Baltijos jūra mums dovanoja nepaprastą lobį - GINTARĄ - mistišką akmenį, kuris sugėrė savo energiją iš jūros, saulės, vėjo ir žemės. Ką mes žinome apie šį geltoną skaidrų akmenėlį dar vadinamą Lietuvos auksu?
Edukaciją pradėsime legenda apie Jūratę ir Kastytį. Ši graži meilės istorija padės dalyviams suprasti gintaro mitologinę reikšmę. Nusikelsime į praeitį, kai dinozaurai dar vaikščiojo žeme, o nuo gintarinių medžių lašėjo sakai, iš kurių susiformavo gintaras. Ši kelionė padės suprasti gintaro atsiradimo procesą. Susipažinsime su gintaro cheminėmis ir fizikinėmis savybėmis. Tyrinėsime archeologinius radinius, gintaro žaliavą ir spalvas taip pat vabzdžius (inkliuzus) įstrigusius gintare prieš 50 milijonų metų. Tai leis vaikams suprasti gintaro mokslinę ir istorinę vertę. Atlikdami eksperimentą su sūriu vandeniu mokiniai išmoks atskirti tikrą gintarą nuo plastmasės. Vaikai galės patys patikrinti ir pamatyti skirtumus tarp tikro ir netikro gintaro. Ragaujant gintarinį vandenį, aptarsime gintaro gydomąsias savybes. Sužinosime, kaip gintaras buvo naudojamas sveikatai gerinti nuo senovės iki šių dienų. Sužinosime daug įdomių faktų apie gintarą. O tada pasinersime į kūrybą. Iš įvairių spalvų ir formų gintaro gabalėlių, medžio ruošinio ir klijų vaikai sukurs savo unikalų knygos skirtuką, dekoraciją Kalėdoms arba Velykoms, dekoraciją gėlytę mamytei (priklausomai nuo artėjančios šventės). Programos pabaigoje žinias užtvirtinsime žaisdami linksmą Kahoot viktoriną.
Edukacijos metu dalyviai ne tik įgyja naujų žinių apie gintarą ir jo svarbą Lietuvos kultūrai, bet ir ugdo kūrybiškumą. Ši edukacija skatina domėjimąsi savo šalies istorija ir paveldu, ugdo mokinių pagarbą kultūriniam ir istoriniam paveldui.
Pateikiama informacija ir užduotys yra pritaikytos mokinių amžiui ir supratimui. 45 min. renginys vykdomas vienai klasei/grupei vienu metu, į ugdymo įstaigą atvykstama susidarius 2-5 klasėms/grupėms. Reikalinga multimedia arba projektorius skaidrėms rodyti.


Paskaita, kurios metu pristatomos bazinės žmogaus emocijos kultūriniu ir biologiniu pagrindu. Pristatomas mokslinis eksperimentas kaip emocijų universalumas buvo tyrinėjamas skirtingose kultūrose ir gentyse. Prakaitnių užduočių metu vaikai dalyvaus skiringose situacijose su dramos elementais. Nagrinėjamos situacijos, kai susitinka skirtingų kultūrų žmonės ir kaip jie vieni kitus supranta. Paskaitos trukmė 1,5 val.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


“Basomis miške” kuriamose edukacijose atsispindi meilė gamtai ir tvarumas. Popieriaus gamybos edukacijos metu žaismingai per pavyzdžius kalbame apie taršos problemą ir šiukšles miške, prisimename rūšiavimo svarbą ir panaudojimo dar kartą galimybes. Pažintis, kaip galime panaudoti perdirbtą popierių šiuolaikiniame mene išplečia vaikų vaizduotę (nuo atvirutės iki baldų), o praktinėje edukacijos dalyje pasinersime į pojūčių kupiną procesą ir išbandysime seniausią rankų darbo popieriaus gamybos techniką, kurią galime pritaikyti ir šiuolaikinėje visuomenėje. Mokysimės prikelti popierių antram gyvenimui ir kiekvienas mokinys pasigamins savo popieriaus lapelį ATVIRUTĘ/PAVEIKSLĄ, bei jį dekoruos. Popieriaus gamyba– tai nuotaikingas ir pojūčių kupinas užsiėmimas suteikiantis galimybę popieriaus gamybos procesą pažinti praktiškai. Ši edukacija skatina mokinių kūrybiškumą, dėmesingumą, susikaupimą, kritinį mąstymą, empatiją gamtai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Online spektaklis jaunimui „Doriano Grėjaus portretas“ (Nuotolinė paslauga)

Airių rašytojas Oscaras Wilde‘as garsėjo savo žavesiu ir ekstravagancija – tiek savo kūrybos, tiek ir gyvenimo estetizmu. Būdamas 34 metų jis išleido knygą „Laimingasis princas ir kitos pasakos“ – nuo to laiko ir tapo gerai žinomu autoriumi. Jo vienintelis romanas „Doriano Grėjaus portretas“, pirmą kartą išspausdintas 1890 m., galima sakyti, taip pat parašytas pasakos forma. Tačiau šį kartą turinys gerokai niūresnis... Ir nieko keisto, kad po jo paskelbimo kilo skandalas: reikalauta jį uždrausti ir nuteisti autorių už amoralaus gyvenimo būdo propagavimą. Spektaklio „Doriano Grėjaus portretas“ kūrybinę grupę sudaro žinomos lėlių teatro menininkės, su kurių bendro darbo rezultatais „Lėlės“ žiūrovai jau pažįstami: 2014 m. G. Radvilavičiūtės kartu su scenografe Renata Valčik, choreografe Sigita Mikalauskaite ir kompozitore Rita Mačiliūnaite sukurtas spektaklis „Smėlio žmogus“ pelnė Auksinį scenos kryžių, sėkmingai rodomas teatro repertuare ir nuolat kviečiamas atstovauti Lietuvos kultūrą tarptautiniuose teatro festivaliuose. Naujasis spektaklis tarytum pratęsia jau „Smėlio žmoguje“ pradėtą gvildenti žmogaus asmenybės dvilypumo ir jo savidestrukcijos temą. „Žiūrėdamas į paveikslą žmogus įžengia į kitą laiką. Laikas prasiplečia. Portrete žmogus atpažįsta save patį. Žiūrėjimas į portretą – tarsi žiūrėjimas į veidrodį. Veidrodis žmogui suteikia unikalią galimybę matyti save, savo veidą, savo akis, ir sudaro sąlygas dialogui su pačiu savimi. Žiūrėdamas į išorę žmogus mato savo vidų. Žiūrėdamas į veidrodį žmogus gali pakliūti į kitą pasaulį. Ir šie du pasauliai gali susiliesti. Žiūrėdami į veidrodį mes galime pamatyti tai, kas tiesiogiai mūsų žvilgsniui neprieinama. Veidrodžio gylis mums sako, kad mes galime pamatyti kur kas daugiau arba visai kitaip, nei matome savo realybėje. Veidrodis yra mūsų asmeninis dabarties portretas.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Linoraižinys – vienas seniausių Lietuvoje spaudos būdų. Užsiėmimo metu trumpai pristatomos įvairios grafikos technikos. Dalyviai supažindinami su muziejaus fonduose
saugomais dailininkės M. B. Stankūnienės medžio raižiniais, jų tematika. Supažindinami su grafikos kūrimo įrankiais, išklauso darbo saugos instruktažą. Ant linoleumo kiekvienas dalyvis kuria savo piešinį, jį išraižo specialiais kaltais. Išraižyta linoleumo klišė padengiama specialiais dažais ir atspaudžiama ant popieriaus specialiu grafikos presu. Kiekvienas dalyvis
sukuria unikalius meno kūrinius. Nepriklausomai nuo dalyvio amžiaus, linoraižinio kūrimas nustebina netikėtu rezultatu, moko kantrybės ir susikaupimo. Užsiėmimo pabaigoje trumpai pristatomi ir aptariami sukurti darbai. Užsiėmimo temą galima derinti, atsižvelgiant į metų laiką, kalendorines šventes.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Mokiniai trumpai susipažinę su komikso meno pagrindais ir istorine jo reikšme bei įtaka šiandienos kultūrose kurs savo unikalias komiksų istorijas. Kūrybinio proceso metu dalyviai sužinos kaip kūrybiškai atskleisti personažo ypatybes ir papasakoti vientisą istoriją. Tai ne tik paskaita, bet ir konceptualaus mąstymo dirbtuvės, kurių metu dalyviai komiksų kūrybos principus pažins ne tradiciniu būdu, bet per galerijoje veikiančias ekspozicijas. Praktinės dalies metu mokiniai dirbdami komandose ne pieš, o pasitelks 3-6 jau galerijoje esančius kūrinius, kuriuos sujungs į vientisą komikso istoriją. Taip ne tik susipažinsime su grafinių novelių kultūra , bet ir kūrybišku būdu patirsime kintančias dailės galerijos ekspozicijas. Edukacinis užsiėmimas gali tapti puikia integruota dailės ar literatūros pamokos dalimi.


Gedimino pilis turi daug paslapčių, kurias užsiėmimo metu, keliaudami laiku, pabandysime atskleisti.
Prieš 10.000 metų nuslinkęs paskutinis ledynmetis suformavo Vilniaus kalvas ir vandenis. Gamtos apsaugotoje vietoje pirmiausia atsirado gyvenvietė, vėliau – medinė pilis, mūrinė pilis. Jos fragmentai išliko iki mūsų dienų. Pilies sienos, atlaikiusios kryžiuočių antpuolius, miestą siaubusius gaisrus ir niokojusius karus, pasakoja istoriją: Gedimino bokštas buvęs parako sandėliu, optinio telegrafo punktu, kavine… Šiandien jis yra vienas lankomiausių turistinių objektų Lietuvoje. Edukacijos metu, atskleidę Gedimino pilies paslaptis susipažinsime su jos istorine raida, kitusia paskirtimi ir svarba sostinės bei šalies istorijai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ar valgėte maistą, kuris būtų skanus, maistingas, natūralus ir sveikas? Sakysite, tokio XXI a. beveik nėra. Netiesa. Mes kviečiame jus  susipažinti su  Ilzenbergo dvaro ūkiu ir jame  gaminama  produkcija. Ir  ne tik! Daugelį produktų, kuriuos mes gaminame, jūs galėsite paragauti ir tuoj pat įvertinti. Tvaraus kulinarinio paveldo edukacija „Darnoje su gamta vardan sveiko maisto ir žydresnės Baltijos jūros“ prasidės apžvalgine ekskursija, kurios metu dalyviai susipažins su Ilzenbergo dvaro ūkio specifika, aplankys ūkio fermą, paukštidę, bityną, sodą, šiltnamius, vynuogyną, naudojamos žemės ūkio technikos parką. 2019 m. Ilzenbergo dvaro ūkiui įteiktas Lietuvos gamtos fondo (LGF) įsteigtas „Baltiją tausojančio ūkio“ apdovanojimas. Į šį apdovanojimą gali pretenduoti ūkiai, tausojantys žemę ir  gamtai nedarantys taršos. Ilzenbergo dvaro ūkis veiklą vykdo natūralios žemdirbystės principais ir kol kas yra vienintelis toks ūkis dvare ne tik Lietuvoje, bet ir Latvijoje bei Estijoje. Po to mokiniai keliaus į dvaro oficiną (šeimininko namą), kuriame, gidas  pristatys darnoje su gamta užaugintus ir natūraliai pagamintus dvaro produktus, jų gamybos technologiją, degustavimo specifiką, net eigą. Išklausę gido pasakojimą, mokiniai atliks praktines  užduotis: 1-4 kl. mokiniai, pasiskirstę grupėmis po 4 - 5, iš paruoštų kortelių surinks teisingą dvaro produkcijos gamybos kelią, kuris atitiktų edukacijos pavadinimą; 5-8 klasių mokiniai orientuosis į tiriamąją veiklą ir su išmaniaisiais telefonais atliks interaktyvią užduotį, o 9-12 klasių mokiniai, kaip tikri detektyvai, iššifruos Cezario kodu užrašytą Ilzenbergo dvarui svarbią mintį. Gidas užduočių lape patikrins ar raktiniai žodžiai teisingi.
          Pirmieji, teisingai atlikę užduotį, gauna prizą! Edukacija užbaigiama įsimintinu dvarišku siurprizu – švediškos patrankos šūviu!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Animacija - lot. animatio - gaivinimas, gyvybės įkvėpimas. Tai fenomenali optinės apgaulės sritis savo populiarumu ir patrauklumu turinti gerbėjų visame pasaulyje nuo mažiausių iki garbingo amžiaus žmonių. Ir sunku patikėti, jog sparčiau animacija pradėjo vystytis tik devintajame dešimtmetyje. O kur gi pradžia ir kokį indėlį animacijos istorijoje turi Lietuvos vardas? Kviečiame smalsiuosius pakeliauti laiku nuo primityvių žmogaus bandymų pavaizduoti judantį kūną, išmėginti optinius žaislus bei trumpam tapti iliustratoriais.


Europos parko šiuolaikinio meno ekspozicija įrengta jaukiame, žaliame natūralios gamtos meniniame kraštovaizdyje, o dalyvius šiltai pasitinka profesionalūs edukatoriai. Moksleiviai ugdomi kūrybiška forma supažindinant su šiuolaikinio viso pasaulio meno ir gamtos harmonija muziejaus po atviru dangumi erdvėje. Šiuo užsiėmimu siekiama praturtinti meninę patirtį, žadinti jautrumą aplinkos estetikai ir meno reiškiniams, pagarbą šiuolaikiniam menui, ugdyti kūrybiškumą, kritinį mąstymą, lavinti vaizduotę, sužadinti norą domėtis ir aktyviai dalyvauti, sudaryti galimybes patirti pažinimo džiaugsmą. Užsiėmimo pradžioje edukatorius mokinius supažindina su muziejumi, pritaikyta grupei, dialogo forma papasakoja apie šiuolaikinį meną, muziejaus įkūrimo istoriją, ekspozicijos išskirtinumą, dydį, kultūrų išraiškų įvairovę, galimybę plačiai susipažinti su skirtingų tautų ir šalių menininkų darbais, atrasti ir palyginti.
Žemėlapio pagalba didelėje muziejaus teritorijoje galima rasti norimus kūrinius, mokiniai mokosi orientuotis gamtinėje muziejaus aplinkoje. Priklausomai nuo amžiaus ir kitų veiksnių, grupėms individualiai parenkamas maršrutas. Nemažai muziejaus eksponatų yra interaktyvūs, čia menas pažįstamas aktyviai įsitraukiant į judesį, savo aktyvumu keičiant kūrinio tam tikras savybes. Įgytoms žinios įtvirtinti mokiniams pateikiamos užduotys (klausimai, kryžiažodžiai) raštu. Susipažinę su Europos parko ekspozicija, mokiniai pamatys įvairiausių pasaulio šalių menininkų kūrinius, jų harmoniją su įstabia Lietuvos gamta, patirs meninės išraiškos skulptūroje įvairovę, mokysis interpretuoti ir atskleisti gilesnes meno kūriniais perteikiamas idėjas, mokysis suvokti per menininko prizmę. Susidarys Lietuvos kaip valstybės, kurioje reikštis ir sąveikauti gali viso pasaulio šalių kultūros, įvaizdį.
Aktyvus užsiėmimas vyksta lauke, gamtinėje muziejaus aplinkoje, tai smagu nuotykis, kur grindys – žolė, sienos – medžiai, o stogas – dangus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Sėkmės istorija - nepriklausoma Lietuva“ 5-8 kl.

