Paauglystė yra permainų metas. Daug pokyčių, jausmų ir klausimų, apie kuriuos nedrąsu kalbėtis. Labai svarbu suprasti, kokie pokyčiai vyksta ir neišsigąsti vykstančių permainų. Drąsiai priimsime pokyčius tada, kai turėsime pakankamai žinių. Ši edukacija - tai gidas, kuris žaismingai ir įdomiai pasakoja apie lytinio brendimo pradžią. Aptarsime, kaip keičiasi jaunuolio kūnas ir kokie vyksta su tuo susiję biologiniai procesai. Skirsime dėmesį tarpasmeninio empatiško santykio kūrimui.

Edukacijos tikslas – socialiai atsakingas ir sėkmingai funkcionuojantis tarpasmeniniuose santykiuose jaunuolis, gebantis greitai reaguoti į besikeičiančią situaciją ir kūrybiškai spręsti iškilusius sunkumus.

Edukacijos uždaviniai:
*Lavinti kūrybiškumą;
*Ugdyti kritinį mąstymą;
*Mokyti reikšti savo nuomonę ir išklausyti kitą;
*Mokyti suprasti savo psichologinę būseną ir ją valdyti;
*Supažindinti su fiziniais ir psichologiniais pokyčiais paauglystės laikotarpyje;
*Akcentuoti asmens higienos svarbą;
*Ugdyti pagarbą savo ir kito asmens atžvilgiu.


Valstybės teatras. Tautą burianti muzika 9-12 kl.

Kviečiame prisėsti ant dainuojančio parko suolelio, pasinerti į saldų Miesto sodo liepų aromatą ir leistis į kelionę Valstybės teatro istorijos vingiais. Ekskursijos metu ekspozicijos erdvėje mokiniai susipažins su Valstybės teatru – itin svarbiu Lietuvos istorijos liudininku, kuriame vyko ne tik spektakliai, bet ir labai svarbūs valstybei reikalai. Papasakosime apie Valstybinę muzikos mokyklą, joje dėsčiusius bei tuo pačiu metu dainavusius valstybės teatre dainininkus, susipažinsime su ryškiausiais to laikmečio dirigentais, solistais, režisieriais ir kitomis teatre dirbusiomis asmenybėmis. Taip pat mokiniai galės "pasimatuoti" teatro kostiumus ir atminčiai įsiamžinti. Edukacinis užsiėmimas tinkamas specialiųjų ugdymo poreikių turinčioms mokinių grupėms: 1.galime priimti judėjimo negalią turinčius asmenis, nes turime keltuvą. (priimame mažesnę grupę, nei nurodyta) 2.užsiėmimas gali būti pritaikytas vaikams su proto negalia, raidos sutrikimais, vedant supaprastintą užsiėmimo variantą. Apie specialius grupės poreikius prašome informuoti užsakymo formoje.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Paribio menas - kūrybiškumo amatas Žagarėje

Įžengus į Žagarę, mokiniai bus pakviesti ne tik pažinti miestą, bet ir susijungti su jo pulsuojančiu meniniu gyvenimu, kuriame kasdienybė ir kūryba susilieja į vieną srautą. Šis maršrutas – tai ne tik kelionė per miestą, bet ir kelionė per meno filosofiją, kurioje mokiniai įsitrauks į diskusijas apie meno esmę ir jo funkciją erdvėje. Koks yra meno vaidmuo? Kada jis tampa ne tik objektu, bet ir veiksmo dalimi – performansu? Tai galimybė pasinerti į meno teorijos ir praktikos dialogą, kur erdvės, netgi apleisti pastatai, tampa meno kūrinių dalyviais, atgaivinančiais miesto kūną ir dvasią.

Šis kūrybinis maršrutas kvies mokinius pažvelgti į miesto erdves kitaip – kaip į meno projektus, kuriuose kaskart iš naujo gimsta kūrybos laisvė. Per diskusijas apie profesionalų ir alternatyvų meną mokiniai bus skatinami klausti: kuo skiriasi tradicinis menas nuo tų meno formų, kurios kyla iš žmogaus poreikio keisti ir iš naujo apibrėžti erdves? Kodėl žmonės imasi kurti apleistuose pastatuose? Kokį santykį jie kuria su miestovaizdžiu, laiku ir istorija?

Žagarė – miestas, kur festivaliai tampa jo gyvybės arterijomis. Per Žagarės vyšnių festivalį simboliai, tokie kaip kaliausės ir vyšnios, per vieną savaitę užvaldo erdves, sujungdami miestą į vientisą kūrinį. Tačiau ypatinga Žagarės dvasia ryškiausiai švyti Fringe festivalyje – vieninteliame tokio pobūdžio festivalyje Lietuvoje, kuriame atgyja apleisti pastatai, naujai persipina meno žanrai ir laisvė eksperimentuoti tampa pagrindine miesto ritmika.

Mokiniai keliaus per šias unikalias erdves ir, magnetinėse lentose aprašydami kiekvieno meno kūrinio esmę vienu raktiniu žodžiu, kurs naujas istorijas. Kiekvienas žingsnis po Žagarę taps ne tik istorijos perrašymu, bet ir kūrybiniu aktu – kiekvienas meno objektas ar instaliacija įgaus naują prasmę, sukurtą pačių mokinių.

Unikalus Žagarės paveldas slypi ir kasdienių objektų mene – Puodų namas, Keptuvių medis, Tualetų muziejus – visa tai liudija apie miesto gyventojų kūrybingumą.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Brolių Grimų pasakos motyvais MEDUOLIŲ TROBELĖ (Nuotolinė paslauga)

Brolių Grimų pasakos motyvais „MEDUOLIŲ TROBELĖ“, rež. J. Borisova, energingas spektaklis, charakteringi personažai naujai papasakoja visiems žinomą istoriją apie Joniuką ir Grytutę. Instrumento pagalba kompozitoriai kuria muziką, o svajotojai, pasakų mėgėjai kuria pasakas apie sunkius išbandymus, viltį ir gėrio pergalę. Pasakų klasika, gerai žinomas Brolių Grimų pasakojimas apie Joniuką ir Grytutę, atgyja naujomis spalvomis. Pasaka – sudėtingas mechanizmas, nevalia jos keisti, tačiau atsakingai – kartais galima. Brolis ir sesuo patenka į raganos, kurios namelis pastatytas iš meduolių ir kepinių, spąstus. Tačiau žmogiški personažai pasaką pakeičia taip, kaip turbūt kiekvienas skaitydamas paslapčia norėjome. Broliai Grimai – vokiečių tautybės tautosakininkai, pasakotojai ir kalbininkai. Jau Grimų gyvenimo laikais jų pasakų rinkiniai buvo labai populiarūs, tačiau ir po jų mirties ši šlovė neišblėso. Daug kartų užaugo su jų pasakomis „Bremeno muzikantai“ , „Raudonkepurė“ ar „Snieguolė ir 7 nykštukai“ .Visų laikų ir tautų bestselerių sąrašuose kai kas „Brolių Grimų pasakas“ mini trečioje vietoje – po Šekspyro darbų ir Biblijos. Meninės raiškos priemonėmis perduodamos vertybės: teisybė, viltis, pasaka, kūrybiškumas. Spektaklis ugdys mokinių kritinį mąstymą, formuos vidinį pasaulį, emocinį intelektą ir estetikos pojūtį.


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacinis užsiėmimas „Rištinių lėlių dirbtuvėlės“ kvies užsiėmimo dalyvius pažinti materialųjį ir nematerialųjį kultūros paveldą. Edukacinis užsiėmimas vyks Kleboniškių kaimo buities muziejuje – išskirtiniame kultūros paveldo objekte, vietovėje, pripažintoje geriausiai atspindinčia savitus Aukštaitijos regiono kraštovaizdžio bruožus. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviams bus pristatytos muziejaus ekspozicijos. Jos supažindina su XIX–XX a. pradžios kaimo buitimi, etnine lietuvių kultūra bei gatvinio-rėžinio kaimo kraštovaizdžiu. Taip pat mokiniai susipažins su etnografinės buities ypatybėmis bei su lėlių iš skiaučių ar siūlų rišimo tradicijomis. Tokių lėlių gamyba anksčiau būdavo labai mėgiama vaikų. Todėl praktinės edukacinio užsiėmimo dalies metu, edukatoriaus padedami, mokiniai gamins individualią lėlę iš skiaučių ar siūlų. Tai bus puikus būdas skleistis mokinių kūrybai. Greta to, bus keliami ir šiandienai aktualūs klausimai. Lėlytės bus gaminamos iš audinių atraižų ar siūlų likučių. Natūraliai užsiėmimo metu bus diskutuojama apie antrinį medžiagų panaudojimą ir pritaikymą, vartojimo kultūros ypatybes.
Autentiška aplinka padės užsiėmimo dalyviams geriau pažinti XIX a.–XX a. I pusės žmonių buitį ir būtį, skatins apmąstyti kultūros paveldo saugojimo svarbą ir reikšmę šiandieniniame kontekste; šiandien kylančias problemas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Duonos lėlių spektaklis „Potvynių šalies sakmės“

1-4 kl. moksleiviams siūlome edukacinį duonos lėlių spektaklį „Potvynių šalies sakmės“. Edukacinio pobūdžio lėlių spektaklyje vaikai matys teatrinį veiksmą pagal dvi pasakėčias ir vieną sakmę. Spektaklyje skambės kanklių pritarimu atliekamos Klaipėdos krašto dainos. Tautosakos kūrinius surinko Šilutės (Heidekrugo) dvarininkas Hugo Šojus XIX a. pab.- XX a. pr. Taip pat mokiniai sužinos apie Šilutės rajono potvynių apsemiamas vietoves.  Mokiniai betarpiškai bendraus su atlikėju jaukioje palėpėje. Vaidina projekto ir spektaklio idėjos autorė Loreta Stoliarovienė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ne tolių toliai nuo Dzūkijos iki Žemaitijos (literatūrinė muzikinė programa)

Literatūrinė – muzikinė kompozicija dzūkų ir žemaičių tarmėmis. Joje skamba dainų autoriaus ir atlikėjo POVILO GIRDENIO atliekamos dainos žemaitiškai, o poeto JUOZO ŽITKAUSKO skaitomi savo kūrybos eilėraščiai dzūkiškai. Programoje apstu netikėtumų, atskleidžiančių dzūkų ir žemaičių charakterių panašumus bei skirtumus.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Edukacinis užsiėmimas "2050 Baltija. Distopija ar realybė?"

Edukacinis užsiėmimas „2050 Baltija. Distopija ar realybė?“ Kokį įsivaizduoji pasaulį, vandenyną ir gyvūnus 2050-aisiais? Gamtai iškilo grėsmė. Kas kaltas? Gamtos ateitis – Tavo rankose? Į šiuos klausimus atsakymų ieškosime apsilankę laiko mašinoje „14 m3 2050 Baltijos. Distopija ar realybė?“. Čia susipažinsime su iš ateities atsikėlusiais distopiniais jūrų gyvūnais Menke Celofanus, Ruoniu Padangarus, Jūrų kiaule Naftoena Pramonida, Ežiažuve Mikroplastus Krapštukedija ir kitais, turėsime galimybę su jais pasikalbėti, išklausyti jų žinutės. Ir tada priimsime sprendimą – ar šie distopiniai susitikimai turi vilčių tapti realybe? Ar mes tikrai to norime? Šiuo edukaciniu užsiėmimu siekiame padėti ugdyti mokinių aplinkosauginį sąmoningumą ir tvarų vartojimą. Edukacijos metu bus nagrinėjama, kaip žmonės yra susiję su žemės tarša, kokie taršos būdai, bus ieškoma tvarių sprendimų keisti kasdienius įpročius. Tai padės atlikti įtraukios distopinių gyvūnų istorijos, realūs faktai, kūrybiškumą skatinančios interaktyvios grupinės užduotys ir kitos veiklos.


Kražių Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus kultūros centras

Edukacinės programos „Žemaitiška vakaruški“ metu dalyviams pristatoma Žemaitijos regiono bei Kražių krašto tautosaka, istorija, tradicijos, kultūrinis ir kulinarinis paveldas.
Edukacinės programos pradžioje Kražių M. K. Sarbievijaus kultūros centro muziejuje vedama trumpa ekskursija, kurios metu dalyviai supažindinami su Kražių krašto istorija, iškiliomis asmenybėmis, kultūros paveldu ir miestelyje esančiais kultūros paveldo objektais. Vėliau, pasitelkus garsinį, literatūrinį scenos meną, kulinarinį paveldą vaikams pristatomas Žemaitijos regiono tautinis kostiumas, žemaitiška muzika bei Žemaitijos kulinarinis paveldas. Veiklų metu dalyviai ne tik susipažįsta su žemaitiškais šokiais, dainomis, žaidimais, bet ir aktyviai dalyvaudami veiklose išmoka juos šokti, dainuoti, žaisti, groti liaudies instrumentais žemaitiškus kūrinius, ragauja žemaitiško kastinio. Edukacinė programa ženkliai prisideda prie etnokultūros puoselėjimo bei Žemaitijos etnografinio regiono, tradicijų autentiškumo, pažinimo, išsaugojimo ir perdavimo vaikams.  Veiklų metu mokiniams skiepijamas noras pažinti savo istoriją, kultūrą ir paveldą, plečiamas jų kultūrinis akiratis, ugdomas kūrybiškumas ir saviraiška.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lietaus garso muzikos instrumento gamyba

Tai edukacinis užsiėmimas, kurio metu vaikai bus supažindinami su lietaus garso instumento gamyba ir jo istorija. Užsiėmimo metu bus mokoma viso proceso, nuo skylučių darymo, pagaliukų tvirtinimo, kruopų pylimo ir dekoravimo. Instrumento gamybai bus naudojamos antrinės žaliavos, papasakojant apie daiktų antrinio panaudojimo naudą. Vaikai bus skatinami kūrybiškai pasižiūrėti į visą procesą ir ieškoti savo individualios išraiškos instrumento apipavidalinime,skatinama saviraiška, pokalbiai, pasitelkiami žaidimo elementai. Po užsiėmimo visi kartu grosime - šauksime lietų išbandydami savo kurtus instrumentus. Kiekvienas vaikas turės savo instrumentą, kurį galės pasiimti su savimi ir ilgai juo groti.


Edukacinis užsiėmimas skirtas 4–6 klasių moksleiviams, jo metu susipažįstama su mito, padavimo kūrimo pagrindiniais principais bei tyrinėjama, kaip ir kodėl pavadinti Kauno miesto rajonų pavadinimai. Dalyvaudami užsiėmime moksleiviai išgirsta pasakojimų apie Kauno miesto pavadinimo atsiradimą, gavę ypatingąją rolę tyrinėja ekspoziciją ir kuria bendrą klasės padavimų, mitų knygą. Knygą sudaro skirtingi mokinių kurti pasakojimai apie miesto rajonų pavadinimų kilmę, iliustracijos.


