Sapiegų barokas: istorija ir bareljefo dirbtuvės (9-12 kl.)

Sapiegų rūmai - unikali barokinė didikų rezidencija Lietuvoje, slepianti didingos ir nepatogios istorijos klodus, atspindinti laikmečio politines nuostatas, lūkesčius ir estetinį skonį. Kviečiame kartu su menininkais Monika Kornilova ir Artūru Mitinu pažinti baroko architektūros ir dizaino subtilybes, suprasti meno kūriniuose slypinčias filosofines, politines idėjas. Iššifravę puošnių reljefų ir įmantraus dekoro kalbą, menininkai kvies kurti bareljefą, įkvėptą baroko technikų.


Užsiėmimų metu dalyviai išmoks atpažinti vaistinius augalus bei sužinos jų panaudojimo savo reikmėms galimybes.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Edukacija sudaryta iš trijų tarpusavyje koreliuojančių struktūrinių dalių: „Miestas vakar ir šiandien“, „Pastatų istorijos“, „Telšiuose gyvenę žymūs žmonės“. Užsiėmimo tikslas: interaktyvų technologijų pagalba gretinant praeities ir dabarties miesto vaizdus, apžvelgti XIX a. pab. – XX a. I p. Telšių miesto bei atskirų pastatų, juose veikusių institucijų, čia gyvenusių ir dirbusių žymių žmonių istoriją, ugdyti savo krašto išskirtinumo suvokimą, aktualizuoti tolerancijos multikultūriškumui svarbą. Dalyviai įgyja Telšių istorijos žinių, pagilina formaliojo ugdymo metu įgytas istorijos žinias, interaktyviame animuotame žaidime „Atpažink vietą“ išbando pastabumą atpažįstant dažnai matomus miesto vaizdus, o gautas žinias įtvirtina spręsdami į testus. Naudojami metodai: diskusija, analizė, palyginimas, klausimai-atsakymai, stebėjimas. Edukaciją galima pritaikyti konkretiems mokymosi ir pažinimo poreikiams, formaliojo ugdymo proceso uždaviniams pasiekti analizuojant vieną arba kelias pasirinktas temas. Šis edukacinis užsiėmimas itin svarbus, siekiant įtvirtinti istorines, kultūrines žinias apie Telšių miestą. Jo metu skatinamas kritinis mastymas, ugdoma tolerancija kultūrinėms ir etninėms mažumoms, suvokiama Telšių, kaip daugiakultūrinio miesto praeitis, sąlygojanti unikalią šiandieną.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Orientacinis žaidimas “Vilnius - pasaulio paveldo miesto istorijos”

Viešoji įstaiga Vilniaus senamiesčio atnaujinimo agentūra

Orientacinis žaidimas "Vilnius - pasaulio paveldo miesto istorijos" pristato Vilnių kaip UNESCO pasaulio paveldo miestą. Mokiniai tyrinėja miestą pasiskirstę į komandas, edukacijos pabaigoje vyksta orientacinio žaidimo aptarimas, išrenkama laimėjusi komanda.

Žaidimo metu užduotys ir klausimai yra formuluojami taip, kad mokiniams pavyktų geriau suprasti, kas yra UNESCO Pasaulio paveldas, kuo jis ypatingas ir svarbus ne tik vilniečiams, lietuviams, o visai tarptautinei bendruomenei. Užsiėmimo metu diskutuojama, kuo Vilnius yra išskirtinis, kad buvo įtrauktas į Pasaulio paveldo vietovių sąrašą.

Žaidimo metu aplankomos tiek žymios Vilniaus senamiesčio vietos, jos atrandamos naujai, per negirdėtas istorijas ar naujus faktus, tiek ir mažiau žinomos, mokinių (dar) neatrastos vietos.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Muzikinis spektaklis "Voro vestuvės" išvažiuojamasis

Electro - folk spektaklis/koncertas šeimai „Voro vestuvės (Voro veseilia)” pagal to paties pavadinimo Justino Marcinkevičiaus poemą.
 Naujoje Justino Marcinkevičiaus poemos „Voro vestuvės“ interpretacijoje spektaklio/ koncerto kūrybinė komanda didelį dėmesį skirs šiuolaikinės muzikos ir folkloro dermei (sintezei). Kūriniui perteikti kuriamos dainos, sujungiančios visą pasakojimą į istoriją - muzikalią alegoriją, išryškinančią mūsų pačių ydas bei kviečiančią kartu pažvelgti, kur kartais gali nuvesti godumas, savanaudiškumas ir apgavystės.
Vaikai kartu su aktoriais bus kviečiami padėti Nojui surasti Tėtį ir kartu sustabdyti Saulės pagrobimą, kurį detaliai suplanavęs Voras, jau ruošiasi savo vestuvėms.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


ATRASK!!!.. IŠREIKŠK!!!... SUKURK!!!... ATRASK savyje odos gaminių dizainerio talentą! IŠREIKŠK save ir SUKURK odinę apyrankę!

Ar norite pabūti kūrėju ir pasigaminti savo išskirtinę odinę apyrankę taip atskleidžiant savo "vidinį aš"? O gal norite pabandyti iškalti savo inicialus odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė bei spaudė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet laukiame Jūsų kvietimo ir galėsite bent trumpam turėti odininkės dirbtuves savo mokykloje ar kitoje vietoje. Čia ne tik kursite, įsivaizduosite, susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir iš arčiau pažvelgsite į dizainerių gaminamus gaminius, galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos apyranke! Laukiame Jūsų ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!
Su šypsena, Viltė :)

Paslaugos tikslas. Išbandyti save odinių gaminių dizainerio "drabužyje", atskleidžiant savo "vidinį aš". Uždaviniai. Suvokti odininkų gaminamų kūrinių įvairovę, praplečiant akiratį. Susipažinti su garsių dizainerių gaminiais iš odos ir pabandyti būti kritiku / vertintoju. Sužinoti odų rūšis, kokybiškos odos savybes bei odininko darbo įrankius. Išbandyti odininko amatą ir save kūrėjo vaidmenyje, pasigaminant rankų darbo apyrankę tokiu stiliumi, koks atskleidžia edukacijos dalyvio "vidinį aš". Pagerinti edukacijos dalyvių socialinius įgūdžius, suteikti teigiamų emocijų ir parodyti galimybę mokytis inovatyviais metodais.

Numatomas poveikis.
Per pasigamintą gaminį atskleista saviraiška, vidinis pasaulis. Praplėstas supratimas apie kultūrinės raiškos ir komunikavimo formas, suprasta, kad komunikuoti galima ne tik verbaliai, ar raštiu, bet ir per kūrybą. Po edukacijos dalyvis bus išbandęs save kaip kūrėją "odos dizainerio rogėse" bei kaip vartotojas ir vertintojas kitų dizainerių darbus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Klaipėdos miesto gimimo istorija prasideda slėpiningais viduramžiais ir yra apipinta legendomis ir paslaptimis. Klaipėdos vardo kilmė, jos simboliai – antspaudas, herbas, vėliava ir šiandien yra verti įdėmaus žvilgsnio ir smalsaus tyrinėjimo. Jau beveik trisdešimt metų Klaipėda turi istorinį savo simbolį – herbą, kuriame kiekvienas elementas, kiekvienas ženklas, jo vieta herbe turi gilią prasmę, atspindinčią beveik aštuonių šimtų metų miesto istoriją. Jei tu esi tas, kurį domina senovė, paslaptys, legendos ir mitai – laukiame tavęs. Jeigu tu nori sužinoti ką reiškia miesto herbe šimtmečius slypintys ženklai, atvyk į mūsų muziejų ir drauge su mumis įmink šias paslaptis. Miesto ženklai ir šiandien gyvi mūsų gyvenime, atrask juos kartu su mumis.


Lėlių ir objektų teatro spektaklis „Dievų miškas“

Spektaklis sukurtas remiantis vieno ryškiausių lietuvių poeto, prozininko, dramaturgo, literatūros kritiko ir teatrologo B. Sruogos memuariniu romanu „Dievų miškas“, atskleidžiančiu II-ojo Pasaulinio karo metais Štuthovo (Lenkija) koncentracijos stovykloje autoriaus patirtus išgyvenimus. Kūrinio tekste kaip literatūrinė ir kūrybinė priemonė, atskleidžianti pasaulio matymo ir reagavimo būdus, dominuoja ironija ir sarkazmas, kurią scenoje naudoja ir spektaklio kūrėjai (aktorių dialogai kuriami Stand up komedijos principu ). Pastatyme, nenutolstant nuo originalaus teksto ir išlaikant ironišką pasakojimo toną, vaizduojami prižiūrėtojų ir kalinių santykiai, lagerio hierarchija, sekinantys darbai, vargana buitis ir žmogaus orumą gniuždančios bausmės. Pjesės autorė ir režisierė Agnė Sunklodaitė, remdamasi kūrybine patirtimi bei novatoriškomis teatrinės raiškos priemonėmis, įtaigiai ir suprantamai jaunajam žiūrovui gvildena esminius klausimus apie žmogaus prigimtį: kas yra žmogiškumas? Kur yra riba tarp žmogiškumo ir nužmogėjimo? Ar šiandien mes dar pajėgūs suprasti holokausto baisumus ir išlikti budrūs, kad panašūs dalykai nepasikartotų? Spektaklio kūrėjų manymu, šiandien B. Sruogos „Dievų miškas“ kaip niekad aktualus. Žmonės linkę pamiršti didžiąsias istorijos pamokas. Deklaruojama atjauta, tolerancija, tačiau čia pat gebama pasibaisėti „kitokiais“ žmonėmis, tarsi pasąmonėje būtų trokštama tobulos rasės, sveikų ir šabloniškai „teisingų“ žmonių visuomenės. Kaip ir daugelyje savo pastatymų, skirtų jaunajam žiūrovui, režisierė A. Sunklodaitė su patyrusia kūrybine komanda (dailininke Giedre Brazyte, kompozitoriumi Deividu Gnedinu) „Dievų miške“ laikosi esminių kūrybos principų – lavinti žiūrovo estetinį skonį, kritinį mąstymą, skatinti jo norą aktyviai domėtis supančia aplinka bei istoriniais įvykiais, analizuoti laiko ženklus spektaklyje ir ieškoti paralelių su šiandienos aktualijomis. Spektakliui pasibaigus, moksleiviai bus kviečiami reflektuoti ir diskutuoti su aktoriais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas vyksta Trakų Salos pilies priešpilyje ir įvažiavimo vartų bokšto gynybinėje pastogėje įrengtoje edukacinėje klasėje. Atvykusiai grupei priešpilyje, prie pilies maketo, trumpai pristatoma Trakų miesto įkūrimo istorija, pilių reikšmė daugiau nei du šimtmečius trūkusioje kovoje su Teutonų ordino riteriais. Rodomi dviejų unikalių akmeninių galvų, rastų Galvės ežere, analogai, pasakojama legenda apie ežero pavadinimo kilmę. Dalyviai gali apžiūrėti pilies maketą, susidaryti vaizdą, kur jie yra. Vėliau einama į edukacinę klasę, pakeliui apžiūrima, kalbama apie pilies mūrą, sraigtinius laiptus (jais kylama į klasę). Pasakojama apie pilies statybą. Tam padeda parengta liečiama ekspozicija, kurią sudaro įvairaus profilio plytos (pilies statyboje jų naudota ne mažiau penkiolikos rūšių), vienuolis ir vienuolė tipo pilies stogo čerpės, kitos statyboje naudotos medžiagos. Po to kalbama apie gyvenseną pilyje. Kaip žmonės rengėsi, kuo puošėsi vyrai ir moterys, kokia buvo atsiskaitymo sistema, ką ir iš ko valgė, kaip gamino maistą, kuo skyrėsi valdovo dvaro ir prastuomenės buitis. Kalbama, kaip pilėnai gindavosi nuo priešų, kokie buvo ginklai bei šarvai. Dalyviai gali apžiūrinėti visus pasakojimą iliustruojančius eksponatų analogus (viso galima liesti 41 specialiai šiam užsiėmimui sukurtą analogą ir papildomai – ginklų ir šarvų analogus). Grupė įtraukiama į pokalbį ir viso užsiėmimo metu aktyviai dalyvauja veikloje. Edukacinis užsiėmimas buvo kurtas neregiams ir silpnaregiams. Tačiau tai, kas tinka neįgaliesiems – tinka visiems. Taktilinė ekspozicija (užsiėmimo pagrindas) įdomi įvairioms amžiaus grupėms, pasakojamoji dalis – pritaikoma pagal amžiaus grupę.


Užsiėmimas susideda iš dviejų dalių: teorinėje dalyje mokiniai supažindinami su unikaliais gintaro eksponatais, bylojančiais apie gintaro susidarymą, sandarą ir formas. Žiūrimas pažintinis fimukas "Gintaro miškas", kuriame trumpai ir aiškiai parodoma geologinė laiko skalė, akcentuojama Eoceno epocha – Baltiškojo gintaro susidarymo laikotarpis. Praktinėje dalyje gintaro savybės atskleidžiamos atliekant praktinius bandymus, jų metu remiamasi penkiais žmogaus pojūčiais – rega, lyta, klausa, uosle ir skoniu, ypač akcentuojama kiekvieno dalyvio patyriminė veikla. Taip pat atliekami fizikos bandymai parodantys gintaro lyginamojo svorio bei degimo ypatybes. Pateikiami gintaro panaudojimo liaudies medicinoje pavyzdžiai. Užsiėmimo dalyviai išmoksta gintarą atskirti nuo kitų gamtinių bei pramoninių medžiagų, bei gauna žinių apie gintaro gydomąsias savybes. Užsiėmimas lengvai pritaikomas tiek jaunesniems, tiek vyresniems moksleiviams. Šios edukacinės veiklos patyriminis pobūdis leidžia joje pilnavertiškai dalyvauti turintiems įvairias negalias, ypač kviečiami regos sutrikimus turintys mokiniai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Smiltynės vilos - saugančios istorijos grožį

Kuršių nerijos nacionalinio parko direkcija

Edukacijos metu apžiūrėsime Smiltynės gatvę, kuri yra Klaipėdos miesto dalis. Skirtingi architektūros laikmečiai paliko savo žymę, ir mes atidžiai išanalizuosime kiekvieną iš jų. Edukacijos metu turėsime laiko ištirti Smiltynės istorijas, susijusias su architektūros stiliais: Smiltynė / Sandkrug Pradžia iki 1600-ųjų metų: kur gyveno pirmieji 5 žmonės? Smuklė – pašto stotis. Kelto įtaka sodybų atsiradimui. Pustomo smėlio įtaka architektūrai. XIX a. vid. - poilsis Smiltynėje. Vilų kolonijos. Stiliai: šveicariškasis, jugendo, Secesinė architektūra. Vikingų piešiniai. Ką galima pamatyti: kaip pastatai konkuruoja dėl patrauklumo tarpusavyje ir su Klaipėda, suprasime, kodėl naujieji pastatai stengiasi atrodyti kaip seni.