Kultūrinės edukacinės programos „Lietuvos nepriklausomybės keliu. Vilnius“ Lietuvos sėkmės istorija, kurią prieš 100 metų
kūrė visi Lietuvos žmonės ir užsienyje gyvenantys lietuviai – mūsų seneliai, proseneliai atvedė Lietuvą į nepriklausomybę.
Daugelis savo šeimose turime dar gyvų prisiminimų apie signatarus, ūkininkus, partizanus, dvasininkus, mokytojus, Pasaulio
teisuolius, Sąjūdžio dalyvius, ar savanorius - jie mūsų herojai. Edukacinės programos tikslas ugdyti pilietišką, sąmoningą ir
laisvą asmenybę, gebančią vertinti svarbiausius Lietuvos istorijos momentus, reikšmingiausius įvykius, didžiausius
pasiekimus ir skaudžiausias netektis kovoje dėl nepriklausomos tėvynės. Edukacinės programos metu mokiniai
supažindinami su lietuvių tautos praeitimi, sudėtingu keliu į valstybės kūrimąsi, kovas dėl nepriklausomybės, svarbiausiomis
asmenybėmis ir jų darbais. Programos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, istorinis pasakojimas
papildomas vizualine medžiaga (signatarų, aktyvių visuomenės veikėjų portretais, senomis nuotraukomis, laikraščių
straipsniais) garsiniais elementais – Astos Krikščiūnaitės atliekama „Birutės arija“. Pagalbinės autentiškos medžiagos
panaudojimas (XX a. pr. nuotraukas, amžininkų prisiminimus, citatas, laikraščius, pirmojo lito kopijas) sukurs mokiniams
artimesnį/asmeniškesnį ryšį su vienais svarbiausių Lietuvos istorijoje įvykių ir asmenybių, bei juos menančiomis Vilniaus
vietomis. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma pagal amžiaus grupę.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinis spektaklis Lietuvos istorijos tema

Spektaklis dar dažnai įvardijamas, kaip teatralizuota istorijos pamoka. Pamoka, skatinanti prisiminti, telktis ir didžiuotis savo tautos istorija, vystanti kritinį mąstymą, kūrybiškumą. Edukacinis spektaklis „Žalia gyva“ mobilus, pritaikytas vaidinimui mokykų salėse. Spektaklio teikimo Kultūros pasui tikslas – pasiūlyti profesionalų teatro pasirodymą mokseiviams mokyklose, kelti mintis apie savo šalies istoriją ir istorines aplinkybes, skatinti daugiakultūriškumo, tolerancijos, pozityvumo idėjas, siekti kritinio mąstymo įgūdžių, meno įvairovės sklaidos bei ugdyti jauniausios visuomenės narių pasitikėjimą savimi, ypač regionuose. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Metodai, priemonės: pasiūlymo viešinimas, kontaktavimas su mokyklomis, renginų organizavimas, spektaklio atvežimas į mokyklas, įgyvendinimas logistiškai ekonomiškiausiu būdu (turima omenyje, kad susidomėjusios klasės, mokyklos tame pačiame regione bus prašomos pasirinkti bendras datas).


Vienuolės bernardinės pateikė užsakymą architektui – parengti Šv. arkangelo Mykolo bažnyčios rekonstrukcijos projektą: renesansinė šventovė turėtų tapti barokine. Kad gerai įvykdytų užduotį, architektas turi labai daug sužinoti ir daug ką išsiaiškinti: kas tas barokas? Kas būdinga šiam meno stiliui? Kaip mąstė, ką ir kodėl kūrė to meto menininkai?
Užsiėmime mokiniai įsijaus į baroko architekto vaidmenį!


Reklamą galime vertinti kaip kino ar dailės kūrinį, diskutuoti apie jos meninę vertę, nes ji visuomet žengia koja kojon su visuomenės aktualijomis, laikmečiu, menu. Nors reklama veikia visų amžiaus grupių žmones, tačiau jautriausia tikslinė vartotojų grupė yra paaugliai ir vaikai. Dėl to edukacijoje ,,Kaip veikia reklama?“ išsiaiškinsime visus reklamos profesionalų triukus, kuriuos jie taiko pirkėjams vilioti skirtingomis meninėmis priemonėmis. Ir dar daugiau – pamatysite įvairių meninių formų žymiausias visų laikų reklamas, kurios darė įtaką to meto reklamos industrijai, kėlė visuomenės diskusijas, dalyvausite diskusijoje apie socialinę reklamą ir joje taikomas priemones ir spalvas reklamos poveikiui sustiprinti bei užtvirtinsite žinias dalyvaudami viktorinoje. Edukacija ,,Kaip veikia reklama“ yra skirta dviem mokinių kategorijoms: 5–8 ir 9–12 klasių mokiniams. Pastaba:  Mažiausias pamokų skaičius Kauno mieste - 2 pamokos vienoje mokykloje. Mažiausias pamokų skaičius kituose miestuose - 4 pamokos vienoje mokykloje. Kiekviena edukacija derinama individualiai, tad norėdami rezervuoti laiką, būtina susisiekti telefonu.


Paslauga vykdoma naujoje Odetos galerijoje, kurioje gausu eksponatų: margučių, karpinių ir medžio bei lino raižinių. Šiame užsiėmime daugiausiai dėmesio skiriama būtent karpiniams. Pademonstruoju labai daug originalių karpinių ir lietuvių autorių, ir karpytojų iš viso pasaulio. Iš demonstruojamų pavyzdžių išmokstame skirti simetriškus karpinius nuo asimetriškų.
Susipažinę su tradiciniais karpiniais, mes mokysimės kurti simetrišką karpinį paveikslą. Tik išgirdus žodį „karpinys“, mums prieš akis iškyla būtent simetriškas paveikslas. Lietuviškų autorinių karpinių bene svarbiausias bruožas – taisyklinga simetrija. Ji suteikia kūriniui ritmiškumo. Simetriškų raštų kūrinys suteikia darnos ir harmonijos pojūtį.
Kuo skiriasi simetriškas karpinys nuo asimetriško? Jei norime sukurti asimetrišką karpinį, imame popieriaus lapą, jame išsipiešiame visą numatytą piešinį ir iškerpame. O simetriškam karpiniui popieriaus lapą lenkiame per pusę, tada išsipiešiame pusę norimo piešinio, kurio centras sutampa su popieriaus lenkimo linija. Kerpame per abu popieriaus sluoksnius, ir tik galiausiai atlenkę, pamatome galutinį variantą.
O kodėl planuojame kirpti būtent Gyvybės medį? Nes jis yra dažnas ne tik lietuvių tradiciniame mene, bet ir mūsų pasaulėjautoje. Gyvybės medis – tai pasaulio centras, visatos ašis, apie kurį vyksta visas žmogaus gyvenimas.
Per užsiėmimą kiekvienas mokinys išmoksta išsipiešti ir iškirpti originalų , savo sugalvotą simetrišką medį. Išmoksta taisyklingai klijuoti karpinį ant pasirinkto fono su skystais klijais. Vėliau pristato savo užbaigtą kūrinį visiems klasėje, papasakoja, ką norėjo pavaizduoti, ar pavyko savo užmanymą perteikti karpinių technika. Užsiėmimo pabaigoje suorganizuojama visų dalyvių darbų parodėlė.
Užsiėmimo metu vaikai ne tik gauna daug žinių apie vieną iš tradicinių technikų – karpinius, bet ir patys sukuria savo Gyvybės medį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Mylintiems gamtą ir S. Nėries kūrybą – edukacinė programa „Augalai Salomėjos Nėries kūryboje ir sodyboje“. Tai judrus, komandinis žaidimas. Gavę lapelius su S. Nėries eilėraščio posmeliais, kuriuose paminėti augalai, ieškosite jų muziejaus sode, o suradę įsmeigsite vėliavėles. Kviečiame pabūti kartu gamtoje nuo gegužės iki spalio mėnesio.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kultūrinės edukacijos užsiėmimas "Sveikinimo atvirukas iš spalvoto smėlio"

Kultūrinis edukacinis užsiėmimas "Sveikinimo atvirukas iš spalvoto smėlio" tai ypač nuotaikingas,  spalvų kupinas užsiėmimas, kuris į kūrybą įtrauks kiekvieną mokinį ir leis jam atskleisti savo kūrybines galias. Užsiėmimo procesas nesudėtingas, dinamiškas tinkantis kiekvienam mokiniui, nepriklausomai nuo jo amžiaus ir gebėjimų. Užsiėmimo metu mokiniai turės galimybę atrasti savo kūrybinius talentus, laisvai ir kūrybiškai veikti. Atvirukai kuriami ant specialaus paruošto trafareto, kuris yra lipnus, todėl nenaudojami klijai, kūrybos procesas nereikalauja specialaus pasiruošimo. Kiekvienas turės galimybę pasirinkti sau patikusį atviruko trafaretą bei jį išpildyti savo pasirinktomis spalvomis, iš gausios spalvų paletės. Kiekvienas mokinių sukurtas atvirukas yra spalvingas ir unikalus. Šio užsiėmimo metu kiekvienas tampa kūrėju.
Užsiėmime naudojamos priemonės yra natūralios ir saugios mokiniams.  Kūrybinis procesas leidžia nurimti, atsipalaiduoti, baigtinis kūrybinio darbo rezultatas visada pavyksta, maloniai nustebina ir suteikia gerų emocijų.
Šio užsiėmimo metu mokiniai ugdo  kūrybiškumą, kantrybę, mokosi sutelkti dėmesį atliekamam darbui, lavina  spalvų pajautimą, estetinio grožio suvokimą. Sukurtus atvirukus mokiniai pasilieka sau ir gali padovanoti artimam žmogui taip pradžiugindami kitus bei  skleisdami gėrį bei grožį aplink save. Užsiėmimo metu mokiniai  sužinos kada ir iš kur kilo sveikinimo atvirukais tradicija, kokie buvo pirmieji sveikinimo atvirukai.
 Atvirukų trafaretai gali būti įvairios tematikos, juos galima pritaikyti pagal jūsų poreikius, dalyvių amžių bei gebėjimus.


Prisimindami Balio Sruogos įkurtą Teatro seminarą, kviečiame daugiau sužinoti apie šį, legenda tapusį, reiškinį. B. Sruogos seminaras vyko Universitete, tačiau ne retai dalyviai susirinkdavo ir dėstytojo namų svetainėje. Jei kada nors svajojote atsidurti uždarame tarpukario intelektualų klube,  kviečiame į Teatro seminarą!
Edukacinio užsiėmimo metu pažaisime – raginsime tapti B. Sruogos įkurto Teatro seminaro dalyviais. Kartu stebėsime filmuotas Kauno valstybinio lėlių teatro (režisierė Agnė Sunklodaitė) spektaklio jaunimui ir suaugusiesiems, „Dievų miškas“ ištraukas (edukacija sukurta bendradarbiaujant su Kauno valstybiniu lėlių teatru). Analizuosime spektaklio pastatymą, gilinsimės į spektaklio santykį su originaliu tekstu, personažų vystymą, mizanscenas, scenografiją, muzikos ir garso efektus, dalinsimės įspūdžiais. Įsijauskime į teatro kritikų vaidmenį!


Spektaklis „Marytė“ pasakoja, kaip Antrojo pasaulinio karo pabaigoje bei pokariu Mažosios Lietuvos vaikai, vadinami „Vilko vaikais“ (Wolfskinder), buvo atskirti nuo šeimų arba liko našlaičiais. Jų buvo apie 7000. Būdami maži su vienu iš tėvų (dažniausiai mama) ar visai su svetimais, jie ėjo ieškodami duonos kąsnio, didesnieji – kąsnį parnešti namo. Dėl bado „vilko vaikai“ bėgo į Lietuvą, kai kurie pasiekė Latviją, Estiją, Baltarusiją, Ukrainą. Šių vaikų patirtis išskirtinė. Badas ir baimė buvo jų vaikystės palydovai. Ilgą laiką sovietų okupuotoje Lietuvoje gyvenę „vilko vaikai“ negalėjo viešai dalytis savo prisiminimais, o apie smurto ir prievartos aukas buvo sąmoningai nutylima. Savosios tapatybės atsisakymas buvo vienintelė tokių vaikų išlikimo sąlyga. Tik atgavus nepriklausomybę šiems žmonėms atsirado galimybė pradėti ieškoti savęs, sužinoti ir įregistruoti tikruosius gimimo metus, vietas, vardus ir pavardes, surasti artimuosius. Lietuvoje gyvenantys vokiečių kilmės „vilko vaikai“ (tuo metu apie trejų–šešiolikos metų amžiaus) susitelkė į bendriją „Edelweiss-Wolfskinder“, kuri gyvuoja ir dabar, padėdama atrasti savo šaknis bei puoselėti tradicijas ir kultūrą.


Scenarijaus autorė ir režisierė - Šviesa Šulc, kostiumų dailininkė - Jurgita Jankutė. Truputį keistokas katinas, kuriam vardą išrinks jaunieji žiūrovai, paseks jums pasaką. Jis gyvena laikrodžių taisymo ir veidrodžių atnaujinimo dirbtuvėlėje pas Meistrą ir jo sesutę Danutę (broliuką Danuką), kurią (-į) užburia Dama. Kas padės išsklaidyti kerus? „Apie laiką” tai interaktyvus spektaklis, kuriame gerumas ir draugystė ištirpdo ledą ir nugali blogį. Spektaklio metu vaikai mokysis pažinti laiką (mėnesius, savaitės dienas, valandas, minutes) ir sužinos apie tai, kaip laikas bėga jaunam ir senam, kaip laiką skaičiavo žmonės prieš tūkstantį metų ir dabar. Žiūrovus džiugins įspūdingi kostiumai ir nuotaikinga muzika.


