Pirmoji užsiėmimo dalis vyksta archeologijos ekspozicijoje, kurioje sukurtos puikios galimybės analizuoti piliakalnių tinklą Žemaitijoje, pamatyti unikalius eksponatus – archeologinius radinius. Dalyviai susipažįsta su archeologijos kompleksų (gyvenvietės, piliakalnio arba kapinyno): Medvėgalio, Šatrijos, Paplienijos, Gandingos - archeologiniais radiniais. Klausimų - atsakymų ir diskusijos metodu akcentuojama piliakalnių reikšmė ir unikalumas. Diskutuojama apie darbo įrankius, papuošalus ir ginklus. Ypatingas ir retas radinys senovės gyvenvietėse, darbo įrankis – molinis arba akmeninis verpstukas. Antroje, praktinėje užsiėmimo dalyje, kuri vyksta edukacijų klasėje, dalyviai pasigamina iš molio verpstuko smagratį ir jį ornamentuoja baltiškų ženklų motyvais. Užsiėmimo tikslas - per Žemaitijos piliakalnių tinklo ir radinių pažinimą padėti mokiniams pažinti savo krašto išskirtinumą, gyvenimo įgūdžius, ugdyti kūrybines kompetencijas. Užsiėmimo metu mokiniai diskutuoja apie senovės baltų pasaulio suvokimą, skatinami ieškoti skirtumų ir panašumų su šiuolaikinio žmogaus žiniomis ir suvokimu, tuo ugdoma savistaba, gebėjimas kritiškai mastyti.


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Išrandame bateriją!“ skirtas sukonstruoti paprastą elektros šaltinį – bateriją – ir jo pagalba įjungti nedidelį šviesos elementą. Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti su elektros tyrimų istorija, skatinti naujų žinių poreikį, išradingumą, konstrukcinius gebėjimus, lavinti koncentraciją. Dalyviai supažindinami su didžiųjų pasaulio technikos išradimų ištakomis, jų svarba ateities išradimams ir kultūrai. Praktinėje užsiėmimo dalyje dalyviai savarankiškai, iš lengvai prieinamų buitinių medžiagų (monetų, popieriaus, druskos, vandens bei kt.) konstruoja elementarius elektros šaltinius – baterijas – ir jų pagalba įžiebia nedidelius šviesos elementus. Edukacinio užsiėmimo interaktyvioji dalis paremta italų mokslininko Alesandro Voltos išrastu ir 1794 m. visuomenei pristatytu „Voltos elementu“, nuo kurio prasidėjo svarbiausi žmonijos išradimai elektros energetikos, chemijos srityse ir gerai iliustruoja viso Apšvietos amžiaus kultūrinę sąrangą.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Misterijoje „Žmogus dramblys“ pasirodo angelas. Jis kreipiasi į žiūrovus išminties žodžiais, nuolat pabrėždamas, kad baisiausia – „...kai turim akis, bet nematom, turim ausis, bet negirdim“. Spektaklyje atgyja P. Breigelio paveikslas „Aklieji“ (1586 m.). Neregiai įsikabinę į vieną virvę, juos į „pažadėtąją žemę“ veda taip pat neregys. Tai metafora apie dvasinius akluosius, kuriems terūpi tik jų pačių išsigelbėjimas ir gerovė. Misterijoje nuskambantys tekstai parengti pagal žymių žmonių laiškus, kurie sušildys „net ledines širdis“. Kaip žmonių abejingumo, o kartu ir gailestingumo pavyzdys pasakojama Žmogaus Dramblio, iš tiesų gyvenusio asmens istorija – taip buvo vadinamas Džonas Merikas (g. 1862), kuris sirgo sunkia liga, smarkiai bjaurojusia jo išvaizdą. Jis susilaukė pagalbos tik savo gyvenimo pabaigoje, nes sutiko jautrų gydytoją, kuris laišku kreipėsi į visuomenę ir jam padėjo. Spektaklio personažai pamažu išsivaduoja iš dvasinio mankurtizmo, atranda savo pašaukimą, kelią ir tikslą. Pasaulis vėl nuostabus, stebuklingas ir šventas kaip baigiamasis „gyvasis paveikslas“ – M.K. Čiurlionio „Karalių pasaka“. Spektaklio metu skamba gyva muzika. Scenarijaus autorė ir režisierė: Šviesa Šulc.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Bites ir žmones jungia ypatingi ryšiai. Jų gyvenimas panašus į žmonių - yra darbštuolių ir tinginių. Vaikai skatinami sekti bičių pavyzdžiu, mokytis iš jų darbštumo ir vienybės. Edukacinis užsiėmimas „Bitute pilkoji“ prasideda nuo pasakojimo, kaip Deltuvos miestelis yra susijęs su bitininkyste ir žinoma lietuvių rašytoja ir politine veikėja Gabriele Petkevičaite-Bite, supažindinama su jos švietėjiška ir filantropine veikla. Vėliau moksleiviams pristatoma trumpa bitininkystės istorija ir bitininkavimo papročiai, bičių produktai (vaškas, medus, bičių duonelė ir pikis) ir jų gydomosios savybes, pasakojama apie senovinį žvakių liejimo būdą ant dagties, formose bei sukimą iš vaškuolės. Edukacijos metu moksleiviai, padedami edukatorės, išbando pasirinktą žvakių liejimo būdą naudodami gryną bičių vašką. Moksleiviai patys turi galimybę paliesti, pauostyti, net paragauti tikrų bičių produktų. Užsiėmimą paįvairina trumpi smulkiosios tautosakos intarpai- sekama sakmė, minamos mįslės, sakomos greitakalbės ir užkalbėjimai apie bites. Kol žvakės stingsta, užsiėmimo dalyviai supažindinami su senoviniais bitininkavimo įrankiais, diskutuoja apie bičių naudą žmogui, žmogaus vykdomą veiklą ir jos pasekmes bitėms. Vaišinasi medumi pagardinta žolelių arbata. Nulietos žvakės gražiai supakuojamos į lininį audinį ir padovanojamos dalyviams. Užsiėmimo pabaigoje moksleiviai apžiūri miestelyje esantį iš senos liepos išskobtą stilizuotą bičių avilį, kuriame „gyvena“ kalvio nukaltos bitės.


Kaip gimsta skudutis 3-4 kl. išvykstamasis (Kauno m. ir rajone)

Dalyvausite įtraukiančiose susikaupimą, mąstymą, pojūčius ir kūrybiškumą lavinančiose tikrose garsų dirbtuvėse ir sukursite vieną iš tautinės muzikinės raiškos ženklų – skudutį - bei išmoksite išgauti sudėtingesnę muziką tobulindami pasigamintą skudutį. Išmoksite parinkti įrankius ir geriausią ruošinį skudučio gamybai. Pažinsite muzikavimo priežastis, funkcijas ir naudą. Susipažinsite su lietuviškos kilmės skudučiais, kitų tautų analogais, senaisiais kaimo muzikavimo papročiais ir technika, šiuolaikinėmis tautinės muzikos kryptimis. Klausysitės ir kursite savo muziką. Dėmesio! Užsiėmime galimi nestiprūs susižeidimai (rakštis, odos paviršiaus įbrėžimai). Pageidautini dalyvių įgūdžiai ateinant – mokėjimas padrožti pieštuką peiliu, drožiant „nuo savęs“, o aukštesnis lygmuo - drožiant „į save“. Dirbama be apsauginių pirštinių (vaikai turės galimybę pažinti medžiagą, įrankį, bus mokomas saugiai įvertinti instrumento aštrumą).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Edukacinio užsiėmimo metu siūloma apsilankyti nuolatinėje Vilniaus paveikslų galerijos ekspozicijoje, kurioje eksponuojami XIX a.–XX a. pirmos pusės Lietuvoje kūrusių dailininkų paveikslai. Trumpos edukacinės ekskursijos metu pamatysime Vilnių įvairių dailininkų akimis. Užsiėmimo metu aptarsime kūriniuose įamžintas Vilniaus miesto vietoves, architektūrinius paminklus bei kažkada čia gyvenusius žmones, palyginsime ano laikotarpio vaizdus su dabartiniu jų vaizdu.
Kalbėsimės apie mūsų sostinės savitumą, kurį kūrė ir įvairių tautų bendrijos, bandysime įsijausti į meno kūriniuose spalvomis ir potėpiais užkoduotą žinią. Su I–III klasių mokiniais didesnį dėmesį kreipsime į žymiausių architektūros paminklų aptarimą. Jie sužinos kas yra būdinga senamiesčiui. Vėliau mokiniai, naudodami pieštukus, spalvotą popierių, įamžins savo įspūdžius ir kurs Vilniaus miesto atviruką. IV-VI klasių mokiniai daugiau sužinos apie miesto istoriją, taip pat apie skirtingas dailės rūšis bei raiškos būdus. Praktinėje užsiėmimo dalyje naudodami koliažo techniką kurs Vilniaus miesto atviruką.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinės programos metu moksleiviai bus supažindinti su dvaro kultūra Europoje ir LDK, pasitelkiant kostiumo ir šokio istoriją. Programos metu moksleiviai išvys autentiškai atkurtus istorinius kostiumus, kuriuos vilkėjo to laikmečio kilmingi bajorai ir jų damos. Šokėjai pademonstruos moksleiviams dvaruose šokamus šokius ir papasakos, kokių dvaro etiketo taisyklių privalėjo laikytis kilmingieji. Kiekvienas programos šokis – atskira dvaro kultūros miniatiūra, padedanti geriau susipažinti su dvaro gyvenimu. Edukacinė programa sudaryta iš dviejų dalių. Pirmoje programos dalyje profesionalūs šokėjai-vedantieji supažindins moksleivius su dvaro kultūra, pasitelkdami šokio ir kostiumo istoriją, pademonstruos pačius šokius ir pamokys dvaro etiketo taisyklių. Antroje dalyje moksleiviai bus pakviesti patys išbandyti šokių žingsnelius ir pasimokyti mandagių dvaro manierų. Moksleiviui mokymui parinkti nesudėtingos choreografijos autentiški dvaro šokiai, kuriuos, vadovaujant įgudusiems ir didelę patirtį turintiems vedantiesiems, galima lengvai išmokti. Edukacinės programos turinys ir metodai, remiantis Bendrosiomis programomis yra pritaikyti 1 – 4 kl. , 5 – 8 kl. ir 9 – 12 kl. mokiniams. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.


Ką XXI a. žmogui kužda kuklioji viola odorata arba kvapioji našlaitė? Kauno rajono muziejaus istorikų ir edukatorių moksleiviams parengtoje edukacijoje „Gėlių kalba Raudondvario dvare“ stengsimės įsiklausyti ir ją išgirsti. Atvykęs į edukaciją tu:
•	sužinosi dar negirdėtų dalykų apie XIX a. dvarų kultūrą, to meto aristokratų gyvenimą ir be galo jų pamėgtą, šiandien jau beveik pamirštą gėlių kalbą;
•	išsiaiškinsi anuomet populiarias gėlių reikšmes;
•	išmoksi meniškai komponuoti žiedus į puokštes, iš gėlių sudėliojant ne tik pavienius žodžius, bet ir sakinius. Tokiu būdu greitai imsi suprasti kitų tau siunčiamas neverbalines žinutes ir pašnekovų nuotaikas. Be žodžių tiksliai išreikši savąsias;
•	tapsi dėmesingesnis ir pastabesnis;
•	pasidarysi ryškią ir spalvingą puokštę – tikrą meno kūrinį;
•	gausi visas reikalingas medžiagas ir priemones.
Ar gėlių kalba kalbėjo ir Raudondvario grafas Benediktas Henrikas Tiškevičius, neieškojęs žodžio kišenėje lenkų, rusų, prancūzų, anglų, portugalų ir kinų kalbomis? Pasidairykime grafo oranžerijoje, kurioje 1875 m. jau augo įvairių rūšių kaktusai, mimoza ir daugybė apelsinų. Jie pasakojo gražias Raudondvario dvaro istorijas jaunai amerikietei, grafo žmonai Elžbietai Klarai Bankroft, ir prancūzei, jo draugei, Izabelei Fero – papasakos ir tau!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šis užsiėmimas yra skirtas moksleiviams, siekiant pristatyti Japonijos kultūrą ir karate kovos meną.
Autentiškoje karate salėje susipažinsime su Japonijos šalies kultūra, etiketu ir tradicijomis, akcentuosime pagarbą ir toleranciją.
Antroje užsiėmimo dalyje susipažinsime su karate kovos menu. Tradiciniu drabužiu – kimono, karate sporto kilimu – tatami, išlaisvinsime vaikų emocijas ir kūrybiškumą karate praktikoje mokydamiesi įvairių smūgių ir spyrių, bandysime skirtinga karate inventorių, o veiklos pabaigoje vaikai turės galimybę mesti sau iššūki ir perlaužti karate lentelę.


Kam naudojame žodžius? Kuo skirasi Šekspyro ir Škėmos kūryba? Kodėl Baranauskas rašė apie Anykščių, o Sruoga apie Dievų miškus? Kodėl vienų kūrėjų kūrybą suprantame, o kitų ne? Lygiai taip pat žiūrint į meno kūrinius vieni mums gražūs, kiti – ne. Bet kodėl? Bandydami atsakyti į klausimą, kodėl vienus kūrinius suprantame, o kitų – ne. Keldami klausimus gilinsime savo žinojimą apie meno, kultūros, masinių medijų ir tradicijų santykį, diskutuosime apie savo asmenines patirtis, socialinę aplinką, kuri daugeliu atveju stipriai veikia mūsų (ne)supratimą apie meno kūrinius ir kūrybinius procesus. Susipažinę su slemo žanro teorija praktiškai imsimės žodinės kūrybos, bandydami išsakyti sau svarbius klausimus, problemas, rasti sau tinkama kalbėjimo(si) su auditorija ir savimi būdą.


Ar kada nors planavote būti mieste, kurio dar nėra? Kaip atrodys gyvenimas už žemės ribų, kokiuose miestuose mes gyvensime, kokios naujos galimybės atsivers? Šio metu Marsas atrodo patraukliausia vieta naujos žmonių kolonijos kūrimui. Jis gana netoli ir jame yra gausu mums reikalingų medžiagų. Marsas kažkuo mums labai primena Žemę - jis turi metų laikus, ledu apsitraukusius ašigalius, o jo paviršiumi kažkada netgi tekėjo upės, kurių vagas iki šiol galime matyti. Tikimasi, kad žmonės ne tik nukeliaus į Raudonąją planetą, bet ten ir pasiliks ir kurs pirmuosius kosmoso miestus. Ko reikėtų, kad ši vizija virstų realybe? Kokios kliūtys mūsų laukia? Galų gale, ar realiu tikėtis, kad po šimto metų Raudonoji planeta bus gyva? Šio užsiėmimo metu mokiniai išbandys save ateities architekto vaidmenyje. Sužinos apie inovatyviausius architektūrinius sprendimus: "marso betonas", erdvinis namų spausdinimas arba namų statymas iš grybų ir pan. Mokiniai naudodami AR/VR MergeEdu kubus, Ozobotos išmanuosius robotus ir LEGO kaladėles sukurs Marso ateities miesto ir kelių infrastruktūros prototipą.