Šilalės rajono savivaldybės kultūros centras

Pabėgimo kambarys ,,Duonkepio skylė" atskleis senojo Žemaitijos kaimo virtuvės dvasią, ,,nukels" dalyvius į senelių ir prosenelių laikus. Per patyrimines užduotis supažindinsime jaunuolius su žemaičių virtuve, naudojamais virtuvės įrankiais. Kalbinių užduočių pagalba supažindinsime jaunuolius su pietų dūnininkų patarme. Sieksime perduoti supratimą apie etninės kultūros svarbą, tradicijas, jų išsaugojimą ir puoselėjimą, tautinę savimonę, meilę tradicinei kultūrai.  Per teminį pabėgimo kambarį jaunuoliams patraukliai pristatomos senosios tradicijos.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Telšių rajono savivaldybės Karolinos Praniauskaitės viešoji biblioteka

Vardinio skirtuko kūrybinės dirbtuvės, kurių metu dalyviai turės galimybę dekoruoti medinius skirtukus akriliniais dažais naudojant trafaretinę techniką. Dalyviai lavins kūrybinį mąstymą, kurdami unikalius ir originalius dizainus. Jie mokysis rasti inovatyvius sprendimus ir pritaikyti juos praktikoje. Šis užsiėmimas suteiks galimybę ne tik išbandyti savo kūrybinius sugebėjimus, bet ir sukurti unikalų asmeninį skirtuką knygų mylėtojams.


Lietuva nuo seno garsėjo savo giriomis, kurios mūsų protėviams teikė būstą, saugojo nuo priešo ir neleido mirti badu. Dar rankiojimo laikais, paleolito epochoje (XI-IX tūkst. pr. Kr.) buvo atrastas toks saldus produktas, kurį į medžių dreves sunešdavo bitės. Tas saldėsis, gal kaip tik todėl, kad atrastas medyje, buvo pavadintas medumi. Taip žmonės ėmė verstis bitininkyste. Tačiau Lietuvių mitologija visuomet darė įtaką lietuvių papročiams ir kultūrai. Bitės buvo gerbiamos, ir buvo garbinama jas globojusi deivė Austėja. Bičių ir jų deivės Austėjos kulto atsiradimą sąlygoja tai, kad senovės žmogus nepažino gamtos dėsnių. Jį stebino bičių organizuotumas , primenantis paties žmogais gyvenimą, jų gimimo ir mirties paslaptingumas. Bites imta laikyti nepaprastomis, šventomis, dievų darbininkėmis. Suvokiant mitologijos pažinimo svarbą, šios edukacijos metu bus tyrinėjimas bitės įvaizdis lietuvių mitologijoje, atkreipiant dėmesį į etnokultūrinį kontekstą. Pirmoje dalyje mokiniai susipažins su mitologijos samprata. Bus pristatytos etnokultūros elementų ištakos, kas leis labiau suvokti būsimos praktinės veiklos savitumą. Praktinėje dalyje mokiniams bus sudaryta galimybė susipažinti su senaisiais amatais, pagaminant žvakes iš bičių vaško.


Lietuviško šiaudo paslaptys 5-7 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Šiandieninėje interneto ir globalizacijos tėkmėje  etninė kultūra  nebėra tokia aktuali. Amatininkystės įgūdžiai yra primiršti. Vienas iš jų šiaudinių sodų vėrimas. Praeitį menančiose lietuvių sodybose gyvavo graži tradicija – virš stalo kabinti iš šiaudų suvertus sodus. Šie trapūs, gelsva spalva švytintys geometriniai dirbiniai savo ramiu sūkuriavimu skleidžia malonią energiją ir traukia žvilgtelėti aukštyn.
Edukacija  „Lietuviško šiaudo paslaptys” skirta 5-7 kl. mokiniams, norintiems pažinti šiaudinių sodų vėrimą, kuomet pasitelkiant adatas, siūlus bei šiaudus kuriami reketukai.
Užsiėmimo metu dalyviams pateikiama teorinė medžiaga apie šiaudinių sodų atsiradimo istoriją, simboliką.
Mokiniai supažindinami su gamybos procesui reikalingomis priemonėmis (šiaudais, adatomis, siūlais), demonstruojama vėrimo technika, rodomi šiaudinių sodų pavyzdžiai.
Edukacijos metu mokiniai išmoks verti reketuką. Užsiėmimo pabaigoje laukia refleksija.
Edukaciniu užsiėmimu tikimasi sudominti mokinius viena įspūdingiausių lietuvių paprotinės dekoratyvinės dailės rūšių.  Suvertas reketukas kartu keliauja su mokiniais į mokyklą ar namus.


Muzikinis spektaklis "Trimito skrydis" (Nuotolinė paslauga)

Koncertinė įstaiga Lietuvos simfoninis pučiamųjų orkestras

Muzikiniame spektaklyje "Trimito skrydis" vaikai bus supažindinami su pasaulio muzika. "Trimito salė" virs lėktuvu, o žiūrovai - jo keleiviais. Muzikinis ""Trimito" oro linijų lėktuvas drauge su spektaklio žiūrovais leisis į neįprastą skrydį aplink Žemę. Drauge su skrydžiui diriguojančiais muzikinio lėktuvo pilotais Rainaru ir Vizaru bei stiuardesėmis, jie apkeliaus pasaulio žemynus ir šalis, išgirs įvairių kraštų muziką, pasieks tolimąją Antarktidą ir net Mėnulį. Ieškoję kur gyvena vėjas, sapnai ir mintys keliautojai sugrįžę namo į žemę supras, koks nuostabus yra mūsų gimtasis kampelis.


Švietimo sistemoje, darbo rinkoje ir kitose gyvenimo srityse akcentuojama kūrybiškumo svarba. Kūrybiškumas (kaip vidinė žmogaus savybė) apibrėžiamas, kaip gebėjimas atrasti naujas idėjas, mąstyti savarankiškai, greitai orientuotis probleminėse situacijose, rasti netipinius sprendimus. Edukacijos "Užkurk vėją kalvoje: kūrybiškumo lavinimo dirbtuvės" metu mokiniai sužinos individualaus ir komandinio kūrybiškumo lavinimo metodus, daugelį jų išbandys praktiškai. Dalyviai sužinos, kodėl kartais svarbu neskubėti ir atidėti darbus, kaip sėkmingai parduoti akmenį, apipavidalinti automobilių antenas, užsidirbti nešiojant marškinėlius, greitai atsibusti ryte, kokius akinius ir kvepalus naudoja šunys, kaip kurti pasakas, pavalgyti „aklai“ ir įveikti „Neįmanomą misiją“ užsiimti neurobika ir kaip su kūrybingumu susiję greipfrutai ? Edukacijos metu dalyviai „prasilauš“ kūrybingumo srityje ir šį gebėjimą galės panaudoti užsiimdami kūryba, lengviau mokydamiesi, atlikdami užduotis mokykloje ir susidurdami su gyvenimo iššūkiais.


Užsiėmimas vyksta nuotoliniu būdu. Užsiėmimo dalyviams pasakojama, kaip užgimė natūrinių mainų sistema, kaip palaipsniui pirkimo-pardavimo operacijose imta pereiti nuo tiesioginių mainų prie fiksuotą vertę turinčių daiktų, pinigų pirmtakų, kuriais galima buvo atsiskaityti perkant vieną ar kitą prekę. Pasakojama, kaip buvo pereita prie daug patogesnių pinigų iš tauriųjų metalų - monetų, kurių sistema dominavo pasaulyje daugiau nei 2 000 metų. Įtraukiant dalyvius, panaudojant "blyksnio" metodą, pasakojama apie Lietuvoje naudotas pinigų sistemas. Naudojant skaidres, parodomi monetų, banknotų ir kitų senųjų pinigų variantų pavyzdžiai. Pabaigai pasakojama, kaip XIX - XX a. susiformavo dabartinė pasaulio pinigų sistema. Vėliau rodoma, kaip kunigaikščių rūmų kieme kaldinamos monetos (senoviniu būdu, kaip buvo kaldinama viduramžių monetų kalyklose).


Kaip Lietuvos nepriklausomybės signataro sūnus tapo kompozitoriumi? Kaip Lietuvos kultūrinį gyvenimą veikė istoriniai įvykiai? Kaip buvo kuriama opera „Jūratė ir Kastytis“?
Edukacinis užsiėmimas skirtas susipažinti  moksleivius su  lietuvių  kompozitoriaus Kazimieru Viktoro Banaičio  gyvenimo biografija ir jo sukurta opera „Jūratė ir Kastytis“.

Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kelmės kultūros centro tradicinių amatų dirbtuvėse vyks turiningi ir pilni kūrybinio džiaugsmo edukaciniai užsiėmimai. Jų metu dalyviai teoriškai ir praktiškai prisilies prie senas tradicijas menančio keramikos amato. Savo idėjas realizuosime pažindami molio plastikos savybes. Dirbtuvėse mokysimės molį formuoti: kočioti, pjaustyti, sulipdyti atskiras detales, dekoruoti. Sužinosime kaip gimsta ir kokį ilgą kelią nueina keramikos dirbiniai nuo molio gabaliuko iki išbaigto dirbinio. Lipdysime dubenėlius, varpelius, paukštelius ir kitokius širdžiai malonius darbelius. Darbeliai bus išdžiovinami ir išdegti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Visi kasdien naudojame daugybę skirtingų elektros prietaisų, tačiau ne kiekvienas galėtų paprastai paaiškinti, kas yra elektra ir kaip ji atkeliauja į mūsų namus. Juo labiau ne kiekvienas gali pasigirti buvęs tikroje elektrinėje! Atvykę į teminę ekskursiją pirmojoje Vilniaus miesto elektrinėje vaikai susipažįsta su elektrinėje vykstančiais procesais, įrengimais ir istorija. Užsiėmimo metu naudojamos šiuolaikiškos interaktyvios priemonės ir judrūs žaidimai.


Trumpas? Gerai: spektaklis vaikams H. K. Anderseno "Mergaitė su degtukais". Ateikite pasižiūrėti. Visa kita info jau sudėliota viršuje. Gal pridursiu, kad spektaklyje naudojami cirko ir magijos elementai, pantomima.


Kovo 11-osios ir Sausio13-osios datos skatina atsigręžti į savo tautos istoriją, prisiminti asmenybes, aplinkybes ir priežastis, kurios lėmė lemtingus valstybės istorijos įvykius. Edukacinėje programoje sužinosime apie Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdį, pirmąjį mitingą, Baltijos kelią, Sausio 13-osios ir Kovo 11-osios įvykius. Ugdysime pasididžiavimą savo šalimi, tautiškumą ir patriotiškumą


Nuo pat seniausių laikų svarbus žmogaus gyvenimo aspektas buvo apginti save, savo artimuosius bei savąjį kraštą. Užsiėmimo metu domėsimės ir aiškinsimės kaip buvo ginama LDK sostinė nuo pat jos įkūrimo iki XVIII a. pabaigos. Kas paskatino Vilniaus gynybinės sienos atsiradimą? Kam ir kodėl buvo pastatyta vienintelė tokia Lietuvoje – Vilniaus bastėja? Tyrinėdami ir aiškindamiesi Vilniaus bastėjos istoriją, keliausime po svarbiausius, o kartais ir netikėčiausius Lietuvos bei Vilniaus istorijos periodus, įvykius ir paslaptis. Dalyviai ne tik sužinos naujų Vilniaus istorijos detalių, plės savąjį žodyną bei mokysis orientuotis istoriniame laike, bet ir patys taps istorijos tyrėjais, bandydami atrakinti praeities paslaptis.


Kompozicija nuo seno yra vienas iš pagrindinių paveikslo istorijos kūrimo priemonių, be kurios neišsiverčia nė vienas dailininkas. Ekskursijos metu kalbėsime apie vizualinius kompozicijos įrankius. Pasitelkdami parodoje eksponuojamus darbus diskutuosime, kokias istorijas pasakoja dailininkų kūriniai ir kaip juos reikėtų prakalbinti. O praktinio užsiėmimo metu bandysime komponuoti savitą paveikslą su savo istorija.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


ISTORIJOS IŠ LAGAMINO. Istorijų pasakojimo (storytelling) metodika pagrįstas užsiėmimas.

Mokėjimas vaizdžiai, įdomiai ir įsimintinai perteikti žinutę XXI a. yra vienas iš būtiniausių elementų mūsų gyvenime. Istorijos pasakojimo įgūdžiai tapo svarbūs ne tik kasdieniam gyvenime, bet ir norit įsidarbinti, gerai išlaikyti egzaminus, sukurti savo verslą. Vos tik pradėję tarti pirmuosius žodžius mes pradedam kurti ir pasakoti istorijas. Vaikai, kol dar neina į mokykla, jas pasakoja labai laisvai, nekreipdami dėmesio į būtiną pasakojimo struktūrą, loginius niuansus ir t.t Jie pasakoja tai, ką mato aplink save. Po truputį pažindami aplinką, kurioje gyvena, kuria savo asmeninę istoriją. Tačiau pradėjus eiti į mokyklą istorijos pasakojimas tampa labiau struktūruotas, įvilktas į tam tikrus rėmus, vieniems tai padeda, kitus vaikams tai atvirkščiai uždaro, kartais net visiškai atgraso nuo kūrybiško pasakojimo. MO muziejaus erdvė, meno kūriniai, kurie kiekvienas savyje jau turi paruoštą istoriją yra puiki vieta mokiniams sugrįžti į saugią erdvę, kur galės žingsnis po žingsnio pradėti pasakoti istorijas. Skirtingais metodais kurdami istorijas mokiniai MO muziejuje į pagalbą pasitelks MO kolekcijos meno kūrinius, ugdys kūrybiškumą, aktyvų klausymąsi, viešą kalbėjimą, gebėjimą čia ir dabar analizuoti, valdyti ir interpretuoti turimą informaciją. Edukacijos schema pasitelkiant skirtingus istorijos pasakojimo metodus: – fantazijos sužadinimo užduotys „smegenų mankšta“ – istorija sekama iki tam tikro momento – užduotis – istorija sekama toliau – 2 užduotis – istorija sekama toliau – 3 užduotis – bendras piešinys – bendras istorijos sekimas – refleksija.