Nors daugumos mūsų šaknys kaime, vis sunkiau pažįstame jo gyvenimą ar juo labiau perprantame dėsnius pagal kuriuos jis surėdytas. Sodyba - mikropasaulis, kuriame susijungia ūkiniai bei dvasiniai gyvenimo aspektai. Ne veltui pagrindas, kuriuo remiasi tradicinė senolių architektūra, yra darnus žmogaus ir gamtos santykis, pagarba esamai aplinkai, tautinės tapatybės išsaugojimas. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su senąja dzūkiška architektūra tam pasitelkiant Alytaus kraštotyros muziejuje įrengtą autentišką dzūkišką sodybą su atkurtais senaisiais trobesiais. Dėlios unikalų šiam užsiėmimui sukurtą dzūkiškos sodybos maketą, sudėlioję išsiaiškins pastatų paskirtį, senąją namų sampratą, sužinos, kaip atrodė tradicinė sodyba, kiek ir kokių joje būta trobesių.


Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Tuskulėnų aukos ir budeliai (skirta 7–12 kl., trukmė 1 val.) 1944–1947 m. Vilniaus NKGB (MGB) vidaus kalėjime mirties bausmė įvykdyta 767 asmenims, kurių palaikai buvo slapta atvežti ir užkasti Tuskulėnų dvaro teritorijoje. Šio edukacinio užsiėmimo dalyviai sužino asmenybių, neįtikusių represinėms okupantų struktūroms, gyvenimo istorijas. Supažindinama su egzekucijų organizatorių ir vykdytojų biografijomis bei Sovietų Sąjungos represinių struktūrų veikimo metodais. Remiantis istoriniais šaltiniais – autentiškomis nuotraukomis, archyviniais dokumentais – atliekamos praktinės užduotys.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kas tas Prezidentas? Pagal šio lotyniško žodžio kilmę tai – žmogus, sėdintis priešakyje. Ką reiškia sėdėti valstybės priešakyje? Koks turi būti žmogus, kad galėtų reprezentuoti visą valstybę? Dailaus stoto, išsilavinęs, mokantis užsienio kalbų? Kokie buvo pirmieji mūsų Prezidentai, ar labai skyrėsi nuo dabartinių? Istoriniuose Prezidento rūmuose, kuriuose dirbo ir gyveno visi tarpukario Prezidentai, susipažinsite su šiomis unikaliomis, bet kartu labai žemiškomis asmenybėmis, pasirinkusiomis tarnystės visuomenei kelią. Interaktyvaus užsiėmimo metu moksleiviai išsiaiškins, kokie buvo mūsų valstybės pirmieji piliečiai, kuriems teko priimti ne vieną nelengvą sprendimą, įsitikins, kad asmeninės vertybinės nuostatos yra būtinos tikram lyderiui! Pasitelkiant autentiškas Prezidento rūmų erdves, muziejaus eksponatus ir kitą vaizdinę bei tekstinę medžiagą šios kultūrinės edukacijos dalyviai susipažins su Prezidento institucijos Lietuvoje istorija, trimis tarpukario Prezidentais - A. Smetona, A. Stulginskiu, K. Griniumi. Edukacinės programos uždaviniai: 1) supažindinti su prezidentų asmenybėmis bei jų politinės veiklos bruožais; 2) išanalizuoti pagrindinius 1919–1940 m. Prezidento institucijos susiformavimo ir raidos istorijos momentus; 3) supažindinti su Prezidento rūmais; 4) išsiaiškinti, kaip prezidentų asmenybės ir vertybinės nuostatos veikia valstybės gyvenimą ir politinę kultūrą; 5) skatinti edukacijos dalyvių kritinį mąstymą ir komandinį darbą atliekant pateiktas užduotis. Edukatorius klausimų-atsakymų forma pristatys Prezidento instituciją bei prezidentus, supažindins su autentiška rūmų aplinka. Vėliau mokiniai atliks interaktyvias užduotis, kurių pagalba komandinio žaidimo metu savarankiškai susipažins su tarpukario prezidentais ir jų veikla. Moksleiviai dirbdami grupėse lavins kritinį mąstymą ir socialinius įgūdžius. Komandinio žaidimo metu mokiniai drąsiai imsis iššūkio reikalaujančių užduočių ir savarankiškai ieškos kūrybinių sprendimų.


Pasvalio Mariaus Katiliškio viešoji biblioteka

Nuo seno dangaus reiškiniai žadino žmogaus vaizduotę. Kodėl užtemsta saulė? Kodėl žvaigždės krenta? Kodėl skiriasi vasaros ir žiemos nakties dangus? Kur yra visatos pakraštys? Į visus šiuos klausimus mūsų senoliai atsakė sukurdami legendas ir mitus. Legendos gyvos iki šių laikų. Edukacijos „Po žvaigždėtą dangų“ dalyviai sužinos, ar šiuolaikinis mokslas tikrai ištyrė ir atsakė į visus mūsų senolių klausimus. Edukacijų erdvėje supažindinsime vaikus su astronomija, astronominiais reiškiniais, dangaus kūnais, žvaigždynais, tyrinėsime dangaus kūnus pasitelkę interaktyvias priemones, virtualiai keliausime po visatą, suvoksime, kokio dydžio yra dangaus kūnai ir atstumai iki jų. Bus parodytos 150 kartų artinančio teleskopo galimybės: jei giedra diena, stebėsime Saulę, tolimus aplinkos objektus, papasakosime, kaip technologijos padeda stebėti dangų. Varžysimės žaisdami interaktyvioje viktorinoje. Veiklų programa bus derinama pagal vaikų amžių.


Dirbtuvės „Praktiniai scenos kalbos metodai“ paremtos nuosekliu kalbos aparato naudojimu, pozityviai veikiančio mūsų balso formavimą, praplečiančio balso diapazoną, mankštinančio visus kalbos padargus, nuo kurių priklauso mūsų kalbos artikuliacija ir balso skambumas. Dirbtuvėse naudojami pratimai didina balso diapazoną, lavina balso skambumą, lyg instrumentą sustyguoja mūsų kalbą.
Gebėjimas laisvai ir nevaržomai reikšti savo mintis kai kuriems žmonėms yra nemaža problema. Be to jaunimas gyvą bendravimą vis dažniau išmaino į veiksmą virtualioje erdvėje. Išmanių technologijų naudojimas ir pritaikymas kasdieniame gyvenime, be abejonės, teikia didžiulę naudą, tačiau kartu sumažina gyvo bendravimo laiką ir tuo pačiu galimybę gyvai ir betarpiškai reikšti savo mintis ir idėjas. Gebėjimas kokybiškai ir aiškiai artikuliuoti savo mintis tampa didele vertybė. Geriausi pasaulio lyderiai tiek moksle, tiek politikoje ar menuose nuolatos tobulina savo kalbėjimo įgūdžius. Tai – ne tik gramatika, ir taisyklingas kalbos stilius, tai – mintis ir jos materializavimo laisvė.| Greitas gyvenimo tempas, atsiribojimas nuo gyvo kontakto gali tapti problema, norint bendrauti grupėje ar kalbėti prieš auditoriją. Norint pasiekti klausytojo širdį ir mintis, pravartu žinoti, kaip tai padaryti. Dažniausiai didžiausi kritikai ir teisėjai esame patys sau, todėl laisvas kalbėjimas prasideda nuo įvairių įtampų atsikratymo, bandymo pamatyti save tarsi iš šono – kamerai filmuojant, tačiau be kritikos, ar cinizmo. Christinos Gutenkunst mokymo metodika aiškina, kaip valdyti savo balsą, tembrą ir kokią įtaką tai turi mūsų minčių raiškai. Svarbiausia - tikėjimas tuo, ką kalbi, suvokimas, žinojimas, kad gali pasitikėti savo balsu ir kūnu. O jie – visada viena.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija "Šių dienų piratai" (Nuotolinė paslauga)

Pamoka "Šių dienų piratai" skirta supažindinti su smurtu, terorizmu bei nusikalstamumu vandenynuose, aktyvaus piratavimo zonomis, pastarųjų metų piratavimo statistika, apsaugos priemonių metodais (kapitono pasakojimas ir skaidrių demonstravimas). Edukacinės programos "Pažink Rusnę ir Minijos kaimą" tikslas - žemėlapio, video įrašų pagalba supažindinti su Rusnės miestelio, Minijos kaimo achitektūros ir technikos lankomais objektais. Pažintis su Nemuno delta, Atmatos, Minijos upėmis marštutu Minija-Rusnė-Mingė (video įrašas).


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Kiekvienas iš mūsų gali parašyti knygą apie save. Edukacijos metu kursime ją kitokią– kalbančią, tereikės rasti būdą ją prašnekinti. Pirmiausia akį patraukia leidinio viršelis, tad jam skiriame didžiausią dėmesį. Pasitelkdami įvairias priemones, sukuriame savąjį. Aplinka, papildomi daiktai padės atskleisti knygos turinio paslaptį, kurią skaitytojai turės įminti ir vėliau parašyti savo anotacijoje. Užsiėmimo tikslas – paskatinti vaikus kurti, parodant skirtingus saviraiškos būdus ir leidžiant atsiskleisti per knygos viršelio kūrimą, kartu įtraukiant juos į autoriaus ir skaitytojo žaidimą.


Edukacinis užsiėmimas „Vilnos kelias“ vyksta Milišiūnų avininkystės ūkyje. Dalyviai turi galimybę susipažinti su vilnos keliu nuo avies iki siūlo ir veltinio. Avys, nameliai iš vilnos veltinio, vilnos apdirbimui naudojami senoviniai prietaisai ir įrankiai, kūrybinės dirbtuvės. Dalyviai turi unikalią galimybę pamatyti senąsias saugomas lietuviškas avių veisles (Lietuvos juodgalvės(senasis genotipas) ir Lietuvos vietinės šiurkščiavilnės), palyginti jas su kitomis avių veislėmis, auginamomis ūkyje, suvokti, kuo jos vertingos, kodėl jos įtrauktos į tautinį paveldą. Parodomas filmukas, kaip kerpamos avys senuoju būdu su rankinėmis žirklėmis ir elektrine kirpimo mašinėle. Specialiai įrengtoje edukacinėje klasėje (jurtoje) supažindinama su senoviniais vilnos apdirbimui naudotais įrankiais ir prietaisais, demonstruojamas vilnos karšimas, verpimas. Programos dalyviai turi galimybę patys pabandyti karšti, verpti vilną, vynioti siūlus, pasigaminti veltinį suvenyrą ir jį parsivežti namo.
Edukacinio užsiėmimo metodai yra įvairūs, parinkti taip, kad perteikiamas turinys mokiniams nenusibostų, bet įtrauktų, kviestų klausti, kas bus po to? Tai ir teorija, ir praktika, ir demonstravimas, ir išbandymas, ir kūrybinė užduotis. Edukacijos metu keičiasi aplinkos. Prasideda gamtoje, tęsiasi konferencijoms skirtame namelyje iš vilnos veltinio, kuriame naudojamasi IT priemonėmis, baigiasi specialiai įrengtoje edukacijų klasėje, kurioje vyksta pažintis su senoviniais vilnos apdirbimui naudojamais įrankiais, praktinė veikla. Praktinei veiklai naudojamas vilnos karšinys, šiltas vanduo, ūkinis muilas, vėlimo adatos.


Edukacijos metu kiekvienas jos dalyvis bus supažindintas su fotografijos atsiradimo istorija ir vienu iš fotografijos gavimo būdų. Cianotipija — spausdinimo procesas, atrastas 1842 m. Jo rezultatas — šviesiai arba tamsiai mėlynas atspaudas. Šviesai jautri medžiaga yra užtepama ant popierinio paviršiaus. Kai popierius išdžiūsta ant viršaus dedamas negatyvas su pasirinktu Tauragės miesto atvaizdu. Eksponavimas vyksta po UV spindulių lempa. Po kelių minučių gautas atvaizdas turi būti skalaujamas vandenyje, ko1 tampa šviesiai mėlynas. Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje mokiniai lygins du vaizdo tonavimo būdus su originaliu, netonuotu vaizdu, taip nuspręsdami, kokios spalvos vaizdas jiems priimtinesnis. Kiekvienas edukacijos dalyvis galės atsispausdinti po atvaizdą su Tauragės miesto istoriniais objektais. Po praktinės užsiėmimo dalies mokiniai galės aptarti gautus rezultatus ir pasidalinti įspūdžiais su draugais.


Užsiėmimas susideda iš dviejų dalių, kurios pritaikytos pagal amžiaus grupes: teorinėje dalyje, naudojant skaitmenines technologijas, moksleiviai interaktyviai susipažins/prisimins dainų ir šokių švenčių tradiciją ir simboliką, jų įtraukimo į UNESCO reprezentatyviojo žmonijos nematerialaus kultūros paveldo vertybių sąrašo reikšmę ir svarbą bei tvarumo principus – sumažink, panaudok antrą kartą, perdirbk, nekenk gamtai.
Praktinėje dalyje mokiniai susipažins su: termo spauda – ilgaamžiu spaudos uždėjimo būdu ant įvairių tekstilinių gaminių, programa, kurioje maketuojami įvairūs užrašai bei simboliai, ploteriu (pjaustykle) – įrenginiu, kuriuo išpjaustomas sumaketuotas spaudinys. Užsiėmimo metu bus akcentuojama, kad  bet kokias medžiagas reikia naudoti atsakingai, stengiantis kuo mažiau išmesti ir kuo daugiau panaudoti. Ant duotų medvilninių marškinėlių, dėliojant smulkias termo plėvelės atraižas,  moksleiviai kurs savo tautinį simbolį arba tautiniais raštais dekoruos marškinėlius, kurį prispaus termo presu. Užsiėmimo pabaigoje, linksmai ir žaismingai, apibendrinsime išmoktą medžiagą ir darbą – mokiniams pasiūlysime emocijų refleksiją. Sukurtus marškinėlius moksleiviai išsineša su savimi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šiuo metu įprastose mokymo programose naudojami metodai nėra pakankamai veiksmingi socialiniams ir emociniams gebėjimams ugdyti. VšĮ " Virsmo studija" pasiekė puikių rezultatų vykdydama ugdymo projektus, su kryptingai parinktomis asmenybės ukdymui skirtomis temomis, taikydama inovatyvius metodus. Programos tikslas – kūrybos procese skatinti vaikus išreikšti bei įvardinti savo mintis ir jausmus, vystyti kūrybiškumą, stiprinti savivoką ir savivertę, ugdyti bendravimo įgūdžius. Programa skirta moksleiviams, kurie nori pažinti save, suprasti savo emocijas, nori išmokti saugiai jas išreikšti, rūpi santykis su kitais. Užsiėmimų metu įvairiais kūrybiniais, neuroedukaciniais bei dailės terapijos metodais, grupiniu darbu, individualiais pokalbiais, įvairia vaizdo terapijos technika, koliažais, kūrybinių idėjų generavimu (smegenų šturmas, spontaniškas piešimas, spontaniškas rašymas, vizualizacija), laisvųjų asociacijų metodu, filosofiniu bei diskusijų metodu, dalyviai mokomi atpažinti ir suvokti savo emocijas ir jausmus (sąvimonė), išveikti savo emocijas, valdyti emocijas (savitvarda), vadovautis savo emocijomis ir jausmais, atpažinti savo ir kito asmenines ribas, pasitikėti savimi, kurti ir išlaikyti tarpusavio santykius, suprasti, kodėl vienu žmogumi galima pasitikėti, o kitu – ne, suprasti, kas yra tolerancija, pagarba ir orumas, gebėti priimti etiškus sprendimus.