Spektaklis "Arklio Dominyko meilė" (pagal V. V. Landsbergį)

Ar gali Lietuvos laukų arkliukas įsimylėti rugiagėlę? Atrodo – visiška nesąmonė. Bet juk meilė – baisiai paslaptingas jausmas ir ko tik jis neprikrečia. Taip ir arklys Dominykas – visiškai netyčia nejučia įsimylėjo Rugiagėlę. Ir jiems buvo gera kartu, kol neatėjo Šalna. Teko Dominykui keliauti net į Afriką, kad perduotu linkėjimus rugiagėlių pievai, laiku sugrįžtu namo ir pavasarį vėl pasodintų savo Rugiagėlę. Keliaudamas Dominykas sutiko chuliganą krokodilą, verslininką kupranugarį,  pamaivą beždžionę, svajotoją begemotą Nikodemą, geraširdę  dramblienę  Pilipavičienę... Kiekvienas iš šių personažų turi savo charakterį, lengvai atpažįstamą ir žmonių pasaulyje.
Nugalėjęs visus sunkumus, arklys Dominykas grįžta ankstyvą pavasarį į gimtąją Lietuvą, kad vėl pasėtų savo rugiagėlę, kad vėl galėtų džiaugtis savo gimtąja pieva, senuoju ąžuolu... Rugiagėlė šioje istorijoje įkūnija kiekvieno iš mūsų svajonę, dėl kurios galima nukeliauti ir į pasaulio kraštą, tačiau ir primena, kad po visų kelionių  reikia sugrįžti namo pas savo mėlynžiedę Rugiagėlę.
Jaukus, šiltas, jautrus spektaklis pagal V. V. Landsbergio knygą tinka visiems – ir visai mažiems, ir ūgtelėjusiems, ir net visai suaugusiems. Spektaklis interaktyvus – vaikai dalyvauja spektaklio veiksme, skatinami mąstyti ir patarti personažams, gali aktyviai reikšti emocijas.
Spektaklio tikslas - formuoti vaikų vertybių skalę, ugdyti gerumo, atjautos, ištikimybės, meilės jausmus, mokantis mylėti savo Tėvynę.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

"Atrakink Vilnių" - tai smagus ir įtraukus užsiėmimas apie draugišką miestą, miestiečius ir jo svečius. Komunikuodami tarpusavyje kūrybiniame procese moksleiviai dalinsis savo įžvalgomis ir idėjomis, kaip jie mato Vilnių, koks jų santykis su šiuo miestu.  Koks galėtų būti Vilniaus simbolinis raktas? Ką jis atrakintų?
Iš užsiėmimo moksleiviai išsineš ne tik geras emocijas, pažintį su kūrybinėmis dirbtuvėmis PATS SAU, bet ir savo susikurtą darbelį - Vilniaus raktą. Šis raktas bus sukurtas panaudojant įdomias technologijas ir medžiagas - veltinį, šiluminį presą, termo plėveles ir kniediklį.
Užsiėmimo pabaigoje pristatydami savo darbelius moksleiviai taip pat reflektuos ir mokysis išsakyti savo mintis.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


PINGVINAI. KUO MES PANAŠŪS? (Nuotolinė paslauga) 1-4 kl.

KO SIEKSIME?
Įveiklinančiomis pingvinų istorijomis ugdyti atsakomybę už mus supančią aplinką, gyvūniją, augaliją, šalia esančius žmones, stiprinti atjautos, meilės, supratimo jausmus. Tikime, tai prisidės prie moksleivių emocinio intelekto, kritinio mąstymo ugdymo.

KĄ VEIKSIME?
Gretindami pingvinus su žmonėmis, ieškodami panašumų ir skirtumų, analizuodami jų gyvenimo sąlygas, moksleiviai išmoks nustatyti pingvino rūšį, sužinos, kuo minta šie neskraidantys paukščiai, su kokiomis grėsmėmis susiduria gamtoje. Mokysis atpažinti savo gyvenime vykstančius procesus – kokią įtaką turi jų pačių elgsena gyvūnų pasauliui, kaip panašiai ir kaip skirtingai elgiasi gyvūnai ir žmonės.
Užduodant klausimus apie pačių moksleivių savijautą, bendravimo modelius, per gyvūną mokoma atpažinti pačių vaikų poreikius, jų pačių emocijas ir jausmus. Lygindami, analizuodami vaikai mėgina suvokti gyvenimo grupėje principus. Per kūrybiškas edukacines priemones identifikuodami pingvinų rūšis suvokia ir kiekvieno iš mūsų individualumą, išskirtinumą, taip mokosi būti tolerantiškais.


Interaktyvus spektaklis “Vilnių kuriam!” - tai šiuolaikiniam vaikui priimtina kalba, žaismingai ir glaustai pristatomas, suvaidintas Lietuvos istorijos tarpsnis: Vilniaus miesto įkūrimas. Įpinami ir tikri istoriniai faktai, ir legendos. 2023 metais Vilnius švenčia 700 metų jubiliejų! Mūsų tikslas - skatinti pilietiškumą ir meilę Tėvynei, o taip pat sudominti Lietuvos istorija. …Po daugiau nei 350 metų į Lietuvos didžiųjų kunigaikščių rūmus Vilniuje parskrenda dvi varnos… Jos puikiausiai atsimena, kad visai neseniai, tik prieš ... 700 metų, ten, kur dabar yra mūsų sostinė Vilnius, žaliavo didžiulė giria ir dunksojo Šventaragio slėnis! Ir tuo metu, greičiausiai vasarą, įvyko vienas labai svarbus nutikimas... O gal jūs norite iš pirmų lūpų išgirsti, kaip kūrėsi Vilniaus miestas? Ar ne tik išgirsti, bet ir tapti amatininkais bei pirkliais, plūstančiais į karališką Gedimino miestą? Padėti jį kurti ir net sužaisti karališką medžioklę?


Pažintis su audimu - tai edukacija pradinukams, kurios metu susipažindinsiu, kas yra audimas, kas yra austa juosta, kam jos reikėjo anksčiau ir kam jos gali reikėti dabar, fantazuosime apie tai kartu su vaikais. Aiškinsimės, kada atsirado austos juostos, kokių jos būna rūšių, kokie yra audimo įrankiai, visus juos apžiūrėsime ir ištyrinėsime. Kartu galvosime, kaip pasidaryti audimo įrankius iš namuose turimų daiktų. Aiškinsimės, kaip veikia audimo staklės, jas vaikai apžiūrės iš visų pusių ir patys išbandys. Kalbėsime, ko reikia, norint pradėti austi, vaikai sužinos, kas yra "šakės", išbandys kaip jos veikia, sužinos, kad "skiemenys" yra ne tik žodyje, bet ir staklėse, patys bandys "suskiemenuoti metmenis" (išsiaiškinsim ir tai, kas tie metmenys). Vaikai susipažins, kas yra "šaudyklė", ja patys bandys pašaudyti staklėse, t.y. patys bandys austi juostą. Parodysiu didesnes stakles ir kaip ant jų audžiamos rinktinės juostos, kaip rinktinių juostų raštai yra išrenkami medinio peilio pagalba. Bus daug naujų žodžių, daug klausimų, prireiks nemažai fantazijos, noro bendrauti, bet  po edukacijos visai gali būti, kad dalis klasės vaikų užaugę norės tapti audėjais.


„Improvizacijos dirbtuvės“ išvažiuojamoji edukacija

Jaunieji Nacionalinio Kauno dramos teatro aktoriai kviečia 8-12 klasių moksleivius į improvizacijų dirbtuves, kurių metu, pasitelkus teatrinius žaidimus, moksleiviai bus supažindinami su pagrindiniais improvizacijos metodais, taps aktyviais dalyviais ir ugdys savo kūrybiškumą. Pasitelkiamos veiklos moko jaunimą drąsos, geriau pajusti savo kūną ir balsą, pasitikėti savimi ir draugu, lavinti reakcijas, atpalaiduoti vaizduotę ir pasinerti į smagią kūrybos erdvę. Dirbtuvių metu suteikiama erdvė laisvai improvizuojant kurti istorijas, išmėginti jėgas scenoje, vaidinant įvairias situacijas iš mokyklos kasdienybės.
Čia niekas nerašys pažymių. Čia nereikės nieko galvoti, ruoštis ar žinoti. Tik valanda pačių smagiausių žaidimų ir vaizduotės pokštų, kurie atskleis aktoriaus profesijos subtilybes ir improvizacijų galimybes.


Šiandien išmaniosios technologijos tapo neatsiejama mūsų gyvenimo dalimi, o einant mokyklos koridoriumi jau nebestebina kas antras paauglys įnikęs į mobilųjį telefoną.  Žinoma, atsiradus interneto ryšiui, išmaniesiems telefonams, netrukdomi galime bendrauti su kitame pasaulio krašte esančiais žmonėmis, vos vienu pelės paspaudimu gauti daugybę įdomios informacijos, mokytis daug efektyviau ir įdomiau. Deja, atsitinka taip, kad būdami aktyvūs virtualioje socialinėje erdvėje pamirštame tuos, kurie yra šalia, o „išmanioji“ realybė tampa daug tikresne už mus supančią. Ilgainiui perdėm susidraugavus su išmaniosiomis technologijomis ima keistis vaiko elgesys, gerokai susiaurėja jo interesų ratas ir įdomu darosi tik tai, kas ekrane, pašlyja santykiai su šeimos nariais ir draugais, jam tampa sunku susikaupti, ima kamuoti nemiga ir pan. Kur yra ta riba, už kurios išmaniosios technologijos jau neša ne naudą, bet žalą ir kaip ją atpažinti? Edukacijos metu per situacijų žaidimus, provokacijas ir sąmoningumo skatinimą smagiai ir nuotaikingai mokysimės atpažinti save ir savo jausmus, nuo kurių norisi pabėgti į virtualią realybę, kalbėsimės apie technologijas ir  bandysime atskirti jų teikiamą naudą ir keliamas pagundas bei žalą. Kartu ieškosime būdų kaip pramogauti, nusiraminti ir atsipalaiduoti tikrovėje, o virtualią (ne)realybę panaudoti pozityviai: informacijos paieškai, kūrybai, lavinimuisi ir gal net karjeros galimybėms.


"Žuvų giesmės". Mažosios Lietuvos tradicijų ir dainuojamojo folkloro pažinimo edukacija (Nuotolinė paslauga)

Klaipėdos miesto savivaldybės etnokultūros centras

Edukacija "Žuvų giesmės" yra skirta 5-8 klasių moksleiviams. Programos dalyviai kviečiami susipažinti su lietuvininkų dainavimo tradicija, kuri 2020 m. pripažinta Nacionaline vertybe, įtraukta į Nematerialaus kultūros paveldo vertybių sąvadą. Atraktyviai analizuojant dainų pavyzdžius, moksleiviai bus vedami Mažosios Lietuvos tradicijų, papročių, gyvenimo būdo pažinimo keliu. Atlikdami smagias kūrybines, interaktyvias užduotis, programos dalyviai ne tik gerai praleis laiką, bet ir plės kultūrinį akiratį, mokysis vertinti išskirtinį Mažosios Lietuvos kultūrinį palikimą.


Edukacijos tikslas - supažindinti mokinius su  savo pinigų tvarkymu, t.y. finansiniu raštingumu.
 Suteikti žinių apie pinigus, skatinti kūrybiškumą ir kritinį mąstymą, generuojant, analizuojant idėjas, kaip aš galiu uždirbti, taupyti, išleisti ir skolinti- investuoti. Ugdyti  mokinio sąmoningumą, atsakingumą, savęs  pažinimą.Mokyti  kultūringumo bendraujant ir bendradarbiaujant, skatinama būti originaliu, "perlipti per save" pristatant užduotis klasei, lavinti mokinio kalbinius viešojo kalbėjimo įgūdžius,  nugalėti savo baimes. Edukacijos metu ateliekamos loginės,kūrybiškumas ir  kritinį mąstymą lavinančios užduotys, kurios kaitaliojamos su judriais žaidimais.Žinios įtvirtinamos -žaidimu- vitorina.
Kultūrinės edukacijos metu mokiniai turi galimybę sužinoti, kaip atsirado pinigai, kas yra finansinis raštingumas- taip pralėsdami savo kultūrinį sąmoningumą, ugdosi platesnį supratimą  apie pinigų valdymą, vertybes – tvarumą, ekonomiškumą.
Mokiniai turės supratimą, kaip elgtis su pinigais, kad jų turėtų, kaip taupyti ir išleisti. Susiformuos pagrindus apie savo  pinigų tvarkymą, bendradarbiaudami įgis sąmoningumo.


Virtuali literatūros pamoka (Nuotolinė paslauga)

Maironis, Vaižgantas, S. Nėris, J. Grušas, B. Sruoga – tikrai svarbūs, išskirtiniai lietuvių literatūros autoriai, su kuriais susipažįstama jau mokykloje. Ką daryti, jei su šiais autoriais norima susipažinti plačiau, išsamiau, prisiminti ne tik svarbiausias jų biografijos ir kūrybos detales, bet ir sužinoti, kokios asmenybės jie buvo, kokie buvo jų pomėgiai, su kokiais bičiuliais bendravo, ir daug kitų istorijų, kurių nepasakojama literatūros vadovėliuose? Siūlome sudalyvauti mūsų VIRTUALIOSE LITERATŪROS PAMOKOSE ir apie pasirinktą autorių sužinoti viską, kas smalsu! Pasirinktą rašytoją tyrinėjantys muziejininkai sukaupę daugybę įdomių pasakojimų, be to, dalinasi unikalia galimybe pamatyti muziejų fonduose saugomų eksponatų ir rašytojų memorialinių daiktų nuotraukas. Nepraleiskite progos artimiau susipažinti su pasirinktu rašytoju, patyrinėti išskirtinę vaizdinę medžiagą ir, žinoma, padiskutuoti!


Augu su KINO PAVASARIU (Nuotolinė paslauga)

„KINO PAVASARIS, rodydamas kruopščiai atrinktus kokybiškus kino filmus, siekia edukuoti autorinį kiną besirenkančius žiūrovus, supažindinti juos su aktualiais aukštos kinematografinės vertės filmais ir taip puoselėti kino kultūrą Lietuvoje. Šiuo tikslu siūlome paslaugą „Augu su KINO PAVASARIU“ ir kviečiame 1-12 klasių moksleivius pasitelkiant kiną kaip priemonę plėsti akiratį bei ugdyti svarbiausias kompetencijas (asmenines, socialines, kūrybines, dalykines, komunikavimo, iniciatyvumo, pažinimo ir kt.), renkantis pasaulinį pripažinimą pelniusius ir kritikų įvertinimų sulaukusius autorinio kino filmus jaunimui aktualiomis temomis.
„Augu su KINO PAVASARIU“ naudoja kiną kaip stiprų mokymo(si) išteklių ir per malonią filmų žiūrėjimo patirtį ugdo tokias jaunimo savybes kaip jautrumas, sąmoningumas, kūrybiškumas, kritinis mąstymas, gebėjimas reflektuoti ir pan., taip pat moko komandinio darbo, daugiakultūrinio dialogo, aplinkos stebėjimo bei supratimo ir kt. KINO PAVASARIO rekomenduojami filmai atliepia jaunimui aktualias temas, tokias kaip draugystė, empatija, patyčios, klimato kaita ir kt. Filmai žiūrimi nuotoliniu būdu KINO PAVASARIO platformoje https://filmai.kinopavasaris.lt (klasėje arba namuose). Filmo žiūrėjimo patirčiai pastiprinti ir jaunajam žiūrovui visapusiškai ugdyti po filmo peržiūros, pasitelkiant paslaugos organizatoriaus parengtas gaires bei interaktyvias užduotis, iš anksto atsiųstas el. paštu, mokytojai kviečiami drauge su moksleiviais diskutuoti ir analizuoti peržiūrėtą filmą.
Mokytojai ir moksleiviai gali rinktis kino seansą iš tokių KINO PAVASARIO filmų kaip „Silvana“, „Baigiamieji egzaminai“, „Jūsų Vincentas“, „Lumiere!“, „Mokinys“, „Ką žmonės pasakys“, „Gražuolė ir Sebastianas“, „Berniukas ir pasaulis“, „Maja“ ir kt. Filmų sąrašas nuolat atnaujinamas.
Dėl filmų rekomendacijų pagal Jūsų poreikius maloniai kviečiame susisiekti su paslaugos organizatoriaus nurodytu kontaktiniu asmeniu.“