Užsiėmimo tikslas - per tradicijų ir protėvių gyvenimo būdo pažinimą, skatinti vaikus suvokti savo etninę ir kultūrinę tapatybę, domėtis tradicijomis, ugdyti kritinį mąstymą, savivertę ir savimonę, kurti kokybiškų pramogų poreikį, draugišką santykį su aplinka, šeima ir draugais.
Žemaitijos kaimo muziejaus edukacijų erdvėje, dainuojama tradicinė daina apie elnią devyniaragį, nukelia vaikus į XIX a. pabaigos Advento laikotarpį, Lietuvos kaimo sodyboje. Susėdame aplink stalą šiltoje troboje, kurioje akį džiugina tradiciškais žaislais iš natūralių medžiagų papuošta eglutė. Aptariame tradicinius eglutės puošimo būdus. Kalbamės su vaikais apie senąsias Advento tradicijas ir papročius. Pasigaminame kiekvienas pats sau iš vaško lakšto, Kūčių vakarienei namuose skirtą žvakę. Ruošiamės improvizuotai Kūčių vakarienei.  Kalbame apie jos gilią prasmę mūsų etnokultūroje, dvylika patiekalų, jų reikšmę ir  paruošimo būdą. Vaikai patys susitrina piestose, tik Žemaitijoje Kūčioms valgomą, spirginę-kanapinę. Valgome jau paruoštą spirginę su karšta bulve su lupena. Geriame mūsų kaimo muziejuje augintų vaistinių žolelių arbatą, užkąsdami kūčiukais.  Aiškinamės kuo ypatinga yra Kūčių naktis, kokiais dalykais anuomet tikėjo mūsų protėviai, kaip elgėsi, kokiais burtais buvo buriama, spėjama ateitis. Kiekvienas edukacijos dalyvis lieja karštą vašką į šaltą vandenį. Iš sustingusių jo figūrų edukatorius, stebėdamas jas žvakės liepsnos šešėlyje, pagal anuometinius spėjimus, pasakoja apie galimą  ateitį. Edukacija baigiasi vaikų apdovanojimu saldainiu su prasmingu palinkėjimu, - XIXa. Lietuvos kaimo vaikui buvusia didžiausia šventine dovana. Atsisveikiname bendra, šventine Kalėdine daina.
   Edukacija siekiama, patraukliai pateikus šventinio Kalėdinio laikotarpio tradicijas, sudominti vaikus atitinkamai veikti ir šiandien. Savo krašto tautinio identiteto pajautimas, pritrauks norą išbandyti tai šių dienų šventinio laiko kontekste, daugiau leisti laiko su šeima bendroje prasmingoje veikloje.


Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija

Orientacinis žaidimas vyks saugioje Žemutinės pilies teritorijoje – Vilniaus širdyje. Ką veiksime? Reikės įminti užuominas ir atrasti Vilniaus Žemutinės pilies istorines detales, ženklus, atsakyti į užduodamus klausimus ir judėti į priekį – žingsnis po žingsnio, kol pažinsite visą teritoriją. Atrasdami žaidimo užduotis, vaikai suvoks kaip keitėsi Vilniaus Žemutinė pilis, Katedra ir kodėl matome skirtingų laikmečių pėdsakus pastatuose. Žaidimas skirtas 1-4 klasių mokiniams ir dar kartą patvirtinantis taisyklę – žinios pateikiamos žaidimo forma yra daug greičiau atsimenamos. Žaidimo metu „smėlio dėže“ taps Vilniaus Katedros, Valdovų rūmų, Mindaugo, Pilių skverai – visa Vilniaus Žemutinės pilies teritorija. Žaidimas Vilniaus istorinėje atviroje erdvėje, turtins vaikų pažintinę patirtį ir plės akiratį. Ši priemonė taip pat skirta gerinti vaikų bendravimo įgūdžius, burti komandiniam darbui. Smalsumas, verčiantis klausinėti ir tyrinėti, dalyvių tarpusavio santykiai, fantastiniai klausimai – bus šioje priemonėje kūrybingumo ugdymo pratimai.


Tikslas - vaikų  aktyvumo skatinimas bei jų dalyvavimas meninės kūrybos procese, sudaryti sąlygas mokinių grupėms atskleisti ir ugdyti savo kūrybinį potencialą aktyviai ir prasmingai dalyvaujant kūrybinėje veikloje.
Uždaviniai : supažindinti su laisvės sąvoka, jos svarba, skatinti mokinius reflektuoti laisvės tema pagal savo patirtį.
 išmokyti teisingai parinkti gaminamo paukštelio detalių dydžius, juos teisingai sujungti.


Mokinius kviečiame pasinerti į magišką fizikinių ir cheminių eksperimentų pasaulį ir pasijusti tikrais mokslininkais. Čia improvizuosime, bendrausime, kaupsime ir dalinsimės patirtimi. Kūrybos procese persipins patirtis ir pažinimas, džiaugsmas ir ramybė, saviraiška ir kūrybiškumas. Patirsime kūrybos laisvę, drąsiai eksperimentuosime, patirsime džiaugsmą ir atsipalaidavimą. Šios edukacijos metu, atsižvelgiant į moksleivių amžių, bus paruošta kupina netikėtumų ir staigmenų edukacijnė mokslinių eksperimentų programa, kurios metu moksleiviai sužinos iš kur atsiranda gyvybė, kaip mus veikia gravitacija, kas yra oras, kokios yra dujų savybės, ką mums parodo cheminiai bandymai, kaip mus apgauna saulės spinduliukai ir dar daug kitų įdomių dalykų. Tai nepaprastai smagi, įdomi, pažintinė programa vaikams, kurioje ne tik supažindinsime su įdomiais chemijos ir fizikos reiškiniais, paaiškinsime tų reiškinių susidarymo priežastį, bet ir viską kartu išbandysime. Vaikams ši programa - tai kaip apsilankymas nežinomoje, keistoje, daugybę stebuklų turinčioje šalyje. Nesvarbu, ar vaikai žingeidūs, ar pasyvesni - tai įspūdinga demonstracijų, žaidimų ir mokslinių eksperimentų programa, kuri maloniai nustebina ne tik mažus, bet ir vyresnius žiūrovus. Tai interaktyvi programa, kurios metu vaikai atliks mėgstamiausią magiškąjį eksperimentą - įspūdingąjį azoto vulkano išsiveržimą.
Programos metu jūsų laukia: Neišpilamas vanduo, sužinosite, ar vanduo moka keliauti; Originalus plaučių tūrio matavimas ir šaudymas dūmais; Lavos lempos gamyba, nesprogstantys muilo burbulai; Pažintis su sausu ledu, ekperimentai su azotu;
Baliono išlaikymas ore, jo neliečiant; Sužinosite, dėl ko pradurtas balionas nesprogsta; Įvairiaspalvių judančių raštų kurimas tiesiog ant pieno; Neįtikėtinai smagus vaikščiojimas ant kiaušinių; Ugnies gesinimas, jos neužpučiant ir neužliejant vandeniu. Programą vainikuos slaimų gamyba.


Lino gyvenimas po malūno sparnais II dalis

Panevėžio rajono Ėriškių kultūros centras

Lietuvoje linai nuo seno auginti šeimos ūkiuose savo reikmėms bei pardavimui. Panevėžio rajonas garsus linininkystės tradicijomis. Deja, linų, kurie naudojami pluoštui išgauti, Lietuvoje nei ūkininkai, nei bendrovės nebesėja. Šioje edukacijoje, kuri vyksta senoviniame Stultiškių vėjo malūne, pastatytame 1880 metais, yra galimybė susipažinti su pluoštiniais linais.
Edukacijos tikslas: supažindinti dalyvius su pluoštiniu linu, turinčiu Lietuvoje gilias kultūrines šaknis, pristatant šį augalą, jo auginimą ir apdorojimą nuo sėklos iki drobės per senovines tradicijas, papročius ir folklorą.
Uždaviniai: jaunimui priimtina forma, supažindinti dalyvius su lino augalu ir jo naudingiausiomis savybėmis bei produktais; pristatyti linininkystės istoriją Lietuvoje, pateikiant su linais susijusių istorinių, etninių, tautosakos faktų; aukštaičių tarme pasakojant apie „lino kančią“, supažindinti dalyvius su senoviniais linų auginimo, derliaus nuėmimo bei sudorojimo darbais, įtraukiant juos į edukacinius užsiėmimus su tradiciniais ūkininkų naudotais linų šiaudelių apdorojimo įrankiais.
Edukacijos metu yra galimybė naudoti Virtualios realybės akinius.
Dalyviai gaus žinių apie lino augalų ypatumus, stiebelio, sėklos sandarą, ir jų naudingąsias savybes. Linininkystės istorija Lietuvoje pristatoma, naudojant vizualines priemones. Įtraukiamoji edukacijos dalis vyks pagal sakmės apie Lino kančią scenarijų. Sėja, rovimas, mirkymas, klojėjimas pristatomi vaizdine medžiaga, toliau dalyviai patys galės išbandyti linų šiaudelių mynimo, brukimo, šukavimo darbus, panaudojant senovinius linų apdirbimo įrankius. Ekspozicijose demonstruojamos lininių audinių ir gaminių, įvairių senovinių linų apdirbimo bei su verpimu, audimu susijusių įrankių ir rakandų kolekcijos, pristatoma jų paskirtis. Dalyviai kurs iš lino suvenyrus. Aptariant dalyvių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu apie linus, kviečiama sudalyvauti viktorinoje. Edukacijos metu vaišinama duona su linų aliejumi ir sėmenų spirgyne.


Kodėl vienų svajonės pildosi, kitų – ne? Kokios sąlygos reikalingos norui materializuotis? Edukacija informatyvi ir interaktyvi, šalia to – relaksacinio pobūdžio, sutelkianti ir atpalaiduojanti. Jos metu atkreipiamas dalyvių dėmesys į sąžinę ir dorovingumą. Padedama suprasti, kad verta būti doram, nes tik doras žmogus gali būti ramus, o svajonės gimsta tik ramybėje... Ne ramybėje gimsta norai, kurie gali būti ir nenuoširdūs. Tai užsiėmimas, plečiantis akiratį, jungiantis rytų ir vakarų kultūras, atskleidžiantis žmogaus prigimtinį potencialą – proto galimybes, padedantis suvoki darnos vertę, primenantis etikos normas, įkvepiantis jų laikytis. Klausimų pagalba atskleidžiamos sąsajos tarp dviejų nematomų dalykų – garso ir proto . Susirinkusieji patiria, kad garsas gali būti ne tik girdimas, bet ir matomas... Tačiau įspūdingiausia būna tai, kad garsą, pasirodo, galima ir paliesti! Atrodytų, kad edukacija apie garsą, tačiau iš tiesų ji – apie proto galią, nes instrumentui skambėti ir norui materializuotis reikia tokių pačių sąlygų. Sužinoję svajonių pildymosi mechanizmą, dalyviai nusipiešia savo svajonių žemėlapį ir groja daugeliui dar nematytais instrumentais, o iš edukacijos išeina atsipalaidavę, pakylėti, nusiteikę optimistiškai, įkvėpti naujam , norimam gyvenimui... Nes dabar jie žino: svajonės pildosi!
Edukaciją veda jos autorė, pedagoginį išsilavinimą turinti ir dirbusi su vaikais kutūros centruose bei vasaros stovyklose tarpdisciplininė menininkė Agnė Dragūnaitė.


Reflektuojant į psichologines ligas ir jų padarinius, kuriuos išgyvena visas pasaulis, svarbi teatro misija yra šių problemų viešinimas ir bandymas analizuoti jų priežastis. Tokios ligos dažnai yra stigmatizuojamos. Apie sunkias emocijas šnekama nenoriai, nes tai neva parodo silpnumą. Tuo tarpu depresija serga labai daug žmonių, o kiekvienais metais pasaulyje dėl savižudybės miršta apie 800 000 žmonių. Tai yra daugiau mirčių nei sukelia karas ar terorizmas. Savižudybių problema signalizuoja, jog reikia imtis veiksmų ir padidinti visuomenės
sąmoningumą bei gebėjimus atpažinti ir padėti tiems, kurie patiria nepakeliamą emocinį skausmą.


Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Anglijos karalienė pagrobė mano tėvus“ (nuotolinė paslauga)

„Trumpas kinas. Anglijos karalienė pagrobė mano tėvus“ – tai vieno lietuviško trumpametražio filmo programa, kurioje pristatomas vaidybinis režisieriaus Ernesto Jankausko filmas „Anglijos karalienė pagrobė mano tėvus“. Filmu siekiama ugdyti vaikų kūrybingumą, lavinti vaizduotę bei skatinti kritinį mąstymą, jame subtiliai ir vaikams lengvai suprantamais vaizdais ir siužetu kalbama svarbiomis temomis: bandymas susitaikyti su išsiskyrimu ir praradimu, pasiryžimas bet kokia kaina padėti kitiems, drąsa leistis nepažintais keliais. Filmas skirtas 1–4 kl. mokiniams. Rodomas saugioje internetinėje platformoje.


Interaktyvus emocijų pažinimo spektaklis „Džiugena ir Rūgena“

Šio teatrinio veiksmo-spektaklio tikslas - ugdyti vaikų emocinį intelektą, gebėjimą atpažinti emocijas ir mokytis jas valdyti.
Spektaklis sukurtas pasitelkiant objektus-daiktus, spalvas, garsus, muziką, kūno  kalba, mimiką, kuo tiksliau atspindinčius pasirinktą emociją bei remiantis psichologės Domicelės Jonauskaitės moksliniais tyrimais apie spalvas ir emocijas, bei Robert Plutchik "Emocijų rato" studija.

Spektaklyje veikia du pagrindiniai personažai – paštininkai Džiugena ir Rūgena. Kodėl paštininkai? Ogi todėl, kad pašte yra daugybė laiškų. Tuose laiškuose linksmos, džiugios, įdomios, o gal liūdnos ir netikėtos žinios. O kokios krūvos siuntinių!!! Įvairiausių formų, dydžių ir spalvų, atkeliavusių iš labai toli arba keliaujančių į tolimus nepažintus kraštus.

Paštininkai pasiruošę keliauti, o jūs, ar pasiruošę keliauti kartu? Jei taip, tuomet jūsų laukia daugybė nuotykių, atradimų, pažinimų, visa krūva įvairiausių spalvingų emocijų... Nes teks keliauti į Marsą pas vienišą ir liūdną Marciuką Marsiukietį! Teks nešti siuntinį į vandenyno dugną! – Bet ten gyvena piktas ryklys... Kodėl jis piktas? Ei, atrodo, dar yra siuntinys į
Vaiduoklių pilį! –Oi, ne, aš ten neisiu... aš bijau...ir dar..., ir dar... Žodžiu, mieli bičiuliai, pasipustom padus ir į kelią! Į emocijų pažinimo kelią...