Vertybių „lipdymas“ bei kūrybinga savojo AŠ paieška

Pasitelkiant novatoriškas komunikavimo bei ugdymo priemones, vaikai savojo AŠ ieškos puoselėdami kultūrą (didindami kultūrinį sąmoningumą ir tapatumą bei plečiant požiūrį į sociokultūrinius reiškinius), meninius gebėjimus (bus išmėginamos tarpdisciplininės meninės formos atrandant savo mėgstamiausią, taip padedant ugdytiniui atskleisti savo vidinį pasaulį bei sąvąjį AŠ) bei mokydamiesi socialinės gerovės pagrindų (vertybių, bendravimo ir bendradarbiavimo, savarankiškumo, savivokos, tinkamo jausmų išreiškimo, tolerancijos ir pan).
Siekis - ugdyti: komunikavimo, pažinimo, socialinės, emocinės bei sveikos gyvensenos kompetencijas.


Literatūrinės varžytuvės „Ar skaitei?“ (bibliotekoje)

Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Edukacinė programa „Ar skaitei?“ – tai interaktyvios literatūrinės varžytuvės 5–8 klasių mokiniams, kurių metu derinama protinė ir pramoginė veikla. Programos tikslas – atnaujinti, gilinti, plėtoti 5–18 klasių mokinių literatūros žinias ir skatinti jų domėjimąsi literatūros kūriniais, įtrauktais į mokyklos bendrojo ugdymo programas. Mokiniai pasiskirstę komandomis žaidžia protų mūšį, kurį sudaro keli skirtingi turai. Norint atsakyti į klausimus, reikia pasitelkti ne tik literatūrines, bet ir istorijos, geografijos, dailės, muzikos ir kitų mokomųjų dalykų žinias.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Apsilankę dailininkų Šarūno Saukos ir Nomedos Saukienės galerijoje edukacinės programos „Literatūros interpretacijos mokymas per dailę“ dalyviai turės galimybę susipažinti su menininkų veikla, kūrybos ir gyvenimo būdu bei mokysis interpretuoti kūrinį. Apžiūrėję ekspoziciją moksleiviai supažindinami su teksto interpretacijos reikalavimais. Užsiėmimo metu bendrai aptariamas pasirinktas paveikslas, diskutuojama apie regimus dalykus. Paskaitoma viena iš galimų paveikslo interpretacijų, aptariama, kuo skirsis nuo literatūros kūrinio interpretavimo. Vėliau mokiniai kviečiami pasirinkti ekspozicijoje norimą paveikslą, prisėsti prie jo ir sukurti interpretaciją.


„Labas rytas, pone triuši“ pagal Milan Marković Matthis

„Labas rytas, pone Triuši“ – tai rinkos sąlygojamų šiuolaikinio meno ir visuomenės kritika, tai narcisistinių fantazijų analizė, istorija apie tarpgalaktinę draugystę, apie Budą ir drugelį, apie mažą paukštelį, nutūpusį ant peties, apie šunis, kates ir delfinus… (Milan Marković Matthis) Tai pjesė apie modernios vartotojiškos visuomenės šizofreniją. Spektaklis apie jauną žmogų, nusivylusį vartotojiška „pirk arba mirk“ visuomene, kurioje jis bando išgyventi. Vartotojų visuomenė prieš Asmenybę. Asmenybė prieš Vartotojų visuomenę. Vyriškumas prieš Moteriškumą. Moteriškumas prieš Vyriškumą. Laisvė prieš Stigmatizaciją. Stigmatizacija prieš Laisvę. Beprotybė prieš Gydymą. Gydymas prieš Beprotybę. Beprotybė prieš Keistenybę… Užburtas ratas… Iš pirmo žvilgsnio atrodo neįmanoma ištrūkti iš šio labirinto. Bet tik iš pirmo žvilgsnio. Giliau įnikus į šią istoriją, paaiškėja vienas dalykas: tai drama, kurios esminis konfliktas yra senas kaip pasaulis. Tai konfliktas tarp atsakomybės ir laisvės. Kalbant teatriniais terminais – tarp meilės ir pareigos. Šioje dramoje bandoma prisitaikyti prie mus supančio pasaulio taisyklių. Ši drama – tarsi vadovėlis, kuriame aprašytos žaidimo taisyklės tuomet, kai žaidimas virsta gyvenimu. Tikru gyvenimu. Pjesės autorius yra jaunas ir jau tarptautinį pripažinimą pelnęs serbų dramaturgas, rašytojas ir atlikėjas Milan Marković, gimęs 1978 m. Belgrade, gyvenantis Švedijoje, Malmėje. Jo darbai didžiuosiuose nacionaliniuose Kroatijos, Slovėnijos, Serbijos, Italijos teatruose ir nepriklausomoje scenoje demonstruoja svarbius jo meninės veiklos aspektus. Pagal jo dramaturgiją pastatyti spektakliai Danijoje ir Vokietijoje. Jis yra aktyvus „FyraBen“ narys.


Muzikos spalvos suaustos apyrankėje. 5-8 kl.

Tikslas – ugdyti kūrybiškumą ir skatinti saviraišką. Uždaviniai: supažindinti su tradiciniais muzikos instrumentais, jų skambesiu bei repertuaru; ugdyti kūrybiškumą perteikiant muzikinius įspūdžius spalvomis, jungiant skirtingas meno rūšis viename kūrybiniame procese; lavinti gebėjimą pasirinkti, priimti sprendimus, tęsti ir užbaigt pradėtą veiklą.

• Užsiėmimo metu dalyviai susipažįsta su tradiciniais lietuvių liaudies muzikos instrumentais. Visais pristatomais instrumentais pagrojamas tradiciškai jais atliekamos muzikos kūrinys, papasakojama apie instrumentus bei muzikavimo tradicijas. Susipažinę su instrumentais, dalyviai lavina vaizduotę savarankiškai pasirinkdami kiekvieną instrumentą ir jų skleidžiamą muziką atspindinčią spalvą.
Antroje užsiėmimo dalyje dalyviai supažindinami su audimo būdu ant mažų rėmelių. Vadovei padedant, pasirinktų spalvų siūlais dvinytu pynimu audžia siauras juosteles ir kiekvienas sukuria savo išgirstų spalvų apyrankę. Kiekvienas dalyvis savo apyrankę po edukacinio užsiėmimo išsineša su savimi.
Dalyviams suteikiamos visos kūrybai reikalingos priemonės ir medžiagos.
• Užsiėmimą veda KKC folkloro kolektyvo „Gadula“ vadovas Andrius Morkūnas bei tekstilės studijos „Gijų sodai“ vadovė Agnietė Janušaitė-Vitkūnienė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinis užsiėmimas "Kaip atsiranda perlas?" (nuotolinė paslauga)

Edukacinis užsiėmimas „Kaip atsiranda perlas?“ Istorijos apie perlus yra apaugusios daugybe mitų bei pasakojimų: nuo tokių, kurie teigia, jog pirmieji perlai atsirado iš Ievos ir Adomo ašarų, iki tokių, kurie teigia, jog perlai - turintys mistinių galių, galinčių net pražudyti. Tikėti, ar ne – kiekvieno pasirinkimas, tačiau edukacinio užsiėmimo metu mes Jums pateiksime pačius tikriausius faktus apie neįprastą perlo gimimą, jo augimą, supažindinsime su perlo nameliu ir atliksime neįtikėtiną bandymą, kurio galutinis rezultatas garantuotas – tai šokoladinių perlų gamyba. Nepavykti tiesiog neįmanoma. Skatinant smalsumą, jų natūralų domėjimąsi supančia aplinka vaikai kviečiami tyrinėti gamtos pasaulyje vykstančius procesus ir lyginti juos su jų artimiausioje aplinkoje vykstančias įvykiais. Ko reikia, kad užaugtų gražus didelis ir vertingas perlas, kiek laiko jam reikia subręsti? O ko reikia, kad užaugtų žmogus, kad jis susiformuotų kaip asmenybė? Kokių sąlygų reikia, kad žmogus taptų „perlu“?


Legenda byloja, kad malūnuose gyvena ne tik velniukai, bet ir pelytės, tad edukacinio užsiėmimo edukatorė pavirs malūno gyventoja pelyte ir pakvies vaikus kartu pažinti 230 metų senumo vandens malūną ir jame įsikūrusią akmenų karalystę. Pelytė su įvairiais palyginimais, žaidimais, UV prožektoriu, lazeriuku, legendomis pristatys muziejų, vandens malūno originalią įrangą, kartu su vaikais akmenukų pagalba mals grūdus. Kartu liesime, uostysime įvairius eksponatus, skaitysime žemėlapius ir ieškosime lobių didžiulėje muziejaus lauko ekspozicijos teritorijoje. Todėl bus veiklos ir mėgstantiems klausytis, ir matyti, ir paliesti, ir aktyviai pažinti pasaulį. Edukacija padės ugdyti vaikų socialinę, pažinimo bei kūrybingumo kompetencijas, ugdys bendravimo ir bendradarbiavimo įgūdžius, įvairiose terpėse.


Karamelinių saldainių gaminimo edukacinė programa

Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis, rodomas "stebuklas" - korėtos karamelės gamyba. Edukacijos metu dalyviai stebi bei dalyvauja karamelės (korėtosios ir lietuviško ledinuko) gamybos procese - atsivėsina, degustuoja, o vėliau ją pašildo ir, pamokyti amatininkės, iš masės gaminasi saldainius, kuriuos vėliau tvarkingai supakuoja ir vežasi namo. Atminties lavinimui edukacijos pabaigoje vaikai patys prisimins žingsnelius, kuriais mokėsi gaminti karamelę, bei supras kaip svarbu klausyti ir netrukdyti kitiems.


Linksmosios Cypruko istorijos 1-4 kl. [nuotolinis]

Kas toks buvo Cyprukas? Kuo baigėsi jo kova su klebono kalakutu? Kur prapuolė kelnės, džiūstančios ant tvoros? Šiame pažintiniame užsiėmime, skirtame patiems mažiausiems muziejaus lankytojams, papasakosime, koks vis dėlto pašėlęs buvo žymusis operos solistas Kipras Petrauskas vaikystėje. Kad būtų smagiau dalyvauti užsiėmime, pasakojimą pagyvins virtualios dėlionės, kurias mokiniai dėlios nuosavu telefonu ar planšete, taip pat klausysitės K. Petrausko atliekamų kūrinių įrašo. Po užsiėmimo vaikai žinos pagrindinius faktus apie K. Petrausko šeimą ir gyvenimą, gebės atpažinti K. Petrausko balsą, taip pat suvoks, kad iš kiekvieno išdykėlio gali išaugti doras ir visų mylimas žmogus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Vidinis gintaro pasaulis (nuotolinė paslauga)

Edukacinis užsiėmimas „Vidinis gintaro pasaulis“ paruoštas pastebėjus, jog muziejaus inkliuzų ekspozicija sulaukia bene daugiausiai jaunųjų lankytojų dėmesio ir klausimų. Užsiėmimo metu kviečiama pasinerti į du pasaulius – mokslo ir meno. Pradžioje dalyviai supažindinami su gintaro susiformavimo istorija. Nuotolinio užsiėmimo dalyviai kartu su edukatoriumi kompiuterio ekrane žiūri pažintinį filmuką "Gintaro miškas". Trumpai ir aiškiai parodoma geologinė laiko skalė. Akcentuojama Eoceno epocha – Baltiškojo gintaro formavimosi laikotarpis: iliustruojamas sakotekis, inkliuzų susidarymas. Antroji užsiėmimo dalis - meninė. Sekdami edukatoriaus patarimais mokiniai akvarele lieja gintaro gabaliuko vaizdą, tai suteikia geros patirties – išbandomos akvarelės technikos galimybės. Vėliau ant išdžiovintos akvarelės pieštuku piešia inkliuzą. Kuriant inkliuzo atvaizdą remiamasi išdidintų fotografijų vaizdais ekrane arba inkliuzų piešinių pavyzdžiais. Pabaigoje dalyviai kviečiami pristatyti ir apibūdinti savo inkliuzą. Užsiėmimo refleksijai siūlomas nuotaikingas kompiuterinis žaidimas "Inkliuzų medžioklė".


Edukacinis užsiėmimas „Be teisės užaugti“ . Ar žinote, kas yra eršketas arba kuo panašūs A. Sabonis ir eršketas? Kas bendro tarp eršketo ir dinozauro? Į šiuos klausimus ieškos atsakymo jaunieji detektyvai. Edukacijos metu per instaliaciją „Kur dingo eršketai?“ , gyvąją eršketų ekspoziciją bei pasirinktą detektyvo žanrą gilinamos žinios apie eršketus, jų turimas ypatybes, populiaciją. Atliekamos įvairios užduotys, skatinančios grupėse ir savarankiškai kūrybiškai ir kritiškai mąstyti. Bandoma išsiaiškinti, ką reiškia „be teisės užaugti“, kokie procesai už šio posakio slepiasi, ką aš galiu padaryti, kad tai pakeisčiau ir sustabdyčiau?


Senovinių šokių pamoka su ponia Gelgaudiene

Paslaugos tikslas - suteikti mokiniams žinių apie Panemunės pilį kaip kultūros paveldo objektą, supažindinant su istoriniais šokiais bei jų egzistavimo formomis Panemunės pilyje įvairiais istoriniais laikotarpiais.
Paslaugos uždaviniai:
1. Pristatyti Žemaitijos  kunigaikštystės valdytojo A. Gelgaudo ir jo žmonos reprezentacinius bei asmeninius apartamentus.
2. Apžvelgti istorinio šokio raidą nuo Viduramžių iki XIX a. pr., remiantis duota vizualine medžiaga,
3. Išmokyti du istorinius šokius.
Edukacijos uždavinių įgyvendinimui Panemunės pilis kviečia mokinius trumpam nusikelti kelis šimtus metų atgal į praeitį ir susitikti su ponia Gelgaudiene - giminės, valdžiusios pilį XVIII - XIX a. sandūroje, atstove. Pilies šeimininkė aprodys savo namus - Panemunės pilį bei joje esančius reprezentacinius bei asmeninius apartamentus, kuriais taip didžiuojasi. Čia susipažinsite su šio dvaro kasdienybe bei mėgstamiausia ponios pramoga - šokiais. Gelgaudai pilį valdė laikotarpiu, kuomet susidomėjimas praeities istorija buvo itin didelis, todėl net ir savo kasdienybėje panaudodavo akcentus iš praeities. Tad ir šios edukacijos šokiai atspindės ne tik Gelgaudų laikmetį, bet ir ankstesnius istorinius laikotarpius, tokius, kaip Viduramžiai ir Renesansas. Šokių patirtis dalyviams
 nėra būtina, kadangi bus mokoma nesudėtingų socialinių šokių, kurie smagiu gyvybingu ritmu skatins ne tik fizinį aktyvumą, bet ir protinę mankštą bei suteiks teigiamų emocijų, skatinančių pasitikėjimą savimi bei aplinka.