„Ch. Frenkelio odos dirbtuvės. Batai mano...“

Edukacija vyksta naujai įrengtoje edukacinėje erdvėje „Odos dirbtuvėlės". Užsiėmimo pradžioje vaikams skaidrių pagalba pristatoma trumpa bato istorija su gausiomis iliustracijomis ir įdomiais faktais. Avalynės istorija – tarsi kupinas atradimų ir ieškojimų romanas. Kaip tu saugotumei kojas nuo įkaitusio dykumų smėlio? O su kokia avalyne bristumei per sniegynus? Ateik ir sužinok, kokio ilgumo bato nosis kėlė pavydą aplinkiniams ir kas pirmieji pradėjo avėti aukštakulniais. Kada atsirado pirmoji „tikra" batų pora? Tapkite dizaineriais, sukurkite naujus stilius ir pasiūlykite juos savo draugams, o gal ir miesto gyventojams... Edukacijoje supažindinama su avalynės istorija, odinių batų sandara ir siuvimo procesu. Praktinėje dalyje vaikai iš atskirų detalių, sutvirtinamų „velcro" juostelėmis (lipukais), „pasiuva" batus, sužino, kaip išmatuoti pėdą prieš pradedant darbą, pagal pasirinktą iškarpą piešia savo svajonių kurpaites.


Muzikinis etno žaidimas su profesionalia instrumentinio folkloro grupe (3-4 kl.)

Muzikinis etno žaidimas vaikams - tai keturių profesionalios instrumentinio folkloro grupės narių atliekamas koncertas su integruota muzikine edukacija vaikams. Užsiėmimo tikslas - įtraukiai ir patrauklia forma supažindinti vaikus su skirtingų laikų lietuvių instrumentine liaudies muzikos principais ir autentiškais instrumentais per žaidimą jiems suteikiant galimybę savarankiškai muzikuoti patiems.
 Koncerto dalyje skamba skirtingų Lietuvos regionų liaudies instrumentinė - vokalinė muzika atliekama autentiškais instrumentais, pristatomos jų kilmės istorijos, gamybos įdomybės. Muzikiniame pasakojime - žaidime vaikams pristatomi ir pačių vaikų išbandomi įvairūs muzikos instrumentai: kerdžiaus trimitas,  švilpos,  tošelės, bandurėliai, lūpinės armonikėlės, birbynės, tarškynės, švilpukai-molinukai, lamzdeliai, piemenukų medinės, šiaudinės birbinėlės, lamzdeliai, XVI a. ragai, rageliai, skudučiai, ragai, daudytės, ožragiai, kanklės ir kiti visame pasaulyje populiarūs instrumentai: smuikas, bandonija, cimbolai, armonika, klarnetas. Pristatomas kiekvienam Lietuvos regionui unikalus repertuaras,  muzika atliekama, regionui būdinga sudėtimi. Edukacinė etno žaidimo dalis yra vainikuojama bendra liaudies daina ir šokiu.


Edukacija skirta 4-7 klasės mokiniams Online pamokoje susipažinsime su balso aparatu, jo sandara ir veikimu. Paprastai, aiškiai ir suprantamai. Balso sveikata ir mutacija, jo stiprinimu bei ugdymu. Susipažinsime su balso tipais ir dainininko profesija. Praktinėje pamokos dalyje atliksime kvėpavimo mankštą, kuri skirta mūsų balsui stiprinti. Atpažinsime tėvelių ir savo balso tipus, sužinosime, kodėl turime tausoti mokytojos balsą ir gausime patarimų, kaip pasiruošti dainininko profesijai dar net nepradėjus dainuoti. Pamoką ves profesionali dainininkė, operos solistė Dovilė Kazonaitė


Edukacinis užsiėmimas „Visatos vaikai“ (išvažiuojamoji)

Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Smalsu, kas laukia už Žemės planetos ribų? Kultūrinės edukacijos „Visatos vaikai“ metu kiekvienas dalyvis pasitelkiant 3D akinius bus akimirksniu „nuskraidintas“ į kosmosą ir patirs svaiginančią Visatos platybę! Edukacijos dalyviai sužinos, kaip keitėsi žvaigždėto dangaus tyrinėjimas, kaip žvaigždės įkvėpė menininkus kurti, kaip žmonės gyveno atsižvelgdami į dangaus kūnų judėjimą, minėjo šventes, aiškinosi kosminių kūnų įtaką žmogaus likimui. Ieškosime informacijos knygose. Gilinsime žinias apie Saulės sistemos planetas, jų išsidėstymo seką ir aiškinsimės, kodėl visa tai svarbu mums, Žemės gyventojams. Moksleiviai galės pasijusti tikrais mokslininkais, nes konstruos kosminius erdvėlaivius iš lego kaladėlių!

Po šios edukacijos kiekvienas mažasis kosmoso tyrinėtojas neabejotinai pajus, kad yra svarbi, unikali ir neatsiejama Visatos dalis.

Užsiėmimo trukmė: 50 min.
Dalyviai: 1–4 kl. moksleiviai.
Vieta: paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė ekskursija "Šiurpiosios Vilniaus istorijos"

Vilniaus senamiestis pilnas paslapčių, keistenybių ir šiurpių istorijų pėdsakų. Čia kadaise siautėjo šmėklos, žvangėjo geležinės grandinės, naktimis skambėjo kraupus nelabųjų juokas. Edukacinės ekskursijos „Šiurpiosios Vilniaus istorijos“ metu aplankysime paslaptingiausias senamiesčio vietas, pakelsime paslapties šydą nuo lemtingų Vilniaus istorijos momentų, lankysime nelabųjų ir vaiduoklių pamėgtus miesto kampelius. Edukacinės ekskursijos "Šiurpiosios Vilniaus istorijos" tikslas - įdomiai, interaktyviai ir šiuolaikiškai pristatyti senąsias Vilniaus legendas ir, pasitelkus žaidimo elementus, paskatinti mokinių domėjimąsi senąja Vilniaus istorija ir kultūros paveldu.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Interaktyvus edukacinis spektaklis "Kontis ir Tvarkius" (išvažiuojamoji)

„Kontis ir Tvarkius“ – tai pasakos apie didžiulį norą būti reikalingu. Tokį norą turi ne tik žmonės, bet ir daiktai. Jie, kaip ir žmonės, nori būti laimingi, mylimi, reikalingi. Bet žmonės dažnai savo daiktais atsikrato. Kontis ir Tvarkius – du draugai, kurie padeda išmestiems žmonių daiktams gyventi toliau ir vėl jaustis laimingais. Kontis daiktus pažįsta geriau nei žmones ir jis labai nori, kad žmonės nepirktų tiek daug daiktų ir jų neskriaustų. Kontis turi ir daugiau norų, nes norų turėti yra gerai. „Končio, Tvarkiaus ir kitų šio spektaklio personažų nuotykiai leidžia vaikams suprantama kalba papasakoti apie neišnaudotas atliekų rūšiavimo galimybes. Tai pirmasis „žalias“ lėlių spektaklis vaikams, įkvepiantis rūšiuoti. Vaikai – labai imlūs ir greitai mokosi. Vaikai nebus pasyvūs spektaklio stebėtojai bet aktorių padedami bus įtraukti į veiksmą.


Orientacinis žaidimas „Dingusi architektūra“

Kviečiame dalyvauti orientaciniame žaidime Vilniaus senamiestyje. Lengva nebus: bažnyčios dingo, miestas pasikeitė, kaip jas atrasti? Tai puiki proga pajudėti ir pažinti Vilniaus senamiestį, senuosius jo vienuolynus, taip pat pademonstruoti savo išmanymą, istorijos žinias ir laimėti prizų!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Pradžios mokykla XX a. 3-4 deš. Dailyraščio pamoka

Užsiėmimas vyksta Pradžios mokyklos iš Plokščių ekspozicijoje, muziejaus etnografiniame miestelyje. Į užsiėmimą skambučiu pakviečia „mokytoja“, supažindina su šios mokyklos taisyklėmis. Atsižvelgiant į užsiėmimo dalyvių amžių, galimas šių temų aptarimas: tarpukario Lietuvos Respublikos švietimo pagrindiniai uždaviniai; pradžios mokslas, jo turinys, ugdymo bei mokymo metodai, pateikiami pradžios mokyklos kasdienio gyvenimo pavyzdžiai. Užsiėmimas baigiamas dailyraščio pratybomis, jos atliekamos plunksnakočiu su plienine plunksna ir rašalu. PASTABA: Pradžios mokykla, kurioje vedamos edukacijos, yra nešildoma, tad programa vykdoma tik šiltojo sezono metu, t. y. gegužės-rugsėjo mėn.


Ar egzistuoja atviras, drąsus, mąstantis, jautrus, ryžtingas, smalsus, atsakingas jaunas žmogus?

Spektaklis “Voratinklis” kviečia pasinerti į trapų, nuoširdų, permainingą bręstančio jaunimo pasaulį. Spektaklio personažai atvirai dalijasi mintimis ir jausmais apie nerimą keliančias patirtis, netikėtus gyvenimo iššūkius, komplikuotus santykius su šeima, draugais, savimi; jie kvestionuoja, kas yra teisinga, o kas ne; bando suprasti, kada ir kaip viskas pasisuko viena ar kita linkme; mokosi ištverti sunkumus ir prisitaikyti prie susiklosčiusių situacijų su viltimi atrasti tvirtesnį pagrindą iš pažiūros negailestingame ir nepastoviame pasaulyje. Spektaklio temų įvairovė susipina kaip tvirtos ir lipnios voratinklio gijos, sukuriančios vientisą, gražią, bet kartais pavojingą aplinką, ypač augančiam žmogaus kūnui, protui ir sielai.

Režisierė Indrė Mickus.

Vaidina profesionalūs INSITI teatro ir kino mokyklos trupės aktoriai.

Spektaklio tekstai - ištraukos iš lietuvių ir užsienio autorių darbų.

INSITI Artistų Namai | www.insiti.lt


Kūrybinių̨ dirbtuvių̨ metu mokiniai dirbs keliais etapais. Pirmoji kryptis – tekstas, jo kūrimas ir analizė. Kokie pokalbiai įstringa? Kokius dialogus nugirstame gatvėje, autobuse, mokykloje? Kurie dialogai mus prajuokina, o kurie – erzina? Ko reikia pokalbiui, kad jis virstų istorija? Antroji kryptis – filmo ir (ar) spektaklio dramaturgijos ypatumai. Kuo skiriasi romanas ir spektakliui ar kinui sukurtas tekstas? Ar tekstas gali virsti vaizdu ar garsu?

Dramaturgijos dirbtuvių metu moksleiviai mokysis pasakoti istoriją kalba, kuria kalba patys, ir kalbėti apie dalykus, kurie rūpi jiems. Dialogo forma ne tik padės papasakoti istorijas mums visiems atpažįstama forma, bet ir leis paaugliams pasižiūrėti į savo patirtis iš̌ kito kampo. Mokiniai bus supažindinami su pagrindiniais dramos principais, kūrybinio rašymo technikomis, atliks savęs pažinimo užduotis, mokysis konstruoti scenas ir pasakoti trumpas, bet paveikias istorijas.


Audiovizualinis spektaklis „Altorių šešėly“

Audiovizualinis spektaklis "Altorių šešėliai" - tai interaktyvus teatralizuotas skaitymas, kuriame publika, pasitelkiant šiuolaikines technologijas, kuria naują, individualią romano istorijos versiją.Per įvietinto teatro principą žiūrovai ne tik susitiks su romano herojais per vizualinį konstruktą, bet ir realiai galės prisiliesti prie romano autoriui priklausiusios aplinkos ir autentiškų daiktų, kvapo ir kitų atmosferą papildančių jutimų.
Kūrinio pagrindas -Vinco Mykolaičio-Putino romano "Altorių šešėly" III-čiosios dalies inscenizacija. Antra dalis diskusija paremta dilemos teatro principais.
Audiovizualinis spektaklis "Altorių šešėliai"bus interaktyvus. Tiek  tekstus, tiek  visų rūšių papildinius - filmuotas scenas, nuotraukas, skaitomas eiles,  žiūrovas - skaitytojas galės komentuoti.  Skaitytojų - žiūrovų iniciatyva vyks diskusijos kūrinio temomis, bus dalinamasi įspūdžiais, pastebėjimais, pamąstymais, bus keliami dileminiai klausimai ir ieškomi atsakymai į juos.


Kauno miesto savivaldybės Vinco Kudirkos viešoji biblioteka

Paslaugos „Protų mūšis „Manoji Lietuva“ tikslas – pažinti Lietuvos istoriją, interaktyvia forma įtvirtinti turimas ir suteikti naujų žinių apie Lietuvos kultūros paveldą, akcentuojant 2022-2025 metais minimas svarbias valstybės datas, sukaktis ir žymias asmenybes. Protų mūšis – tai smagi komandinio žaidimo forma, ugdanti moksleivių tautinę ir pilietinę savimonę. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ ir „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės“ minėjimo sukaktis. Protų mūšyje moksleiviai burtų keliu suskirstomi į 4 – 6 dalyvių komandas – vėliavas, kurių kiekviena išsirenka savo kapitoną – vėliavnešį, kūrybiškai sugalvoja pavadinimą. Žaidimą sudaro penki turai po 5 klausimus ir superturas. Po superturo vyksta refleksija, paskelbiami ir apdovanojami nugalėtojai. Žaisdami dalyviai sužinos daug naujų ir įdomių faktų apie Lietuvos istoriją, jos kultūros paveldo objektus ir žymias asmenybes, garsinusias Lietuvos vardą Europoje ir pasaulyje. Moksleiviai turės galimybę išbandyti save ir patikrinti savo mokykloje gautas žinias, interpretuoti ir kūrybiškai bendradarbiauti kartu su komanda atlikdami užduotis bei siekdami bendro tikslo. Užduotys protų mūšiui parengtos taip, kad įsitrauktų kiekvienas – pristato įvairių laikotarpių Lietuvos istorinio paveldo objektus bei žymius žmones kartu paliečiant architektūros, skulptūros, tautiškumo temas ir pateikiamos įvairia forma – tekstais, vaizdais, garsais ir kt. Užduotys pareikalaus ne tik žinių, bet ir kūrybinių gebėjimų, išmanumo, mokėjimo ieškoti ir naudotis informacija bibliotekoje, skatins darniai dirbti komandoje ir kūrybingai perimti tautos patirtį bei demokratines vertybes.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Klaipėdos miesto savivaldybės etnokultūros centras

Edukacijos „Nepažintas Pamario krašto skambesys“ metu moksleiviai kviečiami susipažinti ir iš naujo atrasti Pamario kraštą. Renginyje vaikai trumpai supažindinami su šio krašto istorija, kultūriniu paveldu, folkloro puoselėtojais bei instrumentais, dainomis, šokiais. Kūrybinės užduotys grupėse padės dar labiau identifikuoti šio krašto ypatumus. Pažintis su instrumentais, dainavimas ir rateliai grupėje mokiniams padeda labiau pažinti vieni kitus, skatina kūrybiškumą ir suteikia progą neįprastai, smagiai praleisti laiką. Paslauga atliepia "Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės" minėjimo sukaktį.