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


„Grybų taika“ koncertas / spektaklis išvažiuojamasis

„Grybų taika“ – koncertinė programa vaikams, sukurta pagal literatūros klasiko Justino Marcinkevičiaus vieną populiariausių kūrinių – eiliuotą poemą „Grybų karas“. Tik šįkart grybai nusprendė kalbėti ne apie karą, o apie taiką, atsidavimą, pasiaukojimą ir meilę artimui, namams, žemei bei savo kalbai, atsargiai atskleidžiant, kokią žalą gali padaryti sekimas tuštybe, arogancija ir egoizmu. Ši istorija įvyko prieš daugybę metų, bet grybai ją lig šiol atsimena, tai jų – šaknyse. Jie davė pažadą šią istoriją perduoti iš kartos į kartą, kad niekas niekada nepamirštų: žemei – nereikia karo. Širdžiai – nereikia karo. Mums reikia meilės ir galimybės gyventi be baimės, kuriant pasaulį tokį, kuriame gyventi būtų ramu, saugu ir gera.


Paskaita „Vilniaus įkūrimo legendos“ (nuotolinė paslauga)

Nuotolinė edukacinė paskaita bus transliuojama gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos vedamos ZOOM platformos pagalba. Edukacinio užsiėmimo metu skaitomos dvi legendos: „Geležinis vilkas“ ir „Vilniaus įkūrimas“, užrašytos menininkų ir mokslininkų  XVI-XIX a. Kiekviena kūrinio pastraipa yra išaiškinama moksleiviams, suprantamai modeliuojant tuometę istorinę, globalinę, socialinę, religinę Lietuvos istoriją. Moksleiviai paskaitos metu POWER POINT sistemos pagalba pamato daug vaizdinės medžiagos: lyginami senieji piešiniai, graviūros, žemėlapiai, ištraukos iš istorinių šaltinių. Mokiniai gautos informacijos pagrindu bando „atrakinti“ legendų kodus, padedančius išsiaiškinti Vilniaus miesto įkūrimo peripetijas. KAHOOT programėlės pagalba bus surengta viktorina, leidžianti užtvirtinti gautą informaciją. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti senamiesčio paveldo vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis miestų istorija, kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Kvepalų gamyba – užburiantis eksperimentas. Įdomus ir atpalaiduojantis procesas - įtraukia, o nenuspėjamas galutinis rezultatas - žadina smalsumą. Kvepalai pabrėžia asmenybės individualumą ir uždeda įvaizdžio akcentą. Edukacinės programos metu degustuosime skirtingų natų kvapus, derinsime ir analizuosime, kursime asmeninį receptą. Šio užsiėmimo metu turėsime galimybę dirbti su parfumerių naudojamomis prabangiomis molekulėmis, aldehidais ir eteriais. Kiekvienas dalyvis pagamins purškiamus kvepaus ir supilsime juos į dailų buteliuką.


Dažnai gauname patarimų ką sakyti ar ką daryti tam tikromis situacijomis. Tačiau dažniausiai tokie patarimai nelabai padeda, nes, sužinoję KĄ, nežinome KAIP. Šiuo klausimu dažniausiai scenos menuose atlikėjams padeda režisierius. Praktinių užsiėmimų metu bus mėginama į pažįstamas situacijas pažvelgti iš įvairių pusių, tuo lavinant interpretacinius gebėjimus, kritinį mąstymą, gebėjimą bendrauti ir bendradarbiauti. Kūrybinės dirbtuvės susideda iš trijų dalių: medžiagos rinkimas, nagrinėjimas ir interpretacijos galimybės, pastatymas. Šios trys dalys suteikia galimybę kitaip pažvelgti socialinius jaunimo kontekstus, gebėti nevienpusiškai jas vertinti bei išmokti demokratiškai vadovauti grupei žmonių, siekiant kūrybinio rezultato.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Edukacinis pabėgimo kambarys „Ketvertas Kantų, kambariuos lakstančių“ kviečia 8-12 kl. moksleivius pažinti vieną garsiausių filosofų Imanuelį Kantą ir jo vardu pavadintą biblioteką kitaip: per aktyvų ir įtraukiantį žaidimą-pabėgimo kambarį! Dalyviai bus suskirstyti į keturias grupes ir kiekvienai duota užšifruota frazė-kelrodė. Nuo ten, jie paliekami Kanto valiai. Ar pavyks visoms komandoms išspręsti gautas užduotis ir sužinoti itin svarbų faktą apie Kantą, priklausys tik nuo jų stipraus ryšio, kritiško proto ir valios pasiekti galutinį tikslą. Imanuelis Kantas yra vienas garsiausių filosofų, visą gyvenimą praleidęs Karaliaučiuje, tačiau be galo gerbęs lietuvių kalbą. Jo šaknys – čia, Klaipėdoje.


Užsiėmimo metu susipažįstama su linoraižinio atsiradimo istorija, išsiaiškinami linoraižinio kūrimo darbo principai bei demonstruojami Klaipėdos menininkų grafikos darbų pavyzdžiai. Pasakojama apie linoraižinio raižymo techniką bei atlikto darbo atspaudimo presu specifiką, preso atsiradimo muziejuje istorija. Pamokos metu pristatomi senieji Klaipėdos miesto pastatai, pasakojama apie jų architektūros stilių, pastatymo istoriją, įžymių žmonių gyvenimus šiose pastatuose. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis savo rankomis susikuria širdžiai mielus grafikos darbus, bei išmoksta pasigaminti linoraižinio klišę ir šiuos savo kūrinėlius atsispaudžia spaudos staklėmis.


Šiaulių kultūros centre parengtas edukacinis užsiėmimas Ratilo raštai raštuoti, kurio metu pristatomas tradicinis lietuvių amatas – audimas, turintis senas tradicijas. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai sužinos audimo istoriją, mūsų kraštui būdingus audimo būdus, aptars to laikmečio audinių spalvas ir ornamentus, etnografinio kostiumo subtilybes. O sužinoję audinių spalvų reikšmes bei simbolius, galės realizuoti savo kūrybinius sumanymus audžiant margaspalvius kilimėlius.


Miestų legendos: paslaptingasis baziliskas

Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Ar žinojote, jog daugybė miestų turi unikalias legendas apie juose gyvenusius , o gal dar tebetūnančius siaubūnus? Štai Niu Džersyje rodydavosi Džersio velniūkštis, Puerto Rike gali sutikti Čiupakabrą, o Prahos miestas seka kelių amžių senumo istoriją apie senojoje sinagogoje besislepiantį Golemą. Vilniuje vis dar gyva legenda apie baziliską – paslaptingą mitinę gyvatę mirtinu žvilgsniu. Šiame edukaciniame užsiėmime kalbėsime apie tai, iš kur ir kodėl atsiranda pasakojimai apie mitines būtybes, ieškosime bazilisko pėdsakų, aiškinsimės, ką mums reiškia istorijose vaizduojama alegorinė gėrio ir blogio dvikova. Praktinėje užsiėmimo dalyje keliausime į animacijos studiją ir kursime savuosius animacinius baziliskus bei jų nepabūgusius drąsuolius .


Kino dirbtuvės - tai nuostabi edukacija, kuri padeda kiekvienam mokiniui atrasti save kūryboje, atrasti savo talentus ir pajusti kino kūrybos džiaugsmą. Susipažinsime praktiškai su kinu ir sukursime mini filmuką apie Jūsų klasę. Naudosime "green screen" tecnika , kuri visą klasę perkels iš realybės ir nukels į Hario poterio ar žiedų valdovas aplinką. Mokiniai susipažins su visa kino industrijai skirta technika, kiekvienas mokinys turės galimybę įsitraukti į kūrybinį procesą ir pasijusti tikru filmų kūrėju ar režisieriu. Mes tikime, jog šiuolaikiniai vaikai nenori stebėti, jie nori dalyvauti patys. Pažinti ir mokytis per praktiką. Kino laboratorija ne tik suteiks nepamirštamų įspūdžių, tačiau mokiniai turės amžiną prisiminimą apie jų klasę, pačių kurtą trumpametražį filmą. Iki pasimatymo kino dirbtuvėse!

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šiuo metu įprastose mokymo programose naudojami metodai nėra pakankamai veiksmingi socialiniams ir emociniams gebėjimams ugdyti. VšĮ " Virsmo studija" pasiekė puikių rezultatų vykdydama ugdymo projektus, su kryptingai parinktomis asmenybės ukdymui skirtomis temomis, taikydama inovatyvius metodus. Programos tikslas – kūrybos procese skatinti vaikus išreikšti bei įvardinti savo mintis ir jausmus, vystyti kūrybiškumą, stiprinti savivoką ir savivertę, ugdyti bendravimo įgūdžius. Programa skirta moksleiviams, kurie nori pažinti save, suprasti savo emocijas, nori išmokti saugiai jas išreikšti, rūpi santykis su kitais. Užsiėmimų metu įvairiais kūrybiniais, neuroedukaciniais bei dailės terapijos metodais, grupiniu darbu, individualiais pokalbiais, įvairia vaizdo terapijos technika, koliažais, kūrybinių idėjų generavimu (smegenų šturmas, spontaniškas piešimas, spontaniškas rašymas, vizualizacija), laisvųjų asociacijų metodu, filosofiniu bei diskusijų metodu, dalyviai mokomi atpažinti ir suvokti savo emocijas ir jausmus (sąvimonė), išveikti savo emocijas, valdyti emocijas (savitvarda), vadovautis savo emocijomis ir jausmais, atpažinti savo ir kito asmenines ribas, pasitikėti savimi, kurti ir išlaikyti tarpusavio santykius, suprasti, kodėl vienu žmogumi galima pasitikėti, o kitu – ne, suprasti, kas yra tolerancija, pagarba ir orumas, gebėti priimti etiškus sprendimus.


Viešoji įstaiga MENO TERAPIJOS IR SOCIALIZACIJOS INSTITUTAS VYTA

Istoriniai šaltiniai teigia, kad senovėje muilas buvo gaminamas iš medžio pelenų ir vandens mišinio, kuris būdavo virinamas ir jame tirpinami riebalai. Egipto archeologai, kasinėdami Nilo deltoje, išsiaiškino, kad muilas buvo gaminamas mažiausia prieš 6000 metų.

Daugelis senojo pasaulio tautų prausimuisi dar ilgai naudojo šarmus, ankštinius miltus, klijus, pemzą, miežinį raugą ir molį. Istorikai teigia, kad iki XIII a., muilas užėmė vietą šalia vaistų ir kitokių gydomųjų preparatų. Viduramžiais, inkvizicijos požiūriu, ypatingas dėmesys savam nuodėmingam kūnui buvo smerktinas, todėl dauguma paprastų kaimo žmonių prausdamiesi retai naudojo muilą. Muilu naudojosi tik kilmingieji ir dvasininkai. Šias nuostatas Viduramžių Europoje pakeitė riteriai, kryžiaus žygių metu lankęsi arabų šalyse. XII a. kryžiuočiai iš Damasko parsiveždavo garsiųjų muilo rutuliukų ir dovanodavo savo mylimosioms.

O mes kviečiame Jus tokias dovanėles susukurti patiems. Edukacijos metu galėsite išsirinkti Jums norimą muiliuko spalvą, kvapą. Kad muiliukas būtų dar labiau išskirtinis, kviesime jį puošti įvairiais papuošimais.

Muilo virimas – tai prisilietimas prie senojo muilo gamybos būdo, tik naudojant šiuolaikines technikos priemones, kurios palengvina ir pagreitina procesą bei jų pagalba nesudėtinga gauti grynosios natrio šarmo formos, tad ir procesas yra saugus ir užtikrinantis, jog pagaminus muilą jis „nesikandžios“.

Šios edukacijos tikslas supažindinti dalyvius su su muilo atsiradimo istorija, tam tikrų kultūrų ir laikmečių požiūrių į kūno švarą ypatumus. Taip pat pereiti prie teorinės dalies susipažįstant su šiuolaikinėmis muilo gamybos priemonėmis ir pačiu kūrybos procesu. Užsiėmimo metu kiekvienas mokinys sukuria savo muilo gaminį.


Judesio teatro kūrybinė laboratorija -- tai tokia veikla, kur vaikai nevaržomai gali būti savimi ir ugdytis visus 7 žmogaus intelektus. Užsiėmimai skirti judriems vaikams, kurie nenustygsta vietoje ir pasaulį pažįsta per fizinę raišką. Čia vaikai galės ne tik “išsikrauti”, bet ir vazduotės bei kūno pagalba susitelkti kūrybinei veiklai. Šokdami, improvizodami, kurdami judesio teatro elementus, žaisdami įvairiausius scenos judesio žaidimus, akrobatikos pagrindus bei stiprindami fizinį pasirengimą vaikai mokysis bendrauti, dirbti komandoje, įsiklausyti kito ir išreikšti savo mintis. Kuriant neverbaline raiška, ugdosi ne tik gebėjimas persikūnyti, empatiškumas, bet ir savo emocijų ir jausmų pažinimas bei jų įvardijimas. Programoje: • scenos judesio pagrindai, • judesio improvizacija, • klasikinio ir šiuolaikinio šokio pradmenys, • ritmo pojūčio ir koordinacijos lavinimas, • akrobatikos elementai, • fizinio pasirengimo puoselėjimas, • sceninės kultūros pradmenys, • LT ir pasaulio judesio teatro pastatymų video peržiūros ir aptarimas.


Naudodami dailės terapijos metodus dalyviai ugdys savo emocinį intelektą, plės emocijų žodyną, išmoks emocijų išveikos būdų, konstruktyvių konfliktų sprendimo strategijų.


Kultūriniai pėdsakai: mezgimo kauline adata technika ir jos istorija

Pradėkite savo kūrybinę kelionę Vikingų takais naudojant senovinę nålbinding mezgimo kauline adata techniką ir atraskite senuosius amatus!

Užsiėmimas prasidės žaismingu pristatymu apie senovinę mezgimo kauline adata techniką- nålbinding, pasitelkiant įdomius istorijos faktus ir vizualines priemones. Praktinės dalies metu, kiekvienas mokinys turės galimybę išmokta technika nusimegzti unikalų padėkliuką puodeliui. Užsiėmimo pabaigoje vyks diskusija, kurioje dalinsimės savo patirtimi ir aptarsime, kaip šios senovinės technikos gali praturtinti šiuolaikinį gyvenimą. Užsiėmimas skatins kultūrinį tapatumą, ugdys kritinį mąstymą ir kūrybiškumą, o praktiniai įgūdžiai padės mokiniams šgyti pasitikėjimo savimi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Jūsų laukia pažintis su Fluxus žaidimo ir meno principais. Užsiėmimo metu kursite fluxus paštą, keliausite į ,,Juodosios skylės" platybes bei išbandysite kitas smagias užduotis.


Ypatingą vietą stiklo meno srityje užima vitražas. Savo geriausias savybes galintis atskleisti esant tinkamam apšvietimui, jis ilgą laiką buvo neatsiejama Europos bažnytinio meno dalis. Kaip ir bet kuri dailiųjų amatų šaka, vitražas viduramžiais, o ir vėliau, mažaraščiams ir beraščiams valstiečiams, miestiečiams buvo nuostabi bauginimo, religinio lavinimo bei sakralaus didingumo išraiškos vaizdinė priemonė. Bėgant metams vitražo panaudojimo ir pritaikymo galimybės plėtėsi. Jis atrado savo vietą ir urbanistinėje architektūroje, ir interjere. Vitražas – viena įstabiausių monumentaliosios dekoratyvinės dailės šakų. Skaidrus ryškiaspalvio stiklo spindesys, pro vitražą patenkančios įvairiaspalvės šviesos kuriami optiniai stebuklai, užburianti stiklo magija, alchemija, paslaptis… Nuolatinė šviesos ir spalvų metamorfozė. Vitražo menininkas – šviesos dailininkas, jis kuria spalvotos šviesos paveikslą, kuris erdvėje tampa lyg savotiška šviesos muzika. Kviečiame jus sukurti spalvotas vitražines kompozicijas ir ypatinga vitražo šviesa papuošti savo namus.


Paslauga vykdoma naujoje Odetos galerijoje, kurioje gausu eksponatų: margučių,
karpinių ir medžio bei lino raižinių. Šiame užsiėmime daugiausiai dėmesio skiriama būtent karpiniams. Pademonstruoju labai daug originalių karpinių ir lietuvių autorių, ir karpytojų iš viso pasaulio. Iš demonstruojamų pavyzdžių išmokstame skirti simetriškus karpinius nuo asimetriškų.
	Susipažinę su tradiciniais karpiniais, mes mokysimės kurti simetrišką karpinį paveikslą. Tik išgirdus žodį „karpinys“, mums prieš akis iškyla būtent simetriškas paveikslas. Lietuviškų autorinių karpinių bene svarbiausias bruožas – taisyklinga simetrija. Ji suteikia kūriniui ritmiškumo. Simetriškų raštų kūrinys suteikia darnos ir harmonijos pojūtį. Simetriškus raštus randame išpieštus ant kraičio skrynių ir medinių langinių, sutinkame prieverpsčių, geležinių saulučių ornamentikoje ir kituose mūsų tautodailės kūriniuose.
Kuo skiriasi simetriškas karpinys nuo asimetriško? Jei norime sukurti asimetrišką karpinį, imame popieriaus lapą, jame išsipiešiame visą numatytą piešinį ir iškerpame. O simetriškam karpiniui popieriaus lapą lenkiame per pusę, tada išsipiešiame pusę norimo piešinio, kurio centras sutampa su popieriaus lenkimo linija. Kerpame per abu popieriaus sluoksnius, ir tik galiausiai atlenkę, pamatome galutinį variantą.
O kodėl planuojame kirpti būtent Gyvybės medį? Nes jis yra dažnas ne tik lietuvių tradiciniame mene, bet ir mūsų pasaulėjautoje. Gyvybės medis – tai pasaulio centras, visatos ašis, apie kurį vyksta visas žmogaus gyvenimas.
Per užsiėmimą kiekvienas mokinys išmoksta išsipiešti ir iškirpti originalų , savo sugalvotą simetrišką medį. Išmoksta taisyklingai klijuoti karpinį ant pasirinkto fono su skystais klijais. Vėliau pristato savo užbaigtą kūrinį visiems klasėje, papasakoja, ką norėjo pavaizduoti, ar pavyko savo užmanymą perteikti karpinių technika. Užsiėmimo pabaigoje suorganizuojama visų dalyvių darbų parodėlė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Mažosios Lietuvos saugomų teritorijų direkcija

Edukacijos metu bus ugdomi mokinių savarankiško kultūros pažinimo ir patyrimo įpročiai. Skatinsime mokinių kūrybiškumą, pažintį su Lietuvių tautos raštais, baltų simboliais, kaip kultūros paveldu. Mūsų protėviai naudojo begalę simbolių rankdarbiuose, papuošaluose, drabužiuose, austose juostose. Namų stogus puošė žirgeliai, langinėse išraižyti augalų motyvai, verpstėse žibėjo žvaigždės, o molio puodynėse sugulė raštų visuma. Kokią žinią jie paliko mums šiuose raštuose? Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su simbolių reikšmėmis bei jų kalba. Su moksleiviais ieškosime simbolių pateiktuose liaudies raštų pavyzdžiuose, audimo juostose, puodynėse, aptarsime juos kaip mūsų protėvių paliktas žinutes. Senovėje žmonės tikėjo, kad įvairūs ženklai suteikia apsaugą, pripildo mus dvasinių ir fizinių jėgų. Užsiėmimo metu kiekvienas moksleivis galės nupiešti sau svarbų simbolį, tautinį raštą ant medžio ripkutės ir taip įprasminti gautas žinias. Savo sukurtą tautodailės raštą medinuke, galės parsinešti namo.


Dabartinėje situacijoje visi naujai išgyvename bendrystę su ukrainiečiais, tačiau būtina prisiminti, kad ta bendrystė jau tęsiasi daugiau nei 700 metų. Puiki proga, minint Vilniaus 700-ąsias metines, prisiminti bendrystę su viena iš tautų, kurios formavo miesto istoriją, pradedant nuo pirmųjų Lietuvos didžiųjų kunigaikščių diplomatinių santykių, tęsiant per kalbinius sąryšius, per bendras kovas ar per LDK didikus, kurių dalis kilo Ukrainoje. Susipažinsime su asmenybėmis, kurios Vilniuje gyveno ir kūrė: tokios kaip Tarasas Ševčenka, Meletijus Smotrickis ar Juozapatas Kuncevičius ir kt. Kviečiame moksleivius gyvai ieškoti Ukrainos pėdsakų ir sąryšių Vilniuje per interaktyvų vaikščiojimą po sostinės apylinkes, tekstų skaitymą ir vizualinę Lietuvos ir Ukrainos kultūros istoriją.


Edukacinis užsiėmimas „XIX a. signalų perdavimo sistemos, dėl kurių pasaulis staiga sumažėjo“

Telegrafas ir telefonas – elektrinio ryšio sistemos, skirtos komunikacijai per atstumą. 1837 m. telegrafą sukonstravo amerikietis S.Morzė, o 1876 m. pasirodė A.G.Belo sukonstruotas telefonas, kaip telegrafo tobulinimo rezultatas. Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti mokinius su XIX a. novatoriškais signalų perdavimo išradimais – telegrafu/telefonu siekiant ugdyti gebėjimą vertinti modernėjančių technologijų svarbą žmonijos istorijai, socialiniam gyvenimui, kultūrai. Aptarsime ir palyginsime praeities ir šiandienos žmonių bendravimo technines galimybes. Išsiaiškinsime, kaip veikia 1837 m. S. Morzės išradimas telegrafas ir A G. Belo - telefonas, kurie sukūrė šiuolaikinio tarptautinio ryšio tinklo pagrindą. Sudarysime galimybę vaikams, liečiant rankomis, vertinti įvairių laikmečių fiksuoto ir mobilaus ryšio telefonus, atkreipiant dėmesį į aparatų pramoninį dizainą, svorį, dydį, naudotas medžiagas, funkcionalumą. Išbandysime kelių prietaisų skirtų komunikacijai - garso kokybę, skambinimo būdą, patogumą, technines galimybes, skambučio garsus. Aptarę mokomųjų filmų fragmentus, informaciją skaidrėse, palyginsime praeities ir šiandienos žmonių komunikavimo galimybes, jų įtaką žmonių gyvenimui. Pateiksime įvairių klausimų, mįslių, žaidybinių situacijų, mokysimės atkoduoti užšifruotą tekstą naudojantis S. Morzės abėcėle. Dalinsimės informacija, įspūdžiais apie žmonių galimybę bendrauti, nepaisant jų esamos geografinės padėties.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Italų kultūrinis palikimas Vilniuje“ iš ciklo kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje

Viena ankstyviausia ir ilgą laiką populiariausia lietuvių kilmės legenda pasakoja apie lietuvių kilmę iš kelių
šimtų romėnų šeimų pabėgusių į Lietuvą Nerono arba Atilos laikais. Matyt, tai tik legenda, bet italų Lietuvoje būta. Visiems
labiausiai žinoma karalienė Bona Sforca. Ji atvežė į Lietuvą renesansą, naujas madas, šukuosenas, maisto produktus ir stalo
įrankius. Gabūs ir talentingi italų architektai, skulptoriai ir akmentašiai prisidėjo prie Katedros, Žemutinės pilies statybų,
restauravimo. Italai sudarė Vilniaus ir LDK verslo elitą, būrėsi į prekybines ir finansines bendroves, naudojo naujas verslo
priemones – vekselius ir asignacijas, buvo pagrindiniai veikėjai audinių ir vyno rinkoje. Edukacinės programos-ekskursijos
tikslas sudominti ir įtraukti mokinius į gyvą mokymosi procesą, supažindinti su Lietuvoje gyvenusiais italais ir jų
bendruomene, jos veikla, indėliu į Lietuvos kultūrą, architektūrą ir iki šių dienų išlikusiu paveldu. Pagrindiniai ekskursijos
uždaviniai supažindinti mokinius su svarbiausiomis Vilniaus senamiesčio vietomis, architektų, skulptorių ir akmentašių brolių Konstanto ir Jokūbo Tenkalos Šv. Kazimiero koplyčios statybomis, bažnyčių freskomis atkeliavusiomis iš Italijos, kulinarine
įtaką Lietuvos virtuvei. Kitomis istorinėmis asmenybėmis, istoriniais reliktais ir meninėmis detalėmis, glaudžiai susijusiomis
su italų bendruomenės istorija. Edukacinės programos uždavinys, skatinti mokinius suprasti ir interpretuoti istoriją, iškelti
klausimus apie tautinių bendruomenių gyventojus, atkreipti dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius. Ugdyti pastabumą ir
gilinti žinias, religinių konfesijų įvairovės klausimu. Skatinti vaikų toleranciją ir supratimą apie daugiatautį Vilnių ir jo
kultūrinę aplinką. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacinius, teminius žaidimus padedančius suprasti istorinį
pasakojimą.


Vilniaus bastėja – tai pastatas, skaičiuojantis keletą savo gyvenimo šimtmečių. Tad nenuostabu, jog daug mačiusios jo sienos saugo ne vieną paslaptį, vis dar sklandančią gynybiniuose tuneliuose. Kviečiame apsilankyti! Kartu aptarsime ir išgirsime visiems žinomas ir visai negirdėtas Vilniaus istorijas. Ar gali istoriją pasakoti ne tik istorijos vadovėliai, bet ir žmonių sukurtos istorijos, pasakojimai ir legendos? Atlikdami kūrybines užduotis mokiniai leisis į kelionę po paslapčių kupiną ir legendomis apipintą Vilnių.


„KLIK galia: elgesio internete kultūra“ (Išvažiuojamoji)

Viso pasaulio vaikai, prisijungiantys prie interneto, turi šansą pasinaudoti pačiomis stebuklingiausiomis technologijų teikiamomis galimybėmis: skaitmeninėje erdvėje jie bendrauja, mokosi, kuria, pramogauja. Tam, kad visos šios veiklos juos AUGINTŲ plačiąja žodžio prasme, būtina ugdyti kultūringo bendravimo, sveiko naudojimosi technologijomis, kritinio mąstymo vartojant interneto turinį bei jį kuriant gebėjimus. Edukacijos metu drauge ieškome atsakymų į klausimą, ką reiškia kultūringas elgesys internete, kaip save apsaugoti ir dalyvauti kuriant pozityvią bendravimo interneto kultūrą? Kaip skaitmeninę erdvę panaudoti kūrybai ir ką svarbu apgalvoti prieš kiekvieną „klik“. Vienas iš esminių įgūdžių šiame kelyje – kritinis mąstymas, be jo – nė iš vietos. Atskleidžiame, kad gebėjimas virtualioje erdvėje elgtis išmaniai ir atsakingai ne tik apsaugo kiekvieną nuo nepageidaujamų patirčių internete, bet ir sudaro sąlygas naudotis technologijų galimybėmis saviraiškai ir kūrybai. Skatiname sąmoningą skaitmeninės erdvės tyrinėjimą ir pripildymą savo asmeniniu turiniu, o be to, motyvuojame kurti sveiką santykį su technologijomis. Visa tai aptariame pasitelkdami ir interneto memų pavyzdžius! Šia edukacija siekiame: - Auginti vaikų ir jaunimo atsparumą siekiant kuo labiau sumažinti visų formų smurtą prieš vaikus, pasinaudojant išmaniosiomis technologijomis. - Skatinti etišką interneto kultūrą, ugdyti kritinį mąstymą. - Stiprinti vaikų ir jaunimo gebėjimus naudoti internetą kūrybingumo ir saviraiškos lavinimui.


Kūrybinės dirbtuvės prasideda teorine dalimi apie mados industrijos įtaka globaliniam atšilimui. Mokiniai įtraukiami į diskusiją šia tema, kad atskleistų savo požiūrį į vartojimo kultūrą ir papasakotų apie asmeninį indėlį. Pradedamos generuoti idėjos, kaip būtų galima prikelti drabužį antram panaudojimui. Siekiant kiekvieno drabužio unikalumo ir skatinant kūrybiškumą, išbandomos įvairios tekstilės technikos. Geriausios idėjos įgyvendinamos perkuriant pasirinktą drabužį.


Batraiščiai. Menas ir matematika. I-IV kl.

Ar žinote, kad mokslininkai batų raištelių atsiradimo istoriją datuoja apie 3500 m. pr. Kr., kai kalnuose buvo rasti odiniai batai, suvarstyti plonos odos raišteliais? Arba kad varstant batus reikalinga matematika – kai pagal skylučių skaičių apskaičiuojama, kokio ilgio batų raištelis bus reikalingas. Batų varstymo būdų yra daug ir įvairių, skirtingo sudėtingumo ir dažnas jų turi įdomų ar netikėtą pavadinimą. Vieni batų varstymo būdai rekomenduojami dviratininkams, kiti – bėgikams, krepšininkams, golfo žaidėjams ir pan. Varstant iš batraiščių galima surišti įmantrius mazgus ar naudoti skirtingų spalvų batraiščius. Galima teigti, jog stilingai ir neįprastai suvarstyti batai tampa jūsų įvaizdžio dalimi. Edukacijoje „Batraiščiai. Menas ir matematika“ ne tik išmoksite apskaičiuoti batų raištelių ilgį, bet ir praktiškai juos varstyti įvairiausiais būdais, tokiais kaip „Žvaigždė“, „Pentagrama“, „Zigzagai“ ir pan. Jaunesniųjų klasių moksleiviai mokysisvarstyti batus ant paruoštų trafaretų.