“Surask savo džiazą” – tai nuotolinis tradicinio džiazo muzikos koncertas, tiesiogiai transliuojamas iš muzikanto profesionalios studijos, taip pat papildytas edukacinėmis veiklomis bei multiinstrumentalisto Remio Rančio patirties pasidalinimu apie savo kūrybinį kelią. Mokiniai bus supažindinami su džiazo muzikoje populiariais instrumentais: soprano saksofonu, alto saksofonu, baritoniniu saksofonu, pianinu, fleita, melodionu, gitalele bei perkusija. Trumpai pristatoma šių instrumentų kilmė bei išskirtinės jų savybės bei pritaikymas džiazo stiliaus muzikoje. Koncerto repertuare skamba ir originalios R. Rančio kompozicijos ir laiko patikrinti klasikinio džiazo muzikos kūriniai, kuriuos grojo garsiausi JAV bei Lietuvos tarpukario orkestrai. Taip pat edukacijos metu pristatomi garsūs JAV džiazo kūriniai, kuriuos Lietuvos muzikantai savitai interpretuodavo ir atlikdavo lietuvių kalba. Edukacijos tikslas – supažindinti mokinius su džiazo muzikos kilme, raiškos būdais, muzikos instrumentais ir taip pat jiems suteikti galimybę išbandyti įvairias ritmines kompozicijas, improvizuoti, siekiant  lavinti ritmo pojūtį, koordinaciją bei pasitikėjimą savimi.

Edukacijos esminė žinutė, kad kūrybingai panaudojus net ir labai paprastą muzikos instrumentą galima sukurti nekasdienes patirtis ir tapti laisvesniais, improvizuoti gebančiais asmenimis.

Remis Rančys – Lietuvos ir tarptautinėje muzikos scenoje puikiai žinomas muzikantas,  multiinstrumentalistas, džiazo kūrėjas bei edukatorius. Jis taip pat užsiima edukacine veikla – per daugiau nei penkerius metus Lietuvoje bei užsienyje R. Rančys surengė apie 200 muzikos edukacinių užsiėmimų vaikams ir suaugusiesiems.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Mene dažnai sugrįžtama prie seniausių ištakų. Archeologams atradus Herkulanumo ir Pompėjos miestus Italijoje kilo susidomėjimas Antikos paveldu. Menininkai žavėjosi senovės Graikijos ir Romos kultūra.
Europoje tuo metu paplito Antikos mada, kurią perėmė nauja meno srovė - klasicizmas, pasireiškęs dailėje ir kitose srityse.
Edukacinio užsiėmimo metu kalbėsime apie klasicizmą Lietuvoje. Apžiūrėsime klasicistinį Chodkevičių rūmų interjerą,
kuriuose įsikūrusi Vilniaus paveikslų galerija. Nagrinėsime tapytojo Pranciškaus Smuglevičiaus bei kitų menininkų kūrybą, sužinosime, kokie antikiniai siužetai įkvėpė tapytojus, kokie klasicistiniai pastatai garsina Vilnių, kokios asmenybės, kurių portretai kabo muziejuje, veikė toje epochoje.
Praktinėje užsiėmimo dalyje* apsirengsime vėlyvojo klasizimo - ampyro stiliaus drabužiais ir įsijausime į fotografavimo sesiją. *Vietoje drabužių galima pasirinkti interaktyvias knygas, kuriose pateikiama papildoma medžiaga apie klasicizmo laikotarpio meną, nuotraukų galerijos, užduotys, kryžiažodžiai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Kvapnūs maišeliai su baltiškais simboliais“

Programos metu dalyviai susipažins su viena iš seniausių baltiškų simbolių kalba.   Išmoks skaityti ženklus? Ženklų energetinis panaudojimas yra susijęs su daugeliu moralinių-etinių principų, kadangi simbolių galia labai didelė. Senovėje ornamentas reiškė informacijos perdavimą ženklų pagalba. Baltų simboliai dažnai yra sutinkami audinių, margučių raštuose.
Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai sužins apie dažniausiai sutinkamus baltų simbolius ir jų reikšmes. Išsirinkę labiausiai patikusį baltišką simbolį, sukurs suvenyrą. Naudodami įvairias grafikos priemones pasigamins vienetinį unikalų maišelį, ant jo nupiešdami išsirinktą baltišką simbolį. Maišelį užpildys kvapniosiomis žolelėmis, užriš pačių rankomis nupinta virvele ir galės padovanoti artimiems žmonėms įvairių švenčių proga. Pertraukėlės metu mokiniai žais judrų žaidimą "Atpažink baltišką simbolį".


Spektaklis „Tas keistas nutikimas šuniui naktį“ – tai Agniaus Jankevičiaus režisuotas spektaklis pagal to paties pavadinimo Marko Haddono romaną. Jame pasakojama detektyvinė istorija, nutikusi penkiolikmečiui berniukui Kristoferiui. Kristoferis Bunas – autizmo spektro sutrikimą turintis vaikinas, pasižymintis išskirtiniu protu – jis be galo atidus detalėms, puikiai išmano matematiką, domisi kosmosu, tačiau sunkiai sugyvena su savo kasdiene aplinka, nemėgsta būti liečiamas, nepasitiki žmonėmis. Vieną naktį, septynios minutės po vidurnakčio, berniukas randa mįslingomis aplinkybėmis užmuštą kaimynės ponios Širs šunį Velingtoną. Pasijutęs kaltinamu dėl šuns žūties, Kristoferis nusprendžia surasti tikrąjį nusikaltėlį, tačiau nė nenutuokia, kur jį nuves šis keistas įvykis.
Spektaklis ugdys moksleivių atsakomybę už savo veiksmus, teisingumo ir atjautos pojūtį, suvokimą apie esminius žmogaus jausmus. Skatins moksleivius pasimokyti iš svetimų ydų ir kovoti su savosiomis.


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacinė programa „Lino kelias“ skirta lietuvių etninėje kultūroje, tautosakoje bei pasaulio suvokime ypatingą vietą užimančiam augalui - linui. Taip pat pažinčiai su linų auginimo ir apdorojimo tradicijomis, kurios Lietuvoje siekia jau kelis tūkstančius metų, ilgo lino kelio - nuo sėjos iki audimo, pažinimui. Edukacijos metu kaip vaizdinės priemonės naudojami senoviniai linų apdirbimo įrankiai, supažindinama su linų auginimu, rovimu, galvenų nuėmimu, minimu, plūkimu, šukavimu. Edukacijos dalyviai patys gali išbandyti linų apdirbimo darbus.


Pažintinės - kūrybinės dirbtuvės su japonišku konstruktoriumi “LaQ kūrėjas” (nuotolinė+LaQ detalės lieka vaikams))

Pažintinės - kūrybinės dirbtuvės su japonišku konstruktoriumi “LaQ kūrėjas” kviečia užkariauti 2D/3D konstravimo pasaulį ir atrasti neišsemiamas galimybes su japoniško dizaino mokomuoju konstruktoriumi „LaQ“, kuris sukurtas remiantis Japonijos kultūra ir vertybėmis. Jau daugiau nei 20 metų visame pasaulyje švietimo specialistai LaQ pripažįsta tobula mokomąja priemone. Įvadinėje dalyje moksleiviai susipažins su tekančios saulės šalies Japonijos savita kultūra bei inovatyvaus konstruktoriaus atsiradimo istorija. Sužinos kaip LaQ yra susijęs su origami menu, tradicine japoniška architektūra, pakartotinu daiktų panaudojimu, pora žaidimo kauliukų ir dubenėliu UDON makaronų! Praktinėje kultūrinio užsiėmimo dalyje moksleiviai susipažins su konstravimo technikomis ir išmoks konstruoti plokštuminius/ervinius modelius. Kūrybines užduotis vaikai atliks remdamiesi gautomis priemonėmis ir informacija. Siūlome pasirinkti užsiėmimų temas. Ekspedicija po/į 1-2 klasėms: dinozaurų, gyvūnų arba augalų pasaulį; 3-4 klasėms: vabzdžių arba augalų pasaulį; 5-6 klasėms: erdvinius kūnus arba architektūrą. Edukacinėje programoje yra naudojami interaktyvūs mokymo metodai, kurių metu vaikai parodys tiek individualaus, tiek komandinio darbo, projektinės veiklos įgūdžius. Vaikai sužinos ir praktiškai išbandys, kad konstruoti galima ne tik geometrines figūras ir formas, bet ir lietuvių kalbą, dailę, kitus mokomuosius dalykus, praplės pažinimo ribas lavindami regimąją atmintį, gebėjimą sutelkti dėmesį, erdvinį ir kūrybinį mąstymą, vaizduotę ir fantaziją, bei praktiškai taikydami žinias ir gebėjimus kūryboje. Programoje dalyvavę mokiniai gaus "LaQ" kūrėjo diplomą, prisiminimui jiems liks LaQ detalės (iki 60 vnt.) ir sukonstruotas darbelis (SVARBU: prieš nuotolinę edukacinę pamoką į ugdymo įstaigą kiekvienam vaikui bus išsiųsti diplomai ir LaQ detalės konstravimui).


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Sėkmės istorija - nepriklausoma Lietuva“ 9-12kl.

Kultūrinės edukacinės programos „Lietuvos nepriklausomybės keliu. Vilnius“ Lietuvos sėkmės istorija, kurią prieš 100 metų
kūrė visi Lietuvos žmonės ir užsienyje gyvenantys lietuviai – mūsų seneliai, proseneliai atvedė Lietuvą į nepriklausomybę.
Daugelis savo šeimose turime dar gyvų prisiminimų apie signatarus, ūkininkus, partizanus, dvasininkus, mokytojus, Pasaulio
teisuolius, Sąjūdžio dalyvius, ar savanorius - jie mūsų herojai. Edukacinės programos tikslas ugdyti pilietišką, sąmoningą ir
laisvą asmenybę, gebančią vertinti svarbiausius Lietuvos istorijos momentus, reikšmingiausius įvykius, didžiausius
pasiekimus ir skaudžiausias netektis kovoje dėl nepriklausomos tėvynės. Edukacinės programos metu mokiniai
supažindinami su lietuvių tautos praeitimi, sudėtingu keliu į valstybės kūrimąsi, kovas dėl nepriklausomybės, svarbiausiomis
asmenybėmis ir jų darbais. Programos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, istorinis pasakojimas
papildomas vizualine medžiaga (signatarų, aktyvių visuomenės veikėjų portretais, senomis nuotraukomis, laikraščių
straipsniais) garsiniais elementais – Astos Krikščiūnaitės atliekama „Birutės arija“. Pagalbinės autentiškos medžiagos
panaudojimas (XX a. pr. nuotraukas, amžininkų prisiminimus, citatas, laikraščius, pirmojo lito kopijas) sukurs mokiniams
artimesnį/asmeniškesnį ryšį su vienais svarbiausių Lietuvos istorijoje įvykių ir asmenybių, bei juos menančiomis Vilniaus
vietomis. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma pagal amžiaus grupę.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Auksiniai stulpai raudoname lauke buvo Lietuvos didžiojo kunigaikščio Vytauto, Gedimino vaikaičio, herbas, vėliau šis ženklas tapo visos Gediminaičių dinastijos simboliu. XVI a. pradžioje Lietuvos metraštininkai herbo figūrą pavadino stulpais ir priskyrė legendiniam Gediminaičių dinastijos pradininkui Palemonui, atkeliavusiam į Lietuvą iš Italijos. Teodoras Narbutas XIX a. pirmojoje pusėje šį ženklą pavadino Gedimino stulpais, nes manė, kad jį pradėjo naudoti didysis kunigaikštis Gediminas. Manoma, kad Gediminaičių stulpai išsirutuliojo iš nuosavybę žymėjusių ženklų. Ir dabar jis yra vienas iš per šimtmečius išsaugotų Lietuvos valstybės ženklų. Užsiėmimo tikslas – supažindinti su heraldinio ženklo formavimosi raida ir specifika, praplėsti istorinio ir kultūrinio konteksto suvokimą istorinėje aplinkoje. Apie didinguosius Gediminaičius kalbėsimės lankydami išlikusius senųjų pilių mūrus, ieškodami Gediminaičių stulpų senuose kokliuose, monetose ir atkurtose rezidencijos menėse, minutės vaizdo įrašas padės įsiminti Vilniaus miesto įkūrėjo vardą ir įvykių laiką. Edukacijos dirbtuvėse, pasitelkę įgytas žinias ir fantaziją, dalyviai turės galimybę patys pasigaminti  suvenyrą su Gediminaičių stulpais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas. Supažindinti mokinius su knygrišio amatu.
Uždaviniai.
1.	Susipažinti su knygrišio instrumentais ir priemonėmis.
2.	Įsirišti vieno lanko knygelę.
       3.   Įgytas žinias pritaikyti dekoruojant knygelę.

Užsiėmimo pradžioje mokinius kviečiame į žaidimą/diskusiją, „Kokių paslapčių gali išmokyti knygrišys?“. Kad tai sužinotų, jiems teks savo kailiu patirti knygrišio mokinio sunkumus. Reikės įsiminti šiam amatui reikalingų įrankių pavadinimus ir nesupainioti, kai knygrišys paprašys vieną ar kitą paduoti. Reikės išmokti tiksliai ir greitai lankstyti popieriaus lapus, vaškuoti siūlą. Suprantama, jums kilo dar daugiau klausimų apie knygrišio amatą. Tik atvykę į Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejaus edukacinius užsiėmimus galėsite daug sužinoti ir patirti, išbandyti ir sukurti. Sužinosite iš ko ir kaip buvo rišamos knygos, kokia buvo, dabar yra jų reikšmė ir paskirtis. Sužinosite naujų knygrišystės sąvokų, terminų, susipažinsite su knygrišio įrankiais, pritaikysite juos praktiniame darbe.
 Praktinės užduoties metu įsirišite vieno lanko knygelę. Lavinsime mokinių vaizduotę ir kūrybiškumą mokydami knygos dekoravimo paslapčių. Supažindinsime su autentiškomis auksavimo priemonėmis ir įrankiais. Sudarysime galimybę patiems dekoruoti knygelės  viršelį auksavimo būdu.
Kuo daugiau sužinome, tuo platesni mūsų kūrybiškumo laukai!