Virtualus literatūrinis susitikimas „Akmenėlis“ (Nuotolinė paslauga)

Ši istorija nutiko Vilniuje. O gal Kaune ar Varšuvoje? Antrojo pasaulinio karo metu tokia istorija galėjo nutikti bet kur Europoje, kai vokiečiai vykdė masines žydų žudynes arba taip vadinamąjį Holokaustą. Jo metu Europoje buvo sunaikinti beveik 6 milijonai žydų. Ši tema labai svarbi ir Lietuvos istorijoje, tačiau dažnai nutylima ir menkai pristatoma mokyklinėje programoje. Susitikimo metu vaikai sužinos daug įdomių istorinių faktų apie netolimą Lietuvos istoriją, apie žydų papročius, gyvenimą ir tragišką jų tautos likimą Antrojo pasaulinio karo metu, bus praplėstas mokinių kultūrinis akiratis, pristatyta Lietuvos tautinių mažumų įvairovė ir vystomas kritinis mąstymas, kuris ypač aktualus šiomis dienomis vykstančių tragedijų kontekste. Autorius gyvai pristatys knygos kūrimo istoriją, papasakos apie Vilniaus getą, slėptuves, kurios slėpdavosi žydai, apie lietuvius, kurie padėdavo žydams išsigelbėti, ir apie savo vaikystės patirtis bendraujant su likusiais gyvais Holokausto liudininkais. Taip pat parodys filmuką, sukurtą pagal knygą AKMENĖLIS ir atsakys į moksleivių klausimus, susijusius su šia labai svarbia tema. Knyga AKMENĖLIS yra bene vienintelė lietuvių autoriaus knyga vaikams apie Holokaustą. Marius Marcinkevičius pasakoja apie šiuos skaudžius Lietuvai ir visam pasauliui įvykius vaikams suprantama ir įtraukiančia kalba. Istoriniai įvykiai ir tragedija atskleidžiami per dviejų vaikų tarpusavio santykius – jų draugystę, meilę ir buitį Vilniaus gete. Marius Marcinkevičius – knygų vaikams rašytojas, poetas, prozininkas, gydytojas, keliautojas ir tėtis. Jo knygos išverstos daugiau nei į dešimtį kalbų, pagal jas statomi spektakliai, kuriamos dainos vaikams. Knyga „Akmenėlis” buvo apdovanota Prano Mašioto premija už GERIAUSIĄ METŲ KNYGĄ VAIKAMS 2020 (IBBY Lietuva), gavo Gražiausios 2020 metų knygos diploma, 2021 m. Vilniaus mero premiją, knyga yra išversta į latvių, slovėnų, italų, rusų kalbas ir pagal knygą yra kuriamas animacinis filmas.


Propaganda prieš šimtą metų ir dabar: kaip ją atpažinti?

Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Suintensyvėjusių informacinių ir tikrų karų akivaizdoje kiekvienas žmogus, ypač besiformuojantis jaunas žmogus, turi sugebėti identifikuoti pastangas manipuliuoti jo realybės suvokimu, atskirti melą nuo tiesos, atpažinti politinės ir kitokios propagandos elementus. Realių atvejų analizė ir praktinis darbas nagrinėjant olandų dailininko Luiso Ramakerso Pirmojo pasaulinio karo politines karikatūras padės užsiėmimo dalyviams susipažinti su įvairiomis propagandos technikomis, jų taikymo būdais ir identifikavimo instrumentais. Ramakerso darbai idealiai atliko savo propagandinį vaidmenį – jie taip stipriai motyvavo britų mobilizaciją ir amerikiečių apsisprendimą stoti į karą, kad Vokietijos valdžia už šio dailininko galvą buvo pažadėjusi 12 tūkst. markių premiją! Užsiėmimo dalyviai analizuos simbolines karikatūras, identifikuos juose vaizduojamus realius istorinius įvykius, kultūrinį kontekstą ir menines detales. Šiuolaikinės propagandos pavyzdžiai leis palyginti, kaip keitėsi šios manipuliatyvios komunikacijos pobūdis. O jūs, ar gebėtumėt tokią sukurti?

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa „Smagioji rašto istorija“

Ar svarbus žodis mūsų gyvenime? Parašytas žodis? Ištartas žodis? Edukacinėje programoje Smagioji rašto istorija dalyviai diskutuos, kokie yra šiuolaikiniai komunikacijos būdai ir kurie iš jų mums svarbiausi šiandien? Taip pat išgirs rašto istoriją nuo seniausiųjų laikų iki dabarties. Užsiėmimo metu dalyviai, atlikdami paruoštas užduotis bei žaisdami žaidimus ugdys bendravimo tarpusavyje įgūdžius ir per patyrimą suvoks rašto svarbą šiandien.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Miestas mieste - Užupio respublika“

Unikalus Vilniaus kampelis – aprašytas Pietų Korėjos rašytojo Hailji romane, turintis savo ambasadorių Ponulį ir katiną naikinantį baimės jausmą. Vilniaus priemiestis su savo vėliava ir Konstitucija, pinigais ir prezidentu. Kodėl ši miesto vieta tokia išskirtinė, kad ją net 3 kartus lankė Dalai Lama? Kodėl ji vadinama „Rusų miestu“ ar „Druskos keliu“? Šiandien Užupis mus pasitinka su vienu pirmų Europoje meno inkubatorių, unikaliomis skulptūromis, požeminių slėptuvių ir „Konkės“ liekanomis. Programos tikslas supažindinti mokinius su vienu seniausių Vilniaus priemiesčių ir jame išlikusiomis architektūrinėmis, kultūrinėmis, istorinėmis detalėmis, objektais ir pastatais. Pagrindiniai edukacinės ekskursijos uždaviniai – klausantis istorinio pasakojimo papildyto vizualia medžiaga, pažinti šią miesto dalį ir atrasti jame įvykusius pokyčius ir paslėptas detales: dingusius, nugriautus, konservuotus ar atstatytus gyvenamuosius pastatus, vienuolynus, maldos namus. Ugdant pastabumą ir dėmesį detalėms, tobulinti gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti šios miesto dalies kultūrinę aplinką: skirtingais laikais prie Vilnelės dirbusių amatininkų ir jų cechų veiklą, menininkų kūrybą bei jų darbus, Bernardinų kapinių unikalumą ir čia palaidotų svarbių istorinių asmenybių indėliu į Lietuvos ir Vilniaus istoriją, mokslą ir kultūrą. Istorinis pasakojimas papildytas vizualine medžiaga - senovinėmis nuotraukomis, taip pat mokiniai įtraukiami į praeities paieškas, edukacinius, teminius žaidimus padedančius pažinti ir interpretuoti, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą, perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Edukacinė programa ir sielai ir skrandžiui „Seda, Sedos pusmarškonė košė”

Ekskursija Sedos mieste. Sapiegų dvarvietėje aplankomi turizmo objektai: Šv. Jono Nepomuko bažnyčia, Osvaldo Neniškio sukurtas A. Baranausko bareljefas, Mykolo Saukos „Mokyklinis suolas Vytautui Mačerniui“, Antano Murausko koplytstulpis kalbininkui Adomui Šoblinskui, P. Bielskio sukurtas paminklas Vytautui Didžiajam. Vytauto gatvėje susipažinsime su Plechavičių (dabar Dariaus Lauraičio, panaudos sutartis su Sedos kultūros centru), malūne įsikūrusia kasdienybės meno galerija, su Plechavičiams skirta ekspozicija, tautodailininkų paroda. Eidami Bažnyčios gatve pasieksime senąsias miesto kapines, kur aplankysime Tėvynės apsaugos rinktinės kareivėlių brolišką kapą, paminklą žuvusiems už Lietuvos laisvę TAR kareiviams ir užsuksime į barokinę Švč. Mergelės Marijos Dangun ėmimo bažnyčią. - Antras ekskursijos variantas. Sedos štetlas - sinagogos ir mikvos vieta, senosios žydų kapinės, mokykla, arbatinė... Sedos ir Rimolių piliakalniai, gražiausiai tvarkomas sodybos. - Ekskursija Vytauto Mačernio tėviškės takais. Ekskursijos pradžia nuo Žemaičių Kalvarijos kapinių, apeiname septynias vizijas - akmeninius paminklus eilėraščiams, pasiekiame Poeto kapą. - Edukacinė programa „Sedos pusmarškonė košė“. XIX a. pabaigoje – XX a. I - oje pusėje Žemaitijoje šeimininkės virdavo košę. Dažniausias pusryčių valgis – pusmarškonė košė. Į Mažeikių rajono Sedos kultūros centro veiklų sąrašą pusmarškonė košė atkeliavo ne iš rašytinių šaltinių. Ši košė buvo verdama dažno žemaičio troboje. Iš šeimos tradicijų ji atkeliavo į Sedos kultūros centrą. 2021 m. suteiktas Sedos pusmarškonės košės tautinio paveldo sertifikatas. Edukacijos metu galėsime stebėti košės virimą ir jos paragauti Sedos malūno teritorijoje.


Edukacija „Pasivaikščiojimas po Pavandenės piliakalnius“ tai dešimties kilometrų žiedinis maršrutas pėsčiomis per Pavandenės kraštovaizdžio draustinį aplankant Žemaičių aukštumą paryškinančius piliakalnius: Moteraitį, Sprūdę ir Pavandenės Alkakalnį (Sklepkalnį). Taip pat  žygio metu praeinama pro Sakelių giminės buvusio dvaro griuvėsius, pasakojami istoriniai faktai apie šių objektų reikšmingumą visam Žemaitijos regionui.
Žygis prasideda nuo Pavandenės miestelio centro - tai susitikimo vieta.


Edukacinė programa vyksta anglų kalba.
Veiklos elementai (žodynas, naudojama gramatika bei tematika) atliepia bendrojo ugdymo programos 7-8 kl. koncentro planą pirmai užsienio (angų) kalbai.
Užsiėmimo metu mokomės kalbėti apie sveikatą bei savijautą, susipažįstame su sveikatingumo istorijos Lietuvoje pagrindais, o programos akcentas - vaidmenų žaidimas, kuriam skiriama daugiausiai laiko. Užsiėmimas trunka apie 60 min.
Tikslas: ugdyti sveikos gyvensenos įgūdžius, siekiant užtikrinti ilgalaikę fizinę ir emocinę savirūpą, sveikatą, lygiagrečiai ugdant užsienio kalbos įgūdžius ir pasitikėjimą savimi bendrauti užsienio kalba.
Užsiėmimo metu naudojamos technologinės priemonės elementarios, nėra stipriai akcentuojamos, o iškeliama bendravimo, bendradarbiavimo bei pasitikėjimo savimi kalbant užsienio kalba gebėjimų stiprinimo svarba.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Apsilankysime Emilijos Škarnulytės parodoje ,,Švytintys kambariai“. Parodos centre – vienas garsiausių menininkės kūrinių „t ½“, 2019 m. pelnęs Kijevo šiuolaikinio meno centro „Ateities kartos meno prizą“ (angl. Future Generation Art Prize). Audiovizualine instaliacija, kuria įspūdingu formatu tyrinėjama posthumanistinė mitologija, atkreipiamas dėmesys į šiandien itin svarbias gamtos ir žmogaus sąlyčio, klimato kaitos bei branduolinės energetikos temas. Įspūdingo dydžio vaizdo instaliacijoje stebėsime pusiau žmogaus, pusiau žuvies – undinės plaukimą per nesibaigiančius vandenis, tunelius ir kanalus. Aptarsime, kas aplankoma šio neįprasto pasiplaukiojimo per laiką ir erdvę metu, kartu ieškosime kelionės tikslo. Pasieksime ir salą, kurioje patys esame šeimininkai, kursime švytinčius pasakojimus švieslentėse apie tai, ką joje apgyvendinti.


Spektaklis paaugliams „#Vaižgantas“ (Nuotolinė paslauga)

Nuotolinė paslauga „#Vaižgantas“ – Naujojo teatro vienos dalies spektaklis (profesionalus video įrašas) paaugliams pagal Kosto Ostrausko pjesę „Vaižgantas“. JIS turi sekėjų visame pasaulyje, JIS savo asmenybe pralenkė laikmetį, JO drąsūs pasisakymai sulaukia komentatorių pasipiktinimo, JIS savo rašto darbais ir publicistika jau įsirėžė į literatūros klasiką, JAME sutelpa dvasininko ir pasauliečio idėjos, JIS neabejotinai daro įtaką elitui, JIS nepaklūsta bukoms taisyklėms, JIS gerbia savo šalį ir turi stiprias vertybes, už kurias drįsta kovoti, JIS supranta jaunuomenę ir myli žmones. JIS yra Žmogus. JIS #VAIŽGANTAS Naujasis teatras kviečia žiūrovus iš naujo pažvelgti į puikiai visiems žinomą kunigą, politinį ir visuomenės veikėją, rašytją Juozą Tumą-Vaižgantą ir leistis į susitikimą su šia istorine asmenybe per jauno žmogaus žvilgsnį. Spektakliu siekiama atskleisti Vaižgantą ne kaip tolimą, pasenusį, literatūros vadovėlių puslapiuose tūnantį akiniuotą senelį, o kaip žmogų, kuris taip pat mylėjo, mąstė apie gyvenimą, tikėjimą, kūrybą, tryško ugningu temperamentu, neišvengdavo vienatvės, neretai jautėsi nesuprastas ir suvaržytas. Spektaklis sukurtas pagal ryškiausio XX a. avangardinės dramaturgijos kūrėjo, Kosto Ostrausko pjesės „Vaižgantas“ (1994 m.) ištraukas. Aktoriai prabildami K.Ostrausko surinktais autentiškais Vaižganto tekstais atskleis ir nemažai XX a. pradžios įvykių, politinių aktualijų, kultūros ypatybių ir kalbos subtilumų. Tai pinsis su šių dienų jauno žmogaus aktualijomis: socialiniais tinklais, bendravimu, savęs reprezentavimu paralelioje – virtualioje erdvėje. Kūrybinė komanda siekia rasti ir atskleisti, kas gi bendro tarp šių laikų jauno žmogaus ir tuometinės jaunuomenės taip mylėto Vaižganto. Režisierė – Miglė Remeikaitė.


Šiaudo magija. Reketuko dirbtuvės (Išvažiuojamoji)

Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai mokysis surišti  šiaudinio sodo elementą - reketuką.  Susipažins su šiaudinių sodų rišimo tradicijomis Lietuvoje ir svetur.  Išgirs apie sakraliają šiaudinių sodų simboliką regioniniame ir tarpkultūriniame kontekste. Dalyviai susipažins su lietuvių paprotinės dailės kūriniais - šiaudiniais sodais, gebės skirti javų rūšis, sužinos, kaip tinkamai paruošti žaliavą šiaudinių dirbinių gamybai, suriš keletą tradicinių šiaudinių sodų elementų.  Edukacijos metu naudojami metodai: pasakojimas, informacijos analizė, vaizdinių pavyzdžių pateikimas, aktyvūs klausimai ir atsakymai, protmūšis, praktinė edukacijos dalis – reketuko vėrimas iš šiaudų - kiekvienas dalyvis veria individualiai. Moksleiviai turės galimybę gautas žinias užtvirtinti sudalyvaudami etno protmūšyje.  Taip pat laukia kūrybinės dirbtuvės komandose -  tradicinės reketuko  formos interpretacija šiuolaikiniame kontekste konstruojant sodo elementą - reketuką erdvėje iš netradicinių medžiagų. Dalyvis išmoksta pasiruošti šiaudus, juos susikarpyti.  Rišdami sodo elementus mokiniai patirs nuostabius bendrumo ir ramybės jausmus. Kiekvienas edukacijos dalyvis pasigamins gaminį, kurį po užsiėmimo galės pasiimti ir pritaikyti asmeniniams poreikiams. Supažindinama su darbui naudojama medžiaga: rugio, kviečio, miežio, avižų šiaudu, aptariamas žaliavos paruošimo laikas bei laikymo sąlygos. Sužinos kaip į šiaudą žiūrėta senovėje.


Istorijos pasakojimas vaizdu: Samuelio Bako atvejis

Užsiėmimo metu dalyviai supažindinami su Samuelio Bako biografijos detalėmis - ypač vaikyste, praleista Vilniuje. Dalyviai, skaitydami ištraukas iš S. Bako atsiminimų knygos ,,Nutapyta žodžiais”, kartu su edukatore aptaria labiausiai ištraukas atitinkančius paveikslus. Paveikslų siužetas taip pat aptariamas Lietuvos ir Vilniaus istorijos kontekste, identiteto formavimo klausime. Užsiėmimo metu kartu su
edukatore pažinsite kūrėjo simbolius, atskleisite vaizdinių reikšmes, kurios yra neatsiejamos nuo dailininko išgyvenimų ir patirčių Antrojo pasaulinio karo metais.


Edukacija ,,Čiurlionis IV" skirta susipažinti ir patirti Mikalojaus Konstantino Čiurlionio kūrybos ypatumus. Keturiuose edukacijos etapuose vyks šios veiklos: susipažinimas su chronologine tvarka pateikta menininko kūryba ir biografija, dalies simfoninės poemos ,,Jūra"  ir įgarsintos poemos ,,Jūra"  klausymas, kūrybinio tapybos arba grafinio darbo kūrimas, kūrybinių darbų fotografavimas ir skaitmeninio foto koliažo sukūrimas.


Atsakysime į daugelį jūsų užduodamų klausimų apie gyvąją gamtą bei suteiksime galimybę atrasti įdomųjį gyvūnų pasaulį per klausymą, ieškojimą, meninę išraišką, atradimus, lietimą, maitinimą. Esame tikri, kad papildysime jūsų žinių bagažą geromis emocijomis ir netikėtais gyvūnijos pasaulio atradimais.


Tikslas: suteikti žinių apie įvairius cirko elementus, įgyti žongliravimo patirties ir mažinti toleranciją smurtui. Uždaviniai: susipažinti su įvairiais cirko elementais; užtikrinti bendradrabiavimo atmosferą; suprasti kaip žongliruoti, ir išmokti žongliruoti su kamuoliukais ir POI, sukti lėkštes. Laikytis saugumo taisyklių ir suprasti, kad kartais tarp juoko ir pašaipos nėra aiškios ribos. Išmokti priimti nesėkmes, pasijuokti iš savęs ir bendradarbiauti. Bus demonstruojami nesudėtingi cirko elementai ( žongliravimas su kamuoliukais, skaromis, POI, lėkščių sukimas, Diabolo, akorobatika). Siekiama, kad vaikai ne tik žinotų, kaip žongliruoti, bet ir batys bandytu, lavintųsi. Žongliravimas padeda gerinti laikyseną, koordinacija, reakciją ir t.t. Tai smagus laisvalaikio užsiėmimas.
Ar Gediminas laiškuose kvietė atvykti cirko artistus? Susitikime ir paminėkime kartu Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metus.


Kvapnaus atviruko kūrimo procese naudosimės dailės terapiniais metodais ir fantazuosime, kaip kvepia baimė, liudesys, meilė ar kitos emocijos. Jeigu nupieštą baimės abstrakciją pakvėpinsime mandarinais ar meduoliais, galbūt ji pasidarys linksma, jauki ir džiugi? Į kūrybinį procesą integruosime emocijų pažinimą, jų valdymą, motoriką, kūrybingumą ir pasigaminsime kvapnų suvenyrą - spalvotą emocijų atviruką.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Žaidimas – pats smagiausias mokymo ir ugdymo metodas, ypač kai mokome tokio rimto (ir atrodytų – sudėtingo) dalyko kaip pilietiškumas. Kodėl klasėje nesusikūrus mažos veikiančios valstybės su veikiančiomis valdžios institucijomis: Prezidentu, Seimu ir Vyriausybe? Ir netgi jei tas prezidentas – ne žmogus, o gyvūnas, vis tiek reikia tikrų tikriausių rinkimų su balsavimo biuleteniais, balsadėže ir netgi rinkimine kalba. O kokia valstybė be įstatymų? Ir kas juos turėtų priimti? Edukacinė pamoka ,,Žaidžiame valstybę“ yra kultūrinė pilietiškumo ugdymo programa, parengta remiantis Kanados, JAV ir Suomijos gerąja vaikų ir jaunimo pilietiškumo ugdymo praktika ir pritaikyta III-VI klasių Lietuvos vaikams. Pamokos metu vaikai susipažįsta su Lietuvos Respublikos valdžios institucijomis – Seimu, Vyriausybe ir Prezidentu, jų veiklos sritimis, sužino, kas yra partijos, kaip vyksta rinkimai. Taip pat patys klasėje imituoja rinkimus: balsuoja, renka prezidentą, teikia svarstymui ir priima įstatymus. Edukacijos metu naudojami metodai: diskusija, pasakojimas, vaizdo medžiagos peržiūra, situacijų žaidimas, aptarimas. Vyriausiosios rinkimų komisijos duomenimis, 2019 m. gegužės 12 d. vykusiuose LR Prezidento rinkimuose ir referendumuose balsavo 46% jaunų žmonių, turinčių balsavimo teisę, tačiau nepaisant to, Lietuvos vardas vis tiek išlieka tarp turinčių mažiausią rinkėjų aktyvumą Europos Sąjungoje. Politikos mokslų specialistai tai visų pirma aiškina nepakankamu vaikų pilietiniu ugdymu mokyklose ir šeimoje. Tačiau, kaip parodė 2016 m. Didžiosios Britanijos referendumas (dėl ,,Brexit“), spragos vaikų pilietiniame ugdyme gali tapti rimtu išbandymu visuomenei. Lietuva – maža šalis šalia didelių kaimynių, todėl kiekvieno sąmoningo ar aktyvaus piliečio balsas mums gali būti lemtingas. Pastaba:  Mažiausias pamokų skaičius Kauno mieste - 2 pamokos, kituose miestuose - 4 pamokos vienoje mokykloje. Kiekviena edukacija derinama individualiai, tad norėdami rezervuoti laiką susisiekite telefonu.


RENESANSAS LIETUVOS DIDŽIOJOJE KUNIGAIKŠTYSTĖJE

Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

XVI a. pradžioje Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje vyko daugybė permainų, jas sukėlė iš Vakarų Europos valstybę pasiekusios humanistinės idėjos. Keitėsi valstybės elito jaunosios kartos interesai – tarp jaunų didikų išplito mada vykti pasižvalgyti po italų, vokiečių, flamandų ir prancūzų žemes. Keitėsi aukštuomenės manieros, interesai, būsto interjeras ir eksterjeras, net maistas ir stalo serviravimo papročiai. Žygimanto Senojo nurodymu renesansine maniera pradėti pertvarkyti valdovų rezidenciniai rūmai Krokuvoje ir Vilniuje, juo sekė valstybės didikai. Per edukacinį užsiėmimą dalyviai susipažins su Renesanso epochos architektūra, meno, literatūros ir gyvenimo būdo specifika Vilniaus valdovų rezidencijoje, sužinos, kurie Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovai ir didikai daugiausia prisidėjo prie įvairialypės Renesanso idėjų sklaidos.


Šios edukacinės veiklos sukūrimą 2021 m. finansavo Lietuvos kultūros taryba. Edukacinis užsiėmimas „Baltų ženklų simboliai ir vaizdiniai“, besiremiantis etnologijos mokslininkų įžvalgomis su šiuolaikine inovatyvia dalimi bei įtraukiomis kūrybiškomis praktinėmis veiklomis, skirtas vidurinio ir vyresniojo amžiaus mokiniams. Aktuali tema – baltiški ženklai – pateikiama inovatyviai ir įtraukiai. Užsisakius šį užsiėmimą, mokytojams atsiunčiama metodinė priemonė PPT formatu apie baltiškąją simboliką, paruošta projekto konsultanto Lietuvos istorijos instituto mokslo darbuotojo dr. Vytauto Tumėno. Rekomenduojama paskaitą peržiūrėti ir aptarti kartu su mokiniais prieš atvykstant į muziejų. Užsiėmimo pradžioje susipažįstama su Gintaro muziejuje eksponuojamais VI-XIII a. amžiaus kuršių genties dirbiniais, jų ornamentika. Veikla tęsiama žiūrint pažintinį edukacinį filmą „Baltų pasaulėvaizdžio ženklai“ (20 min.) edukacijų klasėje (filmo kūrėjai: multimedija A. Našlėnas, scenarijus R. Ambraziejienė, konsultavo dr. V. Tumėnas). Filme baltiški ženklai bei jų prasmės atskleidžiamos šiuolaikiška animuota forma. Patraukliai ir suprantamai parodomas jų ryšys su Rėdos rato ir Gyvybės medžio sąvokomis. Kūrinys turi plačią edukacinę paskirtį – skatina žiūrovų smalsumą ir inspiruoja kūrybinę vaizduotę. Praktinėje dalyje dalyviai kuria savus ženklus, kaip metodinė priemonė jiems pateikiami A. Našlėno atvirukai „Baltiški sigilai". Mokiniai naudodami edukatorių paruoštas priemones – magnetines lenteles, įvairaus dydžio medinius pagaliukus ir gintaro gabaliukus dėlioja kompozicijas. Tai dėlionės-mandalos – įtraukiančios, raminančios. Ši veikla leidžia per praktinę patirtį, liečiant rankomis natūralias medžiagas – medukus ir gintarus, pajausti ženklus, simbolius. Sukurtas kompozicijas su tam skirtais rašikliais galima perpiešti ant tekstilės arba ant odos – pasidarant laikiną tatuiruotę. Taip pat galima suklijuoti dėlionę iš pagaliukų ant kartono. Taip susikuriami darbai išsinešimui.


Ar norite aplankyti nuostabaus grožio kraštą, užkopti ant piliakalnių ir galbūt pabraidyti stebuklingame giliausiame Lietuvos ežere? Norite sužinoti piliakalnių istoriją ir legendas, pabandyti išpūsti senojo žynio ragą ar pabandyti paskambinti kanklėmis? Jei taip, mes laukiame Jūsų Tauragnuose, šalia piliakalnių ir ežerų. Čia jūs susipažinsite su trimis piliakalniais, esančiais visai netoli vienas kito. Pirmiausia stabtelėsime prie Tauragnų piliakalnio. Pagrindinė edukacija vyksta prie Taurapilio. Mokiniai, nešini deglais, užkopia į piliakalnį, kur juos pasitinka senas žynys. Čia vaikai supažindinami su piliakalnio istorija (diferencijuojama pagal amžių), legendomis ir padavimais (apie Taurapilio pilį, akmenį Moką ir kt.). Jaunesnieji ruošiasi suvaidinti padavimą, vyresnieji - kurti video pasakojimą. Jaunesnieji žaidžia žaidimą "Palik akmenį". Supažindinama su dar viena legenda apie Napoleono kariuomenės užkastą lobį. Vaikai turi surasti. Suradus su lobiu (šokoladinėmis monetomis) važiuojame į poilsiavietę pačiame miestelyje, prie Tauragnų II piliakalnio, kitoje Tauragno ežero pusėje. Čia laukia trumpa piliakalnio istorija ir žiniuonė, verdanti stebuklingą žolelių gėrimą. Vaikai spėlioja, kokios žolelės, pristato atliktus darbus, atsakinėja į pateiktus klausimus. Visi gauna prizus - magnetukus su Taurapilio vaizdu. Jei yra laiko, galima nuvažiuoti pažiūrėti akmenų - Moko ir Mokiuko, stūksančių už kelių kilometrų nuo Tauragnų ir išbandyti stebuklingą Moko galią.


Edukacija po Vilniaus rotušės rūsius ir Vilniaus rotušę

Pačiame Vilniaus miesto centre, Didžiosios ir Vokiečių gatvių sankirtoje, šiandien vadinamoje Rotušės aikštėje, stovi beveik prieš 600 metų statyta Vilniaus miesto rotušė. Ekskursija skirta supažindinti mokinius su Vilniaus miesto istorija, architektūros stilių raida, kuri glaudžiai susijusi su pačiu Rotušės pastatu. Ekskursijos metu nagrinėjama miesto ir pastato raida: kodėl Vilniaus miestas siekė savarankiškumo?; kada Vilniui buvo suteiktos Magdeburgo teisės?; kokia buvo magistrato paskirtis ir veikla?; kaip keitėsi pastatas ir jo paskirtis bėgant metams?; kodėl Rotušė yra kultūros paveldo objektas? Kartu su gide mokiniai aplankys didžiąją dalį Rotušės pastato ir nusileis į požemius, kuriuose veikė Vilniaus magistrato kalėjimas. Tai edukacinė kelionė po skirtingo laikmečio, įvairių architektūrinių stilių ir funkcijų pastatą, kuria siekiama sužadinti mokinių smalsumą ir norą domėtis ne tik miesto, bet ir Lietuvos istorija.


Pažink Lietuvos tiltus su STEAM veiklomis (5-8 kl.)