Edukacinio užsiėmimo metu „1863-1864 metų sukilimo stovykla“ gilinsimės į 1863-1864 m. sukilimą. Iš pradžių dalyviai trumpai bus supažindinti su sukilimo istorija, pagrindiniais vadais ir jo reikšme. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai atliks praktines užduotis. Pirmiausia bus skaitomas sukilimo manifestas, kurį perskaičius bus diskutuojama apie sukilimo reikšmę ir jo įtaką Lietuvos istorijai ir tautinės savimonės formavimuisi. Paskutinėje užduotyje edukacijos dalyviai taps  dalgininkų plutono (karinis vienetas, kurį sudaro nuo 20 iki 30 karių) nariais. Vadovaujami stovyklos viršininko, dalyviai bus mokomi dalgininkų rikiuotės ir karinės taktikos pradmenų, bus supažindinti su sukilėlių naudotais ginklais bei vaistiniais augalais, kuriais gydėsi sužeisti sukilėliai.


Edukacijos metu mokiniai supažindinami su žvakės, kaip šviesos šaltinio, atsiradimo istorija nuo akmens amžiaus iki dabartinių laikų. Muziejaus etnografinėje ekspozicijoje mokiniai apžiūri unikalius tradicinius Zanavykų krašto apšvietimo prietaisus (liktarna, žibaline lempa, spingsulę, balaną ir kt.) bei bitininko darbo įrankius, sužino apie jų naudojimo ypatumus. Aptariami bičių vaško gavimo būdai, jų nauda žmogui. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai supažindinami su senoviniu žvakių liejimo amatu, žvakės reikšme dvasinei kultūrai. Aptariama žvakės reikšmė ir simbolika žmogaus gyvenime (krikšto žvakė, žvakės per vestuves, grabnyčių žvakė ir k.t.). Taip pat sužino apie senovinius prietarus ir burtus, kuriuose yra naudojamos žvakės. Išbando Kalėdinį burtą ir interpretuoja jo reikšmes. Praktinėje dalyje mokiniai stebi, kaip lydomas vaškas, ir aptariamos vaško ir medaus savybės: kodėl vaškas ir medus būna skirtingų spalvų, kodėl skiriasi medaus konsistencija ir spalva. Ištirpus vaškui dalyviai patys specialioje formelėje nusilieja natūralaus vaško žvakę su lininiu dagčiu. Pasigamintą darbelį užsiėmimo dalyviai išsineša namo.


Tradiciniai aukštaičių kaimo amatai (5-8 kl.)

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Programos netradicinėje aplinkoje tikslas – supažindinti su tradiciniais XIX–XX a. I p. Lietuvos kaimo amatais, praktiniu dirbinių pritaikymu buityje. Edukatoriai-amatininkai supažindina su PUODŽIAUS amatu, molio savybėmis, jo paruošimu, leidžia edukacijos dalyviams paliesti molį, supažindina su tradiciniais molinių indų gamybos būdais: lipdymu ir žiedimu, pasakoja kaip jie yra degami, glazūruojami, kaip indai buvo puošiami, supažindina su ekspozicijoje esančiais keramikos dirbiniais, jų paskirtimi. AUDIMO ekspozicijoje edukacijos dalyviai sužinos, kodėl kiekvienuose namuose stovėjo staklės, remiantis dalyvių jau turimomis žiniomis, prisimins, kaip linai ir vilna tampa siūlu, o po to audiniu, kaip kuriami audimo raštai, kokie buvo tradiciniai audiniai, jų paskirtis, kaip siūlus galima dažyti augalais. Edukacijos dalyviai galės pamatyti, kaip audžiama audimo staklėmis, kaip pinamos tradicinės aukštaitiškos juostos. Edukatoriai primins patarles, legendas, susijusias su audimu. Ekspozicijoje susipažins su Anykščių krašto audėjų darbais. KALVĖJE edukacijos dalyviai susipažins su pagrindiniais kalvės įrenginiais: žaizdru, dumplėmis, priekalu, svarbiausiais kalvio darbo įrankiais, galės pamėginti pūsti dumples, ekspozicijoje galės susipažinti su tradiciniais kalvio dirbiniais, stebėti kalvio darbą, kaip iš metalo gabalėlio atsiranda dirbinys. MEDŽIO drožimo dirbtuvėje edukacijos dalyviai supažindinami su medžio apdirbimu. Medžio dirbinių panaudojimo spektras labai platus. Ekspozicijoje dalyviai galės pamatyti įrankius, skirtus medienai pjauti, obliuoti, tekinti. Galės stebėti medžio drožėjo darbą, susipažinti su medžio dirbinių puošyba, jų praktiniu panaudojimu ir dekoratyvine paskirtimi. Programos pabaigoje dalyviai aplankys drožėjo Jurgio Kazlausko drožinių ekspoziciją, kur meno kūriniuose patikrins įgytas žinias – atpažins menininko kūriniuose įamžintus žemės ūkio ir kaimo buities darbus.


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas 2050 Baltija. Distopija ar realybė?

Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „2050 Baltija. Distopija ar realybė?“ Kokį įsivaizduoji pasaulį, vandenyną ir gyvūnus 2050-aisiais? Gamtai iškilo grėsmė. Kas kaltas? Gamtos ateitis – Tavo rankose? Į šiuos klausimus atsakymų ieškosime apsilankę improvizuotoje laiko mašinoje „14 m3 2050 Baltijos. Distopija ar realybė?“. Čia susipažinsime su iš ateities atsikėlusiais distopiniais jūrų gyvūnais, turėsime galimybę su jais pasikalbėti, išklausyti jų žinutės. Ir tada priimsime sprendimą – ar šie distopiniai turi vilčių tapti realybe? Ar mes tikrai to norime? Šiuo edukaciniu užsiėmimu siekiame padėti ugdyti mokinių aplinkosauginį sąmoningumą ir tvarų vartojimą. Edukacijos metu bus nagrinėjama, kaip žmonės yra susiję su žemės tarša, kokie taršos būdai, bus ieškoma tvarių sprendimų keisti kasdienius įpročius. Tai padės atlikti įtraukios distopinių gyvūnų istorijos, realūs faktai, kūrybiškumą skatinančios interaktyvios grupinės užduotys ir kitos veiklos.


Edukacinė programa "R-12U" moksleivius nukels laiku atgal į Šaltojo karo laikotarpį, kai Lietuvoje veikė labai pavojingas ir ypatingai slaptas objektas – požeminė raketų paleidimo bazė Plokštinės miškuose. Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai po žeme įrengtoje ekspozicijoje atlikdami įvairias užduotis, kurioms turės pasitelkti savo pojūčius (klausą, regą, lytėjimą ir kritinį mąstymą, savo kūrybinius gebėjimus), sužinos, kuo buvo ypatingas šis istorinis periodas ir koks gyvenimas virė raketų paleidimo bazėje. Taip pat turės galimybę apžiūrėti 30 m gylio raketų paleidimo šachtą. Edukacija vyksta adresu: Šilinės g. 4, Plokščių k., Platelių sen., Plungės r.


Edukacinės ekskursijos „Veiverių krašto partizanų takais” metu skirtos tautiniam, pilietiniam ugdymui ir istorijos – mūsų krašto rezistencinių kovų ir iškilių partizanų asmenybių – pažinimui, mokiniai galės aplankyti vieno iškiliausių rezistencinių kovų veikėjų – Tauro apygardos Geležinio vilko rinktinės spaudos skyriaus viršininko, Birutės rinktinės vado Juozo Lukšos-Daumanto tėviškę, taip pat – Veiverių krašto istorijos atminties muziejaus „Juozo Lukšos – Daumanto" ekspoziciją, jo žūties vietą ir paminklą, Skausmo kalnelį bei jame esančią koplytėlę ir slaptą partizanų bunkerį. Į programą įtraukta teminė ekskursija „Partizaninis karas Lietuvoje (1944–1953 m.) “.Jaunesniojo amžiaus ir mažiesiems lankytojams pritaikyta praktinė užduotis „Bunkerių piešimas". Vyresnių klasių moksleiviams praktinės užduotys.


Edukacinis užsiėmimas "SOS! Žmogus už borto" (nuotolinė paslauga)

Edukacinis užsiėmimas „SOS! Žmogus už borto“ Kiekvienos kelionės metu jūreivių tyko pavojai, todėl žmogus nuo seno bandė prisijaukinti jūrą bei kūrė įvairias gelbėjimosi priemones, kad nutikus nelaimei galėtų iš(si)gelbėti. Kai kurių katastrofų jūroje priežastimi gali tapti ir žmogiškosios savybės, tokios kaip puikybė, garbės, šlovės ir pinigų troškimas ar nepamatuotos ambicijos, kurios pasmerkia jūreivius paaukoti savo sielas jūrai. Edukacinio užsiėmimo dalyviai sužinos apie laivų katastrofas, praktinių užduočių metu lavins išgyvenimo jūroje įgūdžius, susipažins su gelbėjimosi priemonėmis bei sužinos kaip teisingai jas naudoti.


Viešoji įstaiga Sugiharos fondas "DIPLOMATAI UŽ GYVYBĘ"

Ar žinote, kad "The Guardian" savo skaitytojams Kauną siūlo aplankyti tarp 10-ies svarbiausią Europoje art-deco miestų?
Bent trumpai "pagyvenkite" to laikotarpio švietimo ministro J. Toknūno name, kuris pasakos ne tik savo, bet ir Japonijos
konsulo Kaune Čijunės Sugiharos ir jo šeimos istoriją, pristatys Nyderlandų garbės konsulo ir "Philips" direktoriaus
Lietuvoje Jano Zwartendijko veiklą bei šių dviejų diplomatų išskirtinį ryšį 1940 m. vasarą. 1939 - 1941 metai ženklina
Antrojo pasaulinio karo dalį ir Lietuvos valstybingumo netektį, bet jei šį laikotarpį norite suprasti ir pamatyti, ne tik kaip
Lietuvos valstybingumo žlugimą, bet kilnaus poelgio pavyzdį priimant karo pabėgėlius iš Lenkijos ir jais rūpinantis iki
sovietų okupacijos, šis muziejus kaip tik jums. Laukiami norintys susipažinti ne tik su fasadiniu diplomatų gyvenimu, bet ir
jų žvalgybinėmis užduotimis, Lietuvos interesais pasaulyje ir užsienio valstybių interesais Lietuvoje. Kviečiame pasiklysti to
meto tarptautinių santykių ir individo judumo labirintuose. Ar pakako tik asmens noro keliauti (ar greičiau bėgti) nuo karo
negandų ir 1940 m. užgriuvusios sovietų okupacijos? kokių reikėjo dokumentų? Kas sankcionuodavo išvykimą? Ar visi
keliai buvo atviri? Ir ar apmąstyta ir parengta kelionė baigdavosi sėkmingai?.. Šie ir daugelis kitų klausimų nebus atsakyti be
jūsų dalyvavimo.


Kūrybinė edukacija su rašytoja ir aktore Birute Mar: „Kaip kuriami knygos personažai ir siužetas"“ (Nuotolinė paslauga)

Tai 1-5 klasėms skirtas nuotolinis kultūrinės edukacijos renginys, kurio autorė ir vedančioji – žinoma rašytoja, aktorė ir režisierė Birutė Mar. Interaktyvaus nuotolinio susitikimo metu rašytoja pasakoja vaikams, kaip kuriamas knygos siužetas, kaip gimsta knygos personažai bei atsiranda jų dialogai. Taip pat autorė pristato knygos kūrimo etapus – nuo literatūrinio teksto rašymo, jo redagavimo, vėliau – dailininkės darbo kuriant „knygos veidą“: iliustracijas, maketą. Autorė remiasi savo sukurtomis knygomis „Marija ir Pūkelis“, „Princesių sala“, „Gėlininkė“ ir „Naktukas“ – šių knygų fragmentai įtraukti į rekomenduojamų mokykloms užklasinio skaitymo kūrinių sąrašą, knyga „Gėlininkė“ tapo pirmojo Nacionalinio vaikų literatūros konkurso laureate 2014 m., 2015 m. nominuota „metų knygos vaikams“ kategorijoje. Minėtas knygas 2020 m. išleido Kūrybos studijos Solo atskira serija jauniesiems skaitytojams „Birutės Mar knygų vaikams biblioteka“ (serijos dailininkė Kristina Norvilaitė) . Antroje pamokos dalyje Birutė Mar įtraukia vaikus į literatūrinį žaidimą, skatindama juos kiekvieną sugalvoti personažą savo būsimai knygai bei nedidelį siužetą - drauge jį plėtoja su užsiėmime dalyvaujančiais vaikais bei duoda užduotį - sugalvotą siužetą vėliau savarankiškai užrašyti kaip nedidelį literatūrinį tekstą. Plačiau apie kūrybinės edukacijos autorę – tinklapyje www.birutemar.lt


Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Kūrybinė edukacinė programa „Au‘Ginu skaitymą“ – tai kūrybinio ir kritinio mąstymo bei pažinimo kompetencijos ugdymo metodais paremtas būdas skatinti vaikus puoselėti draugystę su biblioteka ir knyga bei domėtis tvarumo idėja, dekoruojant tvarų skaitymo skatinimo simboliu puoštą tekstilinį knygų krepšį. Užsiėmimo metu pateiktas pagrindinis idėjos akcentas –  skaitymo skatinimo simbolis supažindins dalyvius su biblioteka, jos misija, istorija, veikla bei skaitymo svarba ir įtaka žmogaus gyvenime. Pasiūlyta kūrybinės edukacijos priemonė – tekstilinis knygų krepšys skatins domėtis vartotojiškumo kultūra, žadins dalyvių smalsumą bei norą tyrinėti  ir ieškoti naujų alternatyvų tausojant, saugojant ir puoselėjant gamtą, skatins pažinti skaitymo džiaugsmą ir vartojimo kultūrą, jos reiškinius. Dalyviai bus kviečiami panirti į kūrybinį procesą, kurio metu kiekvienas nusispalvins ir papuoš savo tekstilinį knygų krepšį, jį parsineš namo ir galės naudoti ne tik lankantis bibliotekoje, bet ir kasdieniams poreikiams, skleidžiant žinią apie biblioteką ir tvarumo idėją.


