tokioje šviesoje. Užsiėmimo tikslas - supažindinti dalyvius su senovinėmis apšvietimo priemonėmis, saugumu ir galimais pavojais jomis naudojantis taip pat - galimybe pasigaminti kai kurias iš jų patiems. Uždaviniai: skatinti mokinių pažinimą ir kultūrinį smalsumą, mokyti saugaus elgesio su atvira ugnimi, pažinti ir branginti savo krašto kultūrinį paveldą ir papročius.


Įdomioji tekstilė. Audinio dizaino kūrimas

Užsiėmimo metu kiekvienas kurs savo išskirtinį dizainą ant drobės. Pamokos pradžioje iš arčiau susipažinsime su tekstilės dekoravimo galimybėmis, technikomis, naudojamomis priemonėmis ir įrankiais. Sukursime savo unikalų dizainą, kurį kiekvienas perkels ant pasirinktos drobės-tekstilės gaminio. Edukacinės programos metu dekoruosime pasirinktinai (grupei): tekstilės paveikslą, kurį užsiėmimo pabaigoje įrėminsime; medvilninį maišelį; penalinę, kepurę ar kt. Prieš užsakant edukacinę programą susitariama, koks gaminys bus dekoruojamas. Visomis priemonėmis pasirūpiname. Į švietimo įstaigas važiuojame susidarius mažiausiai 50 asmenų skaičiui. Atsižvelgiant į mokinių amžių bei įgūdžius, turimas žinias ir galimybes priimti ir suvokti informaciją, programa yra pritaikoma skirtingų gebėjimų vaikams (mokiniams), parenkami temų bei dekoruojamų objektų sudėtingumo lygiai.


Ozobot – tai mažas, beveik rutulio formos robotas, kuris tik nori su jumis pažaisti. Ar norėtumėte su juo paklaidžioti po Panevėžio miestą? Tuomet ši edukacija skirta jums. Užsiėmimo metu vaikai su Ozobot robotuku keliaus po Panevėžio miesto žemėlapį, aplankant įžymias, lankytinas Aukštaitijos sostinės vietas. Susipažins su jų istorija, aptars kuo viena , ar kita vieta reikšminga Panevėžio miestui. Tai padaryti pavyks tik išmokus koduoti Ozobotą, kuris geba sekti linijas, atpažinti spalvas, parinkus tinkamą spalvų kodą galima valdyti roboto kryptis ir veiksmus. Išmokus valdyti robotą vaikai miesto žemėlapyje turės pasirinkti lankytinus objektus, susidaryti maršrutą. Teisingai užkoduotas robotas seks sudarytu keliu aplankant žymius miesto objektus. Dirbant porose vaikai ugdysis bendravimo ir bendradarbiavimo, programavimo įgūdžius, turtins žinias apie lankytiną miestą.


Kartais naujų formų paieškos įprastoms pamokoms gali atrodyti kaip nemenkas iššūkis. Ką daryti, kad jos būtų įdomios, naudingos ir nenuobodžios? Mes Jums siūlome PAMOKĄ SU MUZIEJININKU, kuris rašytojo gyvenimą ir kūrybą žino iki smulkiausių detalių. Išgirsti įdomių ir negirdėtų faktų, pamatyti muziejų eksponatų, susipažinti su JONU MAČIULIU-MAIRONIU, JUOZU GRUŠU, BALIU SRUOGA, JUOZU TUMU-VAIŽGANTU arba SALOMĖJA NĖRIMI artimiau galite mūsų pamokose, vykstančiose ne klasėse, o muziejų erdvėse. Apie Jūsų pasirinktą rašytoją muziejininkai paruošę 45 minučių pasakojimą, kurį pagyvina vaizdinė medžiaga ir išskirtinė galimybė pamatyti muziejaus eksponatus, o tada – pokalbis su smalsaujančiais moksleiviais ir apsilankymas gyvenamuosiuose rašytojo kambariuose. Bus tikrai smagu – nepraleiskite unikalios progos!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Nuo kaligrafijos iki „graffiti” (Išvažiuojamoji)

Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su kaligrafijos istorija Europoje. Sužinos kaip rašančiųjų tautybė įtakojo skirtingų rašto stilių (pvz. karolingų, gotiškasis, humanistiškasis, kaligrafiškasis ir kt.) formavimąsi. Analizuodami istorinius įvykius moksleiviai suvoks dailyraščio transformacijas į meno kūrinius. Praktinės kaligrafijos užduotys suteiks moksleiviams naujų kultūrinių patirčių. Jie įgis meno istorijos žinių, susipažins su žymiausiais meno kūriniais, kuriuose raštas tampa meninės išraiškos priemone. Moksleiviai taip pat atras ir išbandys „graffiti” – šiandieną dažniausiai sutinkamą kaligrafijos formą. Istorinių sąsajų tarp dailyraščio, kaligrafijos ir „graffiti” analizė skatins kūrybiškumą ir asmenybės saviraišką.


Lino kančia (arba nuo sėklelės iki drobelės)

Lankytojus pasitinka muziejininkė ir pradeda pažintį su ekspozicijoje esančiais daiktais ir padargais, kurie naudojami linų auginimui bei apdirbimui. Po to, edukacijos dalyviai žiūri filmą, kaip linai nuraunami, rišami į pėdus, nukaršiami. Žinių įtvirtinimui vaikai suskirstomi į komandas, kurios tarpusavyje rungtyniauja viktorinose, praktinėse užduotyse.


Edukacinė paskaita „Lietuvos etnografiniai regionai“ (nuotolinė paskaita)

Etnografinis regionas – istoriškai susiformavusi teritorijos dalis, kurioje išlaikyta savita tarmė, tradicijos ir papročiai, integruotas baltų genčių palikimas. Šis palikimas iki mūsų laikų išliko kaip materialusis ir nematerialusis paveldas, pasireiškiantis ir labiausiai atpažįstamas pagal tokius savitumo raiškos požymius: tarmę, tautosaką, muzikinį folklorą, tautinį drabužį, architektūrą, papročius, tautodailę ir tradicinius dirbinius, kulinarinį paveldą.
Lietuvoje šiuo metu paprastai išskiriami penki etnografiniai regionai, pasižymintys istoriškai susiformavusiais kultūriniais ypatumais: Aukštaitija, Dzūkija, Mažoji Lietuva, Suvalkija ir Žemaitija.
Nuotolinės paskaitos metu Zoom platformos pagalba aptarsime kiekvieną regioną pagal jo tapatumo požymius: tarmę, muzikinį folklorą, tautinį drabužį, architektūrą, papročius, tautodailę ir tradicinius dirbinius, kulinarinį paveldą. Gilesniam įspūdžiui susidaryti regionų ribų ieškosime Lietuvos žemėlapyje, klausysime skirtingų tarmių ir dainų, o paskaitos pabaigoje žinias užtvirtinsime žaisdami Kahoot viktoriną.


Klounados ir fizinio teatro spektaklis ,,Pasišiukšlinę"

Kaip ir kodėl šiukšliname? Kas šioje temoje mus verčia jaustis nejaukiai? Kas sukelią baimę, siaubą ir kaltę? O kas skatina imtis veiksmų?

Skirtingus teatro žanrus – klounadą, fizinį, dramos teatrą – jungiantis spektaklis „Pasišiukšlinę“ universalia teatro kalba atveria globalios klimato krizės temą. 12 – 17 metų jaunimui kurtame spektaklyje skamba lietuvių klimatosaugininkės Dr. Gintarės Klimienės pranešimas. Į klimato kaitą žvelgiama kaip į socialinę dramą, kurią žmonija pajėgi išspręsti. Žiūrovai dalyvauja sprendimo procese.

Klimato krizė patiriama ir iš asmeninės, „pasišiukšlinusių“, ne itin atsakingų vartotojų, daug metų bandančių neigti, slėpti, ignoruoti perspektyvos. Saviironija atskleidžia komiškus, absurdiškus mūsų elgesio modelius susidūrus su atsakomybės ir įsitraukimo reikalaujančia problema.

Spektaklio kostiumai ir scenografija sukurti iš antrinių perdirbtų medžiagų. Į naujas formas sulydytas plastikas tampa išskirtiniu meniniu objektu. Iš ledo pagamintos ledynų figūros tirpsta ir nyksta viso vyksmo metu.

Spektaklio autorės, aktorės – Kristina Mauruševičiūtė, Vilma Raubaitė, Indrė Lencevičiūtė                                                                   Režisierius konsultantas – Franck Dinet                                                                                Scenografė – Medilė Šiaulytytė
Kompozitorius – Jokūbas Tulaba                                                                                Šviesų dailininkas – Ignas Lungevičius
Mokslinio pranešimo autorė –  Gintarė Klimienė

Spektaklio sukūrimą finansavo Lietuvos kultūros taryba, Vilniaus miesto savivaldybė.
Spektaklio partneriai – Vilniaus mokytojų namai, „Associazione Culturale La Terra Galleggiante“
(Italija), „Teatre Le Samovar“ (Prancūzija).


Marijampolės geležinkelio stotis yra viena gražiausių Lietuvoje. Įspūdingos architektūros pastatas pasitinka visus atvykstančius į miestą. Kokia šio pastato istorija, kas jį suprojektavo ir įrengė išskirtinio dizaino interjerą? Koks šio pastato architektūrinis stilius ir kokios detalės suteikia šiam pastatui puošnumo sužinosite atvykę. Čia nuo senųjų prieškario laikų išlikusi bilietų kasa, keleivių laukimo salė su didžiuliais suolais.. Su mokiniais išsiaiškinsime ką reiškia ne kasdien girdimi žodžiai - peronas, platforma, lokomotyvas,, semaforas... Atvykstančius į geležinkelio stotį pasitinkas istorinis stoties varpas. Sužinosime, kam jis buvio reikalingas
Traukiniais keliauja žmonės, norėdami aplankytis kitus miestus, šalis, žmones... Tačiau buvo ir kitoks laikotarpis, kai geležinkelio vagonais žmonės buvo tremiami į tolimus ir atšiaurius kraštus... Tuos laikus mena senas, medinis  vagonas ir paminklas tremtiniams.
Šiais laikais geležinkelio stotis priima ne tik norinčius keliauti -  įspūdingose stoties salėse vyksta koncertai, tarptautinio meno ir architektūros simpoziumo Malonny atidarymo renginiai, parodos.
Po apžvalginės ekskursijos po geležinkelio stotį, keleivių laukimo salėje mokinių lauks interaktyvi užduotis - kurią mokiniai atliks grupelėmis, bei klausimų ir mįslių  viktorina. Geriausiai atsakiusiųjų ir aktyviausiai dalyvavusių lauks prizai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Viešoji įstaiga "Tytuvėnų piligrimų centras"

Edukaciją mokiniai pradės trumpa pažintine ekskursija po Tytuvėnų vienuolyną. Edukacinės programos metu pasakosime apie vienuolynų vaistažolių sodelių augalus, bandysime iš kvapo atpažinti žoles gyduoles, minsime mįsles, bandysime išgirsti žolynų muzikos garsus. Visi edukacinės programos dalyviai pasidarys po kvapų maišelį iš žolelių, kurios Jums labiausiai patiks. Pavaišinsime pagal Tytuvėnų vienuolyno virėjo receptą užplikyta arbata, ragausime sūrį iškeptą žolinių pabarstų pataluose.