„Riteriai LDK: Viduramžiai ir Riterių kovos

Edukacinė programa supažindins moksleivius su XIV – XV amžių karyba, leis gyvai pažvelgti į riterių kasdienybę ir jų karo meną. Programa pagilins moksleivių žinias apie Vytauto Didžiojo laikais susiformavusį LDK riterijos luomą, kuris savo visuomenine padėtimi ir funkcijomis niekuo nesiskyrė nuo Vakarų Europos riterijos. Programoje dalyvaujantys riteriai - kryžiuotis ir LDK bajoras - įkurs tikrą mažą viduramžišką karo stovyklą: pastatys ekspozicijos stendus su viduramžiškais ginklais ir šarvuote, iškels heraldines riterių vėliavas. Visi ekspozicijoje naudojami ginklai, skydai, šarvai ir vėliavos – vaizduojamojo laikotarpio autentiškos rekonstrukcijos, tiksliai atkuriančios XIV-XV amžiaus originalus. Teatralizuotos edukacinės programos metu riteriai papasakos apie riterių kasdienybę, pareigas ir teises, supažindins moksleivius su viduramžiškų ginklų valdymo ir kautynių technika, išsamiai papasakos apie kiekvieno ginklo panaudojimo ypatumus. Programos metu moksleiviai ne tik klausysis riterių pasakojimo, tačiau ir patys aktyviai dalyvaus edukacinėje programoje – matuosis šalmus ir šarvuotę, ims į rankas įvairius ginklus ir skydus, galės pajausti ginklų svorį. Moksleiviai taip pat bus įtraukti į riteriškus žaidimus, leidžiančius lengviau suprasti XIV-XV amžiaus kario kasdienybę. Edukacinė programa sudaryta taip, kad moksleiviai įdomiai ir gyvai būtų supažindinti su viduramžiais gyvavusiu riterijos luomu, jų kasdienybe, karo menu ir kartu per savo asmeninį patyrimą moksleiviai galėtų susiformuoti autentiškesnį istorinį vaizdinį apie viduramžių laikotarpį. Edukacinės programos turinys ir metodai, remiantis Bendrosiomis programomis yra pritaikyti 1 – 4 kl. , 5 – 8 kl. ir 9 – 12 kl. mokiniams. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.


Edukaciniame užsiėmime „Stebuklinga druskos galia“ bus galimybė pasigaminti magišką - gydomąjį druskos maišelį. Senolių išmintis sako: nepažinsi žmogaus, kol pūdo druskos kartu su juo nesuvalgysi. Kada žmogus pažino druską? Kokia jos istorija? Kas pasikeitė, druskai tapus jo gyvenimo dalimi? Druskos, kaip ir žmonijos, istorijos paslaptis sužinosite edukacijos „Stebuklinga druskos galia“ metu, išgirsite įvairių įdomybių, net stebuklų, pasidarysite gydomųjų galių turinčių maišelių, kurie ne tik pagydys ar apsaugos „nuo blogos akies“ ateityje, bet ir bus puikus prisiminimas apie apsilankymą Druskininkų miesto muziejuje.


Nors Charles Baudelaire ir rašė, kad menas turi būti kasdieniškas, tačiau frazė „Ar tai menas?“ dažnai nuskamba galerijose ir muziejuose, kuomet susiduriame su modernaus ir šiuolaikinio meno kūriniais, kurių perskaitymas gali būti komplikuotas. Edukacijos metu nirsime į tirštą XX amžiaus modernybę ir bandysime ją perprasti, susipažindami su pagrindiniais modernaus meno kūrėjais, filosofais ir jų tezėmis apie meną, kurios daro įtaką ir dabarties menininkams.
Daug dėmesio skirsime kontekstams, istorinėms aplinkybėms, biografijoms, tad ši edukacija puikiai tinka integruotoms pamokoms, gali būti derinama su mokymosi turiniu ir tikslais.


Edukacinio užsiėmimo metu pasakojama partizaninio pasipriešinimo istorija Ukmergėje, leidžiant lankytojui prisiliesti prie to meto sąlygų. Šiuolaikinių technologijų naudojimas leis įdomiai pateikti informaciją ir įtraukti užsiėmimo dalyvius į inovatyvų mokymąsi. Pamokoje bus demonstruojami buities daiktai, uniformos ir ginklai. Naudojant interaktyvų ekraną, bus rodomi žemėlapiai su partizanų dislokacijos vietomis ir judėjimo kryptimis, demonstruojami video įrašai, nuotraukos, dokumentai, atliekamos užduotys ir testai žinių apibendrinimui ir įtvirtinimui.
Edukacinis užsiėmimas vyksta atkurtame partizanų bunkeryje, todėl patiriamos emocijos leidžia išplėsti mokymosi  kompetenciją, įgyjant naujų patirčių. Pateikta informacija susijusi su formaliojo ugdymo istorijos dalyko programa, leidžia susieti ir papildyti naują informaciją su turimomis žiniomis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinis užsiėmimas "Pingvinai. Kuo mes panašūs?"

Edukacinio užsiėmimo „Pingvinai. Kuo mes panašūs?“ Apie pingvinus ir atsakomybę už mus supančią aplinką, gyvūniją, augaliją, šalia esančius žmones. Kokie yra pingvinai? Kiek pingvinų rūšių gyvena pasaulyje? Kur jie gyvena? Ar jie turi jausmus? Į ką jie panašūs? Kaip pingvinai gyvena? Atsakymų į klausimus paieškos padeda pažinti ne tik pingvinų gyvenimo būdą ir sąlygas, bet ir skatina prisiimti atsakomybę už mus supančią aplinką, šalia esančius žmones. Kaip sakė lapė iš Antuano de Sent Egziuperį knygos „Mažasis princas“: “pasidarai amžinai atsakingas už tą, su kuriuo susibičiuliauji. Edukacija taip pat moko atpažinti, įvardyti problemas ir drąsina kalbėti apie savo jausmus bei emocijas.


Edukacijos dalyviai susipažins su vėlimo amato istorija, senuoju valstiečių apavu – veltiniais, jų gamybai naudojamomis medžiagomis, vėlimo technikomis, savarankiškai sausuoju vėlimo būdu nusivels suvenyrą-  batuką, kurį puoš natūralia spalvota vilna ir siūlais. Programos dalyvių bus ugdoma pažinimo bei kūrybiškumo kompetencijos, praktiniai vilnos vėlimo amato gebėjimai.


Kaip komunikuoti ir auginti pasitikėjimą bendravime su kitais, pasitelkiant viešojo kalbėjimo metodiką

Atsižvelgiant į tai, jog vis dar jaučiame atviro bendravimo stigmą visuomenėje, šių mokymų tikslas yra pažinti savo komunikacijos gebėjimus ir ugdyti tarpasmeninius bendravimo įgūdžius, suteikiant mokiniams efektyvios komunikacijos, viešojo kalbėjimo ir kalbų vertinimo žinias. Mokymų metu yra taikoma tarptautinė "Toastmasters International" viešojo kalbėjimo metodika, kuri gyvuoja jau 100 metų ir yra taikoma 148-iose šalyse. Ši edukacijos veikla yra skirta skatinti mokinių saviraišką komunikuojant, kas pasitarnaus jų tolimesnėje raidoje tarpusavio santykių ir konfliktų sprendimų srityse, nes galės atpažinti kūno kalbą, mokės įsiklausyti į kitą, jausti empatiją ir ieškoti sprendimų. Taip pat, naudojantis šiais įgūdžiais išmoks išsakyti savo ketinimus, apginti savo nuomonę ir efektyviai pristatyti idėjas egzaminų metu bei savarankiškai save atstovauti tolimesnėje akademinėje bei profesinėje veikloje. Šie mokymai yra skirti 11-12 klasių mokiniams ir gali būti pritaikomi žmonėms su specialiais poreikiais kadangi jie gali būti tiesiog išklausyti.


Užsukę į kūrybines dirbtuves „Kas ta grafika?“ dalyviai susipažins su viena iš grafikos technikų – raižiniu. Sužinos, kodėl menininkai ėmė raižyti ant lino, kur tokie raižiniai buvo naudojami bei ieškosime paralelių su Gutenbergo spausdinimo presu. Patys kursime raižinius, juos dengsime dažais ir spausime po presu. Susikurtas klišes dalyviai galės išsinešti su savimi ir naudoti dar ne kartą. Dalyviai taip pat išsineš po vieną ar keletą susikurtų grafikos atspaudų. Priklausomai nuo dalyvių amžiaus ir mokytojo sumanymo, edukacijos turinys gali būti palankus integruotoms pamokoms vesti.


Kūrybinė keramika
Keramikos užsiėmimai yra kūrybiniai ir terapiniai seminarai, skirti visų amžių grupių vaikams. Tai ne tik smagus užsiėmimas, bet ir edukacinė veikla, kuri skatina įvairiapusį vaikų vystymąsi.
Šių užsiėmimų metu vaikai mokosi įvairių keramikos technikų, tyrinėja kūrybinį procesą, tobulina savo rankų įgūdžius ir sukuria unikalius savo  kūrinius iš molio. Užsiėmimai pritaikyti skirtingoms amžiaus grupėms ir gebėjimams, užtikrinant, kad kiekvienas vaikas jaustųsi įtrauktas ir motyvuotas. Nevaržoma kūrybinė laisvė.
Pradžioje supažindiname su pagrindinėmis molio savybėmis ir lipdymo principais bei technikomis (kočiojimo, virvelinė, skulptūrinė, formavimas rankomis, formų naudojimas).  Viskas prasideda nuo idėjos, vaikai mokosi kurti ir įgyvendinti savo idėjas pritaikydami įvairias lipdymo technikas. Taip pat susipažįstama su įvairiais keramikos įrankiais ir jų naudojimo būdais.
 Kiekvienas mokinys atras savo stipriąsias savybes, nes dirbinius ne tik lipdysime, formuosime, bet ir dekoruosime, tad saviraiškos tikrai šiame procese netrūksta. Dirbinius galima dekoruoti iš molio padarytomis smulkiomis detalėmis, kurios priklijuojamos prie pagrindinio dirbinio, galima dekoruoti senoviniais, kultūriniais motyvais pasitelkiant įvairius įspaudimus: linijas, taškelius, ar iš jų suformuojant įvairius ženklus. Galimas dekoravimas augalais, įspaudžiant į molį jų įspaudus.
Lipdydami vaikai gali susidurti ir su iššūkiais, kuriuos turi išspręsti, pavyzdžiui kaip stabiliai suformuoti savo gaminį, kaip pataisyti jį, jei per skubėjimą atsirado techninių klaidų. Keramika reikalauja ne tik atsipalaidavimo bet ir koncentracijos detalėms, taip ugdoma jų kantrybė.
Grupiniuose užsiėmimuose vaikai mokosi dirbti kartu, dalintis įrankiais, medžiagomis bei padėti vienas kitam.
Užsiėmimo eigoje apžvelgsime ir visą keramikos procesą: lipdymas, formavimas, džiūvimas, degimas krosnyje ir kokios gali būti glazūravimo galimybės.


Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas ATRASK BIRŠTONO STEBUKLUS

Interaktyvi ekskursija, kurios lankomus objektus turėsite rasti patys, vedami mūsų virtualaus gido Braino. Vieną po kito atrasite Birštono stebuklus, garsinančius kurortą ne tik šiandien, bet ir/ar Vytauto Didžiojo laikais. Žingsnis po žingsnio versite Birštono istorijos knygos puslapius, kol praeisite 2,5 km. ilgio maršrutą po šį stebuklų kupiną kurortą. Ypatingas stebuklas laukia tų, kurie bus itin atidūs bei nenuklys nuo kelio - žaidimo pabaigoje pamatysite, kad išvaikščiojote banginio formos marštrutą. O juk žinote, kad banginukas - Birštono simbolis? Sudomino? Susitikime Biršone ;)

Pasidalinę į nedideles grupeles, į savo telefonus komandiškai gausite suktas užuominas, kurias išnarpliojus - rasite vietą, kurią jums nori parodyti gidas - gal tai bus žymaus žmogaus paminklas, o gal neįprastas paveikslas bažnyčioje,  kartais stebuklingas suolelis, ant kurio pasėdėjus pildosi norai... Tik suradę tai ką reikia ir išklausę trumpą ir įdomią informaciją apie rastą "lobį" galėsite tęsti žaidimą, keliaudami prie sekančios užduoties, kol atrasite visus Birštono stebuklus. Tikras iššūkis, tiesa? Jei pasiruošę naujam nuotykiui - kviečiame į Birštoną!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - nepkalaidinome dar nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte.
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Ar esate buvę Šiauriausiame Lietuvos taške? Tai unikali galimybė praleisti laiką gamtoje , žygiuojant, tyrinėjant aplinką gamtos ir kultūrinius objektus. Visą žygį mus lydės Nemunėlio upė, kuris skalauja ne tik Lietuvos krantus, tačiau ir Latvijos. Vaikai taip pat susipažins su piečiausiu, vakariausiu bei ryčiausiu taškais, sužinos kur Lietuvos centras. Aptikę kultūros paveldo objektą „virenę“ aiškinsis kas čia ir kam tai skirta. Vykdami į šiauriausią Lietuvos tašką pakeliui aplankysime Nemunėlio slėnyje esančią Muoriškių atodangą. Taip pat aiškinsimės, kodėl keli kilometrai iki šiauriausios Lietuvos taško yra Totorių kaimelis, kas yra totoriai ir ką jie čia veikė?
Šiauriausiame taške vaikai dalyvaus viktorinoje, keps "piemenėlių duoną" ir žais žaidimus.


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Dainavimas -
Edukacijos tikslas - didinti troškimą dainuoti.
Pristatome karaokės programą iš penkių dalių:
1. liaudiškų dainų;
2. Pop muzikos;
3. Klasikinės muzikos;
4. Vaikiškos muzikos;
5. Užsienietiškos muzikos.
Edukacijos dalyviai bus supažindinti su įvairiais dainavimo metodais ir turės galimybę juos išbandyti solo ar grupėse. Tokiu būdu siekiama, kad dalyviai aktyviai įsitrauktų į bendruomenę, kur jie galėtų pajusti stiprų vienybės jausmą,  paskatintų juos įsitraukti į dainavimą, kad tai taptų  komforto šaltiniu, atsipalaidavimu nuo stresų.
Edukacija baigiama refleksija, kuri padės mokiniams susieti ankstesnes žinias su naujomis, taip pat bus kalbama su mokiniais ką jie jautė dainuojant, ką atrado naujo, ko išmoko. Tokiu būdu mokiniai bus skatinami daugiau dainuoti, nemąstyti ir domėtis, pergalvoti ką tik įgytas žinias ir potyrius.
Edukacijos trukmė -  45min.


Pažintinė ekskursija „Tuku tuku su plaktuku“

Kalvystė – vienas senoviškiausių ir gilias tradicijas turintis amatas mūsų šalyje. Pažintinės ekskursijos metu dalyviai apsilankys Kalvystės studijoje „Malūno kalvė“, kuri įkurta veikiančiame vandens malūne. Čia sužinos Lietuvos kalvystės ir metalo gavybos istoriją, susipažins su metalo dirbinių ekspozicija, kurioje seniausi eksponatai - metalo apdirbimo įranga ir archeologiniai radiniai siekia XV amžių. Dalyviai susipažins su įvairiausiais kalvystės ir buities – taikomojo metalo įrankiais bei įrenginiais, senoviniais ūkio padargais, unikalia kalviškosios kryždirbystės tradicija - memorialinių paminklų viršūnėmis („saulutėmis“) , taip pat stebės praktinį metalo kalimo procesą, dalyvaus atraktyviuose kalviškuose žaidimuose.