"Pažink Kalėdas kitaip" (Išvažiuojamoji)

Šiuo metu nemažai Lietuvoje švenčiamų švenčių laikomos tradicinėmis metinėmis lietuvių šventėmis. Tačiau kada ir kaip šios šventės tokios tapo? Kada vieni ar kiti ritualai, atributai imti sieti su šiomis šventėmis? Etninės kultūros edukacijos Lietuvos moksleiviai metu moksleiviai sužinos kaip XVII–XVIII a. Lietuvos miestuose greta religinių švenčių buvo švenčiamos ir valstybinės šventės, kaip XIX a., Lietuvoje švęstinas šventes formalizavo carinė Rusijos imperija, kaip Tarpukario Lietuvos valdžia ideologiškai svarbu bandė kurti ir palaikyti tautinius ir valstybinius simbolius, sugrąžinti švenčių tradicijas. Edukacijos metu moksleiviai bus supažindinti su įvairiomis XVII – XX a. lietuviškų švenčių papročiais ir tradicijomis, senovinius papročius lygins su dabartiniais moderniais laikais. Klausydami ir dalyvaudami interaktyvioje etninės kultūros pagrindu paremtoje istorijoje aptars įvairių šalių ir laikotarpių kultūros skirtumus. Edukacijos metu vaikai taip pat susipažins ir atras skirtumus kuo skiriasi. Kalėda ir Kalėdų senelis, supažins su senovinėmis Šv. Kalėdų šventės tradicijomis ir papročiais. Edukacijos pabaigoje vyks šventinė „Kahoot“ viktorina ir trumpas, STEAM ugdymu paremtas, eksperimentas.


Edukacinė programa „Laimės pasaga“ Kurtuvėnų regioniniame parke, Kurtuvėnų dvaro sodyboje, Kurtuvėnų miest., Šiaulių
raj. Nuotaikingas pažintinis nuotykis 3-6 klasių moksleiviams netradicinėje mokymosi aplinkoje, pažinti paveldo vertybes,
sužadinti kūrybines galias. Tinkama turiningai atšvęsti mokslo metų pradžią ar pabaigą. Keliaudami pagal paslaptingo laiško
aprašymą ir senovinio žemėlapio nuorodas, vaikai ieškos dingusios "Laimės pasagos" Kurtuvėnų buvusio dvaro sodybos
aplinkoje, kur susipažins su senoviniais dvaro sodybos pastatais ir vietomis, atliks smagias užduotis, aplankys parodas Svirno galerijoje, pasmalsaus tarp milžinų lankytojų centro ekspozicijoje „Kraštovaizdžio įvairovė“.  Po programos galima su grupe paiškylauti dvaro parko poilsiavietėse ir pasidalinti nuotykių įspūdžiais. Suraskime prapuolusią Laimės pasagą ir tegul ji Jums atneša laimę!


Orientacinis žaidimas „Kačių miestas“ Marijampolėje

Orientacinis žaidimas „Kačių miestas“

Nepaslaptis, jog miesto kūrėja Prančiška Ščiukaitė-Butlerienė mylėjo kates... Ir dabar mieste galima rasti net 9 stebuklingus katinus pildančius norus... Miesto skersgatviai pasakoja istorijas ir jų pagrindinės veikėjos, katės... Ar pavyks tau surasti visus katinus, kuriuos slepia miesto gatvės menas ir ne tik...

Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 1,5 valandos neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Neatsirastų nei vieno žmogaus, kuris nėra matęs paukščio. Kiekvienas žino, kad paukščiai vieninteliai pasaulyje gyviai, kurių kūną dengia plunksnos ir turi snapą. Ką dar tokio ypatingo turi paukščiai? O rankose laikydami paukščių plunksnas, ar galėtumėte pasakyti, kokio paukščio jos yra? Edukacinio užsiėmimo metu analizuodami paukščiams būdingus požymius, jų įvairovę, prisitaikymą ir elgseną, svarbą gamtai, pasitikrinsite savo žinias ir dar daugiau jų apie paukščius sužinosite. Užsiėmime naudojamos natūralios, iš gamtos parneštos, priemonės leis palyginti didžiausio ir mažiausio mūsų krašto ir pasaulio paukščių kiaušinius, o apžiūrėti lizdus ir įvertinti jų statytojų meistriškumą. Savo krašto paukščius atpažinti iš plunksnų išmoksite praktinėje edukacinio užsiėmimo dalyje – atlikdami pateiktą užduotį. Įgytas žinias analizuoti, interpretuoti, kritiškai vertinti ir pritaikyti praktiškai, galėsite atlikdami interaktyvų klausimyną.


Piešimas natūraliais chna dažais yra kilęs iš Rytų kultūrų. Tai estetikos, religijos ir filosofijos plotmėse apmatus užmezgęs reiškinys, turintis gilias senovines tradicijas ir vis dažniau sutinkamas modernioje kultūroje, grožio industrijoje.
Šiandien sparčiai populiarėja piešimas ant kūno ne tik laikinais dažais. Ne vienas paauglys svajoja ateityje pasidaryti tikrą tatuiruotę, išliekančią visą gyvenimą. Tai nauja tendencija, kuri dažnai tėra laikinos mados dalis, trumpalaikė užgaida, neapgalvotas poelgis, todėl dauguma net nesusimąsto, ką ir kodėl nusipiešia ant savo kūno.
Šios edukacinės programos tikslas – per tatuiruotėse vaizduojamus ženklus pristatyti senąsias kultūras, ieškoti sąsajų su mūsų kultūros paveldu, skatinti gilintis ir domėtis ženklų reikšmėmis. Piešiniai ant kūno arba tatuiruotės senovės kultūrose atspindėjo tam tikrus papročius, turėjo ypatingą reikšmę žmogaus gyvenime. Buvo tikima, jog tokiuose simboliuose užkoduota žmogaus gyvenimo programa, galinti paveikti jo likimą.
Edukacija yra orientuota ugdyti dalyvių sąmoningumą, atsakingai daryti sprendimus, susijusius su tam tikrą reikšmę įvairiose tautose turėjusiais ženklais ir tradicijomis. Užsiėmimai skatina kritiškai mąstyti, puoselėti artimiausios aplinkos, kurioje gyvename, dailės, kultūros vertybes, gerbti savo ir kitų tautų kultūrinį paveldą, domėtis draugų kūrybine veikla ir bendradarbiauti.
Kviečiame moksleivius pasinerti į chna meno paslapčių pasaulį. Susipažinsite su chna
(Mehndi) piešinių ir ornamentų simbolika, išbandysite piešimo technikas bei turėsite galimybę patys pasipuošti laikinomis tatuiruotėmis.


Aristokratiškojo dekoro istorija. XIX a. rūmų interjero dizainas. Kokios buvo mados ir tendencijos? Ar žinojote, jog dekupažas - baldų/interjero detalių puošybos technika gimė Kinijoje, o suklestėjo viduramžių Europoje? Visa istorija, autentiški pavyzdžiai M. Oginskio rūmų ekspozicijoje bei dekupažo technika kitaip.


Kviečiame į trobelę ant vištos kojelės (Nuotolinė paslauga)

Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Jums įdomu pamatyti kaip gyvena dvi šaunios raganaitės? Kviečiame virtualiai apsilankyti trobelėje ant vištos kojelės. Susipažinsite su raganaičių buitimi, išdaigomis, išmoksite raganiškų burtų, smagių dainelių, sužinosite, kokiose knygelėse gyvena raganos. Fantastiška nuotaika- garantuota!


Edukacijos metu susipažinsime su Mikalojaus Konstantino Čiurlionio kūryba, jo savitos, didelės fantazijos ir gilios minties dailės kūriniais bei technika. Išsirinksime keletą M. K. Čiurlionio paveikslų ir juos paanalizuosime. Susipažinsime su viena iš tapybos technikų – akvarele.
Pasitelkę savo originalumą ir fantaziją liesime spalvas ant drėgno popieriaus lapo ir ieškosime įvairių išsiliejusių formų. Naudosime skirtingas piešimo priemones – taip sukursime savo paveikslą.


Visais laikais žmoniją kamavo įvairūs negalavimai, ligos, epidemijos nuo kurių buvo siekiama apsisaugoti bei pagyti. Senoji vaistininkystės tradicija Žagarėje labai sena. Ji mus nukelia į tuos laikus, kai vaistinių dar nebuvo, o ligos priežasčių nustatymu bei gydymu užsiėmė žyniuoniai bei žolininkai.Gydymui naudoti augalai, gyvūnai, gyvūninės kilmės produktai ir užkalbėjimai bei magija. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su senąją vaistininkystės tradicija Žagarėje bei sužinos, kokios iškilios, Lietuvos farmacijos istorijai ir medicinai nusipelnę asmenybės gimė, gyveno ir dirbo Žagarėje. Taip pat susipažins kokios augalinės ir gyvulinės kilmės medžiagos buvo naudotos gydymui bei kokie, mitais apipinti vaistai buvo naudojami senojoje vaistininkystėje. Užsiėmimo metu mokiniai, mokysis atskirti (pagal išvaizdą, skonį ir kvapą) 5 pagrindinius vaistinius augalus, kuriuos naudojo Žagarės žolininkai persišaldymo ligų gydymui. Susikurs paveikslėlį iš pasirinktų vaistinių augalų.


Edukacinis užsiėmimas prasideda nuo trumpo teorinio įvado apie saulę ir saulės sistemos planetas. Mokiniai susipažįsta su saule, kaip ryškaus lietuvių tautosakos, literatūros ir meno simboliu. Pristatoma saulės reikšmė lietuvių tautosakoje, aptariami ryškiausi ir populiariausi jos įvaizdžiai mūsų kultūroje.
Tuomet aptariamios pagrindinės saulės sistemos planetos, jų savybės. Po teorinio įvado kiekvienas mokinys individualiai
kuria savo saulės sistemos modelį su įvairiomis priemonėmis: guašu, plastelinu, plunksmomis ir kitomis dekoratyvinėmis priemonėmis. Edukacijos pabaigoje mokiniai trumpai pristato savo darbus, reflektuoja ir komunijuoja tarpusavyje, ką sužinojo ir kaip savo žinias pritaikys ateityje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Berniuko ir Lapės draugystė prasidėjo labai seniai, dar tada, kai Antuanas de Sent Egziuperi pilotavo lėktuvą. Sako, jie tebedraugauja ir šiandien. O gal tai jau visai kitas berniukas ir visai kita Lapė? Galimas daiktas, bet ne tai svarbiausia. Svarbiausia – draugystė, kuri prasideda nuo padovanotos bandelės ir niekada nesibaigia. Svarbiausia drauge suptis parko sūpynėse, klausytis keistų istorijų, gėrėtis Šaltai rūkytos lašišos žvaigždynu ir būti dosnumo vandenyno dalimi. Berniukas Povilas su savo tėvais į Nacionalinį Kauno dramos teatrą atsikraustė iš Evelinos Daciūtės knygos „Laimė yra Lapė“. Jis pasakoja mažiesiems žiūrovams jaukią, šviesiai oranžinę savo draugystės istoriją: kartą Povilas išėjo pirkti bandelių ir pasuko nematytu parko takeliu. Ten, už posūkio, jo laukė kvapą gniaužiantis skrydis sūpynėmis ir ilgauodegė švelniakailė laimė.


Skrabalų virtuozo koncertinė programa - edukacija

Karolis Šileika SKRABALMAN – programos vykdytojas, žinomas atlikėjas, organizavęs ir surengęs ne vieną koncertą - edukaciją visoje Lietuvoje. Sėkmingai pasirodė televizijos laidose TV3 „Lietuvos talentai“, LRT "Duokim garo", LNK "Mes vieno kraujo" bei spėjo pavergti žiūrovų širdis pozityvios emocijos kupina muzika ir gebėjimu patraukliai naujam skambesiui prikelti unikalų, lietuvišką, medinį mušamąjį instrumentą - Skrabalus. Programos vykdytojas ne kartą organizavo ir vedė edukacijas - koncertus įvairių Lietuvos rajonų švietimo įstaigų mokiniams ir puikiai sugebėjo perteikti lietuviško muzikos instrumento – skrabalų skambesio patrauklumą jauniems žmonėms, pristatydamas instrumento istoriją ir padėtį šalies kultūroje bei unikaliai panaudodamas šiuolaikinės muzikos kontekste. Programa parengta įvairaus amžiaus mokiniams, atsižvelgiant į jų poreikius bei galimybes. Mokiniai programos metu galės susipažinti ne tik su skrabalų muzika, bet ir pabendrauti su charizmatiškuoju skrabalų virtuozu. O taip pat mokiniai turės galimybę ir patys gyvai išbandyti grojimą skrabalais, pajausdami atsipalaidavimą bei puikias emocijas. Programos vadovas į edukacijų - koncertų vietas vyks pats pagal poreikį. Įvykus tam tikroms aplinkybėms, užsiėmimus gali vesti ir nuotoliniu būdu.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Auksiniai stulpai raudoname lauke buvo Lietuvos didžiojo kunigaikščio Vytauto, Gedimino vaikaičio, herbas, vėliau šis ženklas tapo visos Gediminaičių dinastijos simboliu. XVI a. pradžioje Lietuvos metraštininkai herbo figūrą pavadino stulpais ir priskyrė legendiniam Gediminaičių dinastijos pradininkui Palemonui, atkeliavusiam į Lietuvą iš Italijos. Teodoras Narbutas XIX a. pirmojoje pusėje šį ženklą pavadino Gedimino stulpais, nes manė, kad jį pradėjo naudoti didysis kunigaikštis Gediminas. Manoma, kad Gediminaičių stulpai išsirutuliojo iš nuosavybę žymėjusių ženklų. Ir dabar jis yra vienas iš per šimtmečius išsaugotų Lietuvos valstybės ženklų. Užsiėmimo tikslas – supažindinti su heraldinio ženklo formavimosi raida ir specifika, praplėsti istorinio ir kultūrinio konteksto suvokimą istorinėje aplinkoje. Apie didinguosius Gediminaičius kalbėsimės lankydami išlikusius senųjų pilių mūrus, ieškodami Gediminaičių stulpų senuose kokliuose, monetose ir atkurtose rezidencijos menėse, minutės vaizdo įrašas padės įsiminti Vilniaus miesto įkūrėjo vardą ir įvykių laiką. Edukacijos dirbtuvėse, pasitelkę įgytas žinias ir fantaziją, dalyviai turės galimybę patys pasigaminti istorinę vėliavėlę, ženkliuką ar kitą simbolinį suvenyrą su Gediminaičių stulpais. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimo programą.