Origami lėlių spektaklis "Arklio Dominyko meilė" (Nuotolinė paslauga)

Meilė ir draugystė svarbi tema vaikų pasaulyje. Ji padeda augti, pažinti pasaulį, atskleisti save, įsitraukti į įdomias veiklas .Tačiau ne visiems vaikams pavyksta greitai susirasti draugą, jie bendraudami tarpusavyje patiria sunkumų, nes nemoka įvardinti, išreikšti jausmus. Popierinių (origami) lėlių vaidinimas pagal Vytauto V. Landsbergio pasaką “ Arklio Dominyko meilė” šiuolaikiškai, subtiliai ir kūrybingai pateikia jaunajam žiūrovui meilės temą . Žiūrėdami vaidinimą dalyviai nejučia sutapatina save su veikėjais ir stebėdami jų išgyvenimus labiau pažįsta ir supranta save bei aplinką. Pasakos siužetas stebinantis, paradoksalus. Laukinis arklys Dominykas pamilsta gražią ir truputį aikštingą rugiagėlę. Artėjant žiemai, arklys nuskina rugiagėlę ir paslepia, nes šalna kėsinasi ją sušaldyti, o pats iškeliauja į Afriką. Jo kelionė įdomi ir sudėtinga. Dominykas susitinka baltąją mešką, krokodilą, kupranugarių ir kitokių veikėjų. Pagaliau Dominykas patenka į rugiagėlių pievą, iš kurios kilusi jo mylimoji. Artėjant pavasariui Dominykas grįžta į Lietuvą, nes vėl turi išdygti jo rugiagėlė. Sceninio veiksmo metu du aktoriai ( Kamilė Kondrotaitė ir Liudas Vyšniauskas) pasakodami šią istoriją naudoja įvairių dydžių, formų popierinius lankstinius. Scenografijoje matome įvairius pasaulio žemėlapių vaizdavimo būdus , kurie kelionės metu kinta, keičiasi. Visa tai apjungia subtilūs akvarelės piešiniai ( dailininkė Liuda Liaudanskaitė) ir fortepijono garsai (kompozitorė Aušra Vaštakaitė). Stebėdami lėlių ir objektų judėjimą žiūrovai nejučia įsitraukia į žaidimą, lavina savo fantaziją, kūrybingumą. Spektaklyje yra interaktyvių momementų, kurie įtraukia žiūrovą ir skatina kūrybingai mąstyti kartu ieškant sprendimų. Šis meilės ir kelionių vaidinimas moko meilės ir kūrybos. Spektaklis nominuotas klaipėdietiškam teatralų apdovanojimui "Padėkos kaukė" už geriausią metų spektaklį.


„Archeologinis kostiumas ir virvučių vijimas akmenukais“

Daugiausia duomenų apie žmonių aprangą ir papuošalus archeologai gauna tyrinėdami palaidojimo vietas, mat pagal senovės baltų tikėjimą buvo priimta žmogų laidoti su visais jo asmeniniais daiktais. Išlikusias aprangos detales restauruojame, darome kopijas. Edukatorius, vilkėdamas archeologinį kostiumą, demonstruoja aprangos detales, papuošalus, aiškina jų paskirtį. Mokiniai supažindinami su medžiagomis, iš kurių priešistorėje gamintas drabužis: kailis, oda, vilnonis ir lininis audinys. Pristatoma, kokie būna vyriški ir moteriški drabužiai, kokia avalynė. Tada pereinama prie senovinių papuošalų: įvairūs karoliai, talismanai, žalvarinės segės, smeigtukai, apyrankės ir kiti puošybos elementai. Per papuošalų formas ir ornamentiką galima spręsti apie tuometinį pasaulio suvokimą, apie papročius ir senuosius tikėjimus. Kaip neatsiejama archeologinio kostiumo dalis demonstruojami moters darbo įrankiai, taip pat mūsų protėvių ginklai. Edukatorius parodo, kaip senovėje užkurdavo ugnį naudojant skiltuvą ir titnagą. Mokiniai turės progą patys pasidaryti spalvotą papuošalą – iš vilnonių siūlų pintą apyrankę. Vaikai dirbdami komandoje po du senoviniu virvių pynimo būdu nusipins ilgą virvę, kurią padalinę užrišime jiems ant riešo. Taip vaikai įprasmins apsilankymą edukacijoje ir turės savos gamybos papuošalą-suvenyrą.


Kaip ir kodėl atsirado opera, kas sieja veiksmo trilerį ir operos žanrą, ar gali opera baigtis laimingai ir kodėl operos istorijai svarbios primadonos? Atsakymų į šiuos ir daugelį kitų klausimų galima tikėtis interaktyviame edukaciniame užsiėmime OPEROS ŽAVESYS. Kompozitorė Audronė Žigaitytė, operos žanru susižavėjo dar vaikystėje – nuo 10 metų lankėsi operos teatre ir žiūrėjo „suaugusių“ spektaklius. Vaikystės susižavėjimas žanru tapo viso gyvenimo aistra ir pagrindine profesijos dalimi: sukurtos (ir pastatytos) 4 operos („Mažvydas“, „Žilvinas ir Eglė“, „Praregėjimas“, „Frank‘Einstainas – XXI amžius“), sukurtas naujas medijų operos žanras, išleista straipsnių rinktinė „Ieškokite operos“, vesti susitikimai, koncertai, radijo ir televizijos laidos operos temomis, išleistos kompaktinės plokštelės (operų fragmentai ir operos), inicijuotas filmo-operos „Rigoletas“ pastatymas (lietuvių kalba) ir pan. Moksleiviams vienam užsiėmimui siūlau rinktis temą iš keturių operų, kurių kiekvieną tikiuosi pristatyti taip, kad operos žanras taptų kur kas aiškesnis ir rastųsi noras gilintis ir į kitas operas: 1. G. Verdi opera „Rigoletas“ (J. P. Ponelli pastatymas italų kalba ir R. Banionio pastatymas lietuvių kalba) 2. G. Verdi opera „Traviata“ (F. Zeffirelli ir Willi Decker pastatymai italų kalba ir LNOBT pastatymų fragmentai lietuvių kalba) 3. A. Žigaitytės Muzikinė drama „Mažvydas“, pagal Justino Marcinkevičiaus dramą „Mažvydas“ 4. A. Žigaitytės Muzikinė drama „Žilvinas ir Eglė“, pagal Vinco Mykolaičio-Putino poemą „Žilvinas ir Eglė“ Susitikimo/pamokos teminis planas Programos aprašai viešinami svetainėse www.muzikusajunga.lt (tekstai, nuotraukos, garso ir vaizdo įrašai) ir http://parduotuve.muzikusajunga.lt/koncertai (edukacinio susitikimo OPEROS ŽAVESYS pristatymas)


Monospektaklis 9-12 kl. mokiniams „Dulkėti veidrodžiai“

,,Dulkėti veidrodžiai” yra jauno dramaturgo autobiografiniais faktais paremtas monospektaklis, pasakojantis jaunystės patirtis augant provincijoje, savo gyvenime pasiklydusių tėvų šeimoje, išgerinėjančių draugų apsuptyje, kuomet nebuvo nei kuo užsiimti, nei pas ką pasiguosti. Pagrindinė spektaklio tema – nemeilė šeimoje, mokykloje, tarp draugų bei tos nemeilės poveikis jauniems žmonėms, pasireiškęs svaigalų vartojimu, nusikalstamomis veiklomis, ko pasekoje ne vienas baigė savo dienas įkalinimo įstaigose ar net pasitraukiant iš gyvenimo.
Spektaklio peržiūra yra papildyta pospektakline diskusija ir kūrybine užduotimi, kurių metu aptariamaos dokumentinio teatro, storytelingo, monospektaklio kūrybos būdai ir kitos inovatyvios šiuolaikinio teatro raiškos galimybės. Kūrybinės užduoties metu mokiniai spektaklio raiškos rėmuose, apraria, analizuoja ir generuoja asmenines idėjas, galimam naujam spektakliui. Tokių veiklų metu gilinamos tiek kultūrinio, tiek meninio, tiek edukacinio poveikio sritys.
Spektaklio dramaturgas ir aktorius – Raimondas Klezys
Spektaklio režisierė, diskusijos ir kūrybinių užduočių mnentorė – Ieva Jackevičiūtė


Ar norite atrakinti spynas ir kodus, išsiaiškinti šokolado paslaptis ir patekti į Vonkos šokolado fabriką, kur kuriami neįtikėtini skanėstai?!

Paslėpta ir užkoduota informacija, žadins dalyvių smalsumą atrasti ir susipažinti su Čarliu, jo socialine padėtimi ir Vonkos šokolado fabriku, su šokolado atsiradimo istorija, kilme, keisčiausiais sukurtais skoniais pasaulyje, istorinėmis Lietuvos ir pasaulio asmenybėmis, mėgusiomis šį gardėsį.
Atlikdami užduotis sužinos apie didžiausius pasaulio smaližius, iškoduos suvalgomo šokolado kiekius.
Jeigu pavyks atlikti visas paslėptas, užkoduotas užduotis ir rasti 5 auksinius bilietėlius, pateksite į stebuklingą fabriką, kuriame patys virsite fabriko mašinomis, o vėliau kaip tikri kūrėjai bandysite sukurti pačius netikėčiausius šokolado skonius ir naujų gaminių pavadinimus.

Ar pavyks nulaužti „Slaptą kodą: ŠOKOLADAS“ jūsų klasei?

(Iš anksto suderinus ir gavus sutikimą, edukacijos pabaigoje gali būti degustuojamas šokoladas.)


Bangų papasakota gamtos istorija (Nuotolinė paslauga)

Baltijos jūra – jauniausia pasaulyje, skaičiuojanti vos keliolikos tūkstančių metų istoriją, tačiau net per šį gamtiškai trumpą laiką įvyko gausybė pasikeitimų. Šioje paskaitoje aptarsime ypatingas gamtos jėgas, sukūrusias neapsakomą jūros grožį. Gamtos jėgas stebėjo ir mūsų protėviai, savo stebėjimus iš kartos į kartą perduodavę jaunesnėms kartoms. Šie pasakojimai per tūkstančius metų pasiekė ir mus - pasakų, padavimų, legendų pavidalu. Viena iš žinomiausių lietuvių liaudies pasakų "Eglė žalčių karalienė" yra taip pat susijusi su Baltijos jūros raida. Kartu su pasakos herojais leisimės į kelionę laiku - atgal ir suprasime kaip mokslas ir mitologija yra susiję. Siekiame, kad auganti karta nenutoltų nuo gamtos, suprastų ir išmoktų vertinti ją bei joje vykstančius reiškinius, domėtųsi savo aplinka, gimtosios šalies istorija, ją suprastų ir vertintų. Po šios paskaitos išmoksime kitaip žiūrėti į melsvąjį tolį.


Kretingos pranciškonų vienuolyną ir šalia jo esančią Mergelei Marijai dedikuotą bažnyčią XVII amžiaus pradžioje įsakė pastatyti LDK karvedys Jonas Karolis Chodkevičius. Tai – jo pergalės Salaspilio mūšyje paminklas. Paminklas, kuris pakeitė visos Kretingos gyvenimą. Vienuolyne ir bažnyčioje saugomi neįkainojami istoriniai lobiai – knygos, paveikslai, religiniai objektai. Edukacinės ekskursijos metu moksleiviai išvys istoriją vizualiai – 400 metų senumo bažnyčios duris, kurios pasakoja visą Kretingos miesto ir pačios bažnyčios istoriją; senuosius Chodkevičių giminės sarkofagus, kriptą, kuri susijusi su Šiaurės karo epizodais. Tai leis vizualiai susipažinti su bažnyčios ir vienuolyno istorija. Vienuolyno ir bažnyčios vizualinis vaizdas, galimybė liesti ir klausytis istorijos, leis dalyviams istorijos pamoką patirti kitaip, skatins diskutuoti apie pokyčius tarp praeities ir dabarties, skatins smalsumą ir pilietiškumą, padės suvokti, kaip buvo kuriami miestai, vienuolynai, bažnyčios.


„Vaiko protas slypi jo pirštų galiukuose“ – mokslo nustatyta, kad smulkiosios motorikos lavinimas gerina ne tik pirštų, plaštakos, riešo, rankų ir akių koordinaciją, ugdo dėmesį, atmintį, skatina susikaupimą, kantrybę, bet ir stimuliuoja kalbos raidą. Užsiėmimo dalyviai sužinos dailyraščio atsiradimo istoriją Rytų šalyse, bus supažindinti su seniausiomis rašymo priemonėmis naudotomis Lietuvos mokyklose, Tarpukariu Lietuvoje leistais dailyraščio lavinimo leidiniais, rašymo taisyklėmis, rašto svarba kasdieniniame gyvenime. Stebėdami edukatoriaus veiksmus ekrane, demonstruojamus dailyraščio pavyzdžius bei atlikdami užduotis moksleiviai lavins smulkiąją motoriką, mokysis atidumo stebėdami ir atkartodami rašybos ženklus, bus skatinami mąstyti taisyklingai rašyti, laikytis vienodo raidžių dydžio ir krypties, dailiai jungti raides ir įskaitomai rašyti žodžius. Veiklos metu pristatomi lietuviški rašmenys, jų naudojimo tradicijos stiprins vaikų tautinį identitetą, estetinį skonį.