Kalendoriaus reikšmę civilizacijos istorijoje sunku pervertinti: jis perteikia žmonių bendruomenės santykį su gamta. Kalendorinių švenčių papročiuose atsispindi ne tik krašto klimato sąlygos, ūkinės veiklos pobūdis, bet ir socialiniai žmonių santykiai bei dvasinės kultūros dalykai. Edukacinis užsiėmimas vyks tam pritaikytoje etnografinėje aplinkoje. Užsiėmimo metu, atsižvelgiant į tuo metu aktualią kalendorinę šventę - Kalėdas, Šv. Velykas, Užgavėnes, Vėlines - pristatysime jos raidą, papročius, darbus bei žodinį paveldą. Dalyviai pasigamins šventės tematiką atspindintį darbelį. Kviečiame į didžiųjų metinių švenčių pasiruošimą!


Vilniaus tarptautinis kino festivalis „Kino pavasaris“ kviečia 1-12 klasių moksleivius kino teatre organizuoti teminius kokybiško autorinio kino seansus, praturtintus papildomomis interaktyviomis veiklomis, diskusijomis ir susitikimais. „Augu su Kino pavasariu“ – tai tikra atradimų ir kūrybos sesija, kurios metu bendradarbiaus mokiniai, mokytojai, edukatoriai ir įvairių sričių specialistai, panaudojamos įvairios apklausų platformos bei jaunimui patrauklios virtualios, interaktyvios priemonės, o visų veiklų įkvėpėjas – jo didenybė Filmas! Siūlome iš nuolat pildomo profesionalių „Kino pavasario“ festivalio programos sudarytojų vaikams ir jaunimui parinktų filmų sąrašo išsirinkti aktualų pagal amžių, temą, žanrą filmą ir kartu su edukatoriais, įdomiais svečiais ir pašnekovais suorganizuoti interaktyvią meninę pamoką kino teatre, kur galėsite sudalyvauti kokybiško, alternatyvaus, meninio filmo seanse, nenuobodžioje, įtraukiančioje diskusijoje bei gausite interaktyvių kūrybinių užduočių, lavinančių kritinį mąstymą, kūrybiškumą, praplečiančių akiratį visomis pasaulio kryptimis ir dimensijomis. Užaukite atviri pasaulio kinui kartu su „Kino pavasariu“.


Kultūros pažinimas per gamtą: Vaistai gamtoje

Edukacinį užsiėmimą ves žinomas gamtininkas Andrejus Gaidamavičius, kuris moksleivius su vaistiniais augalais supažindina jau daug metų. Šį kartą pažintis su vaistiniais augalais bus pateikiama netradiciškai – per kultūrą: daug lengviau įsiminti naujus augalų vardus, jei žinai tų augalų istorijas. Be to, mokiniai bus supažindinti su senoviniais vaistinių augalų vardais, kuriuos prisimena tik mūsų seneliai. Vaikai mokysis atpažinti augalus naudojant du būdus – tradicinį (knygas, augalų apibūdinimo raktus) ir specialias identifikavimo programėles išmaniuosiuose įrenginiuose. Taip pat vakai susipažins su pagrindinių vaistinių augalų savybėmis, mokysis atsakingo vaistinių augalų naudojimo. Užsiėmimas vyks artimiausioje mokyklai gamtinėje aplinkoje (pievoje, miške, prie vandens telkinio ar pelkėje), kur nesunku nueiti pėsčiomis, naudojantis miesto viešuoju arba mokyklos transportu. Pastaba: paslauga teikiama šiltuoju metų laiku, Vilniaus ir Utenos apskrityse. Norint paslaugą gauti kitose apskrityse, mokykla turi savo lėšomis kompensuoti lektoriaus atvykimo išlaidas (15 eur/100 km, skaičiuojant nuo Labanoro miestelio, Švenčionių rajone).


Nepamirštama kelionė į savo vidinio pasaulio gelmes su edukacija „Asmeninė jėgos mandala“. Atsikratykite abejonių ir atraskite savyje vidinę jėgą ir kūrybinį potencialą, kuris slypi kiekviename iš mūsų!

Edukacijos metu sukursite unikalią žodžių mandalą, atspindinčią jūsų individualumą, stipriąsias puses, troškimus ir svajones. Tai tarsi žemėlapis, vedantis į vidinę harmoniją ir gilesnį savęs pažinimą bei išsireiškimą.
•	Nerkite į nepamirštamą kūrybinį nuotykį: Pasinersite į žodžių magiją ir sukursite savo unikalią mandalą, atspindinčią jūsų vidinį pasaulį.
•	Pažinkite save iš naujo: Atlikdami įvairias kūrybines užduotis, atrasite paslėptus talentus, sustiprinsite pasitikėjimą savimi ir išlaisvinsite savo vaizduotę.
•	Sukurkite savo sėkmės planą: Naudodami „Mano sėkmės knygos“ klausimus, prisiminkite savo norus, suformuluosite aiškius tikslus ir atraskite motyvacijos juos įgyvendinti.
•	Pagauk įkvėpimą ir naujas idėjas: Atverkite savo protą kūrybiniam srautui ir atraskite netikėtų įžvalgų problemų sprendimui.
•	Išsineškite su savimi unikalią žodžių mandalą: Sukursite savo „Asmeninę jėgos mandalą“, kuri taps jūsų stiprybės ir įkvėpimo šaltiniu.

Atsiverkite kūrybiškumo srautui ir atraskite savyje neišsenkančias jėgas su edukacija „Asmeninė jėgos mandala“! Pradėkite savo kelionę į savęs pažinimą ir kūrybinį išsipildymą!

Susisiekite su mumis ir sužinokite daugiau!
Nepraleiskite progos atrasti savyje kūrybinį potencialą ir sukurkite savo unikalią žodžių mandalą!

Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Žemaitijos ir Mažosios Lietuvos tradiciniai kostiumai – tai edukacinis užsiėmimas, pristatantis du etnografinius regionus: Žemaitiją ir Mažąją Lietuvą bei jų tradicinius kostiumus. Edukacijos metu moksleiviai sužino, kas būdinga Žemaitijos ir Mažosios Lietuvos regionams? Kuo skiriasi ir kuo panaši šių etnografinių regionų kultūra? Didelis dėmesys skiriamas tradiciniams kostiumams: kokios spalvos, raštai, detalės būdingos? Kas lėmė, kad Mažosios Lietuvos valstiečių drabužiai turėjo tokių savitumų, kurių nebuvo randama kitų Lietuvos regionų gyventojų aprangoje? Kodėl, norint apibūdinti Žemaitijos krašto gyventojų aprangą, šis regionas kartais padalijamas į rytus ir vakarus?


MUZIKOS ENCIKLOPEDIJA TRUMPAI - ORKESTRAS

Koncertinė įstaiga Lietuvos nacionalinė filharmonija

Interaktyvi programa plačiai ir dinamiškai pristatys simfoninio, styginių bei pučiamųjų instrumentų orkestrus, jų skirtumus ir raidą istoriniame kontekste. Vaikai sužinos apie simfoninio orkestro sudėtį, muzikos instrumentų įvairovę ir dirigento role. Bus supažindinti su specifiniais muzikos žanrais, skirtais simfoniniam orkestrui bei žymiais kompozitoriais ir atlikėjais. Pamokos pabaigoje žaidžiama trumpa virtuali viktorina naudojant išmaniuosius telefonus, o nugalėtojas apdovanojamas prizu - Lietuvos nacionalinio simfoninio orkestro CD. Tokiu būdu skatinamas dalyvių aktyvumas, kūrybiškumas, domėjimasis muzika.


Edukacinė programa „Dailieji Jonavos krašto amatai“ (5-8 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradiciniais Jonavos krašto amatais bei jų interpretacijomis šiuolaikiniame mene ir madoje. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti, populiarinti tradicinius Jonavos krašto amatus, verslus, išryškinti jų vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Pristatyti ir garsinti Jonavos krašto tradicinio meno kūrėjus. 3. Skatinti tautinio paveldo produktų gamybos technologijų perimamumą. 4. Skatinti kartų vienybę, suteikiant
galimybę amatininkams pasidalinti sukaupta patirtimi. 5. Sudominti mokinius nauja etnografine ekspozicija. 6. Skatinti mokinių verslumą. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas apskritojo stalo diskusija, rankų darbo kūriniai. Užsiėmimo metu didesnis dėmesys skiriamas Jonavos krašto drožybos amato puoselėtojams. Virtualiai aplankomos Jonavos krašto sertifikuotų amatininkų kūrybinės dirbtuvės -  demonstruojama video siužetų/ pasakojimų ištraukos. Išryškinama kryždirbystės ir liaudies skulptūros vertė. Lankydami etnografinę ekspoziciją mokiniai turi galimybę tyrinėti Jonavos krašto medžio audėjų, mezgėjų, šiaudinių sodų, verbų pynėjų, margučių margintojų, kalvių darbus. Rengiama viktorina, kuriai klausimus virtualiai pateikia Jonavos krašto amatininkai. Demonstruodami tradicinio meno dirbinius bei senuosius namų apyvokos rykus amatininkai yra parengę interaktyvias užduotis, skatinančias plėsti etninės kultūros žinias, sužadinti domėjimąsi liaudies menu. Siekiamas poveikis: mokiniai suvoks tradicinių amatų vertę šiuolaikinei kultūrai, susidomės muziejaus etnografine ekspozicija,  susipažins su įvairiomis senųjų amatų rūšimis, vietos amatininkų darbais, gebės įvardinti senuosius rykus bei žinos jų paskirtį. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Moksleiviams pristatomi ekslibrisai – knygos ženklai, ir jų atsiradimo istorija, papasakojama apie tarptautinius šiems ženklas keliamus reikalavimus. Vėliau moksleiviai supažindinami su monotipija –spaudos technologija, kurią taikant yra sukuriamas tik vienas atspaudas. Ši kūrybos forma yra lengvai įvaldoma bet kurio amžiaus kūrėjui ir suteikia daug galimybių eksperimentuoti. Tuo dalyviai įsitikina kurdami savo unikalų knygos ženklą – ekslibrisą.


Cianotipijos dirbtuvės MĖLYNOJO ANGELO PASLAPTIS

Užsiėmimo metu dalyviai susipažins su vienu iš pirmųjų fotografinio vaizdo gavimo būdų – cianotipija, dar kitaip vadinamu saulės atspaudu, mėlynuoju atspaudu. Šis edukacinis užsiėmimas dalyviams padeda suvokti fotografijos procesą, supažindina su cianotipijos atsiradimo istorija ir leidžia atrasti šio proceso panaudojimo galimybes, paliečiamos botanikos ir angelų temos. Tai saugus, kūrybiškas ir įdomus procesas, vykstantis šviesioje patalpoje, naudojant geležies druskas, akvarelinį popierių, ultravioletinių spindulių šaltinį, vandenį, kitas priemones. Užsiėmimo metu specialiu tirpalu įjautrinę popierių ant jo kursime originalias kompozicijas – mėlynuosius angelus – ir stebėsime, kaip dienos šviesoje arba ultravioletinio spektro šviestuvo pagalba jos virsta mėlynos spalvos fotografiniais atspaudais. Atvaizdą gauname kurdami objektų šešėlius įjautrintame paviršiuje – tam naudojame džiovintus augalus, karpinius, smulkius plokščius daiktus, konfeti, visa, kas sukuria tankų šešėlį. Procesas įdomus tuo, kad yra kelių pakopų, kuriame yra ir atsitiktinumo bei laukimo momentai. Belaukiant užsiėmimo dalyviai susipažįsta su saulės poveikiu – pasirodo UV spinduliai veikia viską aplinkui – ir kas gyva, ir kas negyva. Rezultatas – įvairaus tamsumo mėlynas atspaudas – fotograma. Fotografija be aparato yra įtraukiantis užsiėmimas, lavinantis vaizduotę, leidžiantis improvizuoti ir skleistis kūrybiškumui. Procesas nesudėtingas, įdomus smalsiems bet kokio amžiaus žmonėms. Kol jūsų sukurti mėlyni saulės paveikslėliai džius, turėsite galimybę apžiūrėti Angelų muziejaus-Sakralinio meno centro ekspozicijas.


Stasys Girėnas - tylusis Atlanto sakalas

Stasys Girėnas - žinomiausias Lietuvos lakūnas, kuris iki šiol laikomas tautiškumo ir patriotinės dvasios puoselėtoju.  Jo skrydis per Atlantą tapo vienu ryškiausių Nepriklausomos Lietuvos pasiekimu. Tiek S.Girėnas, tiek skrydis per Atlantą nusipelno gyvosios atminties palaikymo siekiant puoselėti tautišką dvasią ir pasidžiavimą Lietuva.  Kviečiame atvykti į S. Girėno gimtinę-muziejų ir patirti interaktyviai pažadintą istoriją.


Sugrįšime šimtmečiu atgal, kai pirkti  žaisliukų nebūdavo ir žmonės juos gamindavosi namuose iš paprastų priemonių. Pajusti tų laikų žaislų gamybos proceso subtilybes šiandien kviečiame į edukacinę programą „Šiaudinių sodų papuošimas“.
 Edukacijos metu pristatysime A. ir J. Juškų muziejuje sukauptą žaislų ir šiaudinių sodų kolekciją,
 supažindinti su Lietuvos ir kitų šalių Kalėdų eglutės puošimo liaudiškomis tradicijomis ir papročiais, jų sukūrimo aplinkybėmis, tipais. Šio užsiėmimo metu iš pasiruoštų medžiagų pasigaminsite sau norimos formos, dydžio šiaudinį žaisliuką.
Edukacinis užsiėmimas vyksta visus metus.


Edukacijos ,,Mitologija šiandien“ tikslas – žaismingai supažindinti su lietuvių mitologija, žadinti susidomėjimą ir kūrybiškumą. Turintiems mitologijos žinių – padėti prisiminti primirštus faktus, suteikti naujos informacijos, paskatinti į lietuvių mitologiją pažvelgti nauju žvilgsniu.
Uždaviniai:
1.	Suteikti įdomios informacijos apie lietuvių mitologiją.
2.	Supažindinti su mitologinių būtybių išvaizdos ir elgesio bruožais, veiklom, svarba.
3.	Ugdyti vaikų kūrybiškumą kviečiant sukurti savo mitinę būtybę, įprasminti jos egzistavimą šiandieniniame pasaulyje.
4.	Padėti atlikti užduotis siūlant išsitraukti užuominą, tokiu būdu skatinti nebijoti žaisti.
Edukacijos aprašymas (edukacijos eiga):
1.	Susipažinimas su klase.
2.	Pokalbis apie lietuvių mitologines būtybes, jų bruožus, ką jos veikdavo, kur gyveno (1 ir 2 plano dalims – 10 min.)
3.	Užuominų traukimas, siekiant išsiaiškinti, kokias netikėtas detales, bruožus, turės kuriamos mitinės būtybės, apgalvojimas, ar jos geros, ar kenkiančios žmonėms, kur gyvena.
4.	Piešimo procesas naudojant įvairias priemones (3 ir 4 plano dalims – 20 min.)
5.	Mitinių būtybių pristatymas klasės draugams  – 10 min.
6.	Aptarimas, pasidalinimas įspūdžiais, atsisveikinimas (5 min.)
Siekiamas poveikis:
1.	Patiriamos teigiamos emocijos, kurios didina mokymosi motyvaciją.
2.	Padidėjusi vaiko savivertė ir pasitikėjimas savimi, savo kūriniu.
3.	Sustiprėję socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti individualiai, pristatyti savo darbą kitiems, kelti klausimus ir kurti pagarbią diskusiją.
4.	Edukacija leidžia atpažinti turimas formaliojo ugdymo žinias ir susieti jas su įgytomis edukacijos metu.

Įgyvendintoja – menininkė Ugnė Upė Pilitauskaitė, Vilniaus dailės akademijos magistro II kurso studentė. Nuo 2020 m. veda įvairias menines-kultūrines edukacijas vaikams ir suaugusiems.


Jurbarko V. Grybo memorialinio muziejaus dailės dirbtuvėse mokysitės stiklo sulydimo technikos iš juvelyrinio spalvoto stiklo gabalėlių gamindami papuošalus. Užsiėmimą sudarys dvi dalys. Pažintinės dalies metu  apžiūrėsite dailės dirbtuves, darbui su stiklu naudojamą įrangą, įrankius, medžiagas, stiklo papuošalų pavyzdžius. Išklausę trumpo pasakojimo apie įvairų stiklo  panaudojimą ir fizines jo savybes, būsite supažindinti su saugaus darbo reikalavimais. Praktinės dalies metu, naudodami spalvotus ir skaidrius įvairių formų stikliukus, kursite vienetinius papuošalus (auskarus, sagę, pakabukus). Stiklo spalvų gausa ir kūrybinė laisvė suteiks sparnus jūsų fantazijai, o edukatorės patarimai padės sėkmingai atlikti užduotį. Įdėtos pastangos tikrai pateisins jūsų lūkesčius!  Dalyviai bus aprūpinti visomis reikalingomis medžiagomis, įrankiais, priemonėmis. Po užsiėmimo visi sukurti papuošalai bus sudėti į stiklo kepimo krosnį, kurioje bus apie 20 val. Individualiai su dalyviais susitarsime kaip sukurti papuošalai bus perduoti autoriams.


Pasigamink marškinėlius ,,Nepamiršk, kas esi"

Tikslas:  atpažinti ir surasti Mažosios Lietuvos regioną, bei kitus etnografinius regionus ir sostines.
Uždaviniai:
stebės vaizdinę medžiagą susipažins su Lietuvos etnografiniais regionais , jų sostinėmis;
išklausys Mažosios Lietuvos etnografinio regiono tarmę, bei kitų etnografinių regionų tarmes;
nurodys žemėlapyje Mažosios Lietuvos regioną ir savo gyvenamąją vietą (etnografinį regioną);
 įvardins regioną, kuriame gimė ir gyveno rašytoja Ieva Simonaitytė;
nuspalvins ant marškinėlių  pasirinktomis spalvomis Lietuvos etnografinius regionus, pažymės sostines;
 atliks žemėlapiuose praktines užduotis.
Edukacija (aprašymas)
Pasigamink marškinėlius ,,Nepamiršk kas esi“
Skirta 1-12 klasių moksleiviams.
Trukmė 45 min.
Pažintis su  Mažąja Lietuva, vienu iš Lietuvos etnografinių regionų ir žymiausia šio krašto rašytoja I. Simonaityte. Mokiniai turės unikalią galimybę išgirsti šišioniškių (lietuvininkų) tarme garso įrašų, susipažins su šiuo unikaliu kraštu jo tradicijomis. Aptarsime kuo ypatingas šis kraštas ir koks jo likimas.
Dabartiniame Lietuvos žemėlapyje suras Mažąją Lietuvą ir kitame žemėlapyje, kai Mažoji Lietuva priklausė Prūsijai suras Mažosios Lietuvos regioną ir jį pažymės, aptardami Mažosios Lietuvos gamtinį išskirtinumą, kultūrinį paveldą, savitas tradicijas, gaminsime marškinėlius kiekvienas sau. Marškinėliai bus su iš anksto atspaustu Lietuvos kontūru su etnografinių regionų ribomis. Marškinėlius puoš užrašas “Nepamiršk kas esi“. Specialių priemonių ir dažų tekstilei pagalba žymėsime etninių regionų centrus . Akcentuosime iš kokio regiono esame kilę, priskirsime regionams spalvas arba specialius raštus. Edukacijos sudėtingumas kas kartą bus pritaikomas prie mokinių amžiaus.
Siekiamas poveikis
Susipažįsta su skirtingomis tradicijomis, skatina jų išsaugojimą. Puoselėja prigimtinę kultūrą. Veiklos metu leidžia patirti teigiamas emocijas. Suteikiama naujų žinių, įgyjama naujų patirčių. Ugdomas pasitikėjimas savimi.


Ornamentai – istorijos iš praeities (Nuotolinė paslauga)

Visų tautų tautosaka grįsta simboliais – ženklais, turinčiais tam tikrą reikšmę. Senosios lietuvių dainos, mitai, pasakos, audinių raštai – tai ne mūsų protėvių vaizduotės vaisius, o žinia apie praeitį, mūsų senolių pasaulėvaizdį. Ilgainiui senųjų simbolių reikšmes užmirštame. Edukacinio užsiėmimo metu supažindinsime moksleivius su lietuvių liaudies mene naudojamais ornamentais ir jų simbolika. Kadangi simbolis visada talpina daug prasmių ir gali turėti keletą reikšmių, todėl skirtingo amžiaus moksleivių grupėms pristatysime skirtingo sudėtingumo tautinių raštų simboliką. Moksleiviai sužinos ką reiškia apskritimas ir kryžius, trikampis ir rombas, žvaigždės ir pasaulio medis. Jie sužinos, kad ornamentas –tai komunikacinė priemonė – iš kartos į kartą perduodama ir perimama informacija. Ornamentai, kuriais būdavo išpuošti gyvenami trobesiai, medžio, geležies dirbiniai, baldai, moliniai indai, audiniai, drabužiai, juostos, kryžiai – tai simbolinė forma, kurioje užkoduota žmonijos istorija. Lietuvių liaudyje ornamentai dažnai vadinami tiesiog žodžiu “raštas”, o jį sudaro geometrinės, augalinės ar kitos vaizdinės figūros. Gavę paruoštukus el.paštu, moksleiviai turės galimybę sukurti savo šimtaraštės juostos ornamentą.


Edukacinė programa „Etninio tapatumo ženklai kasdienybėje" (11 - 12 kl.)

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradicine ir šiuolaikine tekstile. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti naminės tekstilės dirbinius, pritaikant juos šiuolaikinėms mokinio reikmėms. 2. Supažindinti moksleivius su tradicinės tekstilės pluoštais (linų, vilnų, kanapių, dilgėlių)  ir jų naudojimu tradicinėje kultūroje. 3. Analizuoti kraitinių baldų evoliuciją. 4. Akcentuoti spalvinius Aukštaitijos regiono audinių derinius, tradicinio meno komponavimo principus. 5. Išryškinti audinių raštų simboliką. 6. Ugdyti ekologinę savimonę, skatinant daryti tvarius pasirinkimus. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas apskritojo stalo diskusija. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės bei šiuolaikinės tekstilės dirbiniais. Demonstruojama tekstilės ekspozicija. Akcentuojama lininio audinio vertė tradicinėje kultūroje. Tyrinėjami linų, vilnų, kanapių, dilgėlių pluoštai.  Didesnis dėmesys skiriamas spalviniams Aukštaitijos regiono deriniams, tradicinio komponavimo principams. Demonstruojama mokomojo filmo ištrauka. Analizuojama kraitinių baldų evoliucija. Pasitelkus štampavimo metodą, šilkografijos dažais dekoruojamas lininis maišelis. Siekiamas poveikis: edukacijos dalyviai įvardija ir pagrindžia savo požiūrį į tradicinio meno reiškinius, svarsto, kaip nauja patirtis ir supratimas juos keičia ir praturtina. Remdamiesi savo patirtimi ir vaizduote, mokiniai kuria meninę kompoziciją, akcentuodami Aukštaitijos regiono spalvinius derinius. Geba pristatyti savo kūrybos rezultatą, į(si)vertina įgytą patirtį, suvokdami liaudies meno vertę asmens pasaulėvaizdžiui ir tapatybei formuotis. Veiklos įgyvendintojas: Jonavos r. savivaldybės kultūros centro Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Viešoji įstaiga Lazdijų kultūros centras

Gėlėtas knygos skirtukas – tai daugiau nei priemonė, padedanti rasti skaitomą knygos puslapį, tai ir knygos aksesuaras, lydintis skaitytoją puslapis po puslapio.
Teorinėje dalyje dalyviai bus supažindinti su gėlėmis, kurios tinkamos darbo eigoje. Jų paruošimo būdais.
Praktinėje dalyje dalyviams siūloma kurti metų laiką atspindintį skirtuką, naudojant iš vietoje auginamų gėlių: Skirtukas „Pavasario dvelksmas“, kuriamas naudojant tik pavasarį žydinčius augalus. Skirtukas „Spalvota vasara“ kuriamas iš pievose surinktų augalų . Skirtukas „Atpažink rudenį“ kuriamas rudens lapų arba rudeniui būdingų augalų. Skirtukas „Žiemos pasaka“ kuriamas naudojant jau sudžiovintus augalus.
Išeidami iš edukacijos kiekvienas parsineš namo po išskirtinį vienetinį savo mini meno objektėlį, kuriuo galės ilgai džiaugtis skaitydami knygas.


Edukacinė programa "Lakūnų Liorentų pėdomis"

Šakių rajono savivaldybės viešoji biblioteka

XXI a. lėktuvai kaip susisiekimo priemonė jau nieko nebestebina, panorėję galime pasiekti bet kurį pasaulio kampelį. Tačiau taip buvo ne visada, nors žmogaus svajonė skristi yra labai sena. Skraidymo idėja kilo dar senovės Graikijoje, tačiau pirmasis pakilimas į orą įvyko XIX a. oro balionu. Pasaulio civilinė aviacija skaičiuoja kiek daugiau nei 100 metų: 1919 m. pirmą kartą sėkmingai perskristas Atlanto vandenynas, o 1933 m. – apskrietas visas pasaulis. O ką žinote apie Lietuvos aviaciją? Kas buvo jos kūrėjai ir pirmieji lakūnai? Iš kur jie kilę? Dauguma žinome garsųjį 1933 m. liepos 15 d. Stepono Dariaus ir Stasio Girėno skrydį per Atlantą lėktuvu „Lituanica“, kuris pasaulio aviacijos istorijoje laikomas vienu tiksliausių. Norėdami daugiau sužinoti apie Lietuvos aviaciją, piloto specialybę ir pabuvoti vietovėse, kurios užaugino Lietuvos aviacijos istorijos kūrėjus – brolį ir seserį Joną ir Antaniną Liorentus, atvykite į Žvirgždaičius Šakių rajone. Dar ir dabar ne daug kas žino, kad A.Liorentaitė yra pirmoji Lietuvoje moteris lakūnė ir parašiutininkė. Savo drąsa ir ryžtu ji aplenkė vyrus (pirmoji iššoko su parašiutu), taip pelnydama tuometės visuomenės pagarbą ir palaikymą. J.Liorentas – Lietuvos kariuomenės pulkininkas leitenantas, per visą tarnybą aviacijoje atlikęs 2585 skrydžius,1934 m. apskridęs aplink Europą. Kviečiame į pažintinį-mokomąjį užsiėmimą 1-4 klasių mokiniams. Jo metu mokiniai išgirs įdomybių apie lakūnų Liorentų gyvenimą ir veiklą, skaitys ištraukas iš knygų „Vakaro istorijos Lietuvos mergaitėms“ apie A.Liorentaitę ir „Aviacijos plk. ltn. Jonas Liorentas“ apie J.Liorentą, vyks į lakūnų Liorentų sodybvietę, kurioje išlikęs šimtametis ąžuolas, pastatyta atminimo lenta. Dalyvaus edukaciniuose žaidimuose, kurių metu praplės žinias apie minėtus lakūnus, išmoks susilankstyti lėktuvėlį rekordininką ir jį išbandys. Jūsų lauks ne tik įdomios užduotys, bet ir piloto licencija su asmenine nuotrauka!


Edukacinis užsiėmimas „Džiazo pamoką visiems” – tai muzikos pamoka plus gyvo garso koncertas, atliekamas profesionalių džiazo muzikantų. Užsiėmimo metu moksleiviai išgirs intriguojančią džiazo istoriją supintą su gyvai atliekamais džiazo standartais. Moksleiviai nukeliausite į 19 a. pabaigos Naująjį Orleaną kur formavosi visiškai nauja meno rūšis – džiazas. Jie paklausys regtime'o, juodaodžių bažnytinių dainų ir bliuzo. Po to jų lauks Čikaga ir Niujorkas. Kartu su džiazo genijumi Armstrongu jie aplankys Harlemo džiazo klubus, pasidairys po Brodvėjaus teatrus, su Whitmen'o džiazoorkestu pakeliausite po Ameriką. Keliaudami iš vieno dešimtmečio į kitą dalyviai girdės kiekvienam laikmečiui būdingą muziką, atras jos ypatumus, susipažins su legendomis tapusiais muzikantais. Muzikiniai kūriniai bus derinami su muzininėmis užduotimis ir pratimais. Moksleiviai sužinos kas yra svingas, išmoks paploti džiazo ritmą, sužinos kuo ypatinga improvizacija. Užsiėmimas suteiks naujų muzikinių patirčių, prisidės lavinant moksleivių muzikinį skonį. Užsiėmimo metu moksleiviai išgirs fortepionu, saksofonu ir klarnetu atliekamus džiazo standartus, klausysis vokalinių kūrinių. Edukacinė programa parengta taip, kad sukurtų įtraukiančią aplinką, kuri skatins mokinių fantaziją ir stiprins jutimines patirtis. Aktyvus mokinių įsitraukimas ir dalyvavimas skatins pažinimo procesą. Užsiėmimo metu bus atkreiptas dėmesys ir į socialinį ir visuomeninį džiazo aspektą. Šios idėjos paskatins moksleivių kritinį mąstymą ir priežastinių ryšių paiešką.


Edukacinė programa "Metų laikai: pavasaris" (Nuotolinė paslauga)

Virtualioje edukacijoje, kuri patalpinta „Avilio“ teatro YouTube Private platformoje, du dideli kodėlčiai UCH ir ACH ( „Avilio“ teatro aktoriai Rita ir Arūnas), papasakos ir parodys moksleiviams, kokie yra pavasario mėnesiai, kada ir kokie paukščiai parskrenda, kokias šventes švenčiame pavasarį ir ką būtina turėti, kai išgirsti gegutę kukuojant... Edukacijoje vaikai susitiks prabudusį Ežiuką, paklausys Gandro dainos, pažiūrės Šalpusnių Pievos TV žinių laidą su laidos vedėja - Ramune Kvakse, prisimins Kovo 11-ąją, Kaziuko šventę, pasveikins žemę su Žemės diena ir dar sužinos gausybę kitų įdomių dalykų...