Edukacinė etnokultūrinė programa ,,O, tai arklys"  skirta 1-10 kl. mokiniams. Apsilankymas ,,Utenos žirgyne“ – tai unikali galimybė pabūti prie žirgų, pažinti jų rūšis, sužinoti  kodėl arklys, žirgas buvo laikomas pagrindiniu ūkio pagalbininku. Pamatysite kuo žirgai šeriami, kur miega, kaip paruošiami jodinėjimui, kinkymui.  Galėsite pamaitinti žirgus savo atsivežtais skanėstais. Aplankę žirgyno augintinius, smagiai įsitrauksite į tradicinio muzikavimo linksmybes: mokysitės padainuoti liaudies dainą, išmėginsite tradicinius muzikos instrumentus ( skudučius, kankles, kleketus ir kt. tarškalus) ir sukursite instrumentinį pritarimą liaudies dainai,  žaisite judriuosius liaudiškus žaidimus, ratelius ir šokius. O visų linksmybių pagrindinis veikėjas bus -  ŽIRGAS.
Edukacijos trukmė : 90 min. Kaina dalyviui: 5 Eur Jūsų laukiame: ,,Utenos žirgyne“ - Liepų g. 31, Joneliškių km., Utenos raj. sav. Kontaktai: +37065029522


Individualus edukacinis užsiėmimas „3D projektas“

Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

Kviečiame Išbandyti 3D technologijų subtilybes Komiksų centre: nuo objekto modeliavimo, animacijos iki spausdinimo. Kvalifikuotas specialistas, pasitelkdamas tiek teoriją, tiek praktiką, supažindins su 3D galimybėmis ir padės sukurti individualų projektą, jį realizuoti. Kiekvieno dalyvio sukurtas modelis bus originalus, kūrybiškas ir unikalus.


Senovinio amato karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija, žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis. Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.


Radviliškio rajono savivaldybės etninės kultūros ir amatų centras

Įžanginis pristatymas:
Supažindinimas su tradicinių šiaudinių dirbinių istorija ir reikšme kultūroje.
Diskusija apie nematerialųjį kultūros paveldą ir jo svarbą ateities kartoms.

Praktinis šiaudinių sodų- reketukų rišimas:
Mokiniai susipažįsta su tradicinėmis rišimo technikomis ir motyvais.
Jie praktikuojasi rišant įvairias šiaudines detales, kuriant kompozicijas.
Akcentuojami smulkiosios motorikos, koordinacijos ir tikslumo įgūdžiai.

Kūrybinės užduotys:
Mokiniai kuria originalius šiaudinius sodus- reketukus, panaudodami įgytas žinias..
Skatinama jų kūrybiškumas, kritinis mąstymas ir saviraiška.
Diskutuojama, kaip šiaudiniai dirbiniai atspindi kultūros paveldą.

Pristatymas ir refleksija:
Mokiniai pristato savo sukurtus šiaudinius sodus- reketukus ir paaiškina jas.
Aptariama, kaip šie darbai atspindi tradicinį šiaudinių dirbinių meną.
Mokiniai dalijasi įžvalgomis apie kultūros paveldo svarbą ir jo išsaugojimą.

Šios veiklos ne tik ugdo praktinius įgūdžius, bet ir gilina mokinių suvokimą apie nematerialųjį kultūros paveldą, jo raiškos formas ir svarbą. Tai padeda jiems tapti aktyviais šio paveldo išsaugotojais ir perėmėjais.


Edukacinė programa „Bitės liemuo, lino gelmuo“ (1 - 2 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti  moksleivių domėjimąsi bitininkystės tradicijomis, bendruomeniniais papročiais. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti bitininkystės tradicijas, pristatant šio amato puoselėtojus, tęsiančius vietinių amatų tradicijas, pritaikančius jas šiandienos  poreikiams. 2. Supažindinti mokinius su XIX a. pab. – XX a. pr. apšvietimo priemonėmis Lietuvoje. 3. Sudominti mokinius bičių gyvensena, šeimos struktūra, jos narių funkcijomis. 4. Skatinti tyrinėti ir vartoti bičių produktus. 5. Mokytis lieti žvakes senuoju mirkymo būdu arba  su forma (pasirinktinai). 6. Formuoti mokinių ekologinį  sąmoningumą.
Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės kultūros apšvietimo priemonėmis: demonstruojamas žibinčius, žibalinės lempos, žibintai, įvairių formų žvakidės ir žvakės. Demonstruojamas video siužetas/pasakojimas „Bitininko užrašai". Užsiėmimo dalyviai supažindinami su bičių šeimos struktūra. Aiškinamasi, kada bitė vadinama avilio, lauko bite, kada ji gali tapti sargybine ir žvalge. Tyrinėjami bičių produktai: žiedadulkės, bičių pikis, bičių duonelė, vaškas. Moksleiviai supažindinami su bičių namais ir darbais. Diskutuojama apie bičių svarbą žmonijai, apie žmogaus vykdomą veiklą ir jos padarinius vabzdžiams. Iš natūralaus vaško liejamos žvakės senuoju mirkymo būdu arba su forma. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas. Siekiamas poveikis: mokiniai susipažins su senaisiais lietuvių verslais, apšvietimo priemonėmis, bendruomeniniais bitininkystės papročiais, formuos ekologines nuostatas. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Interneto „brausintojai", „geimeriai" ir „gykai" - į pagalbą! Žaisdami kuriame žodyną!

Vis didesnė paauglių ir jaunimo gyvenimo dalis prabėga skaitmeninėje erdvėje, kuri diktuoja madas ir lemia pokyčius mūsų kalboje.

Sodraus, tikslaus ir talpaus lietuviško žodžio ieškosime ir kursime naujadarus, kai aplink – skoliniai ir neteiktinos svetimybės iš skaitmeninio pasaulio bei anglų kalbos, vyraujančios e. erdvėje, įtaka. Taigi, mūsų laukia smagus iššūkis, kai žaidžiant, diskutuojant grupėse tapsime gyvo, viešo, visiems prieinamo e. žodyno kūrėjais ir prisidėsime prie lietuvių kalbos gyvybingumo.

Juk galime ne tik „skrolinti", „laikinti“, „čiatinti", „geiminti", „selfintis“, būti „onlaine“, „susimytinti", galime ir ...

Prisijunkite į edukaciją!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Orientacinis žaidimas „Didelio prospekto mažos detalės“

Gedimino prospektas – reprezentacinė miesto gatvė XIX, XX ir XXI amžiaus Vilniuje. Čia vis kitokį įspaudą palikti norėjo kiekviena miestą kontroliavusi valdžia – caro, vokiečių, lenkų, komunistų, lietuvių... Ar pavyks pastebėti iškalbingas istorijos detales pastatų sienose, gatvių grindinyje, kiemuose ir skersgatviuose? Žaidimo metu, naudodamiesi suteiktomis priemonėmis (be išmaniųjų telefonų), moksleiviai ieškos punktų ir atlikinės įvairias užduotis, o taip pat pažins dalelę sostinės istorijos, architektūros, užčiuops skirtingų tautų paveldą. Maršrutas driekiasi tik Gedimino prospekte ir keliose gretimose gatvelėse. Žaidimo metu moksleiviai skirstomi į grupes ir savarankiškai keliauja po prospektą ieškodami žaidimo punktų. Jei nenorima vaikų paleisti vienų, būtini bent 3-4 lydintys asmenys (priklausomai nuo dalyvių skaičiaus).


Edukacinis užsiėmimas parengtas remiantis A. Miškinio novele "Sabesčius ir Lucius". Kerdžius Sabesčius, mokęs Juknėnų vaikus elgesio, bendravimo, išgyvenimo tiesų, variniu trimitu "paskelbdavo"  vaikams poilsį.
Prie baigiančio degti ugniakuro vieną mokinį aprengsime piemenuko rūbais, apausime naginėmis, įduosime jam maišelį, parodysime, kaip piemenukai slėpdavosi nuo darganos. Vėliau patyrinėsime maišelio turinį: akmenukai gyvuliams skaičiuoti, peiliukas, skudurėly druskos žiupsnelis, padžiūvusio sūrio galas, duonos riekė, švilpynė.
Papasakosiu, kas buvo A. Miškinio novelės kerdžius Sabesčius, ką jis veikė, ko mokė vaikus. O kai " užgrosiu poilsį", sumesime bulves į žarijas ir eisime žaisti judriųjų piemenukų žaidimų ( būtinai "Žaliaduonių gegužėje" aprašytų "Apynasrių vogimo" ir "Ėjimo per ugnį"). Kai sušilsime, pavargsime, grįšime prie laužavietės, trauksime bulves iš pelenų ir skanausime.
Nusiprausę rankas, mokysimės iš karklo vytelės (pavasarį) arba iš ruginio šiaudo (kitu metų laiku)  pasidaryti švilpynę arba rėknę.
Edukacija vyks jaukiai tam pritaikytame Miškinių sodybos sodelyje, jos metu mokiniai ne tik sužinos ir išmoks naujų dalykų, bet ir "išsilakstys", "išsirėkaus", pabus gryname ore.


Edukacinė programa „Medžio kultūra" (5 - 8 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Iš visų amatų šakų Lietuvos kaime svarbiausias buvo medžio apdirbimas. Medžio apdirbimo amatininkai sudarė pačią didžiausią kaimo amatų grupę. Jai priklausė dailidės, staliai, kubiliai, račiai, ratelninkai, klumpdirbiai, skiečiai. Demonstruojant mokomojo filmo ištraukas, šie amatai pristatomi virtualiai. Didesnis dėmesys skiriamas Jonavos krašto drožybos amato puoselėtojams, tęsiantiems vietinių senųjų amatų tradicijas, pritaikantiems jas šiandienos poreikiams. Demonstruojami Lietuvos kultūros tarybos finansuoto projekto „Medžio kultūra“ metu sukurtų video siužetų/ pasakojimų: „Atradimų laikas“, „Kryžių Lietuva“, „Net medis dirba pavasariais, kraudamas lapus ir žiedus", „Lietuviškai šeimai“, „Viešpatie, palaimink mūsų kasdienybę", „Dėl tavęs mano mylimas, krašte“, parengtų etnografinės ekspedicijos metu surinkta medžiaga, fragmentai. Išryškinama kryždirbystės bei liaudies skulptūros vertė. Užsiėmimo dalyviai virtualiai supažindinami su medžio drožėjų plenero organizavimo ypatumais, skulptūrų pastatymo darbais. Demonstruojami Krašto muziejuje  vykusio medžio drožėjų plenero „Samulevičių menininkams atminti“ video siužetai: pristatomos garsių Lietuvos skulptorių Kęstučio Krasausko, Adolfo Teresiaus bei Sauliaus Lampicko kūrybiniai darbai. Reflektuojama virtualios platformos susirašinėjimų skiltyje fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas. Siekiamas rezultatas: mokiniai virtualiai susipažins su medžio apdirbimo amatininkų, skulptorių darbais, idėjomis, siekiais, suvoks liaudies skulptūros bei kryždirbystės vertę, susipažins su medžio drožėjų plenero organizavimo ypatumais. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Mob.: +370 60120070


LEGO kūrybinė laboratorija: Kelionė aplink pasaulį! tai yra nuotaikinga, pilna įspūdžių kelionė po žymiausius Pasaulio ir
Lietuvos architektūrinio paveldo objektus - Trakų pilis, Gedimino bokštas, Egipto piramidės, Didžioji Kinijos siena, Eifelio
bokštas, Auksinių vartų tiltas ir kt. Iš viso 30 architektūrinio paveldo objektų. Kelionės metu vaikai susipažins ir praktiškai
išbandys architekto, dizainerio profesijas, sužinos apie paveldosaugininko profesiją. Naudojant LEGO ir LEGO DUPLO
statys žymiausius Lietuvos ir pasaulio architektūros objektus. Šis užsiėmimas plečia vaikų kultūrinį sąmoningumą kartu
lavina 21 amžiaus įgūdžius: bendradarbiavimas, komunikacija, kūrybingumas, kritinis mąstymas ir problemų sprendimas.


Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Ar atpažįstate pyktį? O džiaugsmą? Liūdesį? Dėkingumą? Pavydą? Įvairiausios emocijos mus supa nuolatos, tad svarbu mokėti jas įvardinti, suprasti, priimti bei tinkamai valdyti.  Dalyvių laukia nelengva, bet smagi užduotis – klausydamiesi ištraukų iš knygų, kurias skaito bendraamžiai, savarankiškai ir komandoje jie turės identifikuoti kokias emocijas išgyvena knygų veikėjai.

Ši edukacija – tai komandinis literatūrinis žaidimas. Mažiausias dalyvių skaičius 5.

Užsiėmimo trukmė: iki 90 min.

Užsiėmimas skirtas: 7-10 kl. mokiniams.


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacija „Kaip buvo pramogaujama" galimybė prisiminti senolių mėgtus žaidimus ir pramogas. Kleboniškių kaimo buities muziejuje, kuris pripažintas vietove, geriausiai atspindinčia savitus Aukštaitijos regiono kraštovaizdžio bruožus, moksleivių laukia smagi, teatralizuota edukacinė programa. Muziejaus pievelėje (o šaltuoju metų laiku - autentiškoje kaimo gryčioje) bus galima išbandyti ne tik vikrumą ir miklumą, taiklumą žaidžiant senovinius (XVI a. - XX a. I p.) grupinius, individualius, gaudynių, stalo žaidimus, bet ir šokant nuotaikingus ratelius. Dalyviai patirs žaismingo bendravimo įspūdžių ir sužinos daug įdomių istorijų kada, kodėl ir kaip atsirado žaidimai bei rateliai, kaip pramogaudavo to meto vaikai ir jaunimas.


Ši edukacinė programa skirta mokiniams, siekiant ugdyti jų praktinių gebėjimų, kritinio mąstymo, kūrybiškumo ir ekologinės sąmonės kompetencijas per inkilų gamybos ir kėlimo veiklas.

Programos metu mokiniai:

Teorinė dalis:
Susipažįsta su inkilų vaidmeniu ir svarba gamtosaugoje.
Mokosi apie įvairių paukščių rūšių buveinių poreikius ir inkilų pritaikymą.
Supažindinami su tradicinėmis inkilų konstrukcijomis ir medžiagomis.
Analizuoja pagrindinius inkilų projektavimo ir gamybos principus.

Praktinė dalis:
Patys gamina ir surenka inkilus pagal paruoštus šablonus.
Eksperimentuoja su alternatyviais konstrukciniais sprendimais.
Kuria ir dekoruoja savo unikalius inkilų projektus.
Išmoksta tinkamų inkilų kėlimo ir tvirtinimo metodų.

Grupinės užduotys:
Dirba komandose, spręsdamos praktines problemas, susijusias su inkilų gamyba.
Pristatinėja savo sukurtus inkilų projektus ir argumentuoja jų privalumus.
Ugdo komandinio darbo, kritinio mąstymo ir kūrybiškumo kompetencijas.

Edukacinės ekskursijos:
Organizuojamos ekskursijos, kad mokiniai galėtų stebėti inkilų kėlimą ir paukščių rūšių įvairovę.
Mokiniai gilina žinias apie inkilų svarbą, paukščių apsaugą ir tvarumo principus.
Ši programa suteikia mokiniams unikalią galimybę praktiškai kurti ir įgyvendinti savo idėjas, prisidedant prie gamtos apsaugos ir tvaraus vystymosi.

Ugdomos bendrosios kompetencijos – pažinimo ir asmeninė.  Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.