Kaip atrodė Lietuva prieš daugiau nei 100 metų, skelbiant Vasario 16-osios aktą? Kokių profesijų žmonės tuo metu gyveno? Edukacijos metu keliausime po Signatarų namų ekspoziciją ir bandysime įsijausti į XX a. pr. virėjos, kalvio, raštininko, auklėtojos, kepėjos ir agronomo profesijas bei pagalvoti, kaip šie žmonės suprato laisvę ir kokiais būdais galėjo prisidėti prie naujos valstybės kūrimo. Aptarsime, koks mūsų vaidmuo šiuolaikinėje demokratinėje visuomenėje. Taip pat iš arčiau susipažinsime su vienu iš signatarų - Jonu Basanavičiumi, bei aplankysime Nepriklausomybės akto pasirašymo kambarį. Jūsų laukia linksmi žaidimai ir interaktyvios užduotys, kurios sukurs smagią ir įsimintiną apsilankymo muziejuje patirtį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Valstybinio Kernavės kultūrinio rezervato direkcija

Pasakojimo, bandymų ir žaidimų pagalba keliausime į tolimą praeitį. Sužinosime kaip žmonės gyveno gamtos prieglobstyje bei su kokiais gamtos iššūkiais tekdavo susidurti, ką jie rankiojo, kaip medžiojo, kokia buvo jų išvaizda ir kaip ji keitėsi per amžių amžius. „Pagyvensime“ priešistorės palapinėje, sužinosime, iš ko buvo gaminami įrankiai, apranga bei statomi būstai.


Pažintis su Panemunės pilimi ieškant lobio (6-10 kl.)

Kultūrinė edukacija "Pažintis su Panemunės pilimi ieškant lobio" kviečia pasinerti į paslaptingą pilies lobio ieškojimą ne tik pilyje, bet ir pilies parke. Veiklos metu mokiniams pristatoma Panemunės pilies istorija bei šiandiena. Mokiniai supažindinami su pilies lankomomis erdvėmis: Žemaitijos kunigaikštystės valdytojo apartamentais, atkurta istorine 18 a. virtuve bei jos ekspozicijomis (senovine virene, duonos kepykla su duonkepėmis krosnimis, maisto sandėliu, buvusiu tarnų valgomuoju), taip pat pristatomas buvęs kalėjimas-karceris. Pilies parke atkreipiamas dėmesys į išlikusius seniausius medžius, kaskadinių tvenkinių sistemą, vienuolių saleziečių statytą koplytėlę. Vėliau aptariamas lobio paieškos būdas. Dalyviai suskirstomi į dvi komandas. Komandos lobio skrynios ieško pagal pateiktas nuorodas. Gavusios po pirmą nuorodą, į pilies lobio paiešką komandos leidžiasi skirtingais maršrutais. Nuorodose mokiniai randa ne tik užuominas, kur eiti toliau, bet ir klausimus bei užduotis, kurių teisingi atsakymai ir sprendimai galiausiai leidžia atrakinti lobių skrynią. Edukacinio užsiėmimo metu bus naudojamasi pasakojimo-ekskursijos, orientacinio žaidimo metodais, informaciniame terminale esančiomis fotografijomis, brėžiniais, virtualia medžiaga apie pilį, archeologiniais radiniais, ekspozicijos medžiaga, nuorodomis, kuriose pateiktos užduotys, ugdančios loginį mąstymą. Edukacinės veiklos dalyviai ne tik ras „pilies lobį", bet ir susipažins su Panemunės pilies bei šio krašto istorija, mokysis bendros, draugiškos veiklos komandoje be smurto ir patyčių, turės galimybę saviraiškai ir patirs atradimo džiaugsmą.


Užsiėmimo metu dalyviai prisimena žinomas iškasenas. Praplečia savo akiratį naujomis. Grupelės gauna indelius su durpės, žvyro, žemės ( kelių rūšių), smėlio (kelių rūšių), kreidos, molio(raudono, balto, geltono, šamoto), gipso, anglies, lygina jų savybes (judindami klauso kaip barška, vizualiai, liesdami, ), apžiūri pateiktus ir aplinkoje esančius ar turimus daiktus, pasako, iš ko jie pagaminti. Spėja, kokios medžiagos ir kaip buvo naudojamos mūsų protėvių, kokios ir kaip naudojamos dabartyje. Užsiėmimo metu menamos mįslės apie žemę. Atlikę tiriamąją veiklą, susipažįsta su smėlio pilstymo būdais, komponavimo principais. Į stiklinį indą supilsto spalvotą smėlį bei kuria kompoziciją, ją pasilieka sau.


,,Teatro istorijų" spektaklis „Miesto eilės“ – novatoriškas kūrinys, garsinių pasivaikščiojimų žanrą pritaikęs teatrui vaikams ir jaunuoliams (9-16 m.). Interaktyvus spektaklis vyksta vaikščiojant Vilniaus miesto gatvėmis, „slaptais“ kiemais ir aikštėmis, klausantis geriausių lietuvių poetų eilėraščių vaikams, patiriant dviejų draugų draugystės istoriją bei naujai patiriant Vilnių. Du spektaklio herojai – Steponas (D. Ciunis) ir Liudas (M. Gotbergas) – kviečia pasivaikščioti ir pajusti Vilnių atvira širdimi, taip, kaip miestą mato menininkai, poetai. Liudas sutartoje vietoje laukia dalyvių, išdalina jiems ausines ir paaiškina, kad viską plačiau sužinos iš Stepono, kuris susilaužė koją, prisivirė kažikokios „nerėgėtos košės “, todėl kelionę ves iš nuotolio.                                                                     Žiūrovai turi galimybę patirti Stepono Vilnių. Kinematografinę poetinę spektaklio kelionę sudaro 8 stotelės, jose dalyviai išgirsta, patiria 8 eilėraščius, pamato 8 neįprastus objektus – senovinius kino prietaisus (taumatropą, zoetropą, mutaskopą ir kt.) – kurių kiekvienas sukuria mažą stebuklą, o akyliausieji, laimingiausieji pamato dar daugiau. Spektaklio instaliacija – senovinis XIX a. kino teatras – renginio metu atgyja viešose ir privačiose miesto erdvėse, eilėraščiams artimoje aplinkoje (V. Palčinskaitės „Agava“ – langinėje, A. Šimkaus „Bobulytė išvilioja sūrį“ – sūpynėse, A. A. Jonyno „Karvė“ slaptame sode...). Ji tarpininkauja atskleidžiant eilėraščio atmosferą ir poeziją, slypinčią miesto fragmentuose. Eilėraščiai ne iliustruoja Vilnių, o tam tikra prasme jį papildo, parodydami ne tik koks Vilnius yra, bet ir koks jis gali būti kiekvienam mūsų, jei tik atsivertume galimybėms išgirsti ir pamatyti daugiau nei įprastai.                                                                       Režisierė - K. Mauruševičiūtė; Dramaturgė - Diana Gan Kompozitorius - J. Tulaba; Scenografė - D. Kiaupaitė;  Objektų konstruktorius -  A. Bartninkas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Menas – universali kalba, galinti skirtingus žmones sutelkti bendram tikslui.
Edukacijos tikslas - į magiško teatro procesą įtraukti niekada scenoje nestovėjusius žmones.
Šiaulių rajono savivaldybės Kultūros centro mažojoje teatro scenoje dalyvius pasitiks magijos artistė lydima scenos partnerių - gyvūnėlių (šuo, papūga ir kt.).
Edukacijos metu edukatorė supažindins su Magijos teatru ir jo artistais. Mokinius mokys, kaip elgtis scenoje, valdyti balsą ir kūną, išmokins nesudėtingų magiškų triukų, papasakos apie pasirodymo kūrimo eigą.
Dalyvių grupė bus padalinta į dvi dalis: artistai ir žiūrovai. Edukatorės pagalba bus kuriamas "Magijos teatro" pasirodymas, kuriuo metu dalyviai kurdami bendrą pasirodymą, atras būdų, kaip išreikšti save, suteiks jėgų perlipti per save ir įveikti baimes. Drauge dalyvaudami kūrybos procese visi taps labai artimi.
Edukacija baigiama refleksija, kuri padės mokiniams susieti ankstesnes žinias su naujomis, taip pat bus kalbama su mokiniais ką jie jautė, ką jie naujo atrado, ko išmoko. Tokiu būdu mokiniai bus skatinami daugiau mąstyti ir domėtis, pergalvoti ką tik įgytas žinias ir potyrius.


Edukacinė programa Grūdo kelias, kuri vyksta autentiškoje XXa. Pradžios pilno ansamblio sodyboje, kurią sudaro: dviejų galų gyvenamasis namas, klojimas su arkliniais padargais, veikiančia kalve, klėtis apstatyta senovinių daiktų ir rakandų kolekcijomis. Taip pat stovi vienintelis Lietuvoje veikiantis 1924 metų vėjo malūnas, miltus malantis akmeninėmis girnomis. Iš jau sumaltų miltų pagal tradicijas užraugiama duonos tešla, iš kurios atvykę moksleiviai gavę po saują tešlos kiekvienas su gido pagalba susiformuoja po kepaliuką duonos ir pasišauna jį į senovinę krosnį. Kol duona kepama, gidas supažindina su protėvių kasdieniniais darbais, sodybos pastatais bei rakandų kolekcijomis. Aplankomas tvartelis, kuriame gyvena naminiai gyvūnėliai, o kitapus kelio aplankysite tokius gyvūnus kaip: Danieliai, muflonai, alpakos, taurieji elniai, asiliukas, ponis, avytės bei ožkytės. Ekskursijos pabaigoje išsidaliname duonelę bei vaišinamės žolelių arbata.


Kaip negali spręsti apie knygos turinį iš jos viršelio, taip negali pažinti žmogaus iš pradinio įspūdžio. Juk žmogus – kaip tekanti upė, jis visada visiems ir visur kitoks. Turi savo dugną, paviršių, o kiekvieno vanduo savaip drumstas – skirtingomis patirtimis, svajonėmis, paslaptimis. Visi tarsi juodavandeniai – tuo pačiu ir tamsos, ir šviesos nešėjai.
Literatūrinio- edukacinio užsiėmimo metu knygų vaikams ir paaugliams autorė Ignė Zarambaitė pristatys knygą „Juodavandeniai“ (kūrinys tapo 2020-ųjų Metų knyga paaugliams, pelnė Vaikų literatūros premiją, pateko į prestižinį reikšmingiausių pasaulio knygų vaikams ir paaugliams katalogą „Baltieji varnai 2020“, yra verčiamas į latvių, estų kalbas, išleistas Brailio raštu).
Pagrindinė veikėja Anika persikelia į gimtąjį miestelį, kuriame gyveno iki tėvų skyrybų. Su mama kurį laiką praleido sostinėje, ten stengėsi pamiršti skaudžias patirtis, pradėti gyvenimą iš naujo, vis dėlto aplinkybės privertė sugrįžti. Šešiolikmetę merginą vėl prislegia vaikystės ir ankstyvos paauglystės prisiminimai – nesutarimai šeimoje, žiaurios bendramokslių patyčios. Anikos viduje veši senos nuoskaudos, bet išoriškai ji stipriai pasikeitusi, niekas jos neatpažįsta. Ji nusprendžia tuo pasinaudoti. Pasivadinusi Ana, perėmusi mamos pavardę į gimnaziją įžengia tapusi kitu žmogumi...
Kūrinys laviruoja tarp trilerio ir probleminės prozos žanro. Knygoje nagrinėjamos jaunimui aktualios temos – patyčios, tapatybės ir prasmės paieškos, draugystės ir pripažinimo troškimas, moralinės dilemos. Pasitelkiant informacines technologijas, vaizdines priemones bus perteikiamos knygos siužeto kūrimo subtilybės, apibūdinami veikėjų charakteriai. Dalyviai bus įtraukti į atvirą, neformalų pokalbį apie problemas ir dilemas, su kuriomis susiduria knygoje aprašomi veikėjai ir jie patys. Antroje susitikimo dalyje galimi trys kūrybinių dirbtuvių variantai: kūrybinis rašymas, kūrybinė improvizacija ant drobės arba knygų skirtukų kūrimas.


Užsiėmimo metu susipažinsite su dviem seniausiais amatais - žvakininkyste ir bitininkyste. Aiškinsimės, kaip atrodo korys ir kam jis reikalingas? Kiek bitė turi kojų, o kiek sparnų, kaip ji paima medų ir kiek jo pagamina per savo gyvenimą? Kodėl astronautams taip pat labai svarbios bitės ir ar tikrai išnykus bitėms išnyktume ir mes? Daug klausimų ir dar daugiau atsakymų bus mums susitikus! Edukacijos dalyviai bus apsupti vasariškai kvepiančio bičių vaško ir medaus aromato. Dalyviai gamins žvakes šiuolaikišku būdu - su silikoninėmis formomis ir patys dalyvaus bičių vaško lydymo procese, pasiruoš formą žvakės gamybai. Dalyviai išbandys ir sausąją žvakių gaminimo techniką – iš bičių korių.


Kūrybinio rašymo edukacija su rašytoja Daina Opolskaite: ieškau personažo! (išvažiuojamoji)

Kūrybinio rašymo edukacijos pradžioje mokiniai paraginami pamąstyti: kas yra rašytojas? Sunku ar lengva sukurti istoriją? Ko reikia, kad gimtų įdomus veikėjas-personažas? Kodėl neretai nuo jo priklauso visos istorijos sėkmė? Toliau prisimenami svarbiausi kiekvieno pasakojimo elementai: autorius, veikėjas, aplinkybės, vieta, laikas ir kt. Kūrybinės užduoties metu moksleivių grupei pateikiamas tik vienas sakinys, kuriame yra svarbiausi būsimo teksto kūrimo elementai: situacija, personažas, tikslas. Kartu išsiaiškinamos kūrybos galimybės ir galimi kontekstai, mokiniai paskatinami sieti gautą informaciją su savo gyvenimiškąja patirtimi. Toliau kūrybinė edukacija vyksta keliais etapais: moksleiviai grupėse arba individualiai padedami edukatorės kuria veikėjo personažą, išryškina situaciją, kurioje jis yra, ir siekiamą tikslą. Atrenkami labiausiai pavykę ir įdomiausi pavyzdžiai, kurie pagaliau jungiami į vientisą istoriją. Edukacijos pabaigoje siekiama apibendrinimo: pakanka vos kelių smulkmenų ir vaizduotės, kad gimtų įdomus personažas.


Kviečiame į smagią pažintinę kelionę po Vydūno gyvenimo ir filosofijos pasaulį. Paprastai suprantamomis priemonėmis muziejuje sužinoti apie filosofijos žodžio reikšmę ir ką tokia veikla užsiimantys žmonės veikia gyvenime. Kas yra gyvenimo būdo filosofija ir kaip jį susikuria žmogus. Pasitelkiant muziejaus ekspoziciją, garso ir vaizdo medžiagą, trumpai supažindiname su filosofo Vydūno vaikystės prisiminimais bei jo gyvenimo būdu ir kūryba. Kviečiame pažaisti žaidimą, iš kokių jausmų, patyrimų ar kvapų susideda mūsų namai ir tarp jų- aš pats. Vydūnas mokė pažinti pasaulį per pagrindines jusles (pojūčius). Jos lavinamos klausant, liečiant, uodžiant ir sukelia įvairias emocijas bei patirtis. Tai padeda žmogui pažinti save, susivokti, kas aš esu ir kaip mane veikia supantis pasaulis. Ekspozicijoje dalyviai gali pamatyti Vydūno arfą ir paskambinti Mažosios Lietuvos kanklėmis, tokiomis pat, kurias turėjo Vydūnas vaikystėje. Pasėdėti senuose mokykliniuose suoluose, išsiaiškinti Vydūno frazę  "Vidinis tilsmas". Kas tai yra? Anot Vydūno, ,,save žmogus išgirsti gali tik visiškoje tyloje ir susikaupime". Tuo tikslu muziejaus ekspozicijoje sukurtas šviesos ir garso instaliacijos "Vidinio tilsmo" kambarys, į kurį dalyviai eina po vieną klausyti ir pamatyti mus supančių energetinių sielos, proto ir jausmų spindulių. Tai susikaupimo ir trumpos meditacijos pratimas. Kitame kambaryje dalyviai kviečiami pajusti, kokios emocijos ir pojūčiai sukyla užrištomis ar užmerktomis akimis liečiant daiktus, įvairius paviršius, kurių nematai. Kaip veikia ir kokias asociacijas sukelia paslėptas kvapas? Norite išgirst, paliest ir pajust? Kviečiame į Vydūno muziejų!


Ši edukacija pristato Vilnių, prieš 700 metų su Kreivąja pilimi, kuriuoje rezidavo LDK kunigaikščiai ir didikai. Gyvosios istorijos edukacija vyksta autentiškoje aplinkoje, Vilniaus senamiestyje, net XVII a. menančiame rūsyje. Mokinių grupę pasitinka rekonstruktoriai, apsirengę XIII-XIV a. miestietiška apranga. Mokiniai sudalyvaus dviejuose veiklose: vienoje – pamatys ir sužinos apie LDK didikų istorinius kostiumas, o kitoje susipažins su XIII-XIV a. LDK elito karių ginkluote, apranga – nuo ieties iki kalavijo.
Edukacijoje naudojami rekvizitai pagamintos rekonstrukcijos pagal archeologinius radinius. Apie LDK elito karyba pasakoja eksperimentinės archeologijos klubo „Pajauta“ narys, karybos rekonstruktorius Martynas Švedas, kuris dalyvauja viduramžių kovų turnyruose. Ginklų pristatymo metu, mokiniai sužinos iš patyrusio kario kovos užkuliusius, galės paimti į rankas ginklus, užsivilkti šarvus ir pabūvoti LDK „kario kailyje“. Kitoje veikloje –LDK didikų aprangą pristatys XIII-XIV a. istorinių kostiumų rekonstrutorė Edita Gilė. LDK Kostiumų pristatymo metu, mokiniai sužinos apie viduramžių didikų aprangos reikšmę ir valdžios simbolius. Galės pamatyti, paliesti iš arti rekonstruotus LDK diduomenės kostiumus ir jų aksesuarus, papuošalus, kurie buvo atkurti pagal archeologinius radinius Kernavėje, Stakliškėse, Trakuose, Vilniuje. Norintys vaikai galės pasimatuoti didikų statuso aprangą  - užsidėti kepurę, apgalvį, apsiaustą, apavą, įsisegti papuošalus ir pan.

Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


VIEŠOJI ĮSTAIGA "AUKŠTAITIJOS SIAURASIS GELEŽINKELIS"

Programos edukatorius pasitiks moksleivius, atvykusius į Panevėžio siaurojo geležinkelio stotį. Pasisveikinsime, pažasisime susipažinimo žaidimą. Taip užmezgsime ryšį su grupe. Mokinius supažindinsime su ekskursijos eiga: riedmenų ekspozicija, pažintis su Panevėžio siauruko stotimi, važiavimas siauruku, Depas – traukinių garažas, pasivažinėjimas rankine drezina. 1. Riedmenų ekspozicijoje programos dalyviams pristatysime skirtingos transporto priemones riedančias bėgiais, paaiškinsime jų tarpusavio skirtumus. Supažindinsime su riedmenų paskirtimi, kartu su programos dalyviais svarstysime, kaip tokie riedmenys pakeitė žmonių gyvenimą. Žaisime „istorinį“ žaidimą, kurio metu mokiniai pagal išorinius matomus požymius turės pasakyti, kurie eksponatai buvo sukurti ir naudojami ankščiau, o kurie vėliau. 2. Pristatysime Panevėžio stotį, stoties aplinką, stoties viršininko namelį ir kitą infrastruktūrą. Mokinius supažindinsime su geležinkelyje dirbančiais darbuotojais: stoties viršininku, mašinistu, palydove, kelininkais. Diskusijų būdu išsiaiškinsime kaip atskirti šių profesijų atstovus. 3. Traukinuku riedėsime į didžiausią pasaulyje siaurukų Depą (garažą). Depe – Garvežinės pristatymas, šilumvežio ir garvežio techninių charakteristikų skirtumai panaudojant garvežio maketą. Pristatysime Aukštaitijos siaurojo geležinkelio ruožą analizuojant stoteles, atstumus, infrastruktūrą, panaudojimo galimybes išvykoms. Esant galimybei aplankysime I klasės vagoną ir vagoną valgyklą, apžiūrėsime kitus Depe esančius riedmenys. Kalvėje žiūrimi animaciniai filmukai po kurių vykdomi aptariami: 6 skrybėlių metodas viktorina, pastabumo užduotys ar atliekamos meninės užduotys susijusios su traukinukais ar siauruko stotimis. 4. Išbandysime pačią paprasčiausią bėginę transporto priemonę - dreziną. Išsiaiškinsime jų paskirtį, svarstysime, kaip tokie riedmenys palengvino žmonių gyvenimą. Mokiniai (išklausę ir pasirašę saugos instrukcijas) rankine drezina važiuoja tyrinėdami, kokios transporto priemo


Viktorina „Vasario 16-oji: prisimink, pasikartok, sužinok“ (Nuotolinė paslauga)

Virtualios viktorinos metu mokiniai pasitikrina savo turimas žinias apie 1918 m. Lietuvos Nepriklausomybės Aktą, jo pasirašymo detales ir dvidešimt asmenų, kurių parašai pakeitė Lietuvą. Viktorina suskirstyta pagal sudėtingumą į tris lietuvišką trispalvę simbolizuojančius etapus: geltonąjį, žaliąją, raudonąjį. Pateikus klausimą, skiriamas laikas pamąstymui. Išklausius mokinių variantus, pateikiamas ir aptariamas teisingas atsakymas. Užbaigus kiekvieną iš trijų etapų, pasigirsta paskatinamasis „Jono Basanavičiaus“ įvertinimas. Pabaigoje, perėję visus etapus, nuo lengviausio iki sunkiausio, pasidaliname įspūdžiais ir tuo, ką naujo sužinojome, prisiminėme ar pasikartojome. Pažadame, jog laiką praleisite ne tik naudingai, bet ir smagiai!


Kosmoso raiška kultūroje ir dirbtinio intelekto kūrybinės dirbtuvės 3-4 kl. mokiniams

2 dalių kosmoso tematikos edukacinė kultūros ir meno interaktyvi programa ugdys mokinių kultūrinę raišką per pristatomus meno ir kultūros asmenybių kosmoso tematikos meno kūrinius skirtingose formose (kosmoso raiška menininkų paveiksluose, kine). Kurdami savo vizualinio meno interpretacijas kosmoso tematikoje, mokiniai mokosi suprasti, priimti kultūros ir meno reikšmę, svarbą visuomenei.

Edukacijos pristatymas: https://www.youtube.com/watch?v=5JiJVSHmQYI

Mokiniai įtraukiami į kultūros ir meno kūrinių tyrinėjimus, pristatant realius menininkų darbus, kaip M. K. Čiurlionio, Chesley Bonestell ir kitų kūrėjų, pritaikytus jų amžiui ir suvokimui. Vaizdingai pristatoma kosmoso tematika kino industrijoje ir jos įtaka menui ir kultūrai.
Naudojant įtraukų turinį mokiniai supažindinami su kosmoso tyrimais ir pasiekimais, jų įtaka kultūros vystymuisi (pvz., nusileidimas Mėnulyje, "kosmoso lenktynės").

Kūrybinių dirbtuvių dalyje mokiniai turės progą susipažinti su dirbtinio intelekto galimybėmis kuriant vizualinį meną ir susikurti savo vizualinio meno kūrinius, remiantis tyrinėtais kultūros ir meno kosmoso tematikos kūriniais ir vaizduote, reflektuoti savo rezultatą. Mokiniai savo meno kūrinius kurs individualiai ir grupėse, spontaniškai teikiant idėjas skirtas dirbtinio intelekto įrankiui. Toks įsitraukimas į kūrybinę veiklą, mokinius skatins komunikuoti, bendradarbiauti tarpusavyje, siūlyti ir priimti idėjas, pristatyti savo sukurtą vizualinį meną ir argumentuoti savo pasirinkimus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinio užsiėmimo pradžioje mokiniai peržiūrės video reportažą, kuriame „žurnalistė“ papasakos apie netikėtai aptiktus paslaptingus radinius, liudijančius mitinių būtybių – laumių, velnių, aitvarų net giltinių egzistavimą. Peržiūrėję reportažą mokiniai keliaus į atnaujintus ir atvertus visuomenei muziejaus rūsius, kuriuose yra saugomi šiurpūs eksponatai: velnio pypkė, virtusi mėšlu, avikirpės žirklės, skirtos nukirpti giltinei liežuvį, baubo nagas... Kiekvienas radinys turi savo istoriją, kurią galima išgirsti ne tik iš edukatorės pasakojimų, tačiau ir pačios mokslininkės Emilijos Gruodytės paliktų garso įrašų, įkeltų į QR kodus. Apžiūrėję neįprastus eksponatus mokiniai grįš į edukacinę klasę, diskutuos apie anapusinių būtybių „egzistavimą“ šiuolaikiniame pasaulyje ir bandys juos iliustruoti.
Parodos kūrėjai: rašytoja Kotryna Zylė ir dailininkas, scenografas Antanas Dubra, parodą įgyvendina literatūros pažinimo programa „Vaikų žemė“, parodos iniciatorius: Justinas Vancevičius.


Atrodytų tekstą rašau, o vaizdą piešiu, tačiau kodėl gi nepabandžius atvirkščiai – nupiešti tekstą ir parašyti vaizdą? Jeigu jau susisuko galva, viską atpainioti padės parodoje eksponuojami Sovietų Sąjungoje kūrę nonkonformistai. Skirtingomis meninės išraiškos priemonėmis jie visi siuntė tą pačią nepaklusnumo savojo laikmečio ideologinėms ir estetinėms nuostatoms žinutę. Susitikę pamatysime, kad kūrybinės laisvės siekio žinia čia parašyta-nupiešta įvairiais būdais, kartais tiek priskrebinus, kad net neįskaitysi-neįžiūrėsi, o kartais taip aiškiai, kad net akį rėžia. Galų gale kūrybinės užduoties metu ir patys pabandysime pasekti sovietmečio nepaklusniųjų keliu – juk visi turime minčių, kurias norime tyliai išlieti ar garsiai išrėkti!


Lietuvoje jau nuo seno mūsų protėviai, norėdami palengvinti įvairius negalavimus bei stiprinti organizmą, pasitelkdavo vaistažoles ir jų preparatus. Vaistažolės yra didelė gamtos dovana žmogui, todėl žinios apie jų naudą turi būti perduotos iš kartos į kartą. Edukacijos "Pabraidykim po vasaros pievą" metu per skonį, kvapą, prisilietimą pažinsite įvairias žoleles (medetka, čiobreliu, levanda, mėta, ramunėlėmis ir kt.), sužinosite kokia jų nauda žmogui, kaip surasti gamtoje, kaip užsiauginti patiems, kaip ir kada rinkti ir džiovinti, kokiomis sąlygomis laikyti ir kaip vartoti? O pažinę augalų naudą mėgausitės žolelių arbatos degustacija. Po šios patirties kiekvienas edukacijos dalyvis surinks unikalų arbatos maišelį. Sukurtas arbatžolių maišelis bus sudedamas į "Draugystės arbata" dėžutę, kurią parsivežę į mokyklą pasimėgausite pertraukėlės metu prisimindami kvapniąsias vasaros pievas.


Prienų krašto – Suvalkijos ir Dzūkijos sankirtos – istorijos paslaptys... Kas mes? Kada ir kaip čia, abipus Nemuno, atkeliavome? Grafų Butlerių giminės nuotykiai ir žygiai. Senoji piliavietė, dvaras, garsiosios XVII a. Prienų popieriaus dirbtuvės. Senųjų Prienų gatvių romantika: paminklas valdovui Kęstučiui, Goldbergo alaus bravoras, kino teatras „Pal?s“, spaustuvės, knygynai, bankai, ... Mūsų krašto asmenybės ir mūsų atmintis. Visa tai ir dar daugiau siūlome edukacinėje programoje „Senųjų Prienų beieškant...“. vykstančioje Prienų krašto muziejuje ir Prienų mieste. Pažintinė-istorinė ekskursija lankytojams po Prienų miestą ir jo apylinkes. Tikslas: Edukacinių ekskursijų pagalba supažindinti moksleivius su Prienų miesto istorija, ugdyti jaunimo kultūrinį - paveldosauginį sąmoningumą. Uždaviniai: - įtraukti vaikus į gyvą miesto erdvių tyrinėjimą; - sudominti vaikus įvairiais miesto architektūros, meno elementais; - ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą orientuotis ir suprasti miestą; - iškelti klausimus ir kviesti vaikus dalintis mintimis, interpretuoti miesto istoriją ir dabartį. Naudojami metodai: - edukacinių ekskursijų metu pasitelkiama vizualinė medžiaga (senos nuotraukos, žemėlapiai, kryžiažodžiai), miesto legendos, papildančios ekskursijų turinį, užduočių pagalba informacija pateikiama linksmai ir žaismingai; - lyginamuoju metodu, pasitelkiant skirtingas priemones, pristatomas ekskursijos turinys. Tai sportiška, dinamiška ir aktyvi ekskursija, kurioje grožėsimės skirtingomis Prienų panoramomis. Ekskursija yra pritaikyta skirtingo amžiaus vaikams. Rezultatai: Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti miesto paveldo vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis miestų istorijomis, kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Pirmasis pašto kelias Lietuvoje jau XVII a. ėjo Baltijos jūros pakraščiu iš Prūsijos per Kuršių neriją į Rygą. Žinias perduodavo Didžiojo kunigaikščio pasiuntiniai. Kartu su prekyba plėtėsi ir pašto kelių (traktų) tinklas, jais pradėjo naudotis didikai ir turtingesnieji pirkliai, kuriems ilgainiui pašto gabenimas tapo verslo dalimi. Per Šilokarčemą ėjo pašto kelias Klaipėda–Tilžė. 1718 m. tarp Tilžės ir Klaipėdos pradėjo veikti vežiojamasis paštas. Tuo metu Šilokarčemoje buvo atidaryta pašto stotis ir kilmingasis Šilokarčemos dvaras nuomojo ir laikė dvaro karietas. Kai 1850 m. buvo atidarytas Klaipėdos–Tilžės plentas, susisiekimas žymiai pagerėjo, šiuo keliu naudotasi ir kaip pašto keliu. Lig tol pašto paslaugas teikusios Šilokarčemos ir Verdainkalnio stotys nebeturėjo tokios paklausos kaip anksčiau, tad Verdainkalnio stotis panaikinama ir perkeliama į Šilokarčemos paštą. Pašto išvežiojimą 1850 m. perėmė (tapo nuomininku) Šilokarčemos bajoriškojo dvaro savininkas Radkė, kuris laikė keturis pašto vežėjus. Paštininkystės paslaugos kasmet dvarui duodavo nuo 20 000 iki 30 000 markių metinių pajamų. 1858 m. Šilokarčemos paštui suteikta I klasės kategorija. 1909 m. Šilokarčemoje pastatomas naujas pašto pastatas, kurio statybą inicijavo centrinė pašto įstaiga. Šis pastatas laikomas vienu gražiausių Šilokarčemos pastatų. Tikslas – prisiminti ir išsaugoti senąsias krašto tradicijas, supažindinti mokinius su krašto istorija, pašto keliu, laiškų rašymo ir persiuntimo ypatumais. Siekiant atgaivinti senąjį pašto kelią Šilutės Hugo Šojaus muziejuje yra parengta ir vykdoma edukacinė pamoka „Senasis pašto kelias“. Uždaviniai: 1. Pristatyti pašto atsiradimo istoriją. 2. Apžvelgti įvairiais laikotarpiais naudojamus informacijos ir laiškų perdavimo būdus, pašto susisiekimo kelius ir priemones. 3. Supažindinti mokinius su laiškų ir atvirukų rašymo ypatumais. Pamoka vyksta edukacinėje klasėje, kurioje iš muziejaus fondų resursų vaikams parengta nedidelė ekspozicija.


Pirmasis Lietuvoje ir Latvijoje baltų kultūros pažinimo centras „Baltų kelias“ kviečia pamatyti, pažinti, patiems prisiliesti prie baltų kultūros. Edukacinio užsiėmimo „Dovana iš gintaro“ metu mokiniai aplankys „Baltų kelio“ ekspoziciją, kurioje gausu įdomių eksponatų, interaktyvių žaidimų. Čia mokiniai bus supažindinti su baltų istorija, kultūra, baltiškaisiais simboliais ir jų reikšme. Susipažins ir su baltiškojo gintaro kilme, istorija, jo unikaliomis, gydomosiomis ir kitomis savybėmis ir panaudojimo galimybėmis, sužinos, kad jau baltų laikais žmonės ėmė rinkti šį gražųjį mineralą ir dirbti iš jo įvairius papuošalus ir figūrėles. Liesdami skirtingų spalvų, formų, skirtingoms vietovėms būdingus gintaro gabalėlius, mokiniai suvoks jo išskirtinumą, supras, kuo išskirtinis yra Baltijos gintaras ir kodėl jis vienas iš labiausiai vertinamų gintaro rūšių. Praktinėje užsiėmimo dalyje stengsimės atskleisti šių akmenų unikalumą ir grožį, juos panaudojant savo magnetuko iš gintaro kūrybai. Ant pasiruoštos medinės plokštelės (pagrindo) mokiniai nusipieš, atvaizduos pasirinktą raštą ar simbolį, vėliau jį padengs klijais ir dekoruos smulkiais gintaro gabalėliais. Galiausiai bus priklijuojamas magnetukas. Savo kūrinį iš gintaro mokiniai galės parsinešti į namus, pasipuošti ar kažkam padovanoti kaip dovaną. Ši edukacija suteiks galimybę ugdyti sąmoningą baltiškojo paveldo pažinimą bei jo tausojimo nuostatas.


Spektaklis vaikams „Bebenčiukas ir Laumė“.

Tai linksma pasakaitė, kuriai panaudotos lietuvių liaudies bei įvairių autorių interpretacijos kartu su režisierės Ingos Norkutės kūrybos dainelėmis. Pradinio ugdymo amžiaus žiūrovai galės pasisemti gerumo vertybinių nuostatų iš spektaklyje pavaizduotos gėrio ir blogio kovos, kuri nestokoja humoristinių interpretacijos elementų.


Šatrijos Raganos gyvenimas ir kūryba. Spektaklis „Neparašytas laiškas“ (Nuotolinė paslauga)

Nuotolinė literatūros-teatro pamoka, skirta rašytojai M.Pečkauskaitei-Šatrijos Raganai (atliepianti tematinį 2023 m. prioritetą: Š.Ragana - viena žinomiausių XXa. pradžios Klaipėdos krašto asmenybių, Žemaitijos visuomenininkė, rašytoja, pedagogė) I-oje dalyje - spektaklio „Neparašytas laiškas“ pagal Šatrijos Raganos biografiją ir kūrybą peržiūra. Paveikiu nūdienai „dok.teatro“ principu sukurtas spektaklis remiasi rašytojos gyvenimo faktais, išlikusiais laiškais, intriguojančia gyvenimo istorija: nors išlikę daug jos laiškų, bet nėra skirtų artimiausiam žmogui, kunigui K.Bukantui, kurio kaimynystėje Židikuose ji nugyveno nemažą amžiaus tarpsnį. Sako, prieš mirtį ji seseriai liepusi sudeginti savo dienoraščius... Sp.sumanymas – tarsi herojės išpažintis po daugelio metų, jos „neparašytas laiškas“. Spektaklis aktualizuoja rašytojos kūrybos vertybes, ypač svarbias nūdienai: tarnystė Lietuvai, kuriančiojo dvasios stiprybė. Meninės vertės garantas – profesionali kūrėjų komanda: rež. Birutės Mar darbai pelnę eilę tarpt.apdovanojimų, 2020 m. įvertinti LR Vyriausybės premija; komp. Ž.Martinaitytė – taip pat LR vyriausybės premijos laureatė; sp.dalyvauja smuikininkas A.Šilalė. II-joje renginio dalyje – aktorės susitikimas su moksleiviais, skatinantis neformaliai pažvelgti į Šatrijos Raganą, giliau pažinti XX a. pradžios šalies kultūros istoriją. Moksleiviams suteikiama galimybė: parašyti „laišką“ Šatrijos Raganai – atliepiant jos kūrinių temoms, pasitelkiant jos kūrybos stilistiką. Birutės Mar talentas komunikuoti su jaunąja auditorija pasižymi nuoširdumu, inspiruoja mokinių kūrybiškumą (moksleivių pamėgtos jos edukacijos pagal J.Biliūno, S.Nėries kūrybą „Kultūros paso“ programoje). Nuotolinė paslauga vyksta per "Zoom" platformą.


Panemunės pilis su atkurta istorine XVIII amžiaus virtuve kviečia iš arčiau susipažinti su to meto kulinarinėmis tradicijomis ir pokyčiais, dalyvaujant kultūrinėje edukacijoje „Dvarų virtuvė pagal Puikųjį virėją".
Edukacijos tikslas – suteikti žinių apie Panemunės pilį kaip kultūros paveldo objektą, supažindinant su naująja prancūziška virtuve Lietuvos dvaruose XVIII amžiuje.
Uždaviniai:
1. Supažindinti mokinius su Panemunės pilies istorija bei šiandiena. 2. Supažindinti su XVIII a. virtuve bei Apšvietos epochos gastronominėmis idėjomis. 3. Ugdyti komandinio darbo patirtį.
1730–1750 m. Prancūzijoje įvyko gastronominė revoliucija. Prancūzų virėjai deklaravo senųjų kulinarinių tradicijų atsisakymą ir naują patiekalų ruošimo būdą vadino naujuoju arba moderniuoju. Naujoji prancūziška virtuvė pripažinimo sulaukė ir Abiejų Tautų Respublikoje – 1783 m. buvo išversta ir kelis kartus išleista naujosios prancūziškos virtuvės knyga „Puikusis virėjas“ (Kucharz doskonały, versta iš La Cuisine bourgeoise). Panemunės pilies erdvės – puiki vieta gastronominei diskusijai. Čia XVIII amžiaus antroje pusėje buvo įrengtas vienas pirmųjų šalyje valgomųjų, šalia jo – patalpa indams laikyti (vad. kredensas), taip pat buvo įrengta ir nauja virtuvė. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su XVIII amžiaus gastronominėmis idėjomis, jų atgarsiais Lietuvoje, apžiūrės valgomąjį, tarnybines liokajų patalpas, istorinę XVIII amžiaus virtuvę ir archeologinius radinius susijusius su valgymo kultūra. Įgytų žinių prireiks atliekant pateiktą užduotį – padengti stalą pagal prancūzišką paprotį. Edukacinės veiklos dalyviai ne tik susipažins su Panemunės pilimi, Apšvietos epochos gastronominėmis idėjomis, bet ir mokysis interpretuoti, lavins bendros, draugiškos veiklos komandoje be smurto ir patyčių įgūdžius, turės galimybę saviraiškai ir patirs pažinimo, kūrybos džiaugsmą.


Edukacijos metu aptariama gamtinė piliakalnių kilmė, atskleidžiama pilių ir kitų gynybinių įtvirtinimų raidos perspektyva nuo pirmųjų įtvirtintų gyvenviečių iki istorinių laikų pradžios pilių. Apžvelgiamos Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės, taip pat ir senosios Prūsijos pilys ir tvirtovės. Susipažinus su statinių istorija dalyviai kuria savo pilis ir jų interjerą naudodami CoSpaces programinę įrangą. Sukurtoms pilims ir tvirtovėms įgyvendinamos programavimo užduotys, leidžiančios kontroliuoti aplinkoje esančius elementus, tokius kaip langai, durys, gyvūnai ir pan. Sukurtus savo projektus dalyviai išbando su virtualios realybės akiniais. Edukacijos pabaigoje mokiniai dalyvauja viktorinoje, kuri užtvirtina įgytas žinias bei potyrius.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


“Myliu tik tai, ką žinau, saugau tik, tai ką myliu”
Konradas Lorenzas

Miškas klasėje, tai miško pedagogika-su mišku susijęs švietimas vaikams, skatinantis mokinius suvokti gamtos įvairovę ir naudą sau.
Dėmesys skiriamas visai miško aplinkai ir pagarbai. Nuo senų laikų miškas minimas žmonijos istorijoje kaip šventa vieta. Miškas apsuptas paskojimais tiek literatūroje, tiek mitologijoje.
Tai vieta bendradarbiavimui su gamta, nuotykių ir pasakų vieta, kūrybos ir vaizduotės šaltinis, ramybės oazė ir natūrali vaistine.
Samanos tampa minkštu patalu, spygliai gydomaisiais vaistais, grybai ir uogos gardžiu maistu.
Pakviesime vaikus klasėje pajusti mišką, pauostyti ir paliesti, kalbėsime apie miško naudą, jo gėrybes ir gamtosaugą. Įtrauksime vaikus į protėvių pasaulį, supažindinsime su pamirštais papročiais ir gamtos naturaliais gydomaisias būdais, skirtingais metų laikais.
Ši edukacija žaismingai, per pasakojimus,uoslę, pojučius, poeziją pateiks dalyviams gamtos mokslus ir gamtosaugos pagrindus.

Savo eiliuotą pasakėlę “Miško talka” iš knygutės “Mano mažasis pasaulis”, kurioje atsispindi meilė gamtai ir jos gyventojams, kuri pamoko vaikučius mylėti ir tausoti gamtą, skaitys autorė Kristina Petkutė-Gregor.


Kiekvienas iš mūsų yra kūrėjas, o ypatingai vaikystėje. Mes kuriame tradicijas, draugystes, žaidimus, atsiminimus, sapnus ir dar daug visko. Teatro improvizacijos dirbtuvės tai smagi ir be galo įdomi pažintis su savo svajonėmis, intuicija, kūnu ir balsu. Galima išdykauti, juoktis, gudrauti ir mokytis vienu metu: kaip būti spontanišku, nebijoti klysti, išgirsti ir priimti kitų pasiūlymus, spręsti netikėtus iššūkius. Šėlsmas scenoje gali padėti atrasti atsakymus net į pačius sudėtingiausius kasdienybės klausimus!


Atsinaujinantys energijos ištekliai ir energetikos raida: nuotolinis edukacinis renginys

Nuotolinis edukacinis renginys supažindins vaikus su atsinaujinančios energijos ištekliais ir energetikos raida.

Kas yra energija? Kas yra atsinaujinti ir neatsinaujinanti energija? Kokią įtaką turi atsinaujinančios energijos ištekliai gamtai, kultūriniam gamtos paveldui? Edukacinio renginio metu vaikai sužinos įdomių faktų ir naudingų dalykų apie atsinaujančios energijos išteklius, jų reikšmę gamtos paveldui bei formuojamą įtaką kultūriniam bei tautiniam ateities žmogaus identitetui. Vaikai pasiners į smagų kūrybinį procesą, kurio metu panaudojant antrines žaliavas kurs įvairius energetikos motyvus. Stiprinsime tvarią mąstyseną, sąmoningumą, bendradarbiavimo, komunikavimo įgūdžius, lavinsime gebėjimą priimti sprendimus, skatinsime kūrybiškumą per smagią ir įdomią patyriminę veiklą.


Tikslas- skatinti mokinių domėjimąsi naudingomis iškasenomis, jų panaudojimo galimybėmis. Uždaviniai 1.	Supažindinti mokinius su naudingomis iškasenomis. 2. Suteikti informacijos apie jų panaudojimo galimybes. 3. Palyginti įvairių naudingų iškasenų savybes. 4. Mokyti supilstyti bei papuošti kompoziciją iš spalvoto smėlio stikliniame inde.
  Mokiniai klauso pasakojimo apie naudingas iškasenas, kurio metu jos neįvardinamos tik apibūdinamos, prisimina jau turimą informaciją bei ją užrašo į pateiktas lenteles. Grupelės gauna padėkluose indelius su naudingomis iškasenomis, lygina jų savybes (judindami klauso kaip barška, kiek sveria ), užpildo lentelę įrašydami naudingų iškasenų pavadinimus.  Atlikę tiriamąją veiklą, aptarę gautus rezultatus užpildytose lentelėse ir lygindami su skaidrėmis, bei apžiūrėdami indelių turinį, stebi kiek jie prisiminė, o kiek žinojo, ką atspėjo, kodėl nepavyko. Suskaičiuoja atspėtas teisingai.
Susipažįsta su floristo specialybe, floristinių kempinių rūšimis, jų panaudojimo galimybėmis, smėlio pilstymo būdais, komponavimo principais. Į stiklinį indą supilsto spalvotą smėlį bei kuria kompoziciją. Sukurtą kompoziciją mokiniai pasilieka sau.


Edukacinė programa „Kuriu pasaką su Vaižgantu“ padės susipažinti su lietuvių literatūros klasiku Juozu Tumu-Vaižgantu. Atrasime įvairių įdomių veikėjų ir jų patirčių iš J. Tumo-Vaižganto pasakų ir raštų pasaulio. Kiekvienas mažasis muziejaus lankytojas susiras septynias Vaižganto žodžių korteles, iš kurių sudės savo sakinius ir pasakas. Tada savo pasaką bus galima pasekti kitiems. Edukacine programa yra siekiama, kad vaikai atrastų įkvepiančią ir šiltą J. Tumo-Vaižganto asmenybę, prisiliestų prie jaukaus lietuvių literatūros klasiko pasaulio, susipažintų su įvairiais Vaižganto kūrybos motyvais, patys taptų pasakų autoriais, išmoktų pažinti skaičius, gerbti žodžius, iš žodžių sukurtų savo pasakas ir jomis pasidžiaugtų. Edukacinė programa „Kuriu pasaką su Vaižgantu“ visiems dovanos daug gerų jausmų, jaukių patyrimų, kūrybinio džiaugsmo ir nuoširdaus juoko.


Susipažinkite su lėlių istorija, lėlių teatro istorija, lėlių tipais. Susikurkime šešėlinę lėlę ir išbandykime jos valdymą improvizuoto vaidinimo metu.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Įvairūs simboliai ir ženklai mus lydi visur: namuose, mokykloje, einantgatve, skaitant knygą, lankantis muziejuje. Tokie vaizdiniai be žodžių galiinformuoti, įspėti arba net papasakoti legendą, o gal ir tikrą istoriją.Šiandien naudojamų ženklų reikšmes vargu ar iššifruotų LietuvosDidžiosios Kunigaikštystės laikų gyventojai, ir atvirkščiai – turbūt ne visųsenųjų simbolių svarbą galėtume suprasti dabar. Per edukacinįužsiėmimą pagal specialiai parengtą užduočių paketą dalyviaiekspozicijoje analizuos paslaptingą senųjų simbolių bei ženklų pasaulį,mokysis atpažinti archeologiniuose radiniuose pavaizduotus simboliusbei suprasti galimas jų reikšmes. Edukacinio užsiėmimo antroje dalyjepagal išanalizuotus ir pačių susikurtus ženklus bus gaminamaspakabutis iš spalvoto modelino. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo visuomeninio ir meninio ugdymo programas,skirtas padėti suvokti simbolių prasmes, reikšmes ir jų kaitą keičiantisistorinėms epochoms.