„Pažink Lietuvos tiltus su STEAM veiklomis“ edukaciniuose užsiėmimuose mokiniai susipažins su seniausiais Lietuvos tiltais. STEAM veiklų metu bus apjungta Lietuvos istorija, paveldas, kultūra, šiuolaikinė ir senovinė architektūra. Edukacinių veiklų metu mokiniai statys savo įsivaizduojamus tiltus, bus supažindinti su inžinerijos pradmenimis, pasitelks kūrybiškumą, vaizduotę ir meninius gebėjimus. Mokiniai mokysis bendrauti ir bendradarbiauti, dirbti komandose, ugdys lyderystės įgūdžius. Per smagias veiklas, mokiniai patirs istorijos, kultūros, pilietiškumo dermę, įgys gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, patirs pažinimo, bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Tikslas – supažindinti dalyvius su juostų audimo tradicija bei praktika. Uždaviniai: supažindinti su juostų audimo amatu ir tradicija; aptarti juostų panaudojimą tradicinėje kultūroje ir šiais laikais; išsiaiškinti pagrindines juostų rūšis, jų gamybos būdus ir įrankius; suteikti praktinio audimo galimybes. Edukacinio užsiėmimo metu taikomi metodai: demonstravimas; aktyvus klausymas, klausimai ir atsakymai, pokalbis, praktinė veikla (priklausomai nuo pasirinkimo, individuali arba komandinė). Su grupe dirba 2–3 muziejininkai-edukatoriai. Edukacinį užsiėmimą sudaro pažintinė ir praktinė dalys. Pažintinė dalis vyksta muziejaus etnografinėje ekspozicijoje tarp autentiškų ir intriguojančių muziejuje saugomų kultūros objektų. Šioje dalyje aptariame juostų audimo tradicijas, istorinį ir kultūrinį šio amato kontekstą Lietuvoje ir pasaulyje, tyrinėjame juosteles tam, kad sužinotume jų rūšis, audimo būdus ir įrankius. Visą grupę įtraukiančios diskusijos metu aiškinamės amato pažinimo, išsaugojimo svarbą ir galimybes jį kūrybiškai pritaikyti šiais laikais. Po to persikeliame į edukacinę klasę, kur vyksta praktinė audimo dalis. Praktinėje dalyje kalbėsimės apie spalvų derinimą, dalyviai ugdys kūrybiškumą rinkdamiesi spalvų derinius. Edukacinės programos metu išmokstama pinti, austi arba vyti juosteles. Priklausomai nuo dalyvių amžiaus galima rinktis vieną šių būdų: virvelių vijimo (komandinė veikla) – 1–4 klasių mokiniams; pintinių juostelių pynimo (individuali veikla) – 3–4 klasių mokiniams; beraščių juostelių audimo skietais (individuali veikla) – 4 klasės mokiniams. Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas dalyvis pasipuošia savo rankų darbo juostele.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Kviečiame 2–4 klasių moksleivius į edukaciją apie Lietuvos partizanus, kur paprastai ir suprantamai aptariamas partizanų gyvenimas, vertybės, tikslai. Edukacijos metu vaikai bus suskirstyti į komandas (partizanų apygardas), kurios, atlikdamos užduotis stengsis surinkti kuo daugiau partizanų žinutės iš miško dalių (užuominų). Tačiau partizanų apygardos nebuvo konkurentės, jos siekė bendro tikslo – Lietuvos laisvės, todėl ir edukacijos dalyviai, bendradarbiaudami tarp komandų turės sudėlioti iš dalių vieną bendrą partizanų šūkį. Edukacija papildyta aktyviomis veiklomis bei žaidimais, kurie ugdys to meto partizanams reikalingus įgūdžius.
Edukacijos tikslas - paskatinti vaikus domėtis savo šalies istorija, pasitelkiant partizanų pavyzdį stiprinti kultūrinį / nacionalinį tapatumą ir pilietiškumą.


Online spektaklis jaunimui „Doriano Grėjaus portretas“ (nuotolinė paslauga)

Airių rašytojas Oscaras Wilde‘as garsėjo savo žavesiu ir ekstravagancija – tiek savo kūrybos, tiek ir gyvenimo estetizmu. Būdamas 34 metų jis išleido knygą „Laimingasis princas ir kitos pasakos“ – nuo to laiko ir tapo gerai žinomu autoriumi. Jo vienintelis romanas „Doriano Grėjaus portretas“, pirmą kartą išspausdintas 1890 m., galima sakyti, taip pat parašytas pasakos forma. Tačiau šį kartą turinys gerokai niūresnis... Ir nieko keisto, kad po jo paskelbimo kilo skandalas: reikalauta jį uždrausti ir nuteisti autorių už amoralaus gyvenimo būdo propagavimą. Spektaklio „Doriano Grėjaus portretas“ kūrybinę grupę sudaro žinomos lėlių teatro menininkės, su kurių bendro darbo rezultatais „Lėlės“ žiūrovai jau pažįstami: 2014 m. G. Radvilavičiūtės kartu su scenografe Renata Valčik, choreografe Sigita Mikalauskaite ir kompozitore Rita Mačiliūnaite sukurtas spektaklis „Smėlio žmogus“ pelnė Auksinį scenos kryžių, sėkmingai rodomas teatro repertuare ir nuolat kviečiamas atstovauti Lietuvos kultūrą tarptautiniuose teatro festivaliuose. Naujasis spektaklis tarytum pratęsia jau „Smėlio žmoguje“ pradėtą gvildenti žmogaus asmenybės dvilypumo ir jo savidestrukcijos temą. „Žiūrėdamas į paveikslą žmogus įžengia į kitą laiką. Laikas prasiplečia. Portrete žmogus atpažįsta save patį. Žiūrėjimas į portretą – tarsi žiūrėjimas į veidrodį. Veidrodis žmogui suteikia unikalią galimybę matyti save, savo veidą, savo akis, ir sudaro sąlygas dialogui su pačiu savimi. Žiūrėdamas į išorę žmogus mato savo vidų. Žiūrėdamas į veidrodį žmogus gali pakliūti į kitą pasaulį. Ir šie du pasauliai gali susiliesti. Žiūrėdami į veidrodį mes galime pamatyti tai, kas tiesiogiai mūsų žvilgsniui neprieinama. Veidrodžio gylis mums sako, kad mes galime pamatyti kur kas daugiau arba visai kitaip, nei matome savo realybėje. Veidrodis yra mūsų asmeninis dabarties portretas.


„Puodelio dekoravimas savitais baltų simboliais“

Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Pirmoji dalis teorinė – jos metu edukatorius pristatys baltų etninės kultūros ir sukurtų simbolių istoriją, reikšmes, panaudojant vaizdinę medžiagą susidedančią iš filmuotos medžiagos, skaidrių ir pasakojimų. Pateiks jų vizualinius pavyzdžius. Antroje dalyje vyks stiklo, keramikos (fajanso ar kitų medžiagų) dekoravimo būdų ir medžiagų aptarimas ir patogiausio piešimo būdo (flomasteriais) rekomendavimas. Vaikai susipažinę su simbolių pavyzdžiais interaktyviame ekrane, savo vaizduotėje susikurs savitą simbolį ir jį pavaizduos ant puodelio. Užsiėmimo pabaigoje dalyviai diskutuos ir interpretuos sukurto simbolio reikšmę, papasakos, kodėl išsirinko būtent tokį baltų simbolio pateikimą.


Lietuvių liaudies daina lazerių šviesoje

Edukacijos tikslas- skatinti vaikų fizinį aktyvumą ir supažindinti juos su Lietuvos sporto pasiekimais.
Uždaviniai:
1. Skatinti vaikų dalyvavimą interaktyviuose žaidimuose su iSportswall lenta, kad jie galėtų mėgautis fizine veikla, žaidžiant kartu su bendraamžiais.
2. Teikti vaikams informaciją apie žymius Lietuvos sportininkus ir jų pasiekimus per diskusijas ir pristatymus, kad jie suprastų sporto kultūros svarbą Lietuvoje.
3. Skatinti vaikų bendradarbiavimą ir socialinius įgūdžius, organizuojant komandos užduotis, kuriose jie turės bendradarbiauti ir padėti vieni kitiems, siekdami bendro

Vos įžengę į edukacijos erdvę, vaikus pasitiks įkvepianti muzika, atspindinti Lietuvos sportininkų pergales. Ji sukurs ypatingą atmosferą ir iškart įtrauks į veiklą. Pirmasis klausimas: „Kaip manote, apie ką bus ši edukacija?“ – skatins vaikus mąstyti ir spėlioti, taip juos įtraukiant nuo pat pradžių.

Vaikai bus supažindinti su Lietuvos sporto laimėjimais per spalvingas ir vaizdingas skaidres, kurios įtrauks jų dėmesį. Po to seks diskusija, kurioje vaikai dalinsis mintimis, reflektuos ir geriau įsisavins sporto svarbą tiek nacionaliniu, tiek asmeniniu lygmeniu.

Vėliau vaikai aktyviai žais su interaktyvia „iSportswall“ lenta, lavindami fizinius ir komandinius įgūdžius. Galiausiai jie kurs trumpus pasakojimus tema „Jeigu aš tapčiau nugalėtoju“, apmąstydami pergalės svarbą, siekį tikslų ir pasitikėjimo savimi ugdymą. Edukacijas ves patyrę edukatoriais, kurie jau kelerius metus veda edukacijas bei dirba su vaikais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Vaizdinės ir garsinės priemonės: filmukai ir paukščių balsų garsai, padės dalyviams mokantis identifikuoti varninių paukščių
rūšis ir suvokiant, paukščių įvairovė gyvena aplink mus, pasakojama apie pasiekimus moksle, taikant iniciatyvias
technologijas. Supažindinant su paukščių svarba klasikiniuose meno kūriniuose bei paukščių stebėjimo hobiu, dalyviai
suvoks patirties ir emocijų išraiškas parodant, kad ir šiuolaikiniam žmogui svarbus paukščių egzistavimas. Praktinių
užsiėmimų ir diskusijos metu bus ugdomas vaikų sąmoningumas apie nykstančias paukščių rūšis ir jų buveines, priežasties -
pasekmės dėsniai, kodėl svarbu saugoti paukščius ir jų buveines


Kasdien susiduriame su įvairaus lygio sudėtingomis situacijomis, kurioms norisi pasipriešinti, kurios mums kelia nepatogius jausmus, kartais pyktį ar net neapykantą. Ką darome? Dažnas iš mūsų ieškome, kaip išvengti tokių situacijų, kaip pabėgti, arba įtikiname save jaustis kitaip nei jaučiamės iš tiesų. Ar tikrai tai yra tinkama reakcija? O gal sunkumai mums gali padėti augti ir tobulėti? Gal konfliktinės situacijos yra varomoji mūsų žmonijos augimo jėga? Edukacija –„Konfliktai: normalu ar reikia vengti?“ - skirta suteikti moksleiviams žinių apie konfliktų esmę ir jų prasmęžmogaus gyvenime per istorines šeimotyros, visuomenės „krizinių“ situacijų patirtis žvelgiant istoriškai: nuo Bizantijos laikų iki šiandienos. Kiekvienam žmogui svarbu suvokti, kad konfliktai yra neatsiejama jo būties dalis, tačiau svarbu mokėti juos spręsti tinkamu ir konstruktyviu keliu. Nors tema skamba rimtai ir sudėtingai, edukacijos metu bus žvelgiama į šią temą pozityviai ir su lengvumu bei šypsena, kuriant instrukcijas: „kaip aš elgiuosi ir kaip noriu elgtis, kai pykstu, kai man nepatinka“.


Programa skirta pradinio ugdymo mokiniams. Dalyviai turi unikalią galimybę susipažinti su tradiciniais lietuvių, baltarusių ir kt. tautų šiaudų dirbiniais – sodais. Užsiėmimo metu šiuolaikinių technologijų pagalba pasakojama apie tradicinių sodų paskirtį ir prasmę, vėrimo ypatybes, papročius. Praktinio užsiėmimo metu versime sodą: kiekvienas dalyvis suvers po sodo detalę – reketuką, iš kurių surišime bendrą jūsų kolektyvo sodą, kuris į jūsų kolektyvą atneš bendrumo ir ramybės jausmą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


„Eureka“ – tai iššūkis Jūsų protui ir pasaulio suvokimui. Net trys aukštai, pilni nerealių eksponatų, maloniai nustebins ir privers pasukti galvą. Galėsite pabandyti perprasti Velnio tunelį, paklaidžioti po veidrodžių labirintą, išsiaiškinti senosios animacijos veikimo principą, pabuvoti Visatos kambaryje ar patikrinti savo regą ties optinėmis iliuzijomis. Mūsų interaktyviame rūsyje rasite ir rimtesnių eksponatų, kurie pademonstruoja fizikos dėsnius ar reikalauja loginio mąstymo. Galėsite išbandyti savo balso jėgą prie decibelų matuoklio, suvokti garso greitį, perprasti iliuzionisų triukus ir dar daugiau! Taip pat bus galima patikrinti save ir išdrįsti basomis atsistoti ant pačių tikriausių vinių pėdų ar atsigulti ant vinių lovos. Išskirtinai grupėms „Eureka“ siūlo unikalią edukacinę programą –„Suvaldyk, atrask ir pažink energiją iš naujo“.Užsiėmime ne tik mokiniai stebės kaip ir kokiais būdais galima išgauti elektros energiją, tačiau vieningomis komandomis bandys išsiaiškinti ir išbandyti praktikoje, kokia gi saulės energija, arba garų energija visiems žinoma Teslos energija, eksperimentuoti ir atrasti padės įrenginiai, kurių pagalbą išgavę skirtingais būdais energiją galės panaudoti praktikoje, kaip įžiebiant lemputė. Atradimo džiaugsmą garantuojame, Eurekos laboratorijos klasės atmosfera ir gniaužiantis eksperimentai suvaldant ir atrandant energiją iš naujo užtikrins ne tik smagų laiką, tačiau sustiprins komdandiška dvasę ir įžiebs lemputę mokslo labirintuose. Iliuzijų namas EUREKA yra įrengtas vilos Aldonos, priklausančios Tiškevičių šeimai, patalpose. Daugelis architektūrinių erdvių ir sprendimų vis dar likę ir yra išsaugoti pastate. Šiuolaikinis menas ir istorija yra vienoje vietoje, susipynę veiklomis, spalvomis ir tam tikrais akcentais.


Trakų krašto kultūros ir amatų asociacija

Edukacinės veiklos metu organizuojama ir įgyvendinama inovatyvi ir kūrybiškumą skatinanti veikla; taikomų metodų pagalba mokiniai bus skatinami generuoti idėjas, kritiškai mąstyti, kelti klausimus, įžvelgti sąsajas; bus sudarytos sąlygos mokiniams būti unikaliais, leisti kelti ir įgyvendinti savo idėjas; veiklos pritaikytos prie kiekvienos amžiaus grupės poreikių, žinių, galimybių priimti ir suvokti informaciją, formuoti mokinių kultūrinius įpročius; bus užtikrinti veiklų nuoseklumas, detalumas ir tarpusavio dermė; papildytos bendrąsios ir specialiąsios žinios, skatinant kūrybišką mokinių veiklą.
Atvykę į Trakų krašto tradicių amatų centrą vaikai susipažins su meduolių gamybos istorija, formomis, gamybos technologijomis. Palygins jas su dabartinėmis. Praktinėje dalyje kiekvienas vaikas kočios meduolių tešlą, gamins formą (formos pritaikomos šventiniam laikotarpiui Kalėdoms ir Velykoms). Bus mokinami dekoruodami su skirtingų spalvų glajumi, įvairiomis dekoravimui skirtomis formelėmis. Kol meduoliai keps vaikai išgirs pasakojimą apie kepimo tradicijas dvaruose.
Po edukacinės veiklos vaikai bus susipažinę meduolių gamybos istroja, gamybos technologijomis, formomis, tradicijomis, gebės atskirti natūralius produktus, domėsis sveikatai mažiau pavojingais produktais, juos pasigaminti ir naudoti.
Edukacinę veiklą veda Tatjana Maškevič - Trakų karaimė. Nuo 2017 metų tradicinių amatų centre vykdo Edukacines veiklas vaikams. Meduolių kepimo receptą išmokusi iš savo
mamos.