Edukacinė ekskursija „Noriu skaityti: Vilniaus bibliotekų istorijos“

Edukacinės ekskursijos metu aiškinsimės, kiek ir kokių bibliotekų žino vaikai, skaičiuosime ir lankysime Vilniaus centre įsikūrusias bibliotekas (be įėjimo į vidų). Prisiminsime pirmųjų bibliotekų įkūrimo istorijas ir asmenybes, kurie davė joms pradžią arba kieno vardu pavadintos šios įstaigos. Vaikščiodami Vilniaus senamiesčiu kalbėsime apie pirmąją lietuvišką knygą, kur ir kada galima pamatyti jos originalą. Tyrinėsime bibliotekų pavadinimus ir paskirtis, aiškinsimės, kaip galima naudotis jų teikiamomis naudomis ir kodėl verta užsirašyti į biblioteką. Skatinsime mylėti lietuviškas knygas, jas tausoti ir kuo daugiau skaityti.


Graffiti - ar tai menas, ar miestus teršiantis reiškinys? (Marijampolės mieste)

Ši MO muziejaus edukacija ypatinga, tuo, kad vyksta Marijampolės miesto erdvėse ir kviečia moksleivius pažinti, pamatyti, analizuoti, diskutuoti apie tarptautinio kūrybinio „Malonny“ (https://malonny.lt/) projekto grafiti kūrinius miesto erdvėse.
Grafiti - ar tai menas? Ar miestą teršianti keverzonė?
Pakviesime moksleivių grupes panagrinėti grafiti meną, susipažinti su "Malonny" projekto grafiti meistrais, bei su kitais pasaulinio lygio menininkais kurie piešia gatvėse.
Kviesime kelti klausimus, diskutuoti ir argumentuotai reikšti savo nuomonę, ieškosime kūrybiškų sprendimų dirbant grupėse.

Edukacija ugdo pastabumą ir atidumą, moko argumentuotai, konstruktyviai diskutuoti grupėse ir kritiškai mąstyti bei istoriškai tyrinėti grafti saviraiškos formą. Stebėdami grafiti gatvėje, mokiniai išplečia meno suvokimą, kartu kelia atsakomybės, laisvės bei meno vertės klausimus.

Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Animacinio filmo „Taip Laima lėmė“ peržiūra ir analizė. Mitologinės sakmės apie likimą

Animacinio filmo „Taip Laima lėmė“ peržiūra ir analizė kartu su režisiere ir dailininke Jūrate Leikaite. Lietuvių mitologinių sakmių apie žmogaus gimimą ir lemtį interpretacija filmo scenarijaus kūrime. Meninių priemonių panaudojimas vizualizuojant sakmes. Klasikinės animacijos jungimas su tapyba. Lietuviškų  simbolių panaudojimas filmo meninėje stilistikoje. Lietuviškų autentiškų dainų, raudų ir muzikinių instrumentų panaudojimas filmo muzikoje. Paskaitos tikslas - kalbėti apie svarbiausius žmogaus gyvenimo momentus, poelgių pasirinkimo galimybes, santykio su artimaisiais analizę, remiantis senosiomis sakmėmis.


„Info pinklės“: kritinio mąstymo dirbtuvės (nuotoliniu būdu)

9–12 klasių moksleivius kviečiame dalyvauti intriguojančioje socialinėje simuliacijoje, kurios metu tyrinėsime, kaip veikia dezinformacijos ir melagienų mechanizmas virtualioje (ir ne tik) erdvėje. Tapdami piliečiais arba populistais galėsite demaskuoti arba išteisinti manipuliatorių, sutelkti savo bendraminčius arba kritiškai pasiginčyti su oponentais. Edukacijos metu žaisime realybės kasdienybei itin artimą vaidmenų žaidimą, ieškosime įrodymų, faktų, užuominų, analizuosime, kas slepiasi po kaukėmis ir kas po skambiais žodžiais. Šio užsiėmimo metu tapsime apdairesni, sumanesni ir atsparesni, sužinosime, kaip atskirti vertingą ir realybę atspindinčią informaciją nuo klaidinančios ir neadekvačios.

Užsiėmimo trukmė: 100 min.
Dalyviai: 9-12 kl. moksleiviai.
Vieta: paslauga teikiama nuotoliniu būdu

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kviečiame priimti į svečius vieną seniausių pasaulio instrumentų – šamanišką būgną. Šio instrumento istorija siekia beveik visus žemynus ir įvairiausias pasaulio kultūras - nuo Afrikos iki senovės keltų, nuo Šiaurės ir Pietų Amerikos genčių iki Japonijos Kyoto miesto šventyklų. Šis būgnas įvairiose formose ir šiek tiek kitokiu skambesiu yra svarbus daugelio šalių etninės muzikos, folkloro pavelde ir šiandienoje. Jo vibracijas kviečiame pajusti gyvai, per tikrą ritualinį būgno ratą.

Edukatorė ir muzikine kūryba užsiimanti judesio terapijos praktikė Indrė Šiliauskaitė jus supažindins su jos pačios rankomis pagal Šiaurės Amerikos lakotų genties tradicijas pagamintu būgnu. Išgirsite ne tik pasakojimą, kaip jis gimė, bet ir patirsite autentišką būgno skambesį. Žinoma, visi bus įtraukti į užvedančią ritminę improvizaciją ir išbandys kitas kūrybines ritmines užduotis, kurios padės lavinti ne tik muzikinę klausą ir ritmo pojūtį, bet ir intuiciją, neverbalinę komunikaciją, praturtins kultūriniais patyrimais ir naujais atradimais. Šiandien moderniame pasaulyje šamaniškas būgnas yra naudojamas ne tik pramoginiais, bet ir terapiniais tikslais, su kuriais moksleiviai taip pat bus supažindinti.

Užsiėmimas pradedamas susipažimu rate, o baigiamas refleksija – aptarimu, kas įvyko, kas buvo atrasta, sužinota ir patirta, kokios įžvalgos, mintys ar emocijos aplankė, kuo šamaniškas būgnas yra įdomus kaip instrumentas šiandien.

Edukacijos priemones - rankų darbo šamanišką būgną ir kitus perkusinius bei mušamuosius instrumentus - atsiveža edukatorė. Taip pat reikalingi projektorius, kolonėlės ir ekranas vaizdinei medžiagai, kurie turėtų būti mokymosi institucijoje. Užsiėmime gali būti panaudojami kiti mokykloje turimi muzikos instrumentai. Tinka papildyti muzikos, teatro, istorijos, kultūrologijos, etikos, sveikos gyvensenos, fizinio lavinimo ir kitas pamokas bei veiklas mokykloje.


Tikslas: veiklos pažintiniame take metu gilinti 1-4 klasių mokinių žinias apie Mūšos tyrelio gamtą, jos formavimosi etapus, vietos istoriją ir mitologiją.
Uždaviniai:
1. Mokyti mokinius stebėti, ieškoti, tyrinėti;
2. Ugdyti mokinių gebėjimą rasti sąsajas tarp įvairių gamtos ir kultūros objektų, lietuvių papročių, tradicijų ir šiuolaikinio žmogaus gyvenimo būdo.
3. Ugdyti tapatumo, pasididžiavimo savo šalimi jausmą, siekį domėtis gamtos, kultūros paveldu ir atsakomybę už jo išsaugojimą.
Veikla: programos dalyviai individualiai arba grupėje turės atlikti augalų ir gyvūnų stebėjimą, ieškoti panašumų ir skirtumų, tyrinėti gamtą per penkis žmogaus pojūčius; aptarti mitologinius bruožus, vizualizuoti, ieškoti sąsajų su lietuvių literatūra ir kt.
Pagrindinis veiklos metodas: pažintinė ekskursija. Stebėjimas, ieškojimas, tyrinėjimas, aptarimas.
Siektini rezultatai:
1. Gebėjimas pažinti pelkės augalus, derinant turimą ir naujai įgytą patirtį;
2. Išaugęs tapatumo, pasididžiavimo savo šalimi jausmas.
Metodai: pažintinė ekskursija. Stebėjimas, ieškojimas, tyrinėjimas, aptarimas.
Priemonės: asmeniniai telefonai.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinės programos „Jono Biliūno humanizmas" dalyviai rašytojo Jono Biliūno tėviškės muziejuje turės ypatingą galimybę išgirsti tik 28-erių metų sulaukusio rašytojo gyvenimo ir kūrybos legendą. Gyvenimo ir kūrybos paralelės padės suprasti, jog jaunystėje suvokti ir įsisąmoninti humanistiniai principai yra reikšmingas kelrodis, suteikiantis kiekvienai asmenybei ypatingą vertę. Programos metu taps akivaizdu, kad J. Biliūno asmenybės moralinės vertybės yra ir jo kūrinių pamatinės nuostatos. Nemažos kūrinių dalies mintis užsimezgė būtent tėviškėje, todėl unikali patirtis apie tai kalbėtis būtent rašytojo namuose, kur visa tai vyko prieš 140 metų! Programa vyksta ne tik troboje. Muziejaus erdvė didžiulė: norintys su vėjeliu nuskrieja muziejaus kalvių sumeistrautais račiukais (kaip „Joniuko“ piemenėlis) nuo sodybos kalniuko. Programos metu būtinai paragaujame iš seno tėviškės šulinio gelmės svirtimi pasemto skaniausio vandens. Muziejaus tikslas – su kiekvienu bendrauti meilės kalba, ypač prisimenant, kad vaikai yra kaip žiedą skleidžiančios baltosios lelijos (tai – J. Biliūno apibūdinimas). Kalbėdamiesi apie paaugliams suprantamas bendražmogiškąsias vertybes, mes nesigėdijame ašarų, nebijome tylos, mokomės išklausyti neskubindami, nesijuokiame pašaipiai, prisipažįstame ko nežiną. Programos laikas ir tematiniai prioritetai paskirstomi, pasitarus su dalyviais.


Velykoms ruoškimės kartu!
Ar žinote gražiausios pavasario šventės ištakas? Kokios tradicijos išlikusios iki šių dienų? Kodėl kiaušinis toks svarbus simbolis gamtos atbudimo šventės tradicijoje? Visai tai ir daug daugiau sužinosite edukacijoje „Velykoms ruoškimės kartu!“
Drauge kalbėsimės apie mūsų tautos tradicijas, papročius, susipažinsime mūsų protėvių mums paliktais simboliais bei ornamentais, žaisime gamtą budinančius žaidimus.
Praktinės-kūrybinės dalies metu vaikai kurs savus unikalius margučius. Tai nuostabi galimybė patiems išbandyti marginimo vašku bei augalais technikas. Sužinoti kaip pasigaminti natūralius augalinius dažus.
Susitikime ir pasiruoškime Velykoms drauge!


Ar žinojote, kad lėlių teatras daro didelę įtaką asmenybės tobulėjimui, padeda spręsti mokomuosius – auklėjamuosius uždavinius, ugdo vaizduotę, jausmus, kūrybiškumą, suteikia teigiamų emocijų? Norite ugdymo/-si procesą padaryti įdomesniu ir įvairesniu, išbandyti kitokius mokymo/-si būdus išeinant iš klasės, suolo, vadovėlio rėmų? Visa tai patirsite dalyvaudami edukacijoje “Lėlių teatro dirbtuvės”, kurios metu mokiniai turės galimybę atskleisti savo kūrybiškumą, susipažins su lėlių teatro istorija, sužinos, kuo ypatingas lėlininko darbas ir kokių gali būti teatrinių lėlių, pasigamins pasirinkto tipo lėlę, išmoks ir praktiškai išbandys pagrindinius jos valdymo principus bei sužinos kitas lėlių teatro subtilybes. Pasigamintas lėles mokiniai galės pasilikti sau atminimui.


Jaunieji literatai prozininkas Dominykas Matulionis ir poetas Linas Daugėla dalinasi savo bei savo kartos autorių kūryba, skatina mokinius aktyviai dalyvauti diskusijose apie perskaitytą tekstą, šiandieninę literatūros svarbą, nupasakoja savo kūrybinio kelio pradžią.
Taip pat kūrėjai mokinius supažindina su jaunąja lietuvių literatūra, kurios neaprėpia mokyklinės programos.
Mokiniai skatinami dalintis kūryba, gali išgirsti kūrybos refeleksiją; taip pat sužino galimybes publikuotis kultūrinėje spaudoje.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kviečiame susipažinti su Kauno modernizmo architektūra, jos bruožais ir ypatinga
laikinosios Lietuvos sostinės istorija tarpukariu! Nuo 1919 m. Kaunas pasikeitė
neatpažįstamai – iš nedidelio provincijos miestelio išaugo į modernų miestą, o
mums paliko vertingą modernizmo architektūrą. O štai 2023 m.  Kauno
modernizmo vertybė „Modernistinis Kaunas: Optimizmo architektūra, 1919–1939“
buvo įrašyta į Pasaulio paveldo sąrašą! Edukacijos metu mokiniai susipažins su

šiuo kultūros paveldu, išmoks patys atpažinti Kauno modernizmo architektūros
bruožus, gilins supratimą apie sudėtingas tarpukario realijas diskutuodami,
atlikdami komandinę užduotį, tyrinėdami garsių Kauno pastatų modelius ir
žinoma - patys pažindami funkcionalistinį, garsaus architekto Arno Funko
projektuotą muziejaus pastatą iš vidaus, kuriame ir vyks edukacija!


Ar žinote, kaip Maironis susijęs su Kaunu? O ar girdėjote, kaip gimė garsaus poeto slapyvardis? Koks jo kūrinys vadinamas tautos atgimimo manifestu? Kodėl Maironis niekada taip ir netapo vyskupu? Arba kiek užsienio kalbų jis mokėjo? Užsisakykite išvažiuojamąją edukacinę programą „Meilė iš antro žvilgsnio: Maironis“ ir išgirskite įdomių istorijų apie Maironio gyvenimą ir kūrybą, plačiau pažinkite šio garsaus lietuvių poeto ir kunigo asmenybę bei pomėgius! Užsiėmimo metu turėsite galimybę pamatyti nuotraukas, pristatančias skirtingus Maironio  biografijos etapus, jo gyvenamąją aplinką, o Maironio lietuvių literatūros muziejaus eksponatų atvaizdai atskleis ne vieną intriguojantį faktą apie šį literatūros klasiką. Edukacinės veiklos pabaigoje,  atsisiuntę į telefonus programėlę „Meilė iš antro žvilgsnio“, turėsite puikią progą sudalyvauti smagioje viktorinoje ir sužinoti, į kokį lietuvių literatūros klasiką esate panašūs!


Kaip senovėje buvo gaminamos žvakės? Jas gamino vasarą ar žiemą? Kas užsiimdavo šiuo daug kantrybės ir susikaupimo reikalaujančiu amatu? Ar lengva buvo gauti vaško, o gal tai buvo prabangos prekė? Žvakdirbystės užsiėmime kiekvienas dalyvis ne tik sužinos atsakymus į šiuos klausimus, tačiau pasigamins net po dvi kvapnias natūralaus bičių žvakes. Užsiėmimas skirtas tiek mažiesiems – pradinių klasių mokiniams, tiek vyresniems. Visų amžiaus grupių vaikai mielai ir smagiai leidžia laiką šiame užsiėmime. Veikla įtraukianti, skatinanti kūrybiškumą ir saviraišką, ugdo kantrybę ir susitelkimą. Užsiėmimo tikslas susipažinti mokinius su senuoju amatu – žvakdirbyste, paskatinti juo domėtis, praktiškai išbandyti veiklą, ugdyti kūrybiškumą, puoselėti etninės kultūros tradicijas. Užsiėmimo uždaviniai: suteikti žinių apie tradicinio amato istoriją, suteikti dalyviams galimybę dviem būdais pasigaminti žvakes. Užsiėmimo rezultatas – kiekvienas dalyvis įgyja žvakdirbystės žinių, geba skirti senuoju būdu pagamintą rankų darbo žvakę nuo pramoniniu būdu išlietos, atskiria natūralų bičių vašką, praplečia savo kultūrinį akiratį, smagiai ir turiningai praleidžia laiką.