SUĖJUS PRIE ŽEMĖS RIBOS: lietuvių poetų žemininkų kūryba

Programa liudija vienos originaliausių lietuvių poetų kartos – žemininkų kūrybos novatoriškumą lietuvių poezijos lauke ir kviečia ja domėtis skirtingas literatūra besidominčias kartas.

Literatūrinėje – muzikinėje programoje „Suėjus prie žemės ribos” skaitovas, Laimono Noreikos premijos laureatas Paulius Šironas skaito penkių žemininkų kartos poetų Juozo Kėkšto, Kazio Bradūno, Alfonso Nykos-Niliūno, Henriko Nagio, Vytauto Mačernio poeziją. Jaunatviškai šių poetų kūrybą muzikine kalba interpretuoja jaunosios kartos bardas, gitaristas Kristupas Černiauskas.

Dalyvauja:
skaitovas PAULIUS ŠIRONAS,
bardas, dainų autorius ir atlikėjas KRISTUPAS ČERNIAUSKAS

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „Kas Baltijoje gyvena?“

Išvažiuojamsis edukacinis užsiėmimas „Kas Baltijoje gyvena?“ yra skirtas pažinti Baltijos jūrą. Dalyviai tyrinėdami Baltijos jūros vystymosi periodus, ieškodami faktų apie jūroje esančią gyvybę, domėdamiesi Baltijos jūros geografine padėtimi, tyrinėdami ekologinius pokyčius ieškos asmeninio santykio su Baltijos jūra. Tačiau Baltijos jūra – tai tik priemonė ugdyti vaikuose sąmoningumą ir atsakomybę už juos supančią aplinką. Baltijos jūros kontekste dalyviai nagrinėja savo asmeninį santykį su juos supančia aplinka, lygindami ją kitų valstybių kontekste, bei ieškodami būdų kaip asmeniškai prisidėti prie Baltijos jūros išsaugojimo ir ekologinės žinutės skleidimo.


Edukacinė programa „Atstatyk jėzuitų bažnyčią“

Vienuoliai jėzuitai Kražiuose įsikūrė 1608 m. J. K. Chodkevičiui 1614 m. skyrus vienuoliams fundaciją, 1616 m. atidaryta kolegija, kuri fundatoriaus garbei buvo vadinama Collegium Chodkievicianum. Maždaug 4 ha plote ilgainiui buvo pastatyti net 22 įvairios paskirties pastatai. Šalia kolegijos, gavus fundaciją iš J. K. Chodkevičiaus, 1621 m. buvo pradėta statyti ir jėzuitų Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia – puošniausia to meto Žemaitijos šventovė, kurios dabar išlikę tik pamatų akmenys... Edukacinis užsiėmimas „Atstatyk jėzuitų bažnyčią“ vyksta išskirtiniame istoriniame paminkle – vieninteliame iš XVII a. pradžios išlikusiame buvusios Kražių jėzuitų kolegijos komplekso pastate. Čia įsikūrusiame Kražių M. K. Sarbievijaus kultūros centro muziejuje sužinosite Kražių miestelio bei jėzuitų įkurtos kolegijos istoriją, susipažinsite su J. K. Chodkevičiaus asmenybe ir jo svarba Kražių istorijai. Kad istorinės žinios būtų įdomios, įtraukiančios, o laikas praleistas turiningai, turėsite galimybę „atstatyti“ buvusią Kražių jėzuitų bažnyčią. Bažnyčios „pastatyti“ bet kaip nepavyks – sudėlioti medinę 3D dėlionę reikia pasitelkus komandinį darbą ir nuosekliai sekant instrukciją! Instrukcija – taip pat ne bet kokia. Bažnyčia „statoma“ pagal garsiojo XVII a. Europos poeto – Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus kūrinį „Akmens pašventinimas“ (Sacra Lithothesis), kurį autorius 1621 m. ir skyrė būtent šios bažnyčios statybų pradžiai. Tai aktyvus, įtraukiantis ir sumanumo bei komandinės veiklos reikalaujantis žaidimas, kurio tikslas – susipažinti su jėzuitų istorija, „atstačius“ šiandien nebeišlikusią bažnyčią, gilinti žinias apie buvusį ir esamą kultūros paveldą Kražiuose.


Klounados spektaklis Kalėdų giesmė ( 1 kl.- 2kl.)

Spektaklis sukurtas pagal garsaus anglų rašytojo Charleso Dickenso to paties pavadinimo apysaką, kurioje pasakojama apie šykštuolį Ebenzerį Skrudžą, kuris nemato prasmės džiaugtis Kalėdomis, kol Kūčių vakarą jo neaplanko trys Dvasios. Šiandien ši apysaka pati yra tapusi Kalėdų tradicija, ji jaudina seną ir jauną, vargšą ir turtingą tiek pat, kiek ir 1843 m., kai pasirodė pirmą kartą. Tai viena iš geriausių visų laikų kalėdinių istorijų ir... pati pirmoji. Svarbiausia scennio žaidimo terpe virto laikas ir jo skaičiavimo, matavimo, fiksavimo mechanizmai. Scenoje matome keistą objektą, tarsi didelį laikrodį, tarsi paslaptingą grimo kambarį, kur spektakliui besiruošiantys aktoriai skaičiuoja iki pasirodymo likusias minutes ir taip garsiai primena mums apie nuolatinę laiko tėkmę... Pagrindinį istorijos personažą Skrudžą ir jo velionį draugą Marlį vaidinantys aktoriai scenoje žaidžia naudodami šiuolaikinės klounados principus, o tai jiems suteikia daug erdvės ir galios įtaigiai, netikėtai ir įdomiai papasakoti šią viktorijos laikų istoriją šiuolaikiškai. Spektaklyje naudojamos skirtingų laikmečių medijos ir jose transliuojami vaizdai žadina praeities prisiminimus, leidžia tarsi iš šalies stebėti dabarties Kalėdų vaizdus ir sufantazuoti, kokių Kalėdų laukiame!!! Režisierė - Kamilė Kondrotaitė Scenografė, kostiumų dailininkė – Liuda Liaudanskaitė Video projekcijų autorius- Tomas Jurginas Fotografas - Remigijus Treigys Kompozitorius - Mantas Joneikis Grimo autorė- Giedrė Jarockaitė. Aktoriai - Liudas Vyšniauskas, Mantvydas Poškus. Autoriaus balsas- Šarūnas Juškevičius.


Užsiėmimo metu mokiniai susipažins su stiklo dekoravimu, sukurdami savo pačių įvairiaspalves vitražo stiklines. Mokiniai  išmoks perteikti kilusias kūrybines idėjas, įgis spalvų derinimo pagrindinių žinių. Stiklines dekoruosime specialiai stiklui skirtais dažais ir markeriais. Tai nuostabus būdas iliustruoti norimą idėją, viziją, temą ne ant popieriaus lapo, bet ant stiklinio gaminio. Išdekoruotus kūrinius po užsiėmimo mokiniai pasiima su savimi. Paslauga teikiama švietimo įstaigoje. Užsiėmimai vyksta atskirai kiekvienai klasei esant po 15-30 vaikų grupėje.


Ornamentai – istorijos iš praeities (išvažiuojamoji paslauga)

Visų tautų tautosaka grįsta simboliais – ženklais, turinčiais tam tikrą reikšmę. Senosios lietuvių dainos, mitai, pasakos, audinių raštai – tai ne mūsų protėvių vaizduotės vaisius, o žinia apie praeitį, mūsų senolių pasaulėvaizdį. Ilgainiui senųjų simbolių reikšmes užmirštame. Edukacinio užsiėmimo metu supažindinsime moksleivius su lietuvių liaudies mene naudojamais ornamentais ir jų simbolika. Kadangi simbolis visada talpina daug prasmių ir gali turėti keletą reikšmių, todėl skirtingo amžiaus moksleivių grupėms pristatysime skirtingo sudėtingumo tautinių raštų simboliką. Moksleiviai sužinos ką reiškia apskritimas ir kryžius, trikampis ir rombas, žvaigždės ir pasaulio medis. Jie sužinos, kad ornamentas –tai komunikacinė priemonė – iš kartos į kartą perduodama ir perimama informacija. Ornamentai, kuriais būdavo išpuošti gyvenami trobesiai, medžio, geležies dirbiniai, baldai, moliniai indai, audiniai, drabužiai, juostos, kryžiai – tai simbolinė forma, kurioje užkoduota žmonijos istorija. Lietuvių liaudyje ornamentai dažnai vadinami tiesiog žodžiu “raštas”, o jį sudaro geometrinės, augalinės ar kitos vaizdinės figūros. Todėl praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami specialiai paruoštas priemones –antspaudus ir akrilinius dažus moksleiviai sukurs savo ornamentą. Su vyresnių 6–8 klasių moksleiviais dar aptarsime galimybę senuosius ornamentus naudoti šiuolaikiniame dizaine.


Spektaklis „Siaubo pasakos“, pastatytas pagal vieno žymiausių senosios lietuvių kultūros tyrėjų Norberto Vėliaus surinktų lietuvių liaudies sakmių knygą „Sužeistas vėjas“. Kas naktį prie kapinių vaidenasi, kokios pasiklydę švieselės vienišus keleivius lydi, kaip atrodo vilkolakiai, žiburiniai ir kodėl Perkūnas velnių nemėgsta – daug siaubingai baisių, bet įdomių dalykų šiame spektaklyje galima bus sužinoti, patiems patirti, o patyrus ir kitiems vėlų vakarą papasakoti. Kad baisiau būtų. Nes kuo baisiau – tuo įdomiau! Senosios lietuvių liaudies sakmės spektaklyje „Siaubo pasakos“ pateikiamos labai vizualiai, išradingai, šiuolaikiškai ir palieka nepamirštamą įspūdį. Inscezacijos autorė ir režisierė – Agnė Sunklodaitė. Kompozitorius – Deividas Gnedinas. Scenografės: Silvija Puodžiūnaitė ir Roberta Poškaitė. Video projekcijų autorius – KornelijusJaroševičius.


Galaunių namuose – nauja edukacija! Lediniai lageriai, melsvas dangus ir į jį nukreiptas moters  - Kazimieros Kairiūkštytės - Galaunienės veidas. Kiek paslapčių ir šviesos slepia tremtinės gauti ir rašyti laiškai? Ką veikė skautai sovietmečiu, ir kodėl grįžusi iš tremties, prie jų jungiasi ir ši asmenybė? Tačiau viskas – edukacijos metu, kur sužinosite apie nepaprastą Kazimieros, muziejaus įkūrėjos istoriją bei Sibiro tremties patirtis.  O štai praktinėje dalyje, integruodami gamtos mokslą su istorijos išmanymu, kursite įslaptintus laiškus bei atsišaukimus nematomu rašalu, apeidami bet kokias lagerio cenzūros pinkles, taip mokydamiesi iš tremtinių nepasiduoti net tamsiausiomis aplinkybėmis. Šios edukacijos metu mokiniai lavins savo kritinį mąstymą, komandiškumą, kūrybiškumą ir empatiją.


Edukacinė programa „Kalėdiniai burtai Kelmės dvaro rūsių prietemoje“ (1-4 kl.)

Kalėdos, arba šventos Kalėdos – senas šaknis turinti žiemos saulėgrįžos, saulės sugrįžimo šventė. Europoje, paplitus krikščionybei, senosios tradicijos susipynė su naujomis, Kalėdas imta minėti kaip Jėzaus gimimo šventę. Katalikiškos Kalėdos švenčiamos gruodžio 25 dieną. Šv. Kalėdų naktis – stebuklų, svajonių ir troškimų išsipildymo metas. Pagal tradiciją Kūčių vakarą mus aplanko magiškos jėgos, įvairios dvasios ir vaiduokliai, pasirengę užmegzti su mumis kontaktą. Tai žinojo dar mūsų protėviai, todėl būtent tuo laikotarpiu burdamiesi ir stengėsi sužinoti savo ateitį, ar išsipildys svajonės, norai ir kiti dalykai. Gyvuoja įvairūs būrimai Kūčių vakarą, per šv. Kalėdas ir visą pokalėdinį laikotarpį. Edukacinės programos dalyviams pasakojama apie Kūčių ir kalėdinius būrimus, diskutuojama apie priežastis, lemiančias žmonių mąstysenos ir gyvensenos keitimąsi. Praktinėje užsiėmimo dalyje mokomasi tradicinių Šv. Kūčių vakaro ir kalėdinių burtų. Dalyviai išbando spėjimus: iš žirnių skaičiavimo, šiaudų traukimo, iš pėdavimo, batų metimo, pagal paukščių lesinimą (būrimą atlieka tikras gaidys), su veidrodžiu, šešėlių stebėjimo, spėja lėkštučių pagalba ir kt. Vėliau einama į kitą rūsio patalpą ir žibalinių lempų šviesoje sėdama prie stalo ragauti kalėdinio žemaitiško torto.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lietuvių rankdarbių tradicijoje yra svarbi kūryba iš šiaudų. Šiaudas – gyvybės simbolis, kuris kūrėjo rankose virsta ne tik sudėtingomis konstrukcijomis- trimačiais meno objektais – šiaudiniais sodais, bet ir šiaudiniais žaisliukais (Šiaudinukais) Kalėdų eglutei papuošti ar šiuolaikiškais interjero papuošimais. Lietuva 2022 metais pateikė šiaudinių sodų tradicijos nominacinę paraišką UNESCO Reprezentatyviajam žmonijos nematerialaus kultūros paveldo sąrašui. Lietuva, pateikusi paraišką, įsipareigojo saugoti, skatinti ir plėtoti šiaudinių sodų tradiciją. Todėl labai svarbu skatinti mokinių domėjimąsi šiaudinių dirbinių pynimo tradicijomis ir jų interpretacijomis mene. Supažindinti mokinius su šiaudinių dirbinių rišimo technologijomis. Užsiėmimo dalyviai supažins su lietuvių paprotinės dailės kūriniais – šiaudiniais sodais, kitais dekoratyviniais dirbiniais iš šiaudų, su darbui naudojama žaliava bei priemonėmis. Dirbami grupelėse naudojant tradicinę rišimo/pynimo technologiją sukurs šiaudinukus - šiaudinius žaisliukus eglutei, sodelius, saulutes ir kitas dekoracijas. Savo gaminiais mokiniai pasipuoš eglutę arba medžio šaką savo klasėje.


Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Mokiniams kone kasdien tenka kalbėti, atsakinėti girdint klasės draugams, mokytojams. Tiesa, ne kiekvienam tai kelia malonumą. Kodėl vienas mokinys, nors ir nelabai gerai išmoko pamoką, bet visai drąsiai išrėžia, ko išmoko, kam nepritaria, o štai kitas, nors viską puikiai išmoko, bet atsistojęs suakmenėjo ir negalėjo ištarti nė žodžio. Ar žinote, kad dauguma žmonių labiau nei mirties bijo kalbėti viešai? Kaip įveikti ar bent susidraugauti su šia baime ir gebėti sužavėti visus savo kalba?
Edukacijos metu mokiniai išbandys įvairius pratimus: liežuvio mankštą, kvėpavimo treniruotę, greitakalbes, kurios tik iš pirmo žvilgsnio atrodo kiek kvailokai ir juokingai, tačiau yra naudingos, reikalingos, tam kad liežuvis ir visi kiti kalbos padargai nudirbtų savo darbą tinkamai. Ne veltui senovės lietuviai turėjo sugalvoję tiek daug greitakalbių ir kitokių smulkiosios tautosakos žanrų. Išmokime pritaikyti šį žodinį palikimą ir šiais laikais.
Edukacijos praktinėje dalyje mokiniai užsiims kūrybiniu rašymu ir kurs savo originalų vaizdo prisistatymą. Grupė diskutuos, dalinsis pastebėjimais, mintimis, mokysis etiškai, kritiškai, argumentuotai išsakyti savo nuomonę.


Edukacinė programa „Veltinio fenomenas: tradicija ir dabartis" (2 - 5 kl.)

Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas šiuolaikinių tekstilės menininkių video projektų fragmentais. Didesnis dėmesys skiriamas ekologinės tekstilės sampratai, akcentuojamas sąmoningas žmogaus siekis harmonizuoti santykį su jį supančiu gamtos pasauliu. Demonstruojami šiuolaikinio meno veltinio darbų pavyzdžiai (rankinės, kilimėliai, paveikslai, įvairūs aksesuarai) bei senieji vilnos dirbinių pavyzdžiai (milas, vilnonės kojinės, pirštinės, megztiniai, veltiniai). Išryškinama avių vilnos reikšmė tradicinėje kultūroje. Demonstruojant video siužetą ”Vilnos kelias”, pristatomos tradicinio vėlimo technologijos. Mokiniai praktiškai išbando vilnos kedenimo ir karšimo darbus. Pasakojimai iliustruojami muziejinių eksponatų pavyzdžiais. Kūrybinių dirbtuvių metu pagal menininkių grupės "Baltos kandys" vėlimo technologiją veliamas veltinio sviedinukas.


Užfiksuota šviesa – chemija ir fotografija (Nuotolinė paslauga)

Fotografija neskaičiuoja dar nė 200 metų, o technologiškai ši viena iš naujausių vaizduojamojo meno šakų pakito nenusakomai: nuo pirmųjų fotografijų iki šiuolaikinės skaitmeninės technologijos. Pakito ne tik fotoprocesų technologijos, bet ir fotografijos samprata, pritaikymas, filosofija. Apie tai kalbėsime edukacinio užsiėmimo teorinėje dalyje. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai pamatys kaip vyksta cianotipijos procesas ir kaip gimsta analoginė fotografija. Cianotipija – tai vienas iš pirmųjų fotografinio vaizdo gavimo būdų, atrastas 1842 m. Jo rezultatas – šviesiai arba tamsiai mėlynas atspaudas. Su vyresnių klasių moksleiviais (10 - 12 klasių) išsiaiškinsime ir vaizdo atsiradimo bei fiksavimo cheminį mechanizmą. Edukatorius supažindins moksleivius su proceso eiga. Užsiėmimas padės moksleiviams suprasti mokslo ir meno sąsajas, o tai padės moksleiviams atsikratyti klaidingo požiūrio, kad gamtos mokslai su menais neturi nieko bendro. Jie taip pat sužinos, kad eksperimentavimas būdingas visoms mokslo ir meno sritims. Cyanotipijos procese jungiasi fotografija, tapyba ir chemija. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su trumpa fotografijos istorija ir pagrindiniais fotografijos išraiškos būdais.


Eilėraščių dirbtuvės su rašytoja Indre Pliuškyte-Zalieckiene (nuotolinė paslauga)

Virtualus susitikimas, kurį veda skaitytojų ir vaikų literatūros profesionalų įvertinta poetė Indrė Pliuškytė Zalieckienė, vyksta per „Zoom“ platformą. Prieš susitikimą autorė PDF formatu išsiųs klasės mokytojui eilėraščio paruoštuką, kurį popierine arba skaitmenine forma (mokytojas parinks savo nuožiūra) dirbtuvių metu naudos kiekvienas dalyvis.
Dirbtuvių pagrindas – knyga „Kaip sutramdyti žvėryną?“. Pagrindinė jos mintis – vaikui kasdienybės iššūkius įveikti smagiau ir lengviau, kai įsivaizduojame juos kaip neįprastus gyvūnus, jaukiančius tvarką kambaryje/vonioje/virtuvėje/spintoje/kuprinėje.
Autorė interaktyviai supažindins veikėjais, įtrauks vaikus į diskusiją apie jų kasdienybės iššūkius, papasakos, kaip apie tai parašė eilėraščius. Vyks bendras idėjų generavimas, o specialių paruoštukų dėka kiekvienas mokinys greitai ir lengvai sukurs po individualų eilėraštį apie naujus veikėjus. Po edukacijos mokytojas galės paskirti vieną lietuvių kalbos pamoką visų kūriniams išklausyti bei dar vieną – dailės – pamoką eilėraščio iliustracijoms nupiešti.
Tikslas – skatinti vaikų domėjimąsi poezija ir kūryba, įtraukiant į sužaidybintą eilėraščio kūrybos procesą. Uždaviniai: patraukliai perteikti poezijos skaitymo, rašymo prasmę bei malonumą, lavinti komandinio bei savarankiško darbo, oratorinius įgūdžius. Poveikis: vaikai labiau pasitikės savo kūrybinėmis galiomis, pažins poeziją kaip patrauklią ir šiuolaikiniam vaikui aktualią literatūros formą.
Indrė Pliuškytė Zalieckienė 2020 m. pelnė A.Liobytės premiją už reikšmingiausą debiutą vaikų literatūroje. Knyga „Kapt kapt kapt“ dovanojama kiekvienam Lietuvos naujagimiui (projektas „Knygų startas“). Eilėraščių rinkinys „Kaip sutramdyti žvėryną?“ išrinktas geriausia knyga vaikams „Metų knygos rinkimuose 2021“.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija

Lietuvos valdovai gana ilgai valdė Lietuvą „iš vežimo“. Krėsle sėdinčio ir į šalis pavedimus dalinančio valdovo, matyt, niekas nebuvo linkęs labai klausyti. Tik keliaujantis valdovas galėjo parodyti savo jėgą. Nuolatinio keliavimo po savo valdas tikslas buvo ne tik jas aplankyti, bet ir pasirodyti, kad toks valdovas egzistuoja, išklausyti savo pavaldinių skundus, gauti jų palankumą ar vykdyti teisingumą. Vilnius sostine, kaip ją suprantame šiandien, t.y. rezidencija, iš kurios dirba šalies valdovas, tapo po 1492 m., kai į didžiojo kunigaikščio sostą įžengė Aleksandras Jogailaitis. Po pusę šimtmečio trukusio jo tėvo Kazimiero, kuris derino Lenkijos karaliaus ir Lietuvos didžiojo kunigaikščio pareigas, valdymo, Lietuvoje vėl atsirado atskiras valdovas. Kartu su savo aplinka jis praktiškai nuolat reziduodavo šalies sostine galutinai virtusiame Vilniuje, o jo dvaro personalą galėjo sudaryti apie 1 000 asmenų. Koks buvo valdovo dvaras? Kokios pilys stovėjo Vilniuje? Kokios bažnyčios stuksojo? Kokie valdovai rezidavo Vilniaus pilyse? Orientacinis žaidimas VILNIAUS PILYS IR VALDOVAI apie tai ir pasakos.


Juvelyrikos dirbtuvės. Susikurk autentišką papuošalą!

Edukacijos metu siekiame supažindinti su baltų kultūra per juvelyrikos amatą.  Edukacijos metu kviesime susipažinti su baltų kultūros simbolių įvairove ir reikšmėmis, to meto naudojamų metalų rūšimis ir jų skirtumais. Taip pat susipažinti su juvelyrikos įrankiais ir amato technikomis ir susikurti baltišką papuošalą. Pirmiausia teorinės dalies metu, svarbiausiais akcentais susipažįstame su baltų kultūros istorija, apžvelgsime tuo metu gyvenusias gentis, naudotų metalo dirbinių įvairove ir skirtumus, naudotas papuošalų paskirtis. Apžiūrinėjant tautodailininko pagal archeologinius radinius atkurtus papuošalus, analizuosime, kokius simbolius, baltiškus ženklus jie atspindi. Susipažinsime, kaip per laiką kito iš metalo gaminamų dirbinių paskirtis.
Susipažinę su protėvių kultūra ir jų kurtais papuošalais, dalyviai gali sukurti savo papuošalo interpretaciją.
Kiekvienas dalyvis gauna žalvario ar vario vielą ir įrankių komplektą.
Edukacijos metu dalyviai gamina spiralės formos (simbolizuojančios gyvybės/gyvenimo ratą) pakabuką/žiedą ar įvijinį žiedą.
Po šios praktinės užduoties, norintiems išmėginti kalinėjimo techniką skiriama papildoma, sudėtingesnė užduotis. Duodama žalvario/vario juostelė, kurioje kaltukų pagalba galima iškalti įvairius baltų ženklus.
Pagaminus papuošalus yra aptariami kiekvieno darbai, taip dar labiau pagilinti įgautas teorines žinias.
Edukaciją veda 30 metų patirtį juvelyrikoje turintis tautodailininkas-meistras ir edukatorė, kultūros vadybos išsilavinimą ir renginių organizavimo, vedimo patirtį turinti juvelyro dukra - pameistrė.
Atvykstame į bet kurį Lietuvos miestą, edukaciją vedame pas jus (mokykloje ar pan.). Jeigu edukacija vyksta Kaune, turėtų būti suformuotos bent dvi pilnos grupės (po 20 dalyvių). Jeigu edukacija vyksta kitame mieste, turėtų būti suformuotos bent trys pilnos grupės (po 20 dalyvių).
Mokytojai ir mokiniai turi galimybę atsisiųsti nemokamą metodinę medžiagą, kurioje pateikti baltų simboliai ir išsamūs jų aprašymai.

Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Saldu kartu - istorinė kulinarinė edukacinė programa apie saldumynų istoriją Lietuvoje ir Panevėžyje.
Edukacinės programos metu leisimės į saldumynų pažinimo kelionę. Ieškosime saldžių pėdsakų Panevėžio miesto ir Lietuvos istorijoje. Suksime galvas, kaip saldumynus paversti sveikais ir skaniais. Gaminsime ragausime ir lavinsime skonio ir uoslės receptorius.


Radviliškio rajono savivaldybės etninės kultūros ir amatų centras

Ši edukacinė programa skirta mokiniams, siekiant ugdyti jų praktinių gebėjimų, kritinio mąstymo, kūrybiškumo ir ekologinės sąmonės kompetencijas per inkilų gamybos ir kėlimo veiklas.

Programos metu mokiniai:

Teorinė dalis:
Susipažįsta su inkilų vaidmeniu ir svarba gamtosaugoje.
Mokosi apie įvairių paukščių rūšių buveinių poreikius ir inkilų pritaikymą.
Supažindinami su tradicinėmis inkilų konstrukcijomis ir medžiagomis.
Analizuoja pagrindinius inkilų projektavimo ir gamybos principus.

Praktinė dalis:
Patys gamina ir surenka inkilus pagal paruoštus šablonus.
Eksperimentuoja su alternatyviais konstrukciniais sprendimais.
Kuria ir dekoruoja savo unikalius inkilų projektus.
Išmoksta tinkamų inkilų kėlimo ir tvirtinimo metodų.

Grupinės užduotys:
Dirba komandose, spręsdamos praktines problemas, susijusias su inkilų gamyba.
Pristatinėja savo sukurtus inkilų projektus ir argumentuoja jų privalumus.
Ugdo komandinio darbo, kritinio mąstymo ir kūrybiškumo kompetencijas.

Edukacinės ekskursijos:
Organizuojamos ekskursijos, kad mokiniai galėtų stebėti inkilų kėlimą ir paukščių rūšių įvairovę.
Mokiniai gilina žinias apie inkilų svarbą, paukščių apsaugą ir tvarumo principus.
Ši programa suteikia mokiniams unikalią galimybę praktiškai kurti ir įgyvendinti savo idėjas, prisidedant prie gamtos apsaugos ir tvaraus vystymosi.

Ugdomos bendrosios kompetencijos – pažinimo ir asmeninė.  Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.


M. ir K. Petrauskų skyrius kviečia išbandyti linksmą edukacinį žaidimą ,,Palapinė, kelionė ir muzika”, kurio metu leisimės į pažintinę kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį. Žaidimo dalyviai susipažins su svarbiausiomis asmenybėmis, įvykiais ir datomis, lavins savo pastabumą, ieškodami paveikslėlių, pasislėpusių tarp margaspalvių palapinių, gros įvairiais muzikos instrumentais. Tikslas - edukacinio žaidimo būdu supažindinti lankytojus su svarbiausiomis Lietuvos profesionaliosios muzikos istorijos asmenybėmis, įvykiais bei sąvokomis. Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu. Priimama ne daugiau 5 asmenų, turinčių judėjimo negalią, neįskaičiuojant lydinčių asmenų.


Tai pramoginė, interaktyvi viktorina, lavinanti loginį mąstymą, skatinanti pažinti Lietuvos miestus, kultūrą, gamtą, istoriją ir praplėsti akiratį. Edukacijos metu pateikiami klausimai, kurių atsakymus vaikai, suradę tinkamas koordinates, žymės iš anksto paruoštose lentelėse. Teisingai atsakinėję į klausimus edukacijos gale pastebės, kad lentelėse nupiešė paveiksliuką. Klausimai pateikiami drauge su atitinkama vaizdine ar žodine informacija, kuri yra ne tik informatyvi ir aktuali vaikams pagal jų amžiaus grupę, bet ir pasufleruoja atsakymus. Edukacija sukurta naudojant dronais filmuotus vaizdus ir iš nuotraukų sumontuotus filmukus, legendas, patarles ir kitus smulkiosios tautosakos žanrus, o klausimai pateikiami pagal amžiaus grupes.


Susipažinkime: Vasario 16-osios simboliai (nuotolinė edukacija)

Kodėl ir kaip švenčiame Vasario 16-ąją? Ką reiškia sąvokos VALSTYBĖ, LAISVĖ, NEPRIKLAUSOMYBĖ ir SIGNATARAS? Virtualiai keliaudami Signatarų namų ekspoziciją ne tik geriau susipažinsime su šiomis sąvokomis, bet ir trumpam įsijausime į muziejininko vaidmenį: ekspozicijoje ieškosime valstybės simbolių ir bandysime atskleisti jų istorijas. Virtualiai aplankysime ir Nepriklausomybės akto pasirašymo kambarį bei patys tapsime signatarais: skelbsime laisvę ir dėsime parašus ant dokumento. O kad virtuali kelionė neprailgtų, turėsime ir smagaus pajudėjimo minučių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Įžanginis pristatymas:
Supažindinimas su tradicinių šiaudinių dirbinių istorija ir reikšme kultūroje.
Diskusija apie nematerialųjį kultūros paveldą ir jo svarbą ateities kartoms.

Praktinis šiaudinių sodų- reketukų rišimas:
Mokiniai susipažįsta su tradicinėmis rišimo technikomis ir motyvais.
Jie praktikuojasi rišant įvairias šiaudines detales, kuriant kompozicijas.
Akcentuojami smulkiosios motorikos, koordinacijos ir tikslumo įgūdžiai.

Kūrybinės užduotys:
Mokiniai kuria originalius šiaudinius sodus- reketukus, panaudodami įgytas žinias..
Skatinama jų kūrybiškumas, kritinis mąstymas ir saviraiška.
Diskutuojama, kaip šiaudiniai dirbiniai atspindi kultūros paveldą.

Pristatymas ir refleksija:
Mokiniai pristato savo sukurtus šiaudinius sodus- reketukus ir paaiškina jas.
Aptariama, kaip šie darbai atspindi tradicinį šiaudinių dirbinių meną.
Mokiniai dalijasi įžvalgomis apie kultūros paveldo svarbą ir jo išsaugojimą.

Šios veiklos ne tik ugdo praktinius įgūdžius, bet ir gilina mokinių suvokimą apie nematerialųjį kultūros paveldą, jo raiškos formas ir svarbą. Tai padeda jiems tapti aktyviais šio paveldo išsaugotojais ir perėmėjais.


Kada paskutinį kartą rašėte laišką? Ar esate jį rašę plunksna? Edukacinio užsiėmimo metu pasikalbėsime apie būdus, kuriais buvo perduodama žinia dar prieš atsirandant laiškams. Sužinosite, kaip atrodė pirmieji laiškai, kokio paukščio plunksna juos rašydavo ir kitas rašto istorijos detales.

Praktinės užsiėmimo dalies metu išmoksite parašyti visus reikalavimus atitinkantį laišką, kurį iškart galėsite išsiųsti savo artimam bičiuliui.


,, Teatriuko „Šakar Makar“  knygos skirtukas “

Lazdijų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Trumpėjančios dienos ir ilgėjantys vakarai kviečia vis dažniau atsiversti knygą. Knygelių skaitymas lavina vaizduotę, papildo žinių krepšelį, skaitydami knygas jūs visada turėsite temų, kurias galėtumėte aptarti su kitais, todėl knygas skaityti labai svarbu. Smagu, kad daugybė mažųjų skaitytojų susidraugauja su skaitomų knygų personažais. Mes teatriukas ,,Šakar Makar“ norime tapti Jūsų draugais ir kartu su Jumis pasigaminti knygos skirtuką. Vaikai išlaisvina savo vaizduotę kurdami knygų skirtukus origami technika. Užsiėmimo pradžioje vaikams paaiškinama, kas tai yra origami technika. Tada vaikų vaizduotė išjudinama skaitant garsinius skaitymus: bibliotekininkai persirengę knygų personažais skaito vaikams pasirinktas ištraukas iš pasakų. Tada jie gauna po popieriaus lapą ir gaminasi sau knygų skirtuką. Guašo, flomasterių ar spalvotų pieštukų pagalba  apipavidalina skirtuką, piešdami ant jo tai, ką nori ar galbūt išvydo vaizduotėje bibliotekininkams skaitant pasakas.
Šį skirtuką  gali pasigaminti ir patys mažiausi vaikučiai. Neabejojame, kad  vaikai  įdėję į knygą nuostabų skirtuką ir ją  atvertę  pirmiausia ką padarys, tai nusišypsos, prisimins skaitytas knygeles, emocijas ir bus labai laimingi.


H. K. Anderseno pasakos motyvais "Sniego karalienė" (Teatre)

Panevėžio lėlių vežimo teatro spektaklis H. K. Anderseno pasakos motyvais „SNIEGO KARALIENĖ“, rež. V. Mazūras. Tai visiems žinoma pasaka, praturtinta meile bei gyvenimo išmintimi. Mažų vaikų draugystė, padėjusi nugalėti sunkumus, išauga į meilę. Spektaklyje aukštinamas tarpusavio ryšys, tačiau režisierius – teatro scenos maestro Vitalijus Mazūras nesileidžia į sentimentalumus, akcentuoja, jog ryšys tvirtėja kartu išgyvenus sunkumų. H. K. Andersenas, vertinęs gyvenimą vaiko, poeto, filosofo žvilgsniu, kūrė pasakas, kuriose atsispindi daugybę vaiko psichologijos dėsningumų. Jo kūryboje daiktai, gyvūnai, augalai yra sužmoginti, o už jų visai nevaikiškų ydų slypi gyvenimo ir žmonių santykių esmė, gailestingumas ir liūdesys dėl gyvenimo netobulumo. Režisierius ir dailininkas: Lietuvos nacionalinės kultūros ir meno premijos laureatas - Vitalijus Mazūras; Vaidina teatro aktoriai: Rima Lapinskienė, Danutė Rukšienė, Margarita Kisiliova, Marija Patokova, Igoris Ignatenko, Aleksandras Železnovas, Stanislavas Alochinas; Muzika: Faustas Latėnas; Garso inžinierius: Andrius Gaigalas; Šviesos inžinierė: Ina Jackūnienė; Spektaklį kūriant dalyvavo: Vida Auksutytė, Lina Jakubonytė, Vidmantas Kevinas, Jolanta Liaudginienė, Reda Matuzevičienė; Teatro direktorius – meno vadovas Antanas Markuckis


„Virtuali ekskursija – kelionė laiku“ (Nuotolinė paslauga)

XXI a. žmogus gyvena nuolat skubančiame pasaulyje, kuriame skaičiuoja kiekvieną valandą, minutę ir net sekundę. Ar teko susimastyti kaip laiką suvokė žmogus gyvenęs prieš 100 ar net 1000 metų? Kokia pirma laiko matavimo priemonė? Kyla klausimas, kokius laikrodžius naudojo laikui matuoti? Visus atsakymus sužinosite virtualiai keliaudami laiku po Laikrodžių muziejaus ekspoziciją. Keliaudami virtualiai po Laikrodžių muziejų atrasime eksponatus, kurie atskleis ne tik savo sukūrimo istoriją bet ir paaiškins, kaip tobulėjant laikrodžiams keitėsi žmogaus gyvenimo būdas.


MANO JAUSMŲ PASAULIS PER M. K. ČIURLIONIO KŪRYBOS ATSPINDĮ (PANAUDOJANT MENO TERAPIJOS EDUKACIJOS METODUS) 5-8 kl.

VšĮ Vaikų ir jaunimo visapusiško lavinimo centras

Kūrybinė edukacija „Mano jausmų pasaulis per M.K. Čiurlionio kūrybos atspindį“ leidžia kiek kitaip prisiliesti prie įžymiojo Lietuvos menininko M.K. Čiurlionio kūrybos: apžvelgiant, stebint, tyrinėjant jo paveikslus bei klausant muzikos kūrinius. Edukacijos metu, pasitelkiant dailės, judesio bei muzikos terapijos edukacijos metodus, vaikai kūrybingai interpretuos Čiurlionio meno kūrinius, mokydamiesi asmeniškai atspindėti savo vidinį pasaulį – savo emocijas ir jausmus. Meditatyviai prisiliesdami prie Čiurlionio dailės bei muzikos kūrinių, stebės savo jausmus – „kaip tai veikia mane?“, „ką aš matau ir ką aš jaučiu?“, „kokias mintis ir emocijas man sukelia?“ ir pan. M.K. Čiurlionio kūriniai žadina vaikų vaizduotę ir smalsumą, kelią nuostabą, tad vaikai įkvėpti Čiurlionio kūrybos galės patys pasinerti į kūrybinę saviraišką. Tyrinėdami meną per asmeninę emocinę patirtį ir leisdami savo vidiniam pasauliui atsispindėti taip, kaip patys jį jaučia ir supranta, vaikai mokysis pažinti save bei kitus. Edukacijos metu naudojami dailės terapijos edukacijos metodai ir tam skirtos priemonės – dažai, pastelės, kreidelės ir pan. – pavirs į savitą meno kūrinį. Čia svarbu pastebėti, kad nereikia jokių meninių gebėjimų – kurti ir savo vidinį pasaulį atspindėti gali kiekvienas mokinys! Edukacijos metu taip pat mokomosi įsiklausyti ir savo vidumi išgyventi muzikos kūrinį, meditatyviai jį pajaučiant ir atspindint savo kūryboje. Edukacijoje stebimi ir patyriminiškai interpretuojami šio autoriaus dailės bei muzikos kūriniai įkvėps mokinius kurti bei daugiau pažinti save patį, lavinti save kaip kūrybingą, laisvą, emociškai pažinią bei besididžiuojančią iškiliais Lietuvos kūrėjais asmenybę. Po edukacijos mokinys: - Žinos, atpažins keletą M.K Čiurlionio dailės bei muzikos kūrinių - Supras, kaip galima kūrybingai atspindėti ir išgyventi meno kūrinį per savo emocijas ir jausmus - Patirs kūrybinį džiaugsmą - Atsipalaiduos ir pailsės


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas TRISPALVĖ JŪROJE SAUGO

Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „Trispalvė jūroje saugo“ orientuotas į asmeninę, kultūrinę ir istorinę atmintį, pilietinį ugdymą. Praktinės veiklos kvies susimąstyti apie namus, jausmus, tikėjimą ir pasitikėjimą, apie laisvę ir atsakomybę, apie garbę ir pareigą. Apie viltį būti tokiais, kurie su tikėjimu ir viltim, su malda kėlė Trispalvę jūroje, kuriuos saugojo Trispalvė, kurie išsaugojo Trispalvę. Naujam gyvenimui bus prikelta istorija apie muziejuje saugomą autentišką, iki mūsų dienų išsaugotą, istorinę Lietuvos Karinio Jūrų laivyno vėliavą, puošusią pirmąjį karinio laivyno flagmaną – laivą "Prezidentas Smetona", vėliau II pasaulinio karo metu dingusią ir tik 2018 metais vėl sugrįžusią į laisvą ir nepriklausomą Lietuvą. Užsiėmimo metu dalyvių išjausta specialiai tam kompozitorės Ritos Mačiliūnaitės-Dočkuvienės sukurta meninė garso instaliacija bei žinomo popieriaus architekto Miko Malkovo sukurta šiuolaikinė erdvinė pop-up minties apie trispalvę jūroje interpretacija padės naujai atrasti jūrinę Lietuvą.


Koks buvo žmonių gyvenimas Lietuvos teritorijoje prieš tūkstančius metų? Dalyviai sužinos ir patys aiškinsis kas buvo svarbiausia gyvenime žmogui akmens, bronzos ir geležies amžiais. Užsiėmimo metu keliausime ne tik per archeologinius laikotarpius, mokysimės orientuotis istoriniuose perioduose, bet ir sužinosime kada atsiranda baltai, kada išsiskiria baltų gentys, kokios jos buvo ir kokie buvo svarbiausi mūsų protėvių kasdieniai darbo įrankiai ir ginklai. Aiškinsimės, kodėl svarbu pažinti baltų praetiį ir jų istoriją mums visiems šiandieną. Tyrinėsime kodėl baltų gentis galime vadinti karingomis. Ginkluotės kaita ir raida ne tik atskleidžia žmogaus nuolatinį žengimą į priekį ir tobulėjimą, bet ir pasakoja mums apie to meto gyvenimo iššūkius. Atsižvelgiant į dalyvių amžių, mokiniai dalyvaus įvairiose veiklose, kurių metu ne tik tirs istoriją , įtvirtins atrastas žinias bet ir ugdydamiesi komandinio darbo kompetenciją, atliks įvairias užduotis.


Kūrybinėse dirbtuvėse vaikai sužinos kodėl būtina ne tik turėti, bet ir matomoje vietoje segėti atšvaitą tamsiu paros metu. Aptarsime atšvaitų rūšis, jų tinkamus ir taisyklingus nešiojimo būdus. Dirbtuvėlėse vaikai taps kūrėjais - gaminsis pakabinamus ir priklijuojamus unikalius atšvaitus, kuriuose vyraus patriotiškumo apraiškos – lietuviškasis Vytis, vėliava, Gediminaičių stulpai, ąžuolo bei dobilo lapai, pelėda ir kiti. Unikalius atšvaitus bus galima pritaikyti ant drabužių, kuprinių, dviračių, paspirtukų, skėčių ar kitų priemonių. Svarbu atkreipti dėmesį, jog atšvaitai turi galiojimo terminą, tad vaikai bandymo su žibintuvėliu pagalba sužinos ir mokysis kaip patikrinti ar atšvaitas yra kokybiškas ir atspindi šviesą.


Kiekvienas vaikas ar paauglys yra unikali ir nepakartojama asmenybė. Visa veikla, kurioje ji dalyvauja, skirta jo asmenybės tobulėjimui bei plėtotei, yra svarbi savęs atskleidimui ir saviraiškai, todėl ir paslaugos tikslas užtikrinti priemones jauno žmogaus asmeniniam tobulėjimui ir saviraiškai.
Edukacinės dirbtuvės „Lė-kiau-lė-kiau” kviečia jos dalyvius diskusijai, skatina įvertinti tipines kasdienines jauno žmogaus gyvenimiškas situacijas iš savo asmeninės prizmės. Čia taip pat skatinama komunikuoti tarpusavyje, pažinti vieniems kitų problemas,  rasti bendrus problemų spendimo būdus.
Dirbtuvių metu narpliojamos sudėtingos situacijos, idėjos ir jausmai, skatinama veikti, kritiškai mąstyti, diskutuoti ir scenoje rasti pozityvią išeitį, pasitelkiami teatriniai metodai suteikiantys saviraiškos galimybes.
Edukacinių dirbtuvių „Lė-kiau-lė-kiau” kūrėjai, analizuodami paauglių kasdienybę, turi socialinį tikslą ir misiją: pradėti pokalbį – žaidimą tarp pačių paauglių, kuriame kiekvienas yra atsakingas ne tik už save, bet ir kiekvieną savo aplinkoje esantį asmenį. Naudojant kūrybiškas priemones, vaidybines situacijas praktiniuose sprendimuose įdiegti principą:  vienas už visus ir visi už vieną.


Pažink Anykščių regioninio parko gamtos ir kultūros vertybes

Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Vaikų pažintis su Anykščių regioninio parko išskirtinėmis vertybėmis prasidės žiūrint filmą konferencijų salėje. Tuomet gamtos ir kultūros paveldo objektus tyrinėsime audiovizualinės medžiagos gausioje interaktyvioje ekspozicijoje, kurioje vaikai bus ne tik įvairių pasakojimų klausytojai, bet ir patys bus aktyvūs atsakymų ieškotojai. Ieškant atsakymų turės progą gamtos ir kultūros objektus pažinti dar iš arčiau - sužinoti jų prasmę, reikšmę, simboliką, istoriją. Užsiėmimo paskutinėje dalyje dalyviai (pagal amžių) dėlios didžiąsias žaidimus dėliones, spalvins, spręs kryžiažodžius.