IŠVAIKŠČIOK BANGINĮ - orientacinė ekskursija

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Visos kelionės metu Jus lydės mūsų virtualus gidas Brainas, kuris neleis pasiklysti, siųsdamas įvairias užuominas bei užduotis. Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas, bet ir smegenis.
Jei būsite labai atidūs, tai pasibaigus ekskursijai pamatysite, kad išvaikščiojote banginio formos kelią! Kodėl banginio? Sužinosite šio žaidimo metu!
2 km. maršruto po Birštoną metu išgirsite ne tik apie Birštono simbolį - banginį, taip pat atrasite Birštono stebuklus, garsinančius kurortą ne tik šiandien, bet ir Vytauto Didžiojo laikais. Žingsnis po žingsnio versite Birštono istorijos knygos puslapius, kol praeisite banginio formos maršrutą po šį stebuklų kupiną kurortą.

Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet pasiimkite gertuvę ir susitikime Birštone!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Lankomų objektų ieškote patys, savarankiškai, tačiau Brainas bus visada pasiruošęs padėti, jei nesupratote užduoties, ar norėsite kažko paklausti.

Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.


Edukacinis užsiėmimas „Spalva ir forma“ vyksta vieno garsiausių Lietuvos ir JAV optinio meno atstovų, Kazio Varnelio, namuose-muziejuje. Edukacijos metu supažindinama su unikalios kompozicijos, spalvinės bei formos raiškos K. Varnelio kūriniais, taip pat jo laikmečio Lietuvos ir užsienio daile, ieškoma jungčių tarp tapybos ir muzikos kūrinio,sprendžiamos kūrybinės užduotys. Edukacija ugdo meninį skonį, įtvirtina kompozicijos, spalvinės raiškos pagrindus. Jos metu skatinama Lietuvos kultūrą suvokti kontekstualiai, lietuvių menininkų kūrinius matyti kaip integralų pasaulinio meno lauko elementą. Kazio Varnelio, kaip daug pasiekusio dailininko, statusas ugdo didžiavimąsi savo kultūra, leidžia suvokti mūsų kultūrinio lauko perspektyvas, o 50 metų užsienyje praleidusio dailininko pasiryžimas grįžti į Tėvynę skiepija patriotiškumą bei ugdo tautinę savimonę. Paslauga atliepia prioritetą "Vilnius 700" - edukacija vyksta pirmajame Vilniuje įkurtame kolekcininko muziejuje, viename iš seniausių Vilniaus mūrinių pastatų.


Miestas atsinaujina: saugoti ar ne? 7-8 kl.

Ar daug žinote apie paveldą? Nepakankamai? Šis užsiėmimas skirtas visiems, kas nori su juo susipažinti geriau! Su kultūros paveldo samprata, verte, saugojimu susipažinsite apžiūrinėdami eksponatus iš Kauno miesto muziejaus fondų, o pasivaikščiojus po M. ir K. Petrauskų namus jūsų lauks praktinė užduotis lauke. Ar jums pavyks pastebėti vertingus Žaliakalnio pastatų elementus? Kuo skiriasi tinkamai ir netinkamai prižiūrimi pastatai? Kur slypi jų vertė? Stebėdami Kauno Žaliakalnio architektūrą ir aplinką paveldo entuziastų akimis bandysite atsakyti į šiuos ir kitus klausimus, kurie, esame tikri, po edukacinio užsiėmimo taps atsakymais. Šis užsiėmimas ne tik nenuobodžiai supažindins su šiuolaikinių menininkų prieiga prie miesto temų, jis taip pat neabejotinai sužadins norą stebėti savo gyvenamąją aplinką ir ją analizuoti remiantis kultūros paveldo vertybėmis. Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia, dėl ribotos erdvės dalyvaujant ne daugiau kaip 5 judėjimo negalią turintiems asmenims.. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu.


VAIZDUOTĖS ŽAIDIMAI – edukacinė programa 7-12 metų dalyviams apie kūrybiškus būdus žaisti, lavinti gebėjimus ir inicijuoti naujas idėjas. Edukacijos metu analizuosime, kas lavina vaizduotę, kaip vaizduotė padeda kūrybiškai žaisti ir mokytis, kaip gimsta naujos idėjos ir kam idėjų gimsta daugiau. Kartu siekiama pristatyti universaliąją vaizduotės lavinimo techniką, kuri padeda pradėti treniruotis ir toliau ją plėsti. Siekiant atverti bendruosius vaizduotės lavinimo principus dalyviai kviečiami diskutuoti, kartu kurti ir asmeniškai išbandyti keturias skirtingas vaizduotės žaismą ir kūrybiškumą skatinančias veiklas.
Ši programa yra itin aktuali industrijų ir technologijų amžiuje augantiems vaikams pamatyti ir suvokti erdvinių ir skirtingomis fizinėmis savybėmis pasižyminčių objektų reikšmę žaismo ir vaizduotės lavinimo procesui. Neneigdami technologijų svarbos ir teikiamų galimybių, siekiame parodyti universaliuosius ir technologijų nereikalaujančius metodus, kurie visais laikais darė įtaką tiek žmogaus motorinių, tiek pažintinių įgūdžių lavinimui.
Edukacinę programą sudaro keturi veiklos etapai: 1) dalyvių diskusija apie vaizduotę: kaip ją pažadinti, kam ji reikalinga, kodėl ji gali padėti ne tik žaidžiant, bet ir mokantis; 2) žaidimas su atsitiktiniais daiktais - dalyviai sužaidžia žaidimą pagal pateiktą pavyzdį, parodoma, kaip galima visiškai paprastais būdais sukurti pastabumo ir smulkiąją motoriką lavinantį žaidimą, kaip atsitiktiniai daiktai gali būti kūrybiškai panaudojami; 3) žaidimai su atsitiktiniais daiktais – dalyviai suskirstomi komandomis ir kartu išbando jėgas kurdami žaidimą: kartu ne tik siekia generuoti idėjas, ieškoti netikėto būdo panaudoti daiktus, tačiau ir lavina bendradarbiavimo gebėjimus sujungti skirtingas mintis ir pasiūlymus bei suformuoti galutinį žaidimo variantą; 4) figūrėlės gamyba pasitelkiant natūralias medžiagas – kūrybiškumo ir smulkiosios motorikos lavinimas žaidimo personažui sukurti.


Edukacijos metu kartu su vaikais gaminsime ekologiško  modelino masę, iš kurios kursime meno kūrinius sau ir kitam, analizuosime kūrybinį procesą, įvardinsime kylančias idėjas ką galima kurti ir jas įgyvendinsime. Baimę suklysti verta tos rizikos, nes visada galima perdaryti iš naujo.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Kūrybinė pamoka apie šiuolaikinį šokį pradinių klasių mokiniams Lietuvoje

Kultūros edukacija ir sociokultūriniai mainai yra svarbus dėmuo šiuolaikinės visuomenės vystymuisi, tai yra svarbiausi įrankiai ugdyti bei auginti šiuolaikinio šokio mylėtojų auditoriją ebi būsimus profesionalus. Tai yra svarbi ir ilgalaikė Šiuolaikinio šokio asociacijos misija prisidedanti prie šokio sklaidos ir prieinamumo didinimo. Kadangi Šiuolaikinio šokio asociacija vienija narius iš visos Lietuvos, šią pamoką galime pasiūlyti ir nuo sostinės nutolusiose mokyklose.
Pamokos apie šiuolaikinį šokį pradinių klasių moksleiviams metu, diferencijuojant užduotis pagal amžių, dėmesys yra sutelktas į atnaujintos šokio programos projekto siūlomas rekomendacijas. 45 min trukmės kontaktinio susitikimo metu yra koncentruojamasi į šokio raišką - atlikimą, kūrybą, refleksiją, taip pat taikomi šiuolaikinio šokio improvizaciniai žaidimai po vieną, porose, grupėje. Mokiniai tyrinėja gamtos ar asmeninių temų prigimties temas ir mėgina pavieniui ar grupėse improvizuoti ir komponuoti išmoktas šiuolaikinio šokio raiškos judesių sekas. Taip pat skiriama laiko šokio stebėjimui bei vertinimui: skaitmeninėje erdvėje pristatomi trumpi šiuolaikinio šokio pavyzdžiai ir drauge mėginama juos apibūdinti, įvardinti nuotaiką, temą, pagrindinę mintį, atlikėjų skaičių, kostiumų specifiką ir pan.
Taikant judesio improvizacines ir atikimo užduotis bei video medžiagos stebėjimą, pradinių klasių mokiniai supažindinami su šiuolaikinio šokio raiškos galimybėmis. Tokie uždaviniai kaip praktiškai išmėginti improvizacines užduotis, surengti diskusiją, kas yra šiuolaikinis šokis, pademonstruoti vaizdinę medžiagą, koncentruotai pristatančią šiuolaikinio šokio istoriją, rūšis, užsienio bei Lietuvos kūrėjus, refleksijos metu įvardinti šios meno rūšies sukeltus įspūdžius leis formuoti kultūrinį, edukacinį, meninį poveikį bei ugdys kūrybiškumo, komunikacijos, sveikos gyvensenos kompetencijas. Pamoką veda žymūs Lietuvos šiuolaikinio šokio kūrėjai ir pedagogai.


Koncertinė įstaiga Šiaulių valstybinis kamerinis choras "Polifonija"

Valstybinis choras "Polifonija" yra paruošęs edukacinę programą "Pasaulio tautų muzika", skirtą 5-12 klasių moksleiviams. Tai spalvinga ir nuotaikinga kelionė aplink Žemės rutulį. Renginio metu bus ne tik atliekami įvairių pasaulio kraštų: Europos, Azijos, Afrikos, Šiaurės ir Pietų Amerikos, Australijos choriniai kūriniai, bet ir papasakota apie tiems kraštams būdingus muzikos bruožus, ypatybes bei jų reikšmę tenykščiai kultūrai. Edukacijos dalyviai susipažinti su lietuviams tolimų ir egzotiškų šalių chorine kultūra, kuri remiasi tų šalių folkloru. Žinoma, nepamiršti ir savojo krašto chorinės muzikos lobynai. Edukacijos metu mokiniai, kartu su atlikėjais, muš ritmus, atitinkančius konkretaus kontinento muziką, pritars pažįstamai melodijai savo balsais. Atlikėjai: Šiaulių valstybinis kamerinis choras ,,Polifonija" ir profesionalūs instrumentalistai bei solistai, pritarsiantys mušamaisiais, klavišiniais ir kitais instrumentais (pradedant fortepijonu ir baigiant dambreliu ar lietaus lazda).


Nuo ko pradėti, kai planuoji pabėgimą iš tremties? Juk įveikti reikės net 5000 km! Nepastebėtam ir nesučiuptam. Kuo pasitikėti, o kas gali išduoti? Vienas klaidingas žingsnis, ir visas planas gali sužlugti. Virtualus ir interaktyvus edukacinis užsiėmimas „Pabėgimas iš tremties“, pasitelkus į pagalbą šiuolaikines technologijas, ne tik supažindins paauglius su tremties realijomis, kurias patyrė jų bendraamžis, bet ir formuos šiuolaikinio jaunimo vertybes ir socialinės bei kultūrinės savivokos kompetencijas, ugdys jauno individo pilietiškumą. Edukacija parengta pagal autentiškus keturiolikmečio dienoraščius, rašytus Sibire „Aš prašau duonos“. Tai unikali knyga, kurioje atsiskleidžia kaip iš keturiolikmečio svajotojo, nuotykių ištroškusio paauglio gyvenimo sunkumai tremtyje, darbas, nepritekliai, neįtikėčiausi nutikimai kalėjimuose ir lageryje tarp tikrų nusikaltėlių subrandina aštuoniolikmetį beveik suaugusį vyrą. Virtualus žaidimas paskatins dalyvius ne tik pažinti, patirti, išmokti, bet ir varžytis. Laimėtojai bus apdovanoti prizais, o mokytojų laukia staigmena.


Esminė mūsų gyvenimo dalis yra mąstymas, bet tam mes neskiriame dėmesio. Mąstymas yra svarbiau, nei mūsų DNR, bet tam neskiriame laiko mokykloje. Dabartinė aplinka mus įsuka į tokį greitį, taip pumpuoja informaciją ir mus blaško, kad mes nepaliekame laiko kokybiškam mąstymui, problemos suvokimui, jos analizei, sprendimui ir refleksijai.
Norėdami parodyti sprendimų ir mąstymo svarbą sukūrėme eilę simuliacijų skirtų pradinių klasių moksleiviams, kurios padedant meninėms ir kultūrinėms veikloms padeda savęs pažinimui ir savirefleksijai.
Simuliacijos dengiamos temos yra labai plačios nuo globalių gamtosauginių problemų, saugos internete, ieškant didžiausių pasaulio išradimų ar pažįstant meno kūrinius.
Simuliacijoms sukurtos specialios interaktyvios mobiliosios programėlės su pasakojimo rėmais. Simuliacijose dažniausiai naudojame fizinius artefaktus (žemėlapiais, miniatiūromis, kortomis, žetonais ir t.t.).
Moksleivių komanda susirenka klasėje ir gauna visą reikalingą įrangą (telefonus, fizinius artefaktus) ir pasirinkę istoriją pradeda simuliaciją, kurioje pirmiausia reikia pažinti situacijas į kurias papuoli, tuomet svarstyti galimas alternatyvas ir daryti pasirinkimus, o tuomet išgirsti savo pasirinkimų pasekmes.
Taip praeinamas visas kūrybinis kelias nuo problemos, idėjų generavimo, alternatyvų svarstymo, pasirinkimo padarymo, pasekmių sužinojimo ir proceso refleksijos.


Lietuviški metų ženklai (Nuotolinė paslauga)

Programos temos skirstomos pagal metų laikus, žemdirbio darbus ir šventes, jų apeigas, gretinant gamtos ritmus ir jų atspindžius liaudies kultūroje, siekiant atskleisti švenčių prasmę ir simboliką. Užsiėmimo metu perteikiami etniniai papročiai, dainuojamos dainos, žaidžiami žaidimai, skaitmeninių mokymosi įrankių pagalba kuriami švenčių simboliai, padedant vaikui suvokti, kodėl jie sudaro tautinės kultūros paveldo šerdį, pamatus. Programa skirstoma atsižvelgiant į metų laikų kaitą, todėl galima pasirinkti vieną iš norimų temų: Rudens ženklai: Rudens lygiadienis, Ganiavos pabaigtuvės – Ožio diena. Žiemos ženklai: Žiemos saulėgrįža – adventas, Kūčios – Kalėdos, Užgavėnės. Pavasario ženklai: Pavasario lygiadienis, Paukščių diena, Velykos – Atvelykis, Sekminės. Vasaros ženklai: Vasaros saulėgrįža – Joninės/Rasos/Kupolės.


Šis edukacinis užsiėmimas supažindina dalyvius su Lietuvoje buvusiomis ir esamomis lauktuvių tradicijomis, maisto kultūra. Dalyviai sužinos, kokie patiekalai būdingi etnografiniams regionams ir kokios maisto tradicijos kalendorinių švenčių metu, kokią sakralinę reikšmę turi žmogaus gyvenime. Aptariamas valgymo etiketas. Paprašoma atpažinti ir įvardinti įvarias grūdų rūšis, išbandyti senovinius grūdų apdirbimo prietaisus ir įrankius. Atsižvelgiant į dalyvių amžių, organizuojami žaidimai, menamos mįslės, minklės, kuriami pyragų receptai, rašomos reklaminės žinutės siekiant išpopuliarinti savo sukurtą produktą. Praktinėje dalyje dalyviai  patys  suformuoja „zuikio” formos pyragus, juos dekoruoja ir  išsikepa senoviniame pečiuje. Iškepti pyragai supakuojami į popierinius maišelius išsinešimui.  Kiekvienas dalyvis gauna vardinį sertifikatą, liudijantį apie dalyvavimą šioje edukacinėje programoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kalvarijos savivaldybės viešoji biblioteka

Atvykę į biblioteką įkvėpkite žinių, susipažinkite su namais, kuriuose gyvena knygos. Sužinokite kaip knygos išdėstytos lentynose, kokia bibliotekos struktūra ir taisyklės. Iš arčiau pažinę  bibliotekos erdves, ieškokite iš knygų pabėgusių  ir freskoje „Vaikystė“ pasislėpusių pasakų personažų. Pamatykite įvairiausias veikiančias parodas. Įkvėpti knygų ir parodų paslapčių, keliaukite į renginių salę, kurioje jūsų lauks knygos „draugo“ gaminimo edukacija. Nei vienas knygos mylėtojas neįsivaizduoja knygos be tokių aksesuarų, kaip knygos viršelis, skirtukas ar puodelis karštos arbatos su šaukšteliu. Šiuos „draugus“ pasirinktinai dekoruokite naudojant polimerinį molį, dekupažo techniką ar karoliukus ir taip išbandykite save kūrybiniame procese, pasitelkdami savo asmenines savybes, lavindami vaizduotę ir kūrybinį mąstymą.


Kelionė į save su pasaulio muzikos garsais

Senovės žmonės jautė, jog garsai ir muzika magiškai sujungia aukštybių ir požemių galias, suvienija protą ir kūną bei sutelkia dėmesį į esamos būklės priežastį. Garso banga padėdavo sukaupti valią ir greičiau susigrąžinti fizines , psichologines, dvasines jėgas , nuraminti protą ir atgauti dvasinę pusiausvyrą. Pagrindinis šio užsiėmimo tikslas - padėti mokiniams visapusiškai atsipalaiduoti, nuraminti protą ir mintis, padėti eiti doros keliu bei suvokti save, savo pojūčius ir laimės priežastis, kurios kartais slypi paprasčiausiuose dalykuose ar net mumyse. Edukacijos metu mokiniai sužinos apie įvairių tautų kultūros paveldą, o taip pat bus sudarytos sąlygos atsiskleisti ir reikštis kiekvieno jaučiamiems pojūčiams, emocijoms, naujoms patirtims, kurios dažnai būna užgniaužiamos ar ignoruojamos. Emocinę bei protinę įtampa gali jausti net ir jauni žmonės, tad ši patyriminė edukacija - puiki proga paleisti bei išreikšti susikaupusią įtampą, neigiamas emocijas, išgyvenimus, nuovargį ir pripildyti savo vidinį pasaulį šviesa, gėriu, teigiamomis emocijomis, motyvacija. Klausant muzikos garsų mokiniai pasiners į užburiančius ir nepamirštamus pojūčius, kurie sužadins jų vaizduotę. Muzikos garsų laukas kuriamas, naudojant senovinius muzikos instrumentus, surinktus iš keturių žemynų: Amerikos indėnų šamanišką būgną, indėnų fleitą, švilpynę, barškučius, Tibeto dainuojančius dubenis, australišką didžeridu, Rytų šalių varpus bei kitus muzikos instrumentus, kurie turi unikalias vibracijas. Muzikos instrumentus papildo gerklinis, dar vadinamas obertoniniu arba sielos, dainavimas.


Online spektaklis „Baltos pasakos“ (nuotolinė paslauga)

„Baltos pasakos“ – šešėlių teatro spektaklis pagal Hanso Kristiano Anderseno pasakas. Pasirinkusios šį retą mūsų dienomis lėlių teatro žanrą režisierė Nijolė Indriūnaitė ir dailininkė Aušra Bagočiūnaitė Paukštienė sukūrė skaidrų ir šviesų spektaklį, atgaivinantį lietuvių ir kitų Europos tautų karpinių iš popieriaus tradicijas.

N. Indriūnaitė poetinei pjesei pasitelkė tris H. K. Anderseno kalėdines pasakas: „Margaitė su degtukais“, „Eglutė“, „Senis Besmegenis“. Režisierė lyriškame šešėlių spektaklyje klausia žiūrovų, kas yra šventė, ką ji mums reiškia. Kiekvienas šventę suprantame savaip... O kaip šventę išgyvena vieniša maža Mergaitė ir nukirsta miško Eglutė?


Ar superherojais gimstama ar tampama? Kaip būti herojumi sau pačiam? Kokiais autoritetais sekti? Kaip tapti geresne savo paties ar pačios versija? Kaip išgyventi patyčias? Kas yra draugystė ir meilė? Kaip nebijoti svajoti ir visada išlikti savimi? Šiuos ir kitus klausimus kelia spektaklis „Superherojai“. Spektaklis sukurtas pagal tikras istorijas. Dramaturgė Gabrielė Labanauskaitė ir režisierė Loreta Vaskova bendravo su 15-18 m. jaunuoliais ir jaunuolėmis iš skirtingų Lietuvos miestų ir miestelių – nuo sėdinčių bibliotekoje iki esančių įkalinimo įstaigose – ir sukūrė personažus, kurie prabilo apie tai, kas aktualu paaugliams. Nė viena istorija nėra vienoda, kadangi visi esame skirtingi. Spektaklis neketina teisti, moralizuoti ar mokyti, kas yra teisinga ar neteisinga. Kūrėjai nori atverti langą į kitokią realybę, kurioje galbūt pamatysime patys save ir lengviau suprasime kitus.


Lietuvių literatūra – trumpai ir išmaniai

Kviečiame į edukacinę programą po lietuvių literatūros ekspoziciją „Literatūra keičia“! Joje lietuvių literatūra pristatoma septyniose skirtingose salėse pagal literatūros raidos laikotarpius: seniausioji ir senoji literatūra, spaudos draudimas, XX a. pradžia, tarpukaris, okupacijų periodas, atšilimo laikotarpis, išeivių literatūra. Jūsų laukia žaisminga ir išmani pažintis su lietuvių literatūra: edukatorius trumpai pristato kiekvieną salę ir literatūrinį laikotarpį, akcentuoja pačius įdomiausius joje esančius muziejaus eksponatus – tiek unikalias, retas knygas, tiek asmeninius rašytojų daiktus, kviečia išbandyti įvairius interaktyvius žaidimus ir veiklas. Tada moksleiviai kviečiami įsitraukti į edukacinę veiklą – išbandyti gido vaidmenį ir ištyrinėti tam tikrą lietuvių literatūros laikotarpį. Moksleiviai padalinami į septynias komandas – kiekvienai komandai skiriamas vis kitas lietuvių literatūros laikotarpis. Pagal pateiktus klausimus ir užduotis moksleiviai išanalizuoja salėje pateiktą medžiagą, ją susistemina ir vėliau pristato bendramoksliams. Edukatorė papildo kiekvienos grupės pasakojimą, apibendrina svarbiausias mintis. Edukacinė programa paremta atradimo džiaugsmu – pateikti klausimai ir grupinis tyrimas padeda moksleiviams įsijausti į aptariamą literatūrinį laikotarpį, pajusti jo specifiką ir kartu pažinti svarbiausias konkretaus laikotarpio asmenybes.


Edukacinio užsiėmimo metu supažindinsime su karalaičio gyvenimo istorija. Sužinosite, kokios malonės ir stebuklai yra susiję su šiuo asmeniu. Išsiaiškinsite, kodėl Šv. Kazimieras dažniausiai vaizduojamas su Lietuvos didžiojo kunigaikščio karūna ir apsiaustu, vienoje rankoje laikantis kryžių, o kitoje – leliją. Susipažinsite su šventojo Kazimiero hagiografija Lietuvos ir pasaulietinėje kultūroje, populiarumu ir išlikusiomis gerbimo tradicijomis iki šių dienų. Edukacinėje veikloje įgytos žinios puoselės kultūrinį tapatumą, mokys vertinti ir suvokti savo kultūros išskirtinumą, taip užtikrinant prasiplėtusį požiūrį į sociokultūrinius ir istorinius reiškinius bei formuojant teigiamą požiūrį į savo kultūros tradicijas ir paveldą.
Meninis edukacijos poveikis atsiskleis savarankiško darbo metu, gaminant pasirinkto stiliaus karūnas. Dalyvaudami šioje veikloje lavins meninės raiškos gebėjimus ir vaizduotę, puoselės estetinį suvokimą. Savarankiško darbo metu skatinama dirbti grupėse, dalintis reikmenimis, padėti vieni kitiems, bendrauti ir bendradarbiauti. Susipažįstant ir mokantis vertinti savo kultūrines ir religines tradicijas bus puoselėjamas mokinio vidinis pasaulis, o teigiamos emocijos bei naujos patirtys leis plėtoti mokymosi kompetenciją ir geriau įsisavinti pateikiamas žinias. Edukacijos pabaigoje dalyviai pasigamintas karūnas pasiima su savimi atminimui. Taip skatinant pasidalinti patirtimi ir emocijomis su artima aplinka namuose.


Vartotojo portretas - vandens pakrančių tyrinėjimai

Edukacinės misijos "Vartotojo portretas-vandens pakrančių tyrinėjimai" vedantysis Giedrius Bučas – bendruomeninių dirbtuvių „Kūrybos kampas 360°“ įkūrėjas, VšĮ „Už švarią Lietuvą“ vadovas, Pokyčių lyderis, visuomenininkas, socialinis verslininkas, 2020 metų darnos žygio pėsčiomis aplink mūsų šalį „Už švarią Lietuvą!“ iniciatorius, bendruomenės kūrybos namų K.I.N.A.S. „Panemunė“ bendraįkūrėjas, gamtosauginės Prezidento V. Adamkaus premijos laureatas.
Misijos metu, kartu su moksleiviais tyrinėjame vandens pakrantes (upės, ežero, tvenkinio, jūros ir pan.) ir renkame „pamestas“ šiukšles. Dažnai žmonės sako, kad tai tik šiukšlės, tačiau jose slypi kur kas įdomesni dalykai. Šiukšlės tai mūsų vartojimo pasekmė, dažniausiai perteklinio vartojimo, jos  kaip lakmuso popierėlis parodo mūsų gyvenimo būdą, o dažnai net ir prasmę.  Kūrybingumo dėka mes galime iš jų "sudėlioti" vartotojo portretą. Atliekų, o dažnai antrinių žaliavų antrinis (meninis) panaudojimas tai stiprus kūrybinis ugdymas. Išrūšiavus rastas šiukšles, dėliojamas vartotojo portretas - instaliacija. Instaliacijos sudėtingumas priklauso nuo mokinių amžiaus grupės. Galima dėlioti abstrakciją, koliažą ar tūrinę formą, žaidžiant spalvomis, medžiagiškumu ar daiktų formomis. Tai netradicinė meno forma skatinanti netradicinį kūrybinį mąstymą ir empatiją mus supančiai aplinkai.
Tyrinėjant diskutuojame aplinkos apsaugos, ekologijos temomis, dalinamės darnaus vartojimo ir ekologiško gyvenimo būdo patirtimi. Diskusijoje paliečiame šių dienų aktualijas ir problematiką, pasaulines problemas, analizuojame kokias vertybes mes puoselėjame, o svarbiausia ieškome būdų kaip šias problemas galime spręsti mes ir kas už tai atsakingas
Tiesa viena–atsakingas esu AŠ. Koks tas mano AŠ–griovėjas ar kūrėjas?
Mokiniai:
Sužinos 5 pagrindinius darnaus vartojimo principus
Supras antrinių žaliavų panaudojimo filosofiją
Įgaus antrinių žaliavų rūšiavimo įgūdžių
Ugdys empatiją mus supančiai aplinkai
Suprasite manojo didžiojo AŠ galimybes


Mineralas juvelyrikoje ir mano papuošalas

Kviečiame į išskirtinę edukaciją, kurios tikslas – supažindinti dalyvius su mineralų savybėmis – retumu, skaidrumu, kietumu, tvirtumu, neįprasta išvaizda, blizgesiu, spalva, vaizdžiai supažindinti su falsifikuotais mineralais ir tikrais, kaip jie atrodo natūralioje uolienoje. Edukacijos metu ne tik supažindinsime su muziejuje saugomais ir eksponuojamais mineralais, bet ir apžvelgsime mineralų kaip kristalinių uolienų kilmę, supažindinsime su netradiciniu mineralų panaudojimu, praktine informacija, kaip juos identifikuoti, kaip prižiūrėti, kaip ir kur galima panaudoti. Antra edukacijos dalis yra kūrybinė, kurios metu dalyviai turės pasigaminti sau papuošalą - apyrankę iš natūralių pusbrangių mineralų, paruoštų pusgaminių vėrimui. Pasidarytas papuošalas lieka užsiėmimo dalyviui. Užsiėmime suteikiamos visos darbui reikalingos medžiagos bei priemonės. Dalyviui tereikia ,,atsinešti" truputį kantrybės, lašelį kruopštumo ir spalvingos kūrybinės nuotaikos.


Edukacinė programa „Be jo gal ir mūsų nebūtų buvę“ (9–12 klasėms)

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Programa skiriama praplėsti mokinių pažintį su žymiausiu Lietuvos romantizmo atstovu poetu Antanu Baranausku, pristatant jį ne tik kaip poemos ,,Anykščių šilelis“ autorių, bet ir kaip visapusiškai talentingą žmogų, neeilinę asmenybę, vieną didžiausių mūsų tautos šviesuolių, lietuvybės puoselėtojų, savo moksline veikla bei kūryba vedusį Lietuvos vardą į pasaulį. Klausydamiesi pasakojimo autentiškoje aplinkoje, analizuodami vaizdinę medžiagą, savarankiškai pagal pateiktas užduotis nagrinėdami tekstus, klausydamiesi muzikos įrašų, mokiniai susipažįsta su poetą formavusia gimtąja aplinka ir išlikusiais tėvų sodybos ženklais. Konkrečiais pavyzdžiais A. Baranauskas pristatomas kaip ,,devynių gabumų žmogus“; atskleidžiama lemiama A. Baranausko įtaka J. Mačiulio kaip poeto augimui – Maironio eilėraščių ,,Lietuva brangi“ ir ,,Milžinų kapai“ parašymo aplinkybės ir tiesioginis ryšys su A. Baranausku; atskleidžiami poeto kaip vieno žymiausių lietuvybės žadintojų nuopelnai lietuvių kalbai ir tautai. Lietuvybės stiprinimo temą A. Baranausko kūryboje ir jos aktualumą šiandien atskleidžia patys mokiniai, nagrinėdami poeto tekstus; susipažįsta su poemos ,,Anykščių šilelis“ vertimais į 20 pasaulio kalbų. Programos metu mokiniai plečia savo kultūrinį akiratį, ugdosi literatūrines kompetencijas, lavina kūrybinį mąstymą, gebėjimą analizuoti skaitomą tekstą, kritiškai mąstyti, siejant nagrinėjamas temas su šių dienų aktualijomis.