„Antrinių žaliavų virsmas pasakų herojais“

Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo pradžioje (pagal dalyvių amžių), panaudojant filmuotą medžiagą ir skaidres, bus apsvarstyta vartotojiškos kultūros įtaka ir žala gamtai bei pamokoma kaip prisidėti prie gamtinių išteklių saugojimo. Apsvarstysime kaip sukauptas, nebetinkamas naudoti žaliavas perkurti antriniam naudojimui, iš jų sukuriant naują savitą kūrinį (pvz., pasakos herojų). Paaiškinsime apie gamtos ekologiją, medžiagų tvarumą, supažindinsime su įvairiomis medžiagomis: plastiku, popieriumi, skirtingomis pakavimo priemonėmis, stiklu, metalu, keramika, guma, tekstile, mediena, statybinėmis priemonėmis, elektronikos įrenginiais ir jų panaudojimu kitam kūriniui sukurti. Pateiksime kai kurias daiktų daugkartinio panaudojimo idėjas pagal medžiagų standumą, patvarumą, siekiant jų kūrybiško pritaikymo. Praktinėje užsiėmimo dalyje bus gaminami pasakų herojai iš antrinių žaliavų, kuriuos bus galima parsinešti į namus: dalyviai patys pasirinks medžiagas, jų spalvas ir kurs norimą pasakos herojų (pvz.: vienų herojų kūnai gali būti gaminami iš tualetinio popieriaus ritinėlių, kitų – iš panaudotų kartono ar plastiko stiklinių, plaukai – iš išardytų senų kojinių siūlų, o kepurėlės – iš senos, nebenešiojamos suknelės ir pan.).


Edukacinė programa ,,Aktorius lėlininkas" ir ,,Lėlės lagamine" (Teatre)

Panevėžio lėlių vežimo teatras vienintelis toks teatras Europoje. Teatro vasaros gastrolių, vežimu po Lietuvą, romantika vis dar stebina ne vieną lietuvį ar Lietuvos svečią. Programos metu susipažinsite su Panevėžio Lėlių vežimo teatro istorija bei pamatysite filmą apie teatro vasaros gastroles. Norint pamilti lėlių teatrą, reikia jį pažinti. Spektaklis, kuriame atgyja teatrinė lėlė – tai rezultatas. O kaip jis kuriamas? Programos metu susipažinsite su tradicinėmis lėlių (pirštininių, lazdelinių, šešėlinių, mišraus valdymo lėlių, marionečių ir kt.) valdymo technikomis bei jų gamyba. Pamatysite ir patys kursite etiudus naudodami skirtingas lėlių valdymo technikas. Trumpam tapę lėlių teatro aktoriais, pajusite, kad lėlės jausmai, išgyvenimai tampa neatsiejami nuo aktoriaus tuometinių jausmų bei išgyvenimų. Pasidalinsime Panevėžio lėlių vežimo teatro „užkulisių“ įspūdžiais, o žiūrovai pajus teatro dvasią. Edukacinė programa ugdys kultūriškai išsilavinusią asmenybę, skatins mokinių kūrybingumą, saviraišką meno pagalba, skatins smalsumą ir žingeidumą įvairioms kultūros patirtims.


„Norint sukurti gerą filmą reikia trijų dalykų: scenarijaus, scenarijaus ir dar kartą scenarijaus” – taip apie scenarijaus svarbą kino filmui kalba režisierius Alfredas Hičkokas.
Kodėl geras scenarijus yra viso filmo pagrindas, kodėl įtraukiančiam dialogui reikalingas konfliktas ir kaip rašant prakalbinti išgalvotus veikėjus – visa tai sužinosite scenarijaus rašymo dirbtuvėse.
Edukacijos metu dalyviai sužinos pagrindinius scenarijaus rašymo principus ir formas, dialogo kūrimo ypatybes. Dirbdami nedidelėmis grupėmis dalyviai rašys scenarijus pagal duotas situacijas, kurių temos artimos jaunam žmogui - tarpusavio santykiai, paauglystė, bendrystė, mokykla ir kitos. Parašytus scenarijus dalyviai suvaidins, taip suteikiant progą geriau suprasti scenarijaus svarbą.
Edukacija ugdo kūrybiškumą, darbo komandoje įgūdžius, viešąjį kalbėjimą.


Nuo pat Krikščionybės pradžios ikonos ir šventieji atvaizdai yra gerbiamos ir pripažįstamos tiek Rytų, tiek Vakarų tradicijose. Tačiau žiūrint iš realistinio vaizdavimo taško ikonos atrodo gana keistai: neteisingos figūrų proporcijos, iškreiptas medžiagos faktūros perteikimas, negaliojantys linijinės perspektyvos principai. Ar senieji ikonografai turėjo elementarių piešimo įgūdžių ir žinių? Ar būtina laikytis kanoninių vaizdavimo būdų? Šis edukacinis užsiėmimas supažindins moksleivius su senųjų ikonų atsiradimo istorija ir tapybos paslaptimis. Vaikai sužinos kas yra ikona ir kuo ji skiriasi nuo šventųjų portretų; sužinos kokie pagrindiniai reikalavimai keliami ikonų tapytojams ir pačioms ikonoms, susipažins su pagrindiniais ikonografijos simboliais. Praktinės užduoties metu moksleiviai kopijuodami senųjų meistrų ikonas pieš savo Mergelės Marijos atvaizdą. Atidus ikonos stebėjimas padės moksleiviams atkreipti dėmesį į ikonų estetinius subtilumus – šventųjų veidus, akis, nosį, plaukus, spalvas. Užsiėmimo pabaigoje moksleiviai pateiks savo pastebėjimus ir refleksiją. Užsiėmimas prisidės prie visapusiškai išsilavinusio ir kultūringo jauno žmogaus ugdymo.


Edukacijos metu baleto artistai iš arti supažindins moksleivius su baleto menu - trumpa, žaismingai pasakojama jo istorija, pagrindiniais judesiais, baleto atributais, muzikos ir šokio derme. Toks gyvas prisilietimas prie baleto iš arti tikėtina vienu žingsniu priartins moksleivius arčiau baleto meno mylėtojų gretų bei praplės jų kultūrinį suvokimą, lavins estetikos pojūtį, kūrybišką individualią raišką, gebėjimą reikšti mintis vaizduojamojo meno pagalba.


Edukacinė programa ,,Meilė - pakeitusi gyvenimus. Sofija ir Konstantinas Čiurlioniai"

Teatralizuotą edukaciją „Meilė – pakeitusi gyvenimus. Sofija ir Konstantinas Čiurlioniai“ veda profesionali aktorė bei režisierė Livija Krivickaitė, kuri pasitelkdama profesijos subtilybes pasakoja apie Sofijos ir Mikalojaus Konstantino Čiurlionių gyvenimą bei kūrybą. Ši interaktyvi edukacija sausus faktus paverčia aktualiais, nes mokiniai turi galimybę aktyviai įsitraukti į edukacijos eigą, įsijausti į Sofijos ir Konstantino vaidmenis. Edukacijos metu kultūrinės temos atskleidžiamos pasitelkiant istorinį kontekstą, pristatant kitus to meto šviesuomenės veikėjus, prisidėjusius prie Čiurlionių veiklos. Tokiu būdu pateikiamas ypatingai kultūros atžvilgiu svarbus periodas Lietuvos istorijoje, lietuvių tautos vystymosi tekmė, padėjusi pirmus žingsnius nepriklausomybės link. Edukacijos pabaigoje mokiniai kviečiami dalintis mintimis bei jausmais, skatinami diskutuoti apie girdėtus istorinius faktus bei atrasti savo galimą indėlį, kuriant šiandienos Lietuvą.


Specialūs šifruoti užrašai, randami tik M. K. Čiurlionio paveiksluose, eskizuose, laiškuose, -tai viena didžiausių paslapčių šio menininko biografijoje. Dėl ko buvo sukurtas ir ką reiškė šis slaptų simbolių raštas, niekam iki galo nėra pavykę išsiaiškinti. Tačiau viename iš M. K. Čiurlionio  laiškų broliui buvo atrastas visas šių simbolių alfabetas su paaiškinimais. Atęję į muziejų ir pamatę slaptuosius dailininko simbolius gyvai, kiekvienas gausite šio šifro alfabetą. Jį turėdami, galėsite ne ir didžiausias paslaptis užkoduoti savo sukurtame laiške, o jį galės perskaityti tik tas, su kuriuo pasidalysite slaptojo rašto šifruota abėcėle.


Plungės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Tikslas – sukurti įtraukiančią, lavinančią, skaityti skatinančią edukaciją, kurios metu vaikai žaisdami domėsis įvairiomis sritimis,  įgis žinių, bus skatinamas kūrybiškumas, lavinama vaizduotė.
Uždaviniai:
1.	įtraukti vaikus į vaidmenų žaidimą;
2.	suteikti edukacijos dalyviams įdomios, intriguojančios, įsimenančios informacijos apie Lietuvą, jos gamtą, kultūrą, kt., susieti ją su turimomis žiniomis;
3.	ugdyti dalyvių kūrybiškumą, skatinti fantazuoti;
4.	skatinti skaityti įvairią literatūrą;
5.	kviesti diskutuoti, išsakyti savo mintis, išgirsti draugus, priimti bendrus sprendimus;
6.	mokyti nepasiduoti, suklydus ieškoti teisingo sprendimo.
Veiklos aprašymas:
Susipažįstama. Pristatoma būsima veikla – edukacinis vaidmenų žaidimas „Bibliotekos lobiai“, jo taisyklės. Vaikai suskirstomi į 3 komandas ir nuvedami į skirtingas bibliotekos erdves. Kiekvienoje atlieka įvairias užduotis. Po 15 min. komandos pereina į kitą erdvę atlikti kitų užduočių. Po 45 min. visi suburiami kūrybos palėpėje, kur vyksta trumpa viktorina iš surinktos informacijos, nugalėtojų apdovanojimas bei edukacijos aptarimas-refleksija.
Numatomas paslaugos edukacinis poveikis mokiniams:
1. Edukacija skatina pažinti kultūrą bei domėtis jos reiškiniais, didina kultūrinį sąmoningumą, formuoja teigiamą požiūrį į kultūros paveldą;
2. Dalyvavimas veikloje leidžia patirti kūrybinį eksperimentą, vaidmenų žaidimą;
3. Ugdomas ir puoselėjamas dalyvių vidinis pasaulis, vaizduotė, estetinis suvokimas;
4. Patiriamos teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją, suteikiama naujų žinių, mokoma jas susieti su turimomis.
5. Ugdoma savivertė ir motyvacija, pasitikėjimas savimi ir pasitenkinimas savo darbu.
6. Diegiami socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti individualiai bei komandoje, išklausyti kitus, bendradarbiauti.
Veiklos įgyvendintojai: Plungės vaikų bibliotekos darbuotojai: Kristina Pilitauskienė, bibliotekos vedėja, edukatorė ir Paulius Gadeikis, edukatorius.


Barokas – judėjimas, ekspresija, ekstazė (Nuotolinė paslauga)

Barokas tobulas renesanso formas pakeičia tokiomis, kurioms iki tobulumo trūksta tik trupučio, – jos yra taip netoli „geros formos”, kad priverčia žiūrovą ją sukurti. Naudojant vizualinę ir video medžiagą moksleivius supažindinsime su Baroko epocha ir baroko stiliaus ypatumais, jam būdingais perdėtais judesiais, aiškiomis detalėmis, šviesos ir tamsos sąveika, įtampos ir dramos kūrimu. Moksleiviai sužinos ir barokines išraiškos priemones – perdėta gausa, spalvingumas, ornamentika ir didybė. Užsiėmimo metu taip pat kalbėsime apie pagrindines kultūrines, politines ir socialines baroko stiliaus susiformavimo prielaidas. Barokas plito kaip katalikiškų šalių menas, tai buvo tarsi reakcija į protestantų reformaciją. Užsiėmimo metu analizuosime barokinės architektūros, skulptūros, tapybos pavyzdžius bei muziką. Pristatysime didžiuosius baroko meistrus ir jų sukurtus šedevrus. Gebėjimas atskirti meninius stilius bei daryti istorinių įvykių ir meno raidos sąsajas prisidės prie moksleivių kultūrinio sąmoningumo ugdymo, praplės jų pasaulio suvokimo ribas, leis giliau pažvelgti į visuomenėje vykstančius procesus. Edukacinis užsiėmimas padrąsins moksleivius analizuoti meno kūrinius, mokins atrasti barokiniam stiliui būdingus bruožus.


Ši teatrinė kultūrinė edukacija „Medaus kelias“ (rež. Šviesa Šulc) skirta pradinių klasių mokiniams. Darbštus ir žingeidus Žydintis Krūmas susidraugauja su tinginėle Bite Ai. Ji gyvena avilyje, kurį prižiūri Bitininkas. Vieną naktį į bitutės namelį įsilaužia smaližius Meškinas. Kaip elgsis draugai? Ką darys Bitininkas? Ar pavyks herojams išsaugoti medų? „Medaus kelias” – tai dar ir interaktyvus spektaklis, kuriame puoselėjamas darbštumas ir mandagumas. Spektaklio metu jaunieji žiūrovai karu su herojais atlieka mankštą, šoka ir dainuoja. Vaikai mokomi suprasti, kas yra draugystė, gėris, darbštumas, mokosi pažinti gamtą, daug sužino apie bites ir apie tai, kaip atsiranda medus. Mokiniai sužino apie paslaptingą bitučių pasaulį ir jų svarbą, kokį didelį darbą atlieka šie maži nuostabūs vabzdžiai ir kaip juos reikia saugoti ir globoti. Spektaklio tikslas – išmokyti vaikus suprasti, kaip svarbu būti darbščiais ir draugiškais, mylėti gamtą, neskriausti mažesnių ir silpnesnių. O svarbiausia, kad visas problemas bei pačius didžiausius nesutarimus galima išspręsti draugiškai


Varėnos r. Liškiavos daugiafunkcis centras

Kodėl mūsų protėviai apšvietimui naudojo balaną, o ne vaško žvakę? Kodėl užsieniečiams jau senovėje reikėjo lietuviško vaško? Į šiuos ir daugybę kitų klausimų bandysime atsakyti užsiėmimo metu. Užsiėmimas vyksta netradicinėje, senovės buitį menančioje aplinkoje, kurioje gausu mūsų protėvių naudotų rakandų. Visus rakandus vaikai gali paliesti, sužinoti jų paskirtį, pavadinimą. Pasirinkę formas, vaikai išsilieja po žvakelę į formą. Vėliau, kol formose žvakės stingsta, liejame tradicines žvakes tokiu būdu, kaip liejo mūsų protėviai. Išlietas žvakeles išsilyginame, užpiltas išimame iš formų ir į namus parsivežame po 2 vašku kvepiančias žvakes ir daug gerų emocijų.