Edukacijos „Anicelė prikeps plinciu“ pradžia – Platelių dvaro sodybos buvusiame daržovių rūsyje, kur dabar įsikūręs tradicinių amatų centras. Po raudonų plytų mūro skliautais, kurių amžius įkopęs į antrą šimtą metų, vyks trumpas pasakojimas apie dvaro istoriją, grafų Šuazel Gufje giminės gyvenimo Plateliuose vingius ir edukatorės persikūnijimas į ciocelės (tetos) Anicelės vaidmenį. Teta (žemaitiškai ciocelė) Anicelė - vietinė, dabar jau mirusi moteris. Jos vaizdingas žemaitiškas pasakojimas nukels edukacijos dalyvius į tolimą tarpukario laikotarpį. Kaip sakydavo Anicelės tėvas, švelniai vadintas papa: Anicelė, prikepk plincių. Vykdydama tėvo paliepimą, ciocelė kuria krosnį, maišo tešlą blynams ir neskubėdama porina savo liūdną istoriją apie sunkią našlaitės dalią, kasdien jaustą nepriteklių mirus motinai, tarnavimą svetimuose namuose ir kitus kasdienybės vargus ir džiaugsmus... Vaikai dalyvaus šulinių statymo iš malkų, grūdelių atpažinimo varžybose, mals rankinėmis girnomis, bandys sugrūsti kanapes senovinėje grūstuvėje taip papos mėgstamai spirginei. O kur dar pasakojimas apie prancūzų išmislą kruasaną, kurio vien tešlos paruošimui reikėjo sugaišti beveik pusę paros. -Kažė kon jiedė posrytiou žemaite, a žėnuot vaka?- paklausė Anicelė, paėmusi į ranką medinį, viename gale dygliuotą įrankį. -Kuožna rytą kuošės vėsuokės vėrė, rūgšto pėino ožsėsriebdamė jiedė. Vėrtas bolvės posmarškuone kuoše so šėta tou įnagio krioša (sugrūsdavo), uns yr mėntoris, iš eglatės (eglės) vėršūnės padėrbints. Vis pakurstydama ugnį ar paprašydama tai padaryti vaikų, ciocelė toliau kepa plincius. Vaikai įtraukiami į blynų kepimo procesą. -Vasaruom vėrėmou šakaliūm tievalis lioub nelesdava kūrėntė. Toriedavom prisėtaisė vėrbūm (plonos medžių šakelės), tik įkėši, blūbt i nebie... Snke seniau bova, vakale, sunke. Da į staklės įšuoktė reikiejė, ka priaustomi druobiu, verptė, ka nebūto siūla per cokre (per kietai suverpta), per skysta (per laisvai/palaidai) ka nebūtom, pončeko prinertė, ka klu


Ropliai. Ar gyvena Lietuvoje vėžlys? (Lietuvos zoologijos sode)

Ar kada nors svajojote iš arčiau susipažinti su paslaptingu roplių pasauliu? Kviečiame Jus į mūsų zoologijos sodą! Edukacinės programos metu susipažinsite su šaltakraujais gyvūnais – ropliais ir jų svarba, sužinosite apie jų biologiją, pasigrožėsite jais bei patirsite daug neišdildomų įspūdžių juos liesdami. Pamatysite, kokia jų raštų įvairovė, pajusite odos tekstūrą. Atlikdami baimės įveikimo užduotį, įminsime paslaptį, kas slepiasi „juodajame maiše“, išmoksite skaičiuoti vėžliui metus. Sužinosite, kaip galite prisidėti prie nykstančių roplių rūšių išsaugojimo.


„Nidos švyturys“ – tai kūrybiška bei kritinį mąstymą ugdanti edukacinė veikla, kuri supažindina su dviem skirtingais Nidos švyturio gyvenimais, o tuo pačiu ir su daugiasluoksne Mažosios Lietuvos istorija. Pasitelkus smalsumą žadinantį indukcijos / dedukcijos metodą, sužinosite ne tik apie Nidos švyturio, bet ir apie pasaulinę laivybos navigacijos istoriją. Be to, kiekvienas edukacijos dalyvis galės panirti į meditatyvų kūrybinį procesą – nusidažyti medinį senojo Nidos švyturio modelį, kuris, parsivežtas namo kaip dovana-suvenyras, dar ilgai rodys kryptį į unikalų Kuršių nerijos kraštą.


Gotikinis nuotykis – architektūrinė edukacija (Išvažiuojamoji)

Edukacinis užsiėmimas supažindins moksleivius su esminiais gotikinės architektūros bruožais, padės atrasti ryšius, siejančius gotikinę architektūrą su inžinerija, matematika ir menu. Užsiėmimo metu moksleiviai sužinos, kad gotika, gyvavusi Europoje iki 16 a., plėtojosi veikiama prieštaringų veiksnių: katalikybės, bažnyčios autoriteto, tvirtėjančios pasaulietinės valdžios, augančios miestų kultūros, tobulėjančių amatų, gausėjančių technikos išradimų. Pasakodami moksleiviams intriguojančias pirmųjų gotikinių bažnyčių atsiradimo istorijas paskatinsime vaikus suprasti idėją, kad mus supanti aplinka nepriklauso tik nuo architektų sprendimų, bet yra įtakojama kompleksinių veiksnių. Tuometinė architektūra telkė savyje vaizduojamąją ir taikomąją dailę. Analizuodami gotikinę architektūrą moksleiviai atras skirtingų meno ir mokslo šakų sąsajas. Vaizdinėje prezentacijoje parodysime gotikai būdingas architektūros detales: langus, duris, rozetes, bokštus, skulptūras ir kitas groteskiškas figūras. Edukacinis užsiėmimas pritaikytas skirtingoms mokinių amžiaus grupėms. Vyresnieji vaikai susipažins su svarbesniais gotikinės architektūros terminais. Konstrukciniams gotikinės architektūros subtilumams išsiaiškinti pasitelksime architektūrinį performansą – pasidalinę vaidmenimis vaikai vaidins katedros sienas, arkas, kontraforsus. Tai leis moksleiviams pajusti architektūros elementų paskirtį. Vėliau išsiaiškinsime, kur ir kodėl naudojami ramsčiai, sąramos, smailėjančios arkos. Kas yra kontraforsai ir arkbutanai? Vyresnieji vaikai susipažins su aukso pjūvio taisykle, pamėgins ją pritaikyti Paryžiaus Notre Dame katedros fasade. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai įtvirtins gautas žinias: 1-6 kl. mokiniai pieš gotikinę bažnyčią, 7-10 kl. mokiniai braižys gotikinį langą. Užduotims atlikti yra sukurti paruoštukai ir darbo instrukcijos.


Edukacija "Aukso karštinė" skirta per praktinę veiklą pažinti aukso istoriją, aukso ieškotojų kultūrą, aukso plovimo procesą ir buvusias aukso kasyklas. Užsiėmimo metu aiškinsimės,  kur Lietuvoje galima rasti aukso ir kodėl mes dar iš jo nepraturtėjome. Edukacijos erdvė - muziejaus lauko teritorija, prie upės, sukurs dalyviams jausmą, tarsi būtų sraunios upės pakrantėje Jungtinėse Valstijose ar Australijoje. Edukacijos ervė apriboja edukacijos teikimo laikotarpį, tad paslauga teikiama  tik esant palankioms oro sąlygoms (nuo balandžio iki spalio).
Edukacijos metu Iš pateiktų pavyzdžių mokysimės atpažinti tikrą auksą nuo "Kvailių aukso", susipažinsime su aukso karštinės istorija, kasyklomis, aukso plovime naudojamomis "aukso keptuvėmis" (angl. gold pan) ir mokysimės praktiškai  „plauti“ auksą ir kitus vertingus mineralus iš auksingojo smėlio. Visą surastą lobį edukacijos dalyvis galės pasiimti sau.


Galvosūkių vokas "Paukštis, Sofija ir zodiako ženklai. Vieno vakaro byla."

Pasileisti į šį pažinimo nuotykį galėsite bet kurioje Jums patogioje vietoje ir bet kuriuo Jums patogiu laiku. Kultūrinė paslauga yra skirta susipažinti su meno genijaus, didžiojo kūrėjo M. K. Čiurlionio kūryba, gyvenimu bei asmenybe per edukacinio žaidimo formą. Žaidimo forma skatinama pažinti, sužinoti daugiau, o vėliau galbūt pasidomėti ir plačiau apie M. K. Čiurlionį ir jo padarytą įtaką kultūros raidai. Galvosūkių voko žaidimo forma pasirinkta kaip įtrauki pažinimo priemonė bei lavinanti tokias savybes, kaip komandinis žaidimas, kūrybiškumas, informacijos analizė, atidumas. Moksleiviai ne tik sužinos bendrą dažniausiai žinomą informaciją apie M. K. Čiurlionį, tačiau bus suintriguoti ir papildoma medžiaga, detalėmis, mažiau žinomais faktais, kurie ne ką mažiau svarbesni ir įdomesni.
Galvosūkių vokai sprendžiami susiskirsčius komandomis (trims-penkiems moksleiviams skirtas vienas vokas) mokytojos ir mokinių pasirinktoje vietoje. Vokai sukurti taip, jog galėtų būti sprendžiami be vedančio žmogaus. Tai reiškia, kad kiekviename voke komandoms bus paruošti galvosūkiai, istorijos, nuotraukos, piešiniai, kita žaidimui reikalinga medžiaga bei taisyklės ir pagalbos kortelės. Taip pat entuziazmo ir motyvacijos tikrai netrūks kuomet moksleivių komandos tuo pačiu metu ir varžysis, kas greičiau išspręs sukurtą detektyvą apie M. K. Čiurlionį.


Viešoji įstaiga Radviliškio rajono amatininkų klubas "Trys karaliai"

Dalyviai supažindinami su natūralaus bičių vašku ir jo panaudojimo būdais. Žvakės nuo seniausių laikų buvo laikomos apsaugos ir dvasingumo simboliu. Jomis mūsų senoliai pasišviesdavo dirbdami įvairius namų ruošos darbus, tikėjo, jog jos apsaugo nuo negandų, blogųjų dvasių, sugeria neigiamą energiją, turi gydomųjų galių. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai sužino žvakės atsiradimo istoriją, su žvakėmis susijusius papročius, žvakių liejimo technologijas ir būdus. Vienas iš žvakių liejimo būdų, kai karštas vaškas yra pilamas ant knato, dalyviai išbando patys.
Praktinio užsiėmimo metu mokiniai  žvakelę susisuka iš natūralaus bičių vaško plokštelės. Taip pat išbando šiuolaikines žvakių gamybos technologijas (karštą vašką pila į silikonines formeles). Uždaviniai – supažindinti: su bičių gyvenimu; su bičių teikiama nauda ir jų produktais; su aviliu, koriu, į kurį
bitės „pila“ savo surinktą medų, duonelę; su bitininko inventoriumi (dūmine, kaltuvu, medsukiu ir t. t.); su seniausiu bitininkystės amatu– žvakių liejimu. Leisti patirti kūrybiškumo džiaugsmą. Ugdomos bendrosios kompetencijos – pažinimo ir asmeninė. Edukacija – tai veikla, kuri teikia relaksuojantį poveikį, nektaro ir pikio kvapas žmogų ramina, jis užmiršta nerimą, jaudulį ir tik jaučia didelį malonumo jausmą uosdamas svaiginančiai kvepiančius medaus korius, vašką. O nuo senų laikų žinomas bitininkystės amatas – žvakių liejimas. Su vaško žvake eidavo tuoktis, vaško žvakelės liepsna palydėdavo Amžinybėn. Nors žvakė senovėje buvo nepakeičiamas šviesos šaltinis, šiuo amatu vertėsi nedaugelis. Ir tai greičiau buvo ne verslas, bet pomėgis. Žvakių liejikų buvo mažai, tačiau žvakės visada turėjo paklausą ir vertę. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai įgis žinių apie paslaptingą bičių gyvenimą, sužinos, kad žvakėms lieti naudojamas bičių vaškas. Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.


Peizažai, portretai, natiurmortai... Jei jums šie pavadinimai skamba tarsi burtažodžiai, tuomet pats laikas apsilankyti Prano Domšaičio galerijoje ir susipažinti su vienu iš dailės žanrų, natiurmortu. Mums teks žiūrėti ir tyrinėti paveikslus, spręsti galvosūkius ir dar daug ką nuveikti. Galbūt pasiseks ir vienoje iš galerijos salių mūsų lauks skrynia, kupina įdomių daiktų, iš kurių išradingi ir kūrybiški vaikai gali sukurti nuostabų natiurmortą.


Prano Domšaičio galerijoje eksponuojama daug įvairiausių peizažų. Pažvelkime į juos tarsi pro langą. Ką matome? Paslaptingą jūros peizažą, marina vadinamą. Keiskime jo spalvas, dėliodami kompozicijas iš skaidrių ir stebėkime, kaip keičiasi gamta dienos metu. Žvelkime toliau, kur siūbuoja Aukštaitijos pušys ar dangų liečia Austrijos kalnai. Pabandykime jų papėdėje įkurdinti miestą ir tapti urbanistinio peizažo dalimi. O jeigu pasinaudosime žiūronais, gal pamatysime ir mažus kaimelius Afrikos platybėse? Ar ten dangus toks pat kaip pas mus? O žemė? Apžiūrėję gražiausius skirtingų pasaulio šalių bei žemynų gamtos, jūrų, miestų vaizdus atrasime, koks trapus gamtos grožis, suvoksime kaip ją reikia saugoti ir mylėti.


Surengsime geologinę - teminę - edukacinę ekskursiją Kaune, viename gražiausių - Jiesios upės žemupyje. Suteiksime mokiniams žinių apie praeityje ir šiuo metu vykstančius geologinius (gamtinius) procesus, nulėmusius aplinkos - upių, ežerų, kalvų ir daubų, šaltinių, kopų, riedulių ir kitų reikšmingų gamtinių objektų - atsiradimo istoriją. Susipažinsime su Lietuvos paviršių suformavusiais ledynais, kiek jų buvo, kokias nuogulas ir nuosėdas jie palieka, kaip jie suformavo Lietuvos reljefą. Ekskursijoje vaizdingai, aiškiai ir suprantamai pateiksime moksliniais tyrimais pagrįstas žinias, kurios leis mokiniams patirti pažinimo džiaugsmą, suvokti gamtos įvairovę, vientisumą ir harmoniją, paskatins mokinius domėtis gyvosios ir negyvosios gamtos objektais, kurs tvirtesnį ryšį su gimtosiomis vietomis. Ekskursijos metu naudosimės žemėlapiais, atliksime eksperimentą, tapsime tikros geologinės ekspedicijos dalyviais.


Edukacinė ekskursija "Šifruodami QR kodus, semkinės energijos dvariškame Ilzenbergo parke"

Ar kada nors važiavai žvyruotu keliu, kuriuo 1515 metais iš Vokietijos atvyko Livonijos ordino baronas ir įsikūrė ant kalno prie Ilgio ežero - Ilzenberge? Tai senasis prekybinis kelias iš Ilzenbergo į Rygą. Kviečiame atvykti į tolimąjį rytų Lietuvos dvarą ir išbandyti išmanųjį istorijos pažinimo būdą! Edukacinė ekskursija „Lemtinga barono Brendto Kersenbrocko kelionė“ prasideda pasivaikščiojimu po 15 ha dvaro parką, kurio metu gidas supažindina su unikalia dvaro valdytojų, parko ir dvaro rūmų istorija, jame vyravusio gyvenimo būdo specifika nuo viduramžių iki naujausiųjų laikų. Parko teritorijoje mokiniai apžiūrės dvaro sodybos svirną, rūkyklą, pirtį, oficiną, patrankų aikštelę, sužinos jų paskirtį ir atsiradimo istoriją. Po apžvalginės ekskursijos mokiniai suskirstomi į grupes. Kiekviena grupė gauna dvaro parko teritorijos žemėlapį bei užduotį, kurią atlikti gali tik suradę ieškomą objektą, pažymėtą konkrečiu užduoties numeriu (pvz. 20). Suradę lentelę pažymėtą numeriu, iššifruoja QR kodų pagalba joje esančią užduotį. Atsakymo ieško šalia esančiuose informaciniuose stenduose, pateiktuose rašytiniuose šaltiniuose arba prisimena pasakojimą. Teisingą atsakymą įrašo į tuo pačiu numeriu pažymėtą užduoties - kryžiažodžio vietą. Naudodamiesi savo mobiliais įrenginiais ir programėlėmis skaitančiomis QR kodus, mokiniai turi nuskenuoti visus kodus, užpildyti užduotį ir perskaityti raktažodį (raktažodžio raidės bus „pasislėpę“ užduoties langeliuose romėniškais skaičiais (pvz. IX )). Atlikę visas užduotis, dalyviai sužino raktinius žodžius. Vadinasi, edukacija jau eina į pabaigą! Gidas užduočių lape patikrins ar raktiniai žodžiai teisingi. Pirmieji, teisingai atlikę užduotį, gauna dvaro prizą! Edukacinė ekskursija užbaigiama įsimintinu dvarišku siurprizu!


Antrą šimtmetį veikiantis Anykščių siaurojo geležinkelio stoties kompleksas ir jame įrengtas Siauruko muziejus – ypatinga vieta, kurioje per įvairius pojūčius pažįstami technikos veikimo principai ir transporto sistemos istoriniai pagrindai. Edukacinė programa „Siauruko atradimai“ suformuota, įvertinus tikslinės vaikų grupės – jaunesniųjų klasių mokinių – domėjimąsi aplinkoje sutinkamais elementariaisiais technikos ir mechanikos principais, siekiu pažinti ir suprasti, kaip kas veikia. Kaip tik šio amžiaus vaikai ypač nori prisiliesti, savarankiškai viską išsiaiškinti, pasinaudodami visų pojūčių visuma. Tad šios edukacinės programos tikslas – sudominti jaunesniųjų klasių mokinius technikos paveldu, sukuriant pasakojimo ir asmeninių patirčių sąsajas tarp muziejinės-edukacinės erdvės ir realaus šiandieninio gyvenimo, pasitelkiant autentiškus eksponatus bei šiuolaikinius, įtraukiančius informacijos pateikimo būdus. Programos metu jos dalyviai įgunda vertinti aplinkos objektus kaip priklausančius esamajam ar būtajam laikui, suvokti jų reikšmingumą žmonių gyvenime.


Kultūrinis palikimas botanikos sode – sukurk savo dvarą

Paslauga skirta 1-2 kl. mokiniams ir vyksta unikalioje aplinkoje – VDU Botanikos sodo Aukštosios Fredos dvaro sodyboje, kur dera kultūrinis paveldas ir šiuolaikiškas botanikos sodas. Kultūrinės edukacijos metu mokiniai supažindinami su XIX a. dvaro istorija ir paveldo vertybėmis, taip pat botaninėmis kolekcijomis. Aktyvių užduočių metu mokiniai dirba grupėmis įsitraukdami į dvaro istorinį laikmetį, diskutuodami ir remdamiesi pateikta informacija projektuoja autentišką dvaro komplekso maketą, individualių užduočių metu lavina kūrybiškumą ir vaizduotę, taikydami įgytas žinias, reflektuoja įgytą patirtį.


Apie žmones ir paukščius (Nuotolinė paslauga)

Ši virtuali edukacinė programa skirta tiems, kuriuos vis dar kamuoja klausimas, kas atsirado pirmiau – paukštis ar kiaušinis, ir kaip šis faktas susiję su žmonių pasaulio sukūrimu. Programos metu taip pat išsiaiškinsime, kodėl mūsų protėviams paukščiai buvo svarbūs, kokias žinias jie parnešdavo iš dausų, ką pranašaudavo jų giesmės ir elgsena. Naudodamiesi lietuvių tautosaka pabandysime išsiaiškinti, ar mes ir paukščiai esame panašūs. Susitikimo pabaigoje sužinosite, koks paukštis būtumėte Jūs.


Orientacinis pasivaikščiojimas GRAFŲ PĖDOMIS

Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas PALANGA. GRAFŲ PĖDOMIS - interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą kurorto istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite 2 kilometrų maršrutą ir pažinsite grafų Tiškevičių Palangą.
 Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Palangoje!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - nepaklaidinome dar nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.


Robotikos užsiėmimas. Raštingumas. Kodėl pamiršome spausdinimo presą?

Ar žinote kas yra Johanas Gutenbergas? O gal esate girdėję apie spausdinimo presą? Į visus šiuos klausimus Jums padėsime atsakyti fiziniame robotikos užsiėmime, kurio metu nagrinėsime raštingumą bei jo kitimą bėgant metams. Kartu su vaikais išsiaiškinsime kaip nuo paprasto raštingumo priėjome prie medijų raštingumo ir kuris iš šių reiškinių yra svarbesnis šiuolaikinėje visuomenėje, taip pat gilinsimės į rašto atsiradimo istoriją bei jo svarbą žmonijai. Šias teorines žinias užtvirtinsime kurdami veikiantį LEGO Education prototipą - robotą bei skirdami laiko išbandymui bei tobulinimui. 1 ir 2 klasių mokiniai konstruos su Lego Education WeDo 2.0 rinkiniais, kuriuos vėliau programuos specializuotoje programavimo platformoje. 3 ir 4 klasių mokiniai konstruos su Lego Education EV3 rinkiniais, kuriuos vėliau programuos specializuotoje programavimo platformoje arba Scratch programavimo platformoje.


Nuotolinis kino teatras! Komandinis darbas ir pasiaukojimas dokumentiniame filme “Nuostabieji lūzeriai. Kita planeta”

Nuo šiol, kino teatru gali tapti bet kuri mokyklos klasė arba bet kurio moksleivio namai, jei mokomasi nuotoliniu būdu! Jei turite kompiuterį (ar kitą įrenginį) bei interneto ryšį – kviečiame vadovėlį vienai pamokai pakeisti į tikrus žmones ir jų tikras istorijas. Režisieriaus Arūno Matelio dokumentinis filmas “Nuostabieji lūzeriai. Kita planeta” pasakoja apie herojus, liekančius šešėlyje, ir pasaulį, į kurį buvo uždrausta pažvelgti kino kūrėjams 43 metus. Tai filmas apie vienas sudėtingiausių bei populiariausių dviračių varžybų pasaulyje – „Giro d’Italia“. Tačiau ne apie garbę ir šlovę. Šios juostos herojai – sudėtingiausius iššūkius įveikiantys ir lyderių užnugaryje esantys sportininkai, neturintys teisės į asmeninę pergalę. Herojai, savo pasiaukojimu nutiesiantys kelią į pergalę komandos lyderiams, tapę universaliais pasiaukojimo dėl kitų pavyzdžiais. Šis filmas keičia požiūrį į sportą, pergalę, komandinį darbą, skatina bendruomeniškumą, pagarbą, plečia valios bei stiprybės suvokimą. Susidomėjus šia paslauga, tereikia užrezervuoti norimą laiką Kultūros paso sistemoje ir mes susisieksime su jumis, suformuosime jums nuorodą ir slaptažodį, instruktuosime kaip peržiūrėti filmą bendrai klasėje ar kiekvienam moksleiviui atskirai namuose. Atsidarę nuorodą, įrašysite jums suteiktą slaptažodį ir štai – kino seansas prasideda ten, kur Jūs bebūtumėte! Filmo peržiūra suteikiama kartu su pagalbiniu dokumentu - paruoštu preliminariu temų sąrašu, kuriuo galėsite pasinaudoti diskusijoms po seanso. Filmo anonsas: https://www.youtube.com/watch?v=m6HEf6HuVR8


Edukacija vyksta naujai įrengtoje edukacinėje erdvėje „Odos dirbtuvėlės". Užsiėmimo pradžioje vaikams skaidrių pagalba pristatoma trumpa bato istorija su gausiomis iliustracijomis ir įdomiais faktais. Avalynės istorija – tarsi kupinas atradimų ir ieškojimų romanas. Kaip tu saugotumei kojas nuo įkaitusio dykumų smėlio? O su kokia avalyne bristumei per sniegynus? Ateik ir sužinok, kokio ilgumo bato nosis kėlė pavydą aplinkiniams ir kas pirmieji pradėjo avėti aukštakulniais. Kada atsirado pirmoji „tikra" batų pora? Tapkite dizaineriais, sukurkite naujus stilius ir pasiūlykite juos savo draugams, o gal ir miesto gyventojams... Edukacijoje supažindinama su avalynės istorija, odinių batų sandara ir siuvimo procesu. Praktinėje dalyje vaikai iš atskirų detalių, sutvirtinamų „velcro" juostelėmis (lipukais), „pasiuva" batus, sužino, kaip išmatuoti pėdą prieš pradedant darbą, pagal pasirinktą iškarpą piešia savo svajonių kurpaites.