Eksperimentinės elektroninės muzikos kūrimo edukacija su MC Merkinė

Kviečiame į eksperimentinės elektroninės muzikos kūrimo edukaciją, kurią su performanso elementais veda profesionalus garso menininkas Algimantas Rokas Černiauskas. Užsiėmimo metu dalyviai turės galimybę susipažinti su šiuolaikinės eksperimentinės elektroninės muzikos subtilybėmis: drone, soundscape, microsound, glitch, clicks'n'cuts, konceptualus garso dizainas, noise, post-techno, electroacoustic, aplinkos įrašai, elektroninis minimalizmas bei kūrimo taktikomis ir metodais. Taip pat programos dalyviai išbandys elektroninį „loop“ muzikos instrumentą, įsitrauks į kūrybinį procesą, o užsiėmimui pasibaigus atsiminimui išsiveš kartu su klase įrašytą unikalų kilpinės muzikos kūrinį skaitmeniniu formatu (mp3). Mokiniai laukiami Merkinės kultūros centro didžiojoje salėje. Čia jų lauks speciali garso technika, trumpa paskaita ir užsiėmimas, kuris ne tik edukatyvus, tačiau ir linksmas, žadinantis kūrybiškumą, įsiklausymą ir nuostabą.


Mandala- harmoningas, tikslios geometrinės struktūros piešinys rate atspindintis amžinuosius Visatos dėsnius ir tvarką. Jo istorija siekia net 5000 metų visame pasaulyje. Kurdamas mandalą žmogus prisiliečia prie paties Buvimo paslapčių, vėl atranda savyje darną, jėgą ir begalinės laisvos kūrybos džiaugsmą. Užsiėmimo metu pristatysime kitų tautų (Tibetiečių, Indėnų) sukauptą patirtį mandalų kūrime. Šių tautų tradicijas. Kam jos buvo kuriamos. Užsiėmimo metu sužinosite kaip kuriamos mandalos su spalvotu smėliu ir kodėl jas gali kurti kiekvienas. Išgirsite kaip žmogaus dvasinę būseną gali keisti tam tikra geometrinė forma, spalva, simbolis. Kurdami asmeninę spalvoto smėlio mandalą mokysitės suprasti jos simbolinę kalbą, o kartu geriau pažinti savo vidinį pasaulį. Užsiėmimo pabaigoje panaudosime 3D piešinio iškėlimo technika, kad vaikai gautų dar idomesnį ir originalesnį sprendimą. Po užsiėmimo piešiniai atitenkna mokiniui. Turi išliekamąją vertę.


Tėviškos išminties keliu: M. K. Oginskio priesakai sūnui

Telšių rajono savivaldybės Karolinos Praniauskaitės viešoji biblioteka

Tikslas: Ugdyti jauno žmogaus kultūrinį sąmoningumą ir sveiką požiūrį į pamatines gyvenimo vertybes, pasitelkiant M. K. Oginskio „Priesakus sūnui“. Tai 1822 m. tėvo rašytas laiškas išvykstančiam mokytis į Italiją 14-mečiui sūnui Irenėjui.
 Edukacijos turinys kreipia jauno žmogaus žvilgsnį tėviškos išminties keliu. Ragina jį neatmesti tėvų patirties, bet įsiklausyti ir priimti bei taikyti tėvų sukauptą išmintį.
Mokiniai susipažins su M. K. Oginskio asmenybe, jo kūryba ir darbais, skaitys prieš 200 metų tėvo M. K. Oginskio rašytą laišką sūnui ir galės palyginti savo (keturiolikmečio) gyvenimo suvokimą ir patirtį su ano meto bendraamžio situacija.
Edukacijos dalyviai diskutuos, žais, kūrybiškai spręs pateiktas konfliktines situacijas, dalinsis savo patyrimais, įžvalgomis ir atradimais.


Interaktyvi veikla vaikams apie tai, kaip buvo atrasta galimybė pasitelkus elektrą sukurti judesį ir kaip šis judesys pakeitė pasaulio istoriją! Edukacijos tikslas – perteikti Antrosios pramonės revoliucijos poveikį žmonijos progresui. Teorinėje edukacijos dalyje susipažinsime su įvairių variklių tipais ir sužinosite apie elektros variklio ištakas.
Praktinėje edukacijos dalyje atkartosime Maiklo Faradėjaus 1821 m. atliktą eksperimentą: iš lengvai prieinamų medžiagų konstruosime pirmojo pasaulyje elementariojo elektros variklio modelį. Užsiėmimas skatina eksperimentą atkartoti namuose ir taip puoselėja savarankiško mokymosi kultūrą.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Monospektaklis sukurtas pagal garsaus ir jaunimo mėgstamo autoriaus Patrick Süskind romaną, kuris kaip ir visa autoriaus kūryba pasižymi išraiškinga literatūrine kalba, daugialypiu turiniu ir originalia forma. Tikslas - sudaryti sąlygas mokiniams susipažinti su kiek mažiau žinomu autoriaus kūriniu, sukaupti teatro kūrybos suvokimo patirtį. Uždaviniai ir siektini rezultatai: Supažindinti moksleivius su mono spektaklio kūrybos ypatumais ir raiška; Skatinti kūrybišką bei kritinį mąstymą; Skatinti profesinį domėjimąsi teatro meno sritimi; Plėtoti gebėjimą interpretuoti ir vertinti teatro spektaklius; Plėsti jauno žmogaus pasaulėvoką ir akiratį.
Patrikas Ziuskindas (Patrick Suskind, 1949) – vienas populiariausių šių dienų vokiečių rašytojų, 1981 m. debiutavo pjese „Kontrabosas“, o kultiniu romanu tapusia knyga „Kvepalai“ sulaukė pasaulinio pripažinimo. Didelio susidomėjimo sulaukė ir „Pono Zomerio istorija“.
...Tais laikais kai dar laipiodavau po medžius, gyveno mūsų kaime... veikiau ne mūsų Unternzės kaime, o gretimame – Obernzės. Nors galima sakyti ir Unternzės, kadangi tarp Unternzės - žemutinio ir Obernzės - aukštutinio kaimų nebuvo jokios matomos ribos. Taigi, tose apylinkėse, arčiau nei per du kilometrus nuo mūsų namų, gyveno toks vyras, pavarde „ponas Zomeris“. Niekas nežinojo , koks pono Zomerio vardas – Peteris, Paulius, Heinrichas ar Francas, o gal jį derėjo vadinti daktaru Zomeriu arba profesoriumi Zomeriu. Niekas nežinojo ir to, ar ponas Zomeris kuo nors užsiėmė ir ar turėjo kokią nors profesiją...". (Patrikas Ziuskindas)
Vaidina Aurimas Pintulis
Inscenizacijos autorius ir režisierius Alvydas Vizgirda
Kostiumai Ainos Zinčiukaitčs
Spektaklyje skamba Giedriaus Puskunigio muzika


Gudri lapė svajoja apie sesę. Vieną dieną jos troškimas išsipildo. Tik vietoj išsvajotos sesės ji sulaukia… brolio! Laputė jaučiasi sumišusi, nusivylusi, ji pyksta… Vis dėlto galiausiai Gudri lapė, taip troškusi sesers, pasiryžta pati tapti pačia geriausia sese savo broliui.
Edukacijos metu įtvirtinsime nuostatą, kad šeima - vertybė bei atliksime kūrybinę užduotį.


,,Baltų Žemės ženklai: Perkūno karalystė""

dukacijoje: susipažinsime su Perkūnu ir jo karalystės gyventojais, aiškinsimės, kas sukelia vėją, lietų, škvalus ir tornadus, diskutuosime ar vėjo reikia bijoti, ar su juo galime susidraugauti ir pritaikyti šią gamtos jėgą kasdieniuose gyvenimuose (naudoti vėją kaip atsinaujinantį išteklį). Vaikai po edukacijos gebės atsakyti į klausimus, kodėl pirma pamatome žaibą, o tik po to išgirstame griaustinį, koks žaibo tipas yra pavojingiausias, ar verta per perkūniją slėptis po skėčiu ar medžiu. Edukacijoje vaikai pasigamins oru varomus automobilius, taip pat atliks eksperimentą tikrindami, koks oras, gali pripūsti balioną.


Edukacinis užsiėmimas „Kailiniai geriausieji, patys nuostabiausieji“

Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Žemės planetoje visų aptinkamų gyvūnų kūną dengia oda su tam tikrais dariniais: vienų – tik oda, kitų – plunksnos, dar kitų – kailis ir kt. Kodėl gyvūnų odos dariniai skirtingi, kokią reikšmę atlieka gyvūnų išgyvenime? Dalyvaudami edukaciniame užsiėmime teks pavaikščioti po muziejaus ekspozicijų sales ir tuo dar kartelį įsitikinti, o būdami edukacinėje klasėje galėsite pačiupinėti kailiukų ir kitų odos darinių pavyzdžius bei padiskutuoti, kodėl skirtingų žvėrių rūšių kailio plaukai yra skirtingi, skirtingų paukščių rūšių plunksnos yra skirtingos, roplių, žuvų ir varliagyvių oda yra skirtinga. Edukacinio užsiėmimo praktinės dalies metu teks gerokai padirbėti ir įgytas žinias pritaikyti praktiškai – naudojant atvirukus-gyvūnų piešinukus atrinkti gyvūnų kailių pavyzdžius. Sunku, bet įmanoma, žinant, kaip atrodo gyvūnas, atpažinti jį iš kailio ar kt. kūną dengiančio odos darinio. Užkaista diskusija, kada ir ką puošia gyvūnų kailis.


Nuotolinė literatūros – teatro pamoka „Salomėjos Nėries dienoraščių ir kūrybos refleksijos“

Tai nuotolinė kultūrinio ugdymo pamoka, kurios metu jos autorė ir vedančioji, aktorė, režisierė ir rašytoja Birutė Mar pristato Salomėjos Nėries gyvenimą ir kūrybą, remdamasi savo autentiškomis patirtimis kuriant spektaklį „POETĖ“ (S.Nėries dienoraščių ir kūrybos motyvais). Akcentuojamas sudėtingas S.Nėries gyvenimo laikmečio istorinis kontekstas: netiesioginis poetės dalyvavimas okupuojant Lietuvą ir ideologinės poezijos kūrimas sovietinės okupacijos metais, verčiantis nūdienos Lietuvos žmones dvejopai žvelgti į šią neabejotino talento asmenybę. O taip pat plačiau pristatomas paskutinysis S.Nėries kūrybos etapas (rinkinio „Prie didelio kelio“ likimas, pasirodžiusio tik Lietuvos nepriklausomybės metais), reabilituojantis S.Nėrį kaip savo klaidas suvokusią asmenybę, didžią Lietuvos poetę. Pasakojimas bus iliustruojamas filmuotais monospektaklio „Poetė“ fragmentais (pjesės autorė ir atlikėja Birutė Mar, kompozitorius Antanas Kučinskas, dailininkė Jolanta Rimkutė, choreografė Birutė Banevičiūtė). Spektaklis sulaukęs tarptautinio pripažinimo - apkeliavęs eilę tarptautinių teatro festivalių, Birutė Mar už S.Nėries vaidmens sukūrimą apdovanota tarptautiniame teatro festivalyje „Ommadrama“ Estijoje, pelnė geriausios aktorės apdovanojimą tarptautiniame monospektaklių festivalyje „Vidlunia“ Kijeve. Antrojoje pamokos dalyje vyks režisierės ir aktorės interaktyvus pokalbis su moksleiviais, leidžiantis neformaliai pažvelgti į Salomėjos Nėries gyvenimą, diskutuoti apie menininko ir jį teisiančios, garbinančios ar ignoruojančios visuomenės santykį, istorijos ryšį su šiandiena. Diskusijos metu teatrine forma moksleiviams suteikiama galimybė: pateikti poetei Salomėjai Nėriai savo kaltinimus bei ją išteisinančius argumentus.


VIEŠOJI ĮSTAIGA "AUKŠTAITIJOS SIAURASIS GELEŽINKELIS"

Programos edukatorius pasitiks moksleivius, atvykusius į Panevėžio siaurojo geležinkelio stotį. Pasisveikinsime, pažasisime susipažinimo žaidimą. Taip užmezgsime ryšį su grupe. Mokinius supažindinsime su ekskursijos eiga: riedmenų ekspozicija, pažintis su Panevėžio siauruko stotimi, važiavimas siauruku, Depas – traukinių garažas, pasivažinėjimas rankine drezina. 1. Riedmenų ekspozicijoje programos dalyviams pristatysime skirtingos transporto priemones riedančias bėgiais, paaiškinsime jų tarpusavio skirtumus. Supažindinsime su riedmenų paskirtimi, kartu su programos dalyviais svarstysime, kaip tokie riedmenys pakeitė žmonių gyvenimą. Žaisime „istorinį“ žaidimą, kurio metu mokiniai pagal išorinius matomus požymius turės pasakyti, kurie eksponatai buvo sukurti ir naudojami ankščiau, o kurie vėliau. 2. Pristatysime Panevėžio stotį, stoties aplinką, stoties viršininko namelį ir kitą infrastruktūrą. Mokinius supažindinsime su geležinkelyje dirbančiais darbuotojais: stoties viršininku, mašinistu, palydove, kelininkais. Diskusijų būdu išsiaiškinsime kaip atskirti šių profesijų atstovus. 3. Traukinuku riedėsime į didžiausią pasaulyje siaurukų Depą (garažą). Depe – Garvežinės pristatymas, šilumvežio ir garvežio techninių charakteristikų skirtumai panaudojant garvežio maketą. Pristatysime Aukštaitijos siaurojo geležinkelio ruožą analizuojant stoteles, atstumus, infrastruktūrą, panaudojimo galimybes išvykoms. Esant galimybei aplankysime I klasės vagoną ir vagoną valgyklą, apžiūrėsime kitus Depe esančius riedmenys. Kalvėje žiūrimi animaciniai filmukai po kurių vykdomi aptariami: 6 skrybėlių metodas viktorina, pastabumo užduotys ar atliekamos meninės užduotys susijusios su traukinukais ar siauruko stotimis. 4. Išbandysime pačią paprasčiausią bėginę transporto priemonę - dreziną. Išsiaiškinsime jų paskirtį, svarstysime, kaip tokie riedmenys palengvino žmonių gyvenimą. Mokiniai (išklausę ir pasirašę saugos instrukcijas) rankine drezina važiuoja tyrinėdami, kokios transporto priemo


Pažintis su abstrakčiuoju impresionizmu, paremta D. Poloko spontaniškumo, pasąmoningos laisvės išraiškos idėjomis. Edukacijos dalyviai patys išbando veiksmo tapybą, sukurdami originalų kūrinį ir reflektuoja tiek rezultatą, tiek kūrybinį procesą, praplėsdami savo emocinį raštingumą.


Bangų papasakota gamtos istorija (Nuotolinė paslauga)

Baltijos jūra – jauniausia pasaulyje, skaičiuojanti vos keliolikos tūkstančių metų istoriją, tačiau net per šį gamtiškai trumpą laiką įvyko gausybė pasikeitimų. Šioje paskaitoje aptarsime ypatingas gamtos jėgas, sukūrusias neapsakomą jūros grožį. Gamtos jėgas stebėjo ir mūsų protėviai, savo stebėjimus iš kartos į kartą perduodavę jaunesnėms kartoms. Šie pasakojimai per tūkstančius metų pasiekė ir mus - pasakų, padavimų, legendų pavidalu. Viena iš žinomiausių lietuvių liaudies pasakų "Eglė žalčių karalienė" yra taip pat susijusi su Baltijos jūros raida. Kartu su pasakos herojais leisimės į kelionę laiku - atgal ir suprasime kaip mokslas ir mitologija yra susiję. Siekiame, kad auganti karta nenutoltų nuo gamtos, suprastų ir išmoktų vertinti ją bei joje vykstančius reiškinius, domėtųsi savo aplinka, gimtosios šalies istorija, ją suprastų ir vertintų. Po šios paskaitos išmoksime kitaip žiūrėti į melsvąjį tolį.


Šifras „Laisvė“: sukurk partizaninį simbolį!

Slaptažodžiai, slapyvardžiai skamba kaip burtažodis ar greitakalbė, tačiau jie buvo neatsiejami partizaninio karo dėmenys. Pasak Jurgio Ožeraičio-Mažeikos, „Be slaptumo nėra galima jokia pogrindinė veikla ir užsibrėžto tikslo pasiekimas. Paslaptis, priesaika – svarbiausias pogrindžio pagrindas.“ Vyriausioji partizanų vadovybė, kurios priešakyje stovėjo gen. Jonas Žemaitis-Vytautas, buvo šifruojama raide L arba žodžiu Laisvė.

Šio edukacinio užsiėmimo metu kviesime 1-4 kl. mokinius atverti duris į paslaptingą partizaninio karo pasaulį. Užsiėmimo metu bus ne tik atskleistos partizaninio karo sąsajos su Vasario 16–ąja, bet ir jų slaptos kovos bruožai. Mokiniai, laikydamiesi partizanų nustatytos tvarkos, turės susigalvoti slapyvardį ir sukurti laisvės kovotojų simbolį – apdovanojimą partizaniška technika.


Pažintis su Lietuvos muzikos patriarchu Juozu Naujaliu (9-12)

Pagrindinė muziejaus ekspozicija, įamžinanti Lietuvos muzikos patriarchą Juozą Naujalį (1869–1934) ir jo gimtinę – Raudondvarį, skirta mūsų įžymiajam kraštiečiui. Muziejuje galima pamatyti Amerikos lietuvių koncertinės kelionės po JAV metu J. Naujaliui padovanotas relikvijas, arbatos ir pietų servizus, kuriais naudojosi kompozitorius ir jo šeimos nariai, antikvarinę J. Naujalio spintą su joje slypėjusia „paslaptimi“, susipažinti su Juozo Naujalio gyvenimu, kūryba, visuomenine veikla, įnešusiais itin svarų indėlį lietuvybės puoselėjimui, tautinės savimonės ir tautiškumo ugdymui Lietuvoje.
Edukacijos metu mes pristatysime Jums Juozą Naujalį kaip profesionalios lietuviškos muzikos ir kultūrinės veiklos pradininką, klasiką, tautinės savimonės ugdytoją ir puoselėtoją.
Pakviesime kurti savo svajonę...


Automuziejus Vilnius kviečia į kultūrinę istorinę patirtį kuriant savo įsivaizduojamą muziejų.
Edukacijos tikslas - didinti moksleivių kultūrinį sąmoningumą.
Edukacijos pagrindiniai uždaviniai:
- supažindinti su realaus muziejaus kūrimo procesu;
- supažindinti su eksponatų reikšme technikos istorijai ir kultūrai;
- atverti muziejaus erdvę nevaržomai kurti įgyvendinant savo kuriamą projektą edukacijos metu.
Pusė edukacijos laiko skirsime muziejaus pažinimui, o kitą dalį reflektuosime, kursime, statysime, piešime ir pristatysime savo kurtus įsivaizduojamus muziejus. Taigi, pasitelkus turimas žinias ir naujai gautą informaciją gilinsime savo kompetencijas, ugdysime savo vertybes ir savimonę, turėsime galimybę kurti nevaržomai muziejaus erdvėse.
Moksleivis gaus kokybiškų istorinių, kultūrinių bei kūrybinių patirčių.


Dekupažo dirbtuvėlės "Puodelių dekoravimas"

Edukacijos tikslas - supažindinti su skirtingo laikotarpio bei skirtingų šalių dekupažo meno istorija bei technika ir, pritaikant įgytas žinias, dekoruoti keramikinį puodelį.
Užsiėmimą sudaro trys dalys.
Pirmoje dalyje mokiniai susipažins su dekupažo menu, kuris paplitęs visame pasaulyje.  Taip pat įgys žinių apie dekupažo techniką, priemones. Skatinsime dalyvius diskutuoti, analizuoti, kelti klausimus, įžvelgti sąsajas, generuoti idėjas.
Antroje dalyje mokiniai dalyvaus kūrybinėse dirbtuvėse, patys taps kūrėjais -  kurių metu kiekvienas dalyvis įgytas žinias pritaikys praktiškai – įgyvendins savo idėjas dekupažo technika dekoruojant keramikinį puodelį.
Trečia edukacijos dalis skirta refleksijai. Dalyviai patirs teigiamų emocijų aptariant, analizuojant savo ir draugų kūrybinius sumanymus.
Edukacijoje kiekvienas dalyvis gaus dekoravimui paruoštą puodelį bei visas reikalingas priemones.


Sukurk originalią pieštukinę dekupažo technika

Žodis dekupažas yra kilęs iš prancūziškojo decouper (iškirpti) ir apibrėžia meną, kuomet dekoruojamas objektas apklijuojamas pasirinktais paveikslėliais, norimos vietos dengiamos dažais, auksavimo priemonėmis, sendinimo lakais. Dekupažo techniką galima derinti su kitais dekoravimo būdais. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsite su dekupažo technika bei dekoravimui skirtomis priemonėmis. Užsiėmimo metu dekupažo technika dekoruosime pieštukinę. Pieštukinė – neatsiejamas vaikų mokslo stalo atributas. Kad pieštukinė būtų originali, ją galite susikurti patys. Kviečiu kurti!


Edukatorius - palydovas pasitiks moksleivius Anykščių geležinkelio stotyje. Pasisveikinsime, pažaisime susipažinimo žaidimą. Palydovė dalyvius ves apžiūrėti Anykščių geležinkelio stotį, viktorinos pagalba bus pristatyta siauruko istorija. Nuvesime į šimtamečio siauruko stoties antrąjį aukštą, kuriame ilgus metus gyveno stoties viršininkas. Vaikai susipažins su stoties viršininko gyvenimo būdu. Supažindinsime su geležinkelio inžineriniais statiniais (vandens bokštu, kolonėle ir kt.), išsiaiškinsime jų paskirtį, darbuotojais: traukinio mašinistais, palydove, supažindinsime su antros klasės vagonu ir važiuosime per Šventosios tiltą grožėtis nuostabiu Anykščių kraštovaizdžiu. Keliaujant siauruku 6 skrybėlių metodo pagalba vaikus skatinsime įsitraukti į kultūros paveldo išsaugijimą bei plėtrą ir aptarsime, kam ir kodėl siaurukas turėtų gyvuoti ir kaip jį pritaikyti vaikams bei suaugusiems. Programos trukmė – 1 val.


Palapinė, kelionė ir muzika (Lietuvoje, išskyrus Kauno m. ir Kauno raj. sav.)

M. ir K. Petrauskų skyrius kviečia išbandyti linksmą edukacinį žaidimą ,,Palapinė, kelionė ir muzika”, kurio metu leisimės į pažintinę kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį. Žaidimo dalyviai susipažins su svarbiausiomis asmenybėmis, įvykiais ir datomis, lavins savo pastabumą, ieškodami paveikslėlių, pasislėpusių tarp margaspalvių palapinių, gros įvairiais muzikos instrumentais. Tikslas - edukacinio žaidimo būdu supažindinti lankytojus su svarbiausiomis Lietuvos profesionaliosios muzikos istorijos asmenybėmis, įvykiais bei sąvokomis.
Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu.
Paslauga vedama visoje Lietuvoje išskyrus Kauno miestą ir rajoną. Minimalus užsakomų užsiėmimų skaičius - 2 užsiėmimai, vedami vienas po kito, kai vienoje grupėje yra ne mažiau nei 25 asmenys.


Nuotykiai, iššūkiai, veiksmas, kūryba, netikėtumai – visa tai apie Labyrinthus žaidimą tamsoje. Įspūdingas scenarijus, kuris pavers vaikus lyg filmo herojais. Kartu pasinersime į asmenybės augimo edukaciją didžiuliame mistiniame labirinte - tai realybė, kurioje mokiniai pažins slapčiausias savo savybes, sustiprins drąsą bei kūrybiškumą.
Apšvietimas, įgarsinimas, dekoracijos - nuo pat pirmų žaidimo akimirkų vaikai pasiners į mistinį pasaulį. Juos pasitinka ne paprasti žmonės – o paslaptingi labirinto gyventojai (profesionalūs aktoriai).
Pagrindinė vaikų užduotis surasti raktą nuo labirinto durų. Labirinte vaikų lauks spąstai, kliūtys, užduotis, galvosūkiai ir žinoma labirinto sergėtojai. Tik veikdami kartu vaikams pavyks surasti teisingą kelią iš painaus maršruto, kupino netikėtumų ir nuotykių.
Čia vaikams bus reikalingas komandinis darbas, tarpusavio bendradarbiavimas, komandos strategija.
Patirtis žaidime lavina gebėjimą kritiškai mąstyti, aiškiai komunikuoti su savo komandos nariais.
Nuo mokinių sprendimų priklauso žaidimo atomazga. Tad vaikai ieško geriausių sprendimų, kad įveikti užduotį greitai ir teisingai. Žaidime kiekvienas vaikas pasijaučia unikaliu ir reikalingu.
Žaidimas vyksta tamsoje tikrame labirinte, žaidime naudojami garso, šviesos, multimedijos efektai, kurie veikia judėsio daviklio dėka, kas skatina vaikų vaizduotę ir domėjimąsi įvairiais meno aspektais.
Programos metu pasitelkiama mokymosi forma skirta gerinti bendravimo įgūdžius, skatinti emocinį vystymąsi, vaikų kūrybiškumą, stiprinti komandos formavimą.
Edukacijos trukmė 90 min.
Žaidimus gali žaisti skirtingos amžiaus grupės, vaikai turintys regos ar klausos negalę.


Holokaustas: procesas, vykdytojai, gelbėtojai, aukos

Lankydamiesi autentiškose IX forto erdvėse, edukacinio užsiėmimo dalyviai turi galimybę susipažinti su šiandieninėmis muziejaus ekspozicijomis ir išgirsti edukatoriaus parengtą informatyvų pasakojimą apie sudėtingą ir daugialypį istorijos reiškinį – Holokaustą, jo raidą Europoje nuo nacionalsocialistų atėjimo į valdžią Vokietijoje (1933) iki nacių okupacijos Lietuvoje pabaigos (1944). Vykdytojai ir gelbėtojai, žiaurumas ir atjauta, savi ir svetimi, nužudytieji ir išgyvenusieji, ne visada „laiminga pabaiga“ ir (ne)noras pasakoti... Šie ir kiti esminiai bei kontekstiniai temos akcentai aptariami pagrindinės užduoties – diskusijos – metu.


Paslauga skirta 1-6 klasių mokiniams, kurios tikslas skatinti vaikų fizinį aktyvumą, skleisti žinią apie Lietuvos etninę kultūrą ir lietuvių liaudies žaidimus ir tradicijas. Edukacijos galės vykti tiek mūsų patalpose, tiek gavėjo įstaigoje, tokiu būdu sudarydami sąlygas visiems norintiems sudalyvauti pažinties su lietuvių liaudies žaidimų edukacijoje. Be to, mūsų edukacijos pritaikytos ir vaikams su specialiaisiais poreikiais, užtikrinant saugų, kokybišką jų lavinimą, integraciją į fizinę ir kultūrinę veiklą. Vykdomų edukacijų metu vaikus pasitiks edukatorius, kuris savo žinias ir įdomius faktus apie Lietuvos tradicijas, papročius, liaudies žaidimus perteiks šiuolaikiškai, įdomiai ir įtraukiančiai, pasitelkiant ir interaktyvias priemones, kad vaikai kuo daugiau išmoktų, ne tik klausytų, bet ir patys įsitrauktų į diskusiją ir kūrybiškas užduotis. Antroje edukacijos dalyje, susipažinę su tradicinių žaidimų inventoriumi: lazdomis, virvėmis, kojūkais, klumpėmis, vaikai patys išmėgins sužaisti lietuvių liaudies žaidimus, tokius kaip: Ristynės“, „Lazdos traukynės“, „Muštukas“, „Lietuviškas ritinys“ ir daugelį kitų. Aktyvios fizinės veiklos metu, žaidžiant žaidimus, vaikai gerins savo fizinę būklę, komunikacinius gebėjimus, gebės dirbti tiek savarankiškai, tiek komandoje. O geriausia, jog žaidžiant ir užsiimant smagia veikla įgis daug žinių apie Lietuvos etninę kultūrą, jos tradicijas, papročius, vertybes - supras jų vertę kiekvienam Lietuviui. Toks kultūrinio paveldo akcentavimas didins patriotiškumą, kultūrinę patirtį, sąmoningumą, skatins tautinį pasididžiavimą ir stiprins jų tapatybę.


Viešoji įstaiga Vilniaus miesto muziejus

Apsidairykime aplink save. Kiek daiktų matome, kiek daiktų turime kišenėje ar kuprinėje? Ar jie galėtų atsidurti muziejuje? Kodėl kai kai kurie daiktai tampa muziejaus objektais? Muziejuje daiktai yra mūsų būdas pažinti aplinką ir pasaulį, jungti praeitį, dabartį ir ateitį. Bet kaip pažinti ir suprasti muziejaus objektus? Kokias ir kieno istorijas jie pasakoja? Ką jie nutyli?

 Šio užsiėmimo metu, jungdami parodos objektus, muziejaus rinkinį ir daiktus kurių net nepastebime aplink mus, moksleiviai ugdys smalsų žvilgsnį į muziejų, mokysis kelti klausimus, diskutuoti su muziejų ekspozicija. Tyrinėdami muziejaus objektus, moksleiviai praktiškai prisilies prie praeities ir mokysisi mąstyti apie paveldą, žmones, kurie objektus kūrė ir jais naudojosi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija