Edukacinis užsiėmimas „Įsirišk knygą pats“

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Sparčiai tobulėjant skaitmeninei erai vis garsiau ir plačiau girdime nuomonę, kad artėja tradicinės knygos žūtis. Visuomenėje formuojasi nuomonė, jog popierinės knygos era tarsi baigiasi – pasaulinės globalizacijos laikotarpiu vis labiau populiarėja nepopierinės informacijos laikmenos. Bibliotekų tikslas yra išsaugoti kultūrinį knygos paveldą ir pasirūpinti esamos ir būsimų kartų švietimu – skleisti žinią apie popierinės knygos atsiradimo kelią, panaudojant patrauklias sklaidos priemones. Vienu iš bibliotekos prioritetų tampa visuomenės pritraukimas į įvairius tradicijų puoselėjimo renginius, susijusius su knyga, jos ištakomis. Knygrišystė – knygų įrišimo amatas, taikomosios dekoratyvinės dailės rūšis (meninis knygų įrišimas). Vykdant programą dalyviai sužinos, kad egzistuoja ir rankinis knygų įrišimo būdas, kad labai svarbu yra išsaugoti senąjį amatą. Šilutės F. Bajoraičio viešoji biblioteka – urbanistinio kultūros paveldo pastatų infrastruktūros dalis, įsikūrusi buvusiame Žibų kaime. 1858–1944 m. čia veikė pirmoji A. Umlaufo ir Oto Sekunos spaustuvė bei F. V. Zyberto spaustuvė ir knygrišykla, knygynas. Bibliotekininkams gimė idėja įkurti knygrišyklą rekonstruotoje viešosios bibliotekos dalyje. Tai taps nauja paslauga moksleiviams. Edukacinės programos „Įsirišk knygą pats“ metu dalyviai sužinos apie senąją knygrišystę, savo akimis matys knygos gimimą ir patys jame dalyvaus, nes turės galimybę įsirišti sau knygą. Programos metu, grojant tų laikų muzikai, bibliotekininkas, apsirengęs įsigytais Renesanso epochos knygrišio drabužiais, atskleis knygrišystės istoriją, paslaptis, papasakos apie šio amato didybę ir reikalingumą, rodys senovinio knygų įrišimo įrankius, būdus bei įmantrybes. Išvažiuojamoji paslauga bus teikiama: Šventoji, Palangos m., Palangos r., Kretingos m., Kretingos r., Klaipėdos m., Klaipėdos r., Rusnės sala, Kintų sen., Ventė, Kuršių nerija.


Verkių dvaro sodyba - legendinė Lizdeikos gimtinė

PAVILNIŲ IR VERKIŲ REGIONINIŲ PARKŲ DIREKCIJA

Kultūrinės edukacijos tikslas – sudominti  kultūros paveldu atskleidžiant Verkių dvaro sodybos istoriją, jos vertybes ir ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą.
Svarbiausi uždaviniai: 1. Įtraukti mokinius į gyvą Verkių dvaro sodybos tyrinėjimą; 2. Sudominti Verkių dvaro sodybos meno elementais, legendomis; 3. Iškelti klausimus ir kviesti vaikus dalintis mintimis, interpretuoti Verkių dvaro istoriją ir dabartį; 4. Atkreipti dėmesį į kultūros paveldo išsaugojimo iššūkius.
Kultūrinės edukacijos metu bus pasakojama apie Verkių dvaro sodybos istoriją, prisimenamos garsųjį parką kūrusios asmenybės, apžiūrimi išlikę istoriniai pastatai. Parengtos kūrybinės užduotys, susijusios su Verkių dvaro kūrimosi istorija. Kultūrinėje edukacijoje susipynę kultūros objektai, apie kuriuos pateikiama įdomi informacija. Dalyviai išklausys interaktyvaus gido pasakojimą ir tiesiogiai aplankys šiuos objektus, atliks kūrybiškas edukacines užduotis, susijusias su įdomiais faktais apie Verkių dvaro istoriją.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kūrybinės dirbtuvės „Išjudintos istorijos“

Kūrybinėse dirbtuvėse „Išjudintos istorijos“ pamatysime ir patirsime kaip įvairiomis meninėmis priemonėmis galima atgaivinti istorijas. Renginio vedėjas dailininkas ir rašytojas Paulius Juodišius pasakos įvairių savo sukurtų knygų personažų nuotykius, pieš dalyvių sugalvotus veikėjus ir juos atgaivins vaizdo projekcijomis, dainomis, šešėlių teatru bei pop up lėlėmis. Kokie nuotykiai laukia kūrinio veikėjų priklausys ir nuo renginio dalyvių. Jie galės rinktis įvairius veiksmo variantus, bus skatinami aktyviai siūlyti savo idėjas ir taip keisti pasakojimo siužetą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Kviečiame atvykti ir išgirsti apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pasimokyti žaisti kvirkatą - įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su intelekto sutrikimu - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


2017 m. pradžioje ant Gedimino kalno prasidėję archeologiniai tyrimai truko ne vienerius metus. Tyrimų rezultatai – ypač reikšmingi! Čia buvo rasti 1863–1864 m. sukilimo vadų ir dalyvių palaikai. Kaip? Kodėl? Kokiu būdu šių žmonių palaikai buvo užkasti bene pačiame miesto centre? Kuo ypatinga buvo Gedimino pilis ir teritorija aplink ją tuo laikotarpiu? Kas buvo jie- sukilėliai? Į šiuos ir dar kitus klausimus atsakysime užsiėmimo metu, kur analizuosime, ieškosime, nagrinėsime įvairią ikonografinę medžiagą, archeologinius radinius, spręsime įvairias užduotis. Tikimės, jog užsiėmimas prisidės prie pilietiškos, kultūriškai sąmoningos bei atsakingos, kritinį mąstymą turinčios asmenybės formavimo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


"Eglė žalčių karalienė". Spektaklio repeticija.

Moksleiviai susipažins su muziejaus ekspozicijomis, S. Nėries jausmų tragizmu, gyvenimo aistra ir lemtimi bei lyrika, išgirs
intriguojančių detalių. Edukatorius papasakos, kokiomis aplinkybėmis poetė sueiliavo poemą „Eglė žalčių karalienė“, kada ji
buvo išleista, išgirs apie teatro specifiką. Dalyviai susipažins su būsimo spektaklio eiga, pasiskirstys vaidmenimis, gaus
originalius teatro dailininkų sukurtus drabužius, kuriais pasipuošę įsikūnys į savo vaidmenį ir gavę tektus bandys suvaidinti
savo personažą. Užsiėmimo pabaigoje - spektaklio aptarimas.


Literatūrinis-edukacinis užsiėmimas „Aš – herojus!“

Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo metu, pasitelkdama informacines technologijas, vaizdines priemones kalbėsiu apie savo kūrybos knygas, kuriose nagrinėjamos vaikams, paaugliams aktualios temos: vienišumas, santykiai su tėvais ir bendramoksliais, patyčios, savasties, vidinės stiprybės, tikros draugystės paieškos. Taip pat apie kitus vertingus literatūros kūrinius. Bus diskutuojama, kokios savybės ir vertybės veikėjams padeda rasti tinkamus sprendimus, įveikti sunkumus, pasiekti tikslų. Bandysime išsirašyti savo pačių geriausias savybes, vertybes.
Edukacijos metu karpydami, lankstydami, lipdydami, rašydami mokysimės kūrybinės improvizacijos. Konkrečios pokalbio ir edukacijų temos bus pritaikytos amžiaus grupėms. Pagrindinė kūrinio ir literatūrinio-edukacinio užsiėmimo mintis – kiekvieno žmogaus širdyje slypi ypatinga galia, kiekvienas galime ne tik kurti istorijas, bet ir patys būti savo istorijos herojumi.
Užsiėmimus ves rašytoja, menininkė, edukatorė Ignė Zarambaitė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Edukacinė programa „Šiaudiniai sodai tradicinėje ir šiuolaikinėje kultūroje" (8 - 11 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su lietuvių paprotinės liaudies dailės kūriniais – šiaudiniais sodais bei šiuolaikinėmis jų interpretacijomis. Aptariamos šiaudinių sodų panaudojimo galimybės šiuolaikiniame interjere, eksterjere bei madoje. Pristatoma kūrybinės grupės A-Twins parengta fotografijų paroda „Archajiški sodai“ bei interaktyvus HD raiškos videofilmas „Archajiški sodai“ , atskleidžiantis šiaudinio sodo, kaip grafinio bei erdvinio elemento refleksijas šiuolaikinėje kultūroje. Mokiniams suteikiama galimybė pamatyti muziejaus fonduose saugomus liaudies meno pavyzdžius. Demonstruojami senojo pynimo amato puoselėtojų šiaudiniai sodai bei dekoratyviniai dirbiniai iš šiaudų (skrybėlės, šiaudiniai paukščiai, šiaudiniai žaislai eglutei ir kt.). Lietuviški sodai lyginami su kt. tautų sodų pavyzdžiais. Išryškinama estetinė ir sakralinė jų vertė vestuvių, krikštynų papročiuose, kalendorinių švenčių metu. Pristatoma dirbiniams naudojama žaliava: rugiai, kviečiai, kvietrrugiai, miežiai, avižos; aptariamas jų paruošimo laikas bei laikymo sąlygos. Demonstruojama DVD „Lietuvių tradiciniai dailieji amatai“ ištrauka. Kūrybinių dirbtuvių metu dalyviai pina šiaudinį sodą, naudodami tradicinę pynimo technologiją, taip pat skatinami interpretuoti, kurti savitus kompozicinius erdvinius darbus šiuolaikinėms erdvėms.


Dalyviai turės galimybę ne tik praturtinti savo akiratį objektyviomis žiniomis bei informacija apie drožybos amato subtilybes, bet ir susipažins su darbo saugumo taisyklėmis, medžio drožimo įrankiais, darbui naudojamos medienos rūšimis, ir praktiškai galės pasigaminti inkilėlį, lesyklėlę, mentelę, šaukštelį ar kitą dirbinį.


Senojo Vilniaus gyvenimas neatsiejamas nuo vienuoliškos kultūros. Vienuolynuose žmonės rasdavo prieglobstį nuo negandų, čia būdavo auklėjamos ir mokomos kilmingų bei paprastų giminių atžalos. Vienuoliai perrašinėdavo knygas, klausydavo išpažinčių, mokydavo, patardavo dvasiniais reikalais. Iš vienuolynų po miestą plito mokslo atradimai, įvairūs patobulinimai, kulinariniai receptai ir medicininės žinios.  Pasidalinę istorijomis apie senojo miesto gyvenimą, praktinėje dalyje linoraižinio grafikos technika kursime vienuolių ir šventųjų atvaizdus ir turėsime visą senojo Vilniaus gyventojų albumą.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Online spektaklis „Angeliukas. Žirafa. Batukas“ (nuotolinė paslauga)

„Tai pasakojimas apie žmonių tarpusavio ryšio svarbą, apie tai, kad tikrai dideli ir geri dalykai nutinka tuomet, kai kuo nors rūpiniesi, o tikra laimė – žinoti, kad kažkam tu nuoširdžiai rūpi“, – spektaklio idėją pristato režisierė Agnė Sunklodaitė.

Siužetinį pagrindą sudaro istorija apie Žirafą ir Angelą. Žirafos atsisako draugai, nes po gausybės ją ištikusių nesėkmių, aplinkiniai nusprendžia, kad ji pati nelaimes prisišaukia ir draugauti su Žirafa yra labai pavojinga. Tuo tarpu kažkur danguje gyvena Angelas sargas, kurio sargu jau niekas nebevadina, nes jis niekam tikęs – pametė tą, kurį turėjo saugoti... Po daugelio išbandymų Žirafa ir Angelas sargas susitinka. Ir tada įvyksta stebuklas!


Edukacinio užsiėmimo "Orientacinės mįslių žaidynės" metu susipažinsime su smulkiosios tautosakos žanru - mįslėmis. Mįslė – labai mažos formos kūriniai, kurie netiesiogiai apibūdina daiktą, kurį reikia atspėti. Pasak. L. Saukos mįslės - tai proto ir vaizduotės mankšta, kalbos žaidimas. Anksteniais laikai mįslės buvo gyvybiškai svarbios, galėjo netgi nulemti žmogaus gyvenimą (pasakose veikėjas negauna karalaitės tol, kol neįmena mįslių). Mįslių ištakos slypi dar genčių gyvavimo laikus, kai mįslės padėjo perteikti genties paslaptis, mitus, mįslių pagalba tikrinta žmogaus branda, tinkamumas vedyboms ir t.t. Edukacinio užsiėmimo metu, pasitelkiant įvairias vizualias priemones pristatoma smulkioji tautosaka, aptariamos vyraujančios temos, žanrų įvairovė. Visos šios temos užsiėmimo metu bus aptariamos, atsižvelgiant į edukacijos dalyvių amžių ir gebėjimus. Užsiėmimo metu dalyviai varžysi orientacinėse mįslių ir galvosūkių varžybose. O po varžytuvių savo individualias žinias turės galimybę pasitikrinti žaisdami interaktyvų mįslių žaidimą.


Viešnagė Prūsijos Karalienės Luizės menėse

Pagėgių savivaldybės viešoji įstaiga "Pagėgių krašto turizmo ir verslo informacijos centras"

Vilkyškiuose esančiame " Istorijos inkubatoriuje" , „ Prūsijos karalienės Luizės menėse“ tapsite dvariškiais. Po trumpos, bet užburiančios 3D formatu, virtualioje erdvėje pristatytos istorijos apie gražiausią Europos moterį, grakščią, išmintingą Prūsijos Karalienę Luizę, tą istorijos laikmetį, iš jūsų tarpo bus renkama karalienė Luizė. Tuomet jums bus suteikta dvaro etiketo pamoka, kaip deramai kreiptis į Didenybę, dvaro aukštuomenę, koks etiketas vyravo tuomet ir ką iš ano meto mes galime pritaikyti šioms dienoms. Kadangi Jo didenybę Luizė buvo itin mylima paprastų žmonių tarpe, jūs turėsite galimybę bendrauti, išsakyti savo problemas, lūkesčius Prūsijos karalienei. Dvaro šokiai – vienas smagiausių didenybės užsiėmimų. Jos menėse būsite pamokytas viduramžio šokių, bei susipažinsite su 18 a. dvaro muzika. „ Juvelyrinėse“ dirbtuvėse turėsite progą pasigaminti „ Luizos koljė“ . Koljė gaminsime iš tekstilinių rugiagėlių- mylimiausių Luizės gėlių, kurias Piktupėnų kaimo gyventojai nešė Karalienei, kad sumažintų jos sielvartą dėl Prūsijos likimo. Kad dar labiau sužadintume Jūsų vaizduotę, papuošime jus dvariškių aprangos detalėmis. Pažadame, iš Prūsijos karalienės Luizės menių išvyksite pakylėti ir siekiantys sužinoti vis daugiau ir daugiau.


Nepastebėti akcentai senamiesčio pastogėse
Vaikštinėdami po Vilniaus senamiestį ne visada pastebime, kiek įspūdingų detalių yra visai šalia mūsų. Pakėlus akis į viršų, pastogėse pamatysi lipdinius, žmonių, gyvūnų ar mistinių būtybių skulptūras ir išlikusius istorinius reliktus. Turbūt ne kartą teks pagalvoti – „Tiek kartų praėjau ir nepastebėjau!“
Atraskime įdomybių ten, kur retai užklysta akis. Ant namų stogų ir bokštelių aibė įdomių detalių. Įsižiūrėjus galima sužinoti, nuo kada stovi pastatas arba kas jį pastatė. O gal ten tiksi seniausias laikrodis ar istorijas pasakoja nematytos skulptūros ir kiti dekoratyviniai elementai? Pakelkime aukštyn galvas ir pirmyn į atradimų kupiną kelionę!
Moksleiviai pagal duotas nuorodas patys ieškos detalių senamiesčio pastogėse. Jaunesnių klasių moksleiviai (1- 6 kl.) ekskursijos su gide metu, o vyresnių klasių moksleiviai (7-12 kl.) savarankiškai orientacinio žaidimo metu.


Dekupažo pėdsakai ant Kalėdinių žaisliukų

Edukacijos metu vaikai sužinos apie Kalėdų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Kalėdų simbolika, jos svarba praeityje ir dabar. Dekupažo technika gyvuoja jau nuo 12 a. ir kai kuriose kultūrose yra labai plačiai taikoma. Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai kurs savo unikalius medinius Kalėdinius žaisliukus dekoruotus dekupažo technika. Kiekvienas dalyvis pasirinks sau mieliausią Kalėdinę simboliką, ją iškirps, sudėlios atskiras detales ant žaisliuko ir jį dekoruos dekupažo būdu. Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai sukurs 1-3 žaisliukus priklausomai nuo dalyvių amžiaus ir pasirinktos tematikos. Šie unikalūs žaisliukai tiks papuošti Kalėdų eglę klasėje ar namuose, o užkoduota žaisliuko prasmė bus žinoma tik jo autoriui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Šilutės Hugo Šojaus Švėkšnos ekspozicijoje vedamo edukacinio užsiėmimo „Mano jidiš vardas“ tikslas – supažindinti užsiėmimo dalyvius su Švėkšnos žydų bendruomenės istorija, jidiš kalbos rašmenimis, pristatyti jidiš kalbą ir priminti, kad ja kadaise buvo kalbama ne tik Lietuvoje, bet ir Švėkšnoje. Pristatoma lietuvių kalbos įtaka jidiš kalbai: pateikiami pavyzdžiai, kokie lietuviški skoliniai žydų šnekamojoje kalboje prigijo ir buvo vartojami Švėkšnos miestelyje. Uždaviniai: pristatyti Švėkšnos žydų bendruomenės istoriją; papasakoti apie jidiš kalbos atsiradimą ir vartojimą Lietuvoje; naudojant antspaudukus, jidiš rašmenimis užrašyti savo vardą. Naudojamos priemonės: PowerPoint pristatymas; jidiš kalbos raidynas (pritaikytas prie lietuvių kalbos abėcėlės), padarytas antspaudukų pavidalu. Vienoje spaudo pusėje pavaizduota lotyniška raidė, o kitoje – jos atitikmuo jidiš kalbos rašmenimi. Veikla ir rezultatai: išklausę pasakojimo apie Švėkšnos žydų bendruomenę ir jidiš kalbą, edukacinio užsiėmimo dalyviai, naudodami jidiš abėcėlės raides, turi galimybę parašyti vardus (ant popieriaus, audinio ar kito paviršiaus). Užsiėmimo metu vaikams pristatoma žydų tautinė mažuma, jos kultūriniai skirtumai, siekiama, kad mokiniai būtų tolerantiški, norėtų pažinti įvairias kultūras, atsisakytų stereotipinio mąstymo. Paslauga atliepia „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės“ minėjimo sukaktį.


Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

„Inovatyviai paskui literatūrinį herojų“ remiasi bibliotekoje tautodailininkų sukurtų, sukauptų lėlių-literatūrinių herojų kolekcija (70 vnt.) ir liaudies pasakomis bei literatūriniais kūriniais, skirtais ikimokyklinio ir vyresnio amžiaus vaikams iki 12 metų. Tikslas – inovatyviomis formomis per sukurtą QR kodą, STEAM, Kahoot viktorinas supažindinti vaikus su kuo daugiau literatūros kūrinių. Veiklas sudarys 3 dalys: I dalyje pažintis su bibliotekoje esančia lėlių kolekcija, trumpa edukacija, kaip atsisiųsti QR kodo programėlę ir išklausyti ištraukų iš liaudies pasakų, žiūrėti trumpametražius filmukus. II dalyje dalyviai bus kviečiami į Kahoot viktorinas, susijusias su literatūriniais kūriniais ir jų herojais, pvz.: „Lietuvių liaudies pasakų herojai“, „Ar gerai pažįsti literatūrinį herojų“, „Svečiuose pas A. Lindgren“, K. Anderseno premijos laureatai“ ir pan. III dalyje, per STEAM edukacijas inovatyviai, naudodami kasdieninėje aplinkoje įprastas medžiagas (siūlus, vašką, popierių, dažus, klijus ir kt.), dalyviai kurs literatūrinių herojų aplinką. Visų užsiėmimų metu vyks gyvi ar audio garsiniai skaitymai.


Dar neišbandei darbo komandoje edukacijos!?
Būti komanda- tai šedevras, kurį kuriame su kitais per kūrybines kančias, nuopuolius ir pakilimus.
Linksmi, provokuojantys, interaktyvus ir įdomus žaidimai leis patirtį sėkmę dirbant komandoje.  Nedrąsūs ir tylūs čia ras erdvę būti išgirstiems ir pamatytiems, o aktyviems ir nenustygstantiems pasiūlysime jų vertą iššūkį. Diskutuosime kaip prasidėjo ir kuo baigėsi industrializacija, kokie kultūros veiksniai apibrėžia mūsų mokymosi ir darbo modelį bei kokių kompetencijų prireiks ateityje ir kuo čia dėta kultūra.
Jūsų lauks individualios ir grupinės užduotys, kurių metu reikės pasitelkti kūrybiškumą, įsijausti į skirtingas roles, spręsti kūrybinius galvosūkius. Atrasim būdus kaip diskutuoti nenuobodžiai.
Lektoriai užtikrins dalyvių saugumą, mokymosi poreikių atitikimą bei parūpins dalomąją medžiagą su pratimais, kuriuos galėsite išbandyti savo klasėje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Kūčios ir Kalėdos – bene laukiamiausios šventės. Jos labiausiai apipintos įvairiais burtais ir tikėjimais. Per ilgus metus susiformavo papročiai, kurių vis dar laikomasi. Tai suteikia mūsų kalendorinėms šventėms ypatingų spalvų.
Įdomiai, su žaidybiniais elementais, mįslėmis, klausimais – atsakymais yra pateikiama gausybė teorinės medžiagos apie Kūčių ir Kalėdų papročius, tikėjimus, burtus, valgius ir kt.
Valanda tikrai neprailgsta: pristatoma Kūčių, Kalėdų ir Naujųjų metų papročiai ir burtai, orų spėjimai, apeiginės šių švenčių dainos, Kalėdų žaidimai.
Į teorinį pasakojimą pastoviai įterpiamos mįslės ir klausimai.
Kone pusę paslaugos laiko užima įvairių darbelių, skirtų Kalėdoms ir Naujiems metams, demonstravimas. Pademonstruoju, kaip karpyti snaiges, kurti popierinius žaisliukus ir girliandas eglutei bei įvairiausius angelus iš popieriaus. Demonstruoju daug Kalėdinių atvirukų pavyzdžių.
Paslauga taps labai savalaikė Advento metu, moksleiviai naujas teorines žinias ir pademonstruotus darbelius ruošdamiesi Šventėms, galės panaudoti klasėje ir namuose.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Ši edukacija kviečia Jus į nuostabią kelionę, į praeitį, į pasaulį, kuriame vaikai savo rankomis kūrė žaislus ir žaidimus! Šioje edukacijoje mes susipažinsime su senovės vaikų žaislais ir žaidimais, sužinosime, kaip jie kūrė žaislus iš natūralių medžiagų, kurias rado gamtoje ir buityje. O geriausia dalis - mes patys sukursime savo žaislą ir galėsime jį parsinešti namo!


Nuo plokštumos iki erdvinės formos (išvažiuojamoji)

Popierius buvo išrastas Kinijoje maždaug 105 metais, o popieriaus lankstymo menas greičiausiai atsirado netrukus po to. Ir popierius, ir popieriaus lankstymas netruko paplisti visame pasaulyje skirtingomis formomis ir skirtingais pavadinimais: papier-mache, korėjiečių hanji, kinų zhezhi arba mums geriausiai žinomu japonų origami. Ši edukacinė programa parengta, naudojant origami lankstymo techniką. Jos tikslas – supažindinti moksleivius su popieriaus lankstymo ir formavimo metodika, bei jos panaudojimu skirtingose gyvenimo srityse. Visai nesvarbu kokią figūrą gausime galutiniame rezultate, svarbu, kad moksleiviai suprastų erdvinių figūrų iš popieriaus lapo kūrimo metodiką. Edukacinės programos metu moksleiviai susipažins su popieriaus lankstymo pirminėmis schemomis ir išmoks jas skaityti. Tada iš vieno popieriaus lapo išlankstys erdvinį daiktą, formą ar dėžutę. Lankstymas padeda suvaldyti popierių ir tai kelia atradimo džiaugsmą. Užsiėmimo metu darbas vyks grupėse. Kiekviena grupė atliks skirtingą užduotį. Užsiėmimo pabaigoje diskutuosime apie popieriaus lankstymo meno panaudojimą ir pritaikymą. Moksleiviai sužinos, kad lankstymo įgūdžiai gali būti pritaikyti grafiniame ir industriniame dizaine, rūbų ir pakuočių dizaine, tekstilėje ir keramikoje, architektūroje ir teatre. Šio edukacinio užsiėmimo nauda yra visapusiška, jo veiklos lavina akių ir rankų koordinavimą, eiliškumo įgūdžius, matematikos pagrindimą, erdvinius įgūdžius, atmintį, kantrybę, susikaupimą ir dėmesį. Popieriaus lankstymas taip pat lavina smulkiąją motoriką ir psichinę koncentraciją. Prie viso to prisideda ir socialinis aspektas – moksleiviai sužinos apie kitas kultūras, dirbs grupėse, bendradarbiaus, padės vieni kitiems. Lankstydami moksleiviai pritaikys matematines žinias: simetriją, atstumus, proporcijas, geometrines formas, erdvės supratimą, sekas ir kt. Šio edukacinio užsiėmimo ir procesas, ir rezultatas suteiks moksleiviams naujų patirčių ir džiaugsmo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa „Indėnų buitis ir žaidimai 5-8 kl.“

Edukacinė programa susideda iš trijų dalių, kurių metų dalyviai gauna informacijos apie Šiaurės Amerikos indėnus (plačiau apie mescalerų gentį), gali praktiškai pasimokyti pašaudyti iš lankų ir paragauti indėniškos arbatos bei paplotėlių. 1. Kelmės krašto muziejaus ekspozicijoje „Jonas Vadeikis – Karl May – Amerikos indėnų buitis ir papročiai“ dalyviai yra supažindinami su eksponuojamais indėniško gyvenimo daiktais: plunksnomis puoštais indėnų ginklais, galvos papuošalais iš plunksnų ir sapnų gaudikliais. Kalbama apie skalpų nuėmimo papročius, rodomas indėniško rašto pavyzdys ant mušto medžio plaušo plokštės (eksponatas gautas iš Šiaurės Amerikos), rodomas nedidelis wickiupo palapinės maketas ir netrukus visi pakviečiami užeiti į patalpą – tipi palapinę (tai 25 kv. m ekspozicijos dalis, įrengta kaip tipi palapinės vidus, su viduryje degančiu laužu, kailiais ant grindų, ant sienų kabančiais medžioklės trofėjais, ritualinėmis kaukėmis, totemais, galvijų galvomis, sapnų gaudikliais bei ginklais). Vaikams atsisėdus ant tipi grindų, skambant indėniškai muzikai, prietemoje yra kalbama apie indėnų šamanus, jų būrimus, amuletus, tipi palapinės įrengimą, pypkės vaidmenį ir t. t 2. Veiksmas vyksta lauke. Programos dalyviai gali pašaudyti į taikinius iš lankų ir pasijusti tarsi Karl May knygų herojai. 3. Programos dalyviai geria Pietų Amerikos indėnų gėrimą – matės arbatą bei ragauja kukurūzinius irokėzų paplotėlius. Ryšys tarp indėnų ir Kelmės miesto – Kelmėje gimė, gyveno ir yra palaidotas kraštotyrininkas, pedagogas ir vokiečių rašytojo Karl May knygų apie indėnus vertėjas Jonas Vadeikis. Jis išvertė į lietuvių kalbą Karl May knygas „Vinetu“, „Sidabro ežero turtai “, „Per dykumą“.


Edukacinė programa "Gyvieji drugeliai - tyrinėjimai, kūryba, išmintis"

Nuo pat ankstyvosios Majų civilizacijos drugelis žmonijos kultūroje atliko didelį vaidmenį tiek literatūroje tiek mitologijoje. Per šią trapios būtybės prizmę vaikai bus supažindinti ne tik su drugelio gyvenimo ciklu, tačiau ir su įvairiausiomis kultūromis ir jų tikėjimais. Programos metu dalyviai pamato ir drugelius, ir visas drugelio stadijas (kiaušinius, vikšrus, leliukės, kokonus) ne paveiksliuke ar ekrane, o naturaliai. Pradinių klasių moksleiviai bus įtraukti į žaidimą. kad geriau jas prisiminti. Pateikiama informacija apie ypatingus drugelių ir jų vikšrų maitinimo įpročius, jų gyvenimo trukme. Drugeliai turi savo spalvų, formų, elgsenos magiją, kuri vilioja vaikus pasinerti į pažinimų kelionę. Moksleiviai galės patirinėti kokoną, drugelio sparnus, pamatyti kaip valgo drugeliai, kiek koju turi ir kokios jos. Bus pristatyti drugeliai - rekordininkai. Susitikimo su drugeliais metu mokiniai bus supažindinami su mikroskopiniu drugelio pasauliu - įvairiausiomis spalvomis ir raštais, kurie primena ir žuvies žvynus ir gėlės žiedadulkes ir daugybę kitų dalykų. Vaikai skatinami tausoti gamtą, atsargiai elgtis su drugeliais ir kt. gyvūnais. Programos pabaigoje kiekvienas dalyvis turi galimybė palaikyti apelsiną su ant jo atsitupusiu drugelių ir pasakyti jam savo norą. Drugeliai juk pildo norus! Paslaugos tikslas: 1. Dalyviai susipažįsta su kultūrine drugelio reikšme Lietuvoje ir visame pasaulyje. 2. Sukelti teigiamas moksleivių emocijas, 3. Parodyti koks gražus, mistinis ir trapus drugelio gyvenimas, 4. Skatinti tikėti savimi ir stebuklais.


Orientacinis žaidimas „Kalėdų pėdsakais: atrask, užuosk, paliesk...!“

Atrasti Kalėdų dvasia alsuojantį senamiestį visada smagiau žaidžiant! Orientacinio žaidimo metu komandos aplankys įvairius senojo miesto kiemelius ir gatveles, ieškos atsakymų, kaip Kalėdas švenčia skirtingos tautos, kaip šventinį šurmulį sutikdavo didikai, iš kur atkeliavo daugelis mūsų pačių tradicijų.

Kartu su užduotimis dalyvių lauks ir patirčių maišeliai su priemonėmis, kurios žaidimo metu padės užuosti, paragauti, paliesti... Kalėdų istorijas!

Žaidime vaikų komandos senamiestyje naviguoja ir užduotis atlieka savarankiškai, be gido.

Orientacinio žaidimo tikslas – ugdyti gilesnį, platesnį Kalėdų šventės istorijos, vertės ir prasmės suvokimą.


Kviečiame moksleivius atvykti į Kurtuvėnų dvaro sodyboje įsikūrusį lankytojų centrą, kuriame prasidės nauja ir įdomi pažintis su Kurtuvėnų kultūros, gamtos paveldu, žmogaus ir gamtos galia sukurtu kraštovaizdžiu. O kad ši edukacija būtų dar įsimintinesnė – jos metu ne tik pasakosime istorijas, legendas, tačiau ir bandysime išspręsti kryžiažodį! Lankytojų centro ekspozicijoje „Kraštovaizdžio įvairovė“ rasite mįsles, užuominas, užduotis bei jų atsakymus – viską, ko mums prireiks sprendžiant galvosūkį ir atrandant milžinų paslaptis! Edukacijos metu susipažinsime su kultūros paveldu, gamta, bei juos apjungiančia dalimi – žmogumi ir jo veikla. Sužinosime ne tik ką slepia milžinai, bet ir įsijausime į jų veiklą – formuosime žemę, ją keisime, supsimės ant milžino ašarų, bei bandysime palikti savo milžinišką antspaudą. Na, o visas užduotis įveikus, sudėliojus kryžiažodį keliausime į autentišką Kurtuvėnų dvaro svirną kur lauks smagus ir įtraukiantis grindų žaidimas "Pažinkime Kurtuvėnų regioninį parką". Žaidimo principas - kaip kitų stalo žaidimų, kuomet metamas kauliukas ir lentoje į priekį paeinama per tiek langelių, kiek iškrito taškų. Pakeliui komandų lauks įvairūs klausimai, apie Kurtuvėnų regioninį parką, bei įdomios užduotys.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Spektaklis „Kupriukas muzikantas“ išvažiuojamasis

Spektaklis „Kupriukas muzikantas“ pagal Aldonos Liobytės pjesę, tarsi pasaka pasakoje. Čia žiūrovas ne tik supažindinamas
su etnine kultūra, bet ir įtraukiamas kartu ją pajusti su aktoriais.Edukacinė programa prieš spektaklį bus tarsi kelias,
užburiantis ir vedantis žiūrovą į salę bei paliečiantis įvairius jo pojūčius: regą, lytėjimą, klausą, uoslę skonį. Stebėdamas
vaikas paklius į stebuklingą sniego krioklį, kuriame galės paragauti „sniego varveklių", išgirsti žiemos muziką, lietuviškas,
įtrauktas į nematerialųjį Europos kultūros paveldą, sutartines, užuosti medaus, cinamono, gvazdikėlių, žolelių arbatos kvapą,
paridenti sniego kamuolius, pasisupti laumių žirgais - mediniais arkliukais. Šis spektaklis leis būti ne tik stebėtojais, bet ir
veiksmo dalyviais. Spektaklyje bus naudojami stilizuoti vestuvių papročių elementai apipinti liaudies žaidimų ir šokių
„pynėmis“, iliustruoti dzūkų kraštui būdingomis sutartinėmis, daugybe patarlių, priežodžių ir pasakiškai daininga šnekta.
Girdimi dialogai primins dainų tekstus su daugybe palyginimų, grožybinių meilių žodelių, frazeologizmų. Spektaklyje gyvuos
dzūkiška dvasia ir kultūra.


Senosios lietuvių Kūčios - paslaptinga ir užburianti šeimos šventė, turinti gilias ištakas, prasmę ir vertę. Tai šventė – kupina paslapties ir magijos. Edukacijos pradžioje vaikams pristatomos išskirtinės lietuvių Kūčių tradicijos, akcentuojamas pasiruošimas joms. Vaikai mokomi sukurti jaukią namų aplinką ypatingai vakarienei - natūraliais žaisliukais ir dekoracijomis jie papuošia eglutę ir stalą. Kai visi supažindinami su Kūčių valgiais ir jų simbolika, paraitojamos rankovės, užrišamos prijuostės ir imamasi darbo – vaikai mokosi kepti senovinius kūčiukus, gaminti saldųjį aguonpienį. Gardžiai prakvipusioje ir paslaptingų žibintų nušviestoje erdvėje visi pagaliau susėda prie balta linine staltiese užtiesto Kūčių stalo. Vaikams pristatomos senovinės apeigos, dalijamasi pasigamintais valgiais ir gerumu...Edukaciją vainikuoja teatralizuota „Stebuklų sakmė“ su burtais, apeiginiais rateliais ir žaidimais, į kurią visus dalyvauti pakviečia edukacijos vedėja – „Žaliaskarė“.


Istorijos ir literatūros paralelės: spaudos draudimas ir tautinio atgimimo šaukliai (Nuotolinė paslauga)

Kodėl 40 metų nebuvo galima spausdinti leidinių, rašytų lotyniškais rašmenimis? Kokią įtaką tokia situacija turėjo lietuvių literatūros raidai? Ką reiškia sąvoka „vargo mokykla“? Kuo patraukli, išskirtinė J. Basanavičiaus ir V. Kudirkos – pirmųjų lietuviškų laikraščių redaktorių – biografija? Apie ką buvo pasakojama pirmajame lietuviškame romane? Atsakymus į šiuos ir daugybę kitų klausimų sužinosite naujoje, virtualioje mūsų pamokoje „Istorijos ir literatūros paralelės: spaudos draudimas ir tautinio atgimimo šaukliai“. Pamokos metu aptarsime svarbiausias šio laikotarpio temas: graždanką, vargo mokyklą, knygnešystę, kontrafakciją, leidinius „Aušra“ ir „Varpas“, pirmąjį spektaklį ir lietuvių romaną ir kt. Taip pat susipažinsime su svarbiausiomis to laikotarpio figūromis ir jų veikla: M. Valančiumi, J. Basanavičiumi, V. Kudirka, J. Bieliniu, broliais Vilkutaičiais ir kt. Pamokoje bus dalinamasi muziejuje sukaupta ir saugoma unikalia vaizdine medžiaga: moksleiviai turės galimybę patyrinėti graždankos, kontrafakcinių leidinių pavyzdžius, pamatyti svarbiausius to meto leidinius.


Pažintis su Lietuvos muzikos patriarchu Juozu Naujaliu kitaip (1-4 kl.)

Atvykusiems į Raudondvario dvarą, trumpai pristatysime dvaro ir čia įkurto Kauno rajono muziejaus istoriją. Viena iš muziejaus erdvių yra skirta kompozitoriui Juozui Naujaliui, lietuvių muzikos patriarchui.
Juozo Naujalio gyvenimą, kūrybą, veiklą ir to laikmečio buvusias politines bei ekonomines aplinkybes pristatysime rodydami animuotą pasakojimą muziejaus terminale ir  gyvu pasakojimu, iliustruotu autentiškais eksponatais muziejaus ekspozicijoje, klausysimės įvairių žanrų  kompozitoriaus kūrinių.
 Klausantis muzikos, kartu visi piešime savo svajones.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Daugeliui jaunimo Šv. Kalėdos asocijuojasi su eglute, dovanomis, Šv. Kalėdų personažais. Dažnai kopijuojame kitų šalių švenčių tradicijų elementus, pamiršdami savo. Kviečiame sugrįžti prie tikrųjų tradicijų. Eglės papuošalai buvo gaminami iš šiaudų, kiaušinio lukštų, tešlos kepinių bei karpinių. Užsiėmimo metu gaminsime žaisliukus kurie papuoš moksleivių namus, o gal taps orginalia dovana. Taip pat nepamiršime ir kitų tradicinių švenčių! Šv.Vėlykos, užgavėnės, tai laikas kai namus galime pasipuošti savo gamybos žaisliukais. Kviečiame susipažinti su lietuviškomis puošimo tradicijomis!


„Visas menas apie mus“ – tiesa tai ar melas?

Kviečiame į edukaciją, kur galėsite paneigti arba patvirtinti šį teiginį.
Edukacijoje „Pojūčių žemėlapis meno kūrinyje“ išsamiai aptariami 4-5 kūriniai, prie kiekvieno iš jų mokiniai atlieka tam tikrą kūrybinę užduotį. Kiekvienas kūrinys – tai vis kitoks meno patyrimas: per garsą, lytėjimą, skonį, vaizdą, kvapą. Kursime, analizuosime, ieškosime, komunikuosime, džiaugsimės atradimais.
GARSAS – pasitelkdami skirtingus muzikos žanrus analizuosime meno kūrinius, lyginsime meno kūrinį su muzikos kūriniu, bandysime atrasti sąsajas, išgirsti meno kūrinius..
LYTĖJIMAS. Pojūčių dėžučių pagalba liesime skirtingus paviršius: švelnus, šiurkštus, minkštas, lipnus. Diskutuosime apie tai kokius pojūčius kelia, kaip galima suvokti, suprasti per lytėjimą tam tikrus objektus. Bandysim skirtingų lytėjimo pojūčių ieškoti meno kūriniuose, analizuosime jų medžiagiškumą.
SKONIS. Pasitelkdami kortelės su skirtingais skonį simbolizuojančiais maisto produktais, pvz.: citrina, ledai, pyragas, saldainis, pipirai ir pan., kviesime mokinius kurti ir būdvardžių pagalba jungti skonio žodį su meno kūrinio vaizdais, taip kursime trumpus meno kūrinio apibūdinimus, arba su vyresniasiais ketureilius.
KVAPAS. Pasitelkdami įvairius kvapus, bandysime užuosti meno kūrinius, ieškosime parodoje apelsinais arba lietumi kvepiančių paveikslų. Kursime istorijas apie kvapus ir paveikslus, pasakosime vieni kitiems.
VAIZDAS. Per kaleidoskopo akinius žvelgsime  į meno kūrinius, ieškosime įdomių detalių, tyrinėsime aplinką kurioje paveikslas eksponuojamas, diskutuosime kokius pojūčius sukelia sudėtingas ir iškreiptas vaizdas, diskutuosime kaip mus veikia vizualūs aplinkos pokyčiai.
Edukacijos pabaigoje šie patyrimai sudedami į žemėlapį taip sukuriant savą, autentišką kelionę -meno parodos patyrimą. Reflektuodami mokiniai apmąstys įvykusią patirtį, ją dokumentuos, įvardins.


Kultūros paso paslauga „Edukacinis užsiėmimas „Keliauk ir pažink Šilutę“ – tai puiki priemonė mokiniams pažinti ar iš naujo atrasti Šilutės miesto istorijos ir kultūros paveldą. Stalo žaidimas kvies suburti savo draugų kompaniją (komandą) ir kartu apkeliauti daugiau kaip 510 metų Šilutės gyvavimo laikotarpį. Žaidėjai bus supažindinti su miesto istorija, architektūra, kultūra, tradicijomis, papročiais, čia gyvenusiais žmonėmis, iškiliomis asmenybėmis, lankytinomis vietomis, gamtos paminklais ar reiškiniais (potvynis), kt.
Paslaugos tikslas – skatinti dalyvius neformaliai mokytis,
gilinti žinias, domėtis ir pažinti Šilutės miesto, krašto istoriją ir kultūrą.
Paslaugos uždaviniai:
1. Žaidimo pagalba įtraukti jaunimą į aktyvią vienijančią veiklą, skatinti jų tarpusavio bendradarbiavimą tikslui pasiekti;
2. Šia neformalia mokymosi priemone supažindinanti dalyvius su Šilutės krašto istorija, kurios metu įgytos žinios turės išliekamąją vertę jų asmenybės formavimuisi.
3. Į žaidimą įtrauktais klausimais apie Šilutės miesto ir rajono istoriją, kultūrą, iškiliomis asmenybėmis, kultūriniu paveldu ir kt. bus skatinama ugdyti žaidėjų kultūrinę kompetenciją, meninę individualybę, sąmoningumą.
Ši kultūrinė edukacija yra skirta 5-12 klasių mokiniams, jos trukmė bus apie 60 min. Edukacinio užsiėmimo pabaigoje mokiniai kartu su mokytojais ir paslaugos teikėju reflektuos pasidalindami įgytomis žiniomis, sužinotais naujais faktais apie savo miesto istoriją.
Stalo žaidimo metu bus pasitelkiami šie žaidimo elementai: žaidimo lenta, kortelės su klausimais ir nuotraukomis, ridenimo kauliukas bei žaidimo figūrėlės.
Išvažiuojamoji paslauga bus teikiama: Šilutės rajono savivaldybėje, Klaipėdos ir Tauragės apskrityse.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Tiesa ar melas? Faktai apie Salomėją Nėrį

Susipažinę su muziejaus ekspozicijomis, S. Nėries jausmų tragizmu, gyvenimo aistra ir lemtimi, išgirdę intriguojančių detalių, moksleiviai pasiskirstys į komandas. Dalyviai garsiai skaitys ir atsakinės į pateiktus klausimus apie muziejų, kultūrą, S. Nėries asmenybę bei kūrybą. Klausimai sudėtingi, verčiantys mąstyti ir naudingi, nagrinėjantiems paskutinį bei išskirtinį poetės eilėraščių rinkinį „Prie didelio kelio“. Laimės komanda, pateikusi daugiausiai teisingų atsakymų.


Susipažink su emocijomis per fotografiją

Pradinių klasių mokiniui vis dar nėra lengva atpažinti ir suprasti savo bei kitų emocijas, įvardinti jų priežastį. Moksleiviai susipažins su skirtingomis emocijomis, sužinos kaip atpažinti savo jausmus. Praktinėje dalyje žais improvizacinius žaidimus, emocijas įvardins per fotografijas. Supras kokia didžiulė yra fotografijos galia. Sužinos kaip fotografija užkoduoja emocijas, nostalgiją, juoką, sukelia prisiminimus ir nukelia auditoriją į jos užfiksavimo vietą, padės geriau pažinti ne tik emocijas, bet ir pasaulį, kuriame dar nesame buvę.


„Etnoatradimai. Šiaudelių pynimas ir rišimas”

Klaipėdos miesto savivaldybės etnokultūros centras

Šiaudelių pynimo ir rišimo užsiėmimo metu dalyviai pirmoje renginio dalyje bus supažindinami su etnokultūriniu palikimu, su pynimo iš šiaudelių tradicija ir jų panaudojimo papročiais. Moksleiviai sužinos kaip surinkti, išdžiovinti ir paruošti kūrybai šią gamtinę medžiagą. Susipažindami su šiaudiniais dirbiniais edukacijos dalyviai pamatys kokias plačias galimybes ši gamtinė medžiaga teikia kūrybai.
Antroje dalyje moksleiviai patys gamins šiaudines dekoracijas. Mažiausieji užsiėmimo dalyviai išmoks surišti šiaudinę gėlytę, angelėlį, suverti šiaudo narelių vėrinį. Vyresni bus mokomi sudėtingesnių šiaudinio sodo rišimo elementų– reketuko, paukštelio. Šių edukacinių užsiėmimų metu įgyti įgūdžiai ir žinios ne vienam mokiniui taps laisvalaikio užimtumo įdomia veikla, kuriant renginio scenografiją, puošiant klasę Kalėdoms, ruošiantis Velykoms ar klaidžiojant po laukus ir renkant šiaudus. Ši veikla prisidės prie etninės kultūros paveldo išsaugojimo bei gyvosios tradicijos tęstinumo.


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Aš myliu mamą, tėtį, sesę, brolį. Aš myliu ištikimą šuniuką. Mylėčiau ir ežiuką, tik jo negaliu paglostyti. Mylėčiau ir vilkiuką, tik jo dar nesu matęs. Mylėčiau paukštuką, tik jo negaliu sugauti. Edukacinio užsiėmimo tikslas – dalyvius paskatinti mylėti laukinius gyvūnus, kai jiems netrikdoma ramybė: nelaikant jų namuose ar narvuose, jų negaudant gamtoje, ar jų iš vis net nematant. Dalyviai supažindinami su Lietuvos ir pasaulio gyvūnais ir paaiškinama, kur, kada ir kaip jie jaučiasi geriausiai. Dalyviai diskutuos, pateis savo nuomonę ir suvoks, kad mes tikrai mylime gyvūnus, kai jie gyvena laukinėje gamtoje. Įgytas žinias pritaikys praktiškai: žaidžiant-dėliojant dėlionę, kuriant meninį darbelį – iš paruoštų spalvotų, įvairių dydžių širdelių susiklijuos gyvūnėlį: pelėdą, ežį, žuvį, tigrą, laumžirgį ir boružę.


Kūrybiška ekskursija atskleis dingusio, o gal kur nors už kampo pasislėpusio senojo miesto istorijas. Kur stovėjo senojo miesto vartai? Kodėl išnyko kai kurios gatvelės ir kaip dabar jas pastebėti? Kokius atspaudus viduramžių pastatų plytose paliko senieji meistrai? Bandysime įminti istorines miesto paslaptis žemėlapiuose brėždami dingusias gatveles, išmatuodami  „ūgtelėjusius“ durų slenksčius,  žingsniuodami siaurais slaptais praėjimais…
Ekskursijos tikslas – ugdyti sąmoningą vaikų požiūrį į paveldą ir jo išsaugojimo svarbą, ugdyti pastabumą ir gebėjimą suprasti įvairius kultūros, architektūros ženklus miesto aplinkoje, atpažinti ir atskirti istorines vertybes nuo naujai atsiradusių elementų.


Nuotolinė paslauga: Šiuolaikinio cirko, žongliravimo spektaklis „Žonglieriaus pasakaitė“ ir aptarimas - susitikimas su kūrėju ir atlikėju Mantu Markevičium

‘Žonglieriaus pasakaitė’ - žongliravimo, šiuolaikinio cirko spektaklis vaikams su prietemoje šviečiančiais žongliravimo
įrankiais. Naujas triukas – žonglieriaus teatriukas! Į du lagaminus telpantis spektaklis atkeliauja į mokyklas! Žiūrovai
nusikels į pasaką, į miško aikštelę, kurioje sutems. Ten išgirdus, dar negirdėtus, žongliravimo garsus, regės mėnulį, naktinį
drugelį, grybautoją ir jonvabalius. O svarbiausia, kad visi vaikai dalyvaus pasakoje ir kartu kurs pasakiškus burtus. Laikas
prabėgs linksmai ir prasmingai, vaikai sužinos kaip galima žongliruoti, lavins kūrybiškumą.
 Poetišką, nuotaikingą ‘Žonglieriaus pasakaitę’, mėtydamas ir
gaudydamas įvairiausius daiktus, seks šiuolaikinio cirko artistas Mantas Markevičius. Žongliravimu jis susidomėjo 2000 m.
Pramokęs šio meno ėmė ne tik kurti, bet ir mokė vaikus bei paauglius žongliravimo meno. Du jo mokiniai dalyvavo talentų
televizijos projektuose. Artistas kūrė programas vaikams, dalyvavo įvairiuose socialiniuose ir edukaciniuose projektuose.
2008 m. susidomėjo šiuolaikiniu cirku. Subūrė šiuolaikinio cirko trupę „Naujas Vilniaus Cirkas: Antigravitacija“. Sukūrė
pirmąjį žongliravimo spektaklį Lietuvoje: „Stebuklingas medis“, skirtą visai šeimai. 2011 metais buvo nominuotas
„Auksiniam scenos kryžiui“, už šiuolaikinio cirko, kaip žanro, populiarinimą Lietuvoje. Taip pat sukūrė šiuolaikinio, naujojo
cirko spektaklius: „Nėra laiko“, ‘’Kelionė’’, „Žvejas“ ir ‘’Aš esu...“. Šiemet šiuolaikinio cirko artistas skaičiuoja aštuonioliktus
metus scenoje.


Jurbarko rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Su mokiniais kalbama apie patyčias: kas tai yra, kaip su tuo kovoti, galima iš žmogaus juoktis, ar ne. Papasakojama apie regos negalias, apie garsius, daug pasiekusius neregius. Paaiškinama, kaip neregį reikėtų vesti, kaip neregiui galima padėti atsisėsti, kaip paaiškinti, kur daiktas yra, kaip svarbu tvarka ir pastovumas jų namuose. Mokiniams trumpai pateikiama Brailio rašto atsiradimo istorija, jo pritaikymas Lietuvoje. Paaiškinama Brailio rašto principai, supažindinama su abėcėle. Parodomi rankraščiai ir leidiniai Brailio raštu. Pasiūloma patiems pabandyti atsidurti neregio kailyje. Vaikai bando rašyti Brailio raštu, simuliacinių akinių pagalba gali patirti, kaip viena ar kita liga pažeidžia regėjimą, užrištomis akimis bando vaikščioti su balta lazdele, „eiti į parduotuvę" ir rinktis produktus, arba tiesiog pojūčių pagalba atpažinti produktus.


Akmens amžiaus detektyvų klubas domėsis, ką reiškia gyventi akmens amžiuje. Atlikdama įvairius darbus ir užduotis, edukacinėje programoje sužinosime, kuo vertėsi, kaip atrodė, kuo maitinosi akmens amžiaus žmonės.


ATRASK!!!.. IŠREIKŠK!!!... SUKURK!!!... ATRASK savyje odos gaminių dizainerio talentą! IŠREIKŠK save ir SUKURK odinę apyrankę!

Ar norite pabūti kūrėju ir pasigaminti savo išskirtinę odinę apyrankę taip atskleidžiant savo "vidinį aš"? O gal norite pabandyti iškalti savo inicialus odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė bei spaudė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet laukiame Jūsų kvietimo ir galėsite bent trumpam turėti odininkės dirbtuves savo mokykloje ar kitoje vietoje. Čia ne tik kursite, įsivaizduosite, susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir iš arčiau pažvelgsite į dizainerių gaminamus gaminius, galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos apyranke! Laukiame Jūsų ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!
Su šypsena, Viltė :)

Paslaugos tikslas. Išbandyti save odinių gaminių dizainerio "drabužyje", atskleidžiant savo "vidinį aš". Uždaviniai. Suvokti odininkų gaminamų kūrinių įvairovę, praplečiant akiratį. Susipažinti su garsių dizainerių gaminiais iš odos ir pabandyti būti kritiku / vertintoju. Sužinoti odų rūšis, kokybiškos odos savybes bei odininko darbo įrankius. Išbandyti odininko amatą ir save kūrėjo vaidmenyje, pasigaminant rankų darbo apyrankę tokiu stiliumi, koks atskleidžia edukacijos dalyvio "vidinį aš". Pagerinti edukacijos dalyvių socialinius įgūdžius, suteikti teigiamų emocijų ir parodyti galimybę mokytis inovatyviais metodais.

Numatomas poveikis.
Per pasigamintą gaminį atskleista saviraiška, vidinis pasaulis. Praplėstas supratimas apie kultūrinės raiškos ir komunikavimo formas, suprasta, kad komunikuoti galima ne tik verbaliai, ar raštiu, bet ir per kūrybą. Po edukacijos dalyvis bus išbandęs save kaip kūrėją "odos dizainerio rogėse" bei kaip vartotojas ir vertintojas kitų dizainerių darbus.


Paslaugos tikslas – supažindinti 5, 6 ir 7 kl. mokinius su labai ryškiu ir savitu lietuvių mitologinių sakmių personažu – laume, taip pat tradiciniu lietuvių liaudies amatu ir vienu iš laumės atliekamų darbų - verpimu. Uždaviniai:  1. Kūrybinių užduočių pagalba išanalizuoti mitologinių sakmių personažą - laumę, jos atliekamus darbus, funkcijas, išvaizdos savybes 2. Praktiškai supažindinti mokinius  su vienu iš laumės atliekamų darbų - verpimu; 3. Parodyti skirtingas vilnos rūšis, papasakoti apie  vilnos apdirbimo procesą; 4. Pasigaminti vilnonį aksesuarą; 5. Pasivaišinti laumės pyragu; 6. Aptarti laumės vaizdinio prasmes lietuvių mitiniame pasaulėvaizdyje.
Užsiėmimas vyksta ypatingoje, mitologinėms būtybėms pristatyti skirtoje vietoje – edukacinių užsiėmimų erdvėje „Mitologinių būtybių laboratorija“. Edukacijos  metu, naudojamos inovatyvios edukacinės priemonės: mokiniai turi atpažinti su mitologine būtybe susijusius asociatyvius daiktus, kurie yra liečiami, spėliojama jų paskirtis, naudojami interaktyvūs informaciniai stendai bei virtualus žaidimas apie lietuvių mitologines būtybes. Į pagalbą pasitelkiami ir tradiciniai edukacijos elementai: mįslės, kūrybinės užduotys, sakmių ištraukos. Taip taikant įvairias edukacijos raiškos formas, yra išsiaiškinama, kokias funkcijas laumė atlieka lietuvių mitologinėse sakmėse, kokios jos išvaizdos ypatybės, vardų įvairovė, kaip atrodo laumės vaikas, ar turi laumė vyrą, kur ji gyvena ir pan. Taip yra praplečiamos ir papildomos bendrosios mokinių  žinios apie lietuvių tautosaką ir mitologiją.
Antroje kūrybinėje edukacijos dalyje mokiniai skatinami patys tapti proceso dalyviais ir kūrėjais  - yra mokomi sausuoju būdu velti vilną ir pasigaminti pasirinktą aksesuarą bei jį dekoruoti.
Edukacija baigiama laumės pyrago ragavimu, mitologinių vaizdinių prasmės apie laumę aptarimu, įgytų žinių apibendrinimu.
Edukaciją veda etnologijos mokslų daktarė, mitologijos tyrinėtoja, mokslinių straipsnių autorė Ingrida Stundžė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Kokia informacija apie seniausius muzikos instrumentus rasta tyrinėjant Vilniaus Žemutinės pilies teritoriją? Kaip šie instrumentai skambėjo ir kas jais grojo? Ką apie muziką pasakoja muziejaus eksponatai? Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti su muzika, skambėjusia XV–XVII a. valdovo dvare. Per edukacinį užsiėmimą, gavę specialiai parengtą garsų žemėlapį, dalyviai, vedami edukatorės, keliaus po muziejų ir ieškos skambančių eksponatų. Apžiūrės instrumentą, kurio skambesys primena upelio čiurlenimą, išbandys rūmų menių akustiką, išgirs kūrinių, kuriuos kūrė ne tik į Lietuvą atklydęs klajojantis muzikantas Osvaldas fon Volkenštainas (Oswald von Wolkenstein), bet ir Lietuvos didžiųjų kunigaikščių bei Lenkijos karalių Žygimanto Augusto ir Vladislovo Vazos rūmų muzikantai. Taip pat sužinos, kaip ši muzika išliko iki šių dienų. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo meninio ugdymo (muzikos) programą.


Spektaklis ,,Šekspyro raštai sutrumpintai"

Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Spektaklio tikslas - per teatrinės raiškos formų įvairovę supažindinti mokyklinio amžiaus žiūrovą su šiuolaikiniu teatru,  paskatinti mokyklinio amžiaus vaikų susidomėjimą teatru, jį pateikti patraukliai ir įdomiai, pasiūlant domėjimąsi literatūra bei istorijomis kaip pilnavertę laisvalaikio praleidimo alternatyvą greta kitų šiuolaikinių pramogų.

Adam Long, Daniel Singer ir Jess Winfield „Šekspyro raštai sutrumpintai“ (Rež. Linas Jurkštas)

Sėkmė – dalykas keistas, bet šiandien jums, galite tuo nei kiek neabejoti, kaip niekada pasisekė. Turite išskirtinę ir vienintelę gyvenime pasitaikančią progą vienoje teatro scenoje susipažinti su visais, vieno mįslingiausio Renesanso genijaus, Viljamo Šekspyro, kūriniais tik per... pusantros valandos! Laiko neturime daug, tad vietoje ilgos, reikšmingos tylos, trunkančios po retorinių klausimų, aktorių gausos, praėjusiais šimtmečiais dvelkiančių kostiumų ir įspūdingų dekoracijų, spektaklyje jūsų lauks greitas tempas, trys aktoriai, nonsensas ir improvizacijos.

Spektaklis „Šekspyro raštai sutrumpintai“, statomas pagal pasaulyje itin garsią „Reduced Shakespeare Company“ pjesę, kuri atskleidžia vyraujančius minimo autoriaus interpretavimo kanonus, leidžia suabejoti turimomis žiniomis ir į visa tai pasižiūrėti su humoru. Improvizacinę komediją pirmą sykį Lietuvos teatro scenoje pristato absurdo humoro ir meno šaržo meistrai – režisierius Linas Jurkštas ir aktoriai Danas Kamarauskas, Jurgis Marčėnas, Gabrielius Zapalskis.

Režisierius: Linas Jurkštas.

Vaidina: Jurgis Marčėnas, Gabrielius Zapalskis, Danas Kamarauskas.

Kompozitorius: Gabrielius Zapalskis.

Scenografė: Anta Marija Antanavičiūtė

Šviesų dailininkas: Marius Selevičius

Pjesės vertėjas: Andrius Jevsejevas

Trukmė – 2 val.  (su pertrauka)

N – 14

Šalčininkų r. sav.; Ukmergės r. sav.; Vilniaus m. sav.; Rokiškio r. sav.; Anykščių r. sav.; Plungės r. sav.; Telšių r. sav.; Mažeikių r. sav.; Radviliškio r. sav.; Šiaulių r. sav.; Šiaulių m. sav.; Pasvalio r. sav.; Kėdainių r. sav.; Panevėžio m. sav.; Biržų r. sav.; Vilkaviškio r. sav.; Marijampolės sav.; Kretingos r. sav.; Prienų r. sav.; Kauno m. sav.; Jonavos r. sav.; Varėnos r. sav.; Rietavo sav.; Panevėžio r. sav.; Alytaus m. sav.; Širvintų r. sav.; Kaišiadorių r. sav.; Molėtų r. sav.; Utenos r. sav.; Elektrėnų sav.; Klaipėdos m. sav.


Šimtamečio siauruko istorija. Kelionė traukiniu Anykščiai - Troškūnai - Anykščiai (5-9 klasėms)

VIEŠOJI ĮSTAIGA "AUKŠTAITIJOS SIAURASIS GELEŽINKELIS"

Programos edukatorius pasitiks moksleivius Anykščių geležinkelio stotyje, aprodys Anykščių geležinkelio stotį ir palydės į antros klasės vagoną. Edukacija apima tiek pasakojimą, tiek važiavimo siauruoju geležinkeliu (siauruku) patyrimą. Traukinuku važiuojame iš Anykščių į Troškūnus. Po 40 minučių kelionės atvykstame į Troškūnų geležinkelio stotį. Ekskursija Troškūnų geležinkelio stotyje, kurioje bus pristatoma siaurojo geležinkelio istorija, apžiūrima į Kultūros paveldo objektų sąrašą įtraukta Troškūnų siaurojo geležinkelio stotis ir jos teritorija. Aplankysime buvusią raštinę, laukiamąją salę, "Prezidento salę" , apžiūrėsime siauruko darbuotojo foto parodą. Edukacijos metu vyks viktorina, pokalbiai, diskusijos. Dalyviams su spec. poreikiais - žaidimai, piešimo užduotėlės. Programos trukmė: kelionė traukinuku (Anykščiai-Troškūnai-Anykščiai) - 80 min., edukacijos programa - 40 min.


Dirbtuvių metu dalyviai supažindinami su šiuolaikinio cirko žanru ieškant atsakymų į klausimus: kuo šiuolaikinis cirkas skiriasi nuo tradicinio? Kaip tapti cirko artistu? Kada pradėti mokytis cirko? Kokių yra cirko disciplinų? Taip pat trumpai pristatomos galimybėmis apjungti cirką su skirtingomis meno srtitimis, o prieš pradedant fizines veiklas, žaidimų pagalba daromas apšilimas, kuriuo naudojasi net ir cirko profesionalai. Apšilę ir pasiruošę vaikai keliauja pažindintis su tokiomis cirko disciplinomis kaip žongliravimas ir akrobatika. Praktinių pratimų pagalba mokomasi pirmųjų triukų su trenerių pagalba, kuriuose atsiskleidžia cirko nauda mokinių ugdymo procese, pavyzdžiui, kūrybiškumo, pasitikėjimo savimi ir kitais skatinimas per žaismingas ir įtraukinačias veiklas. Galiausiai vaikai gali parodyti ką išmoko, atlikti triukus kaip tikri cirko artistai ir sulaukti aplodismentų, nes padaryti triuką treniruotėje ir prieš žiūrovus yra dvi skirtingos patirtys. Cirko metodikų pasitelkimas edukacinėse veikose yra naudingas ne tik fiziniame, bet ir emociniame lygmenyje gerinant komunikaciją ir empatiją tarp bendraamžių.


Spalvų kodas – eksperimentai laboratorijoje

„Spalvų kodas eksperimentai laboratorijoje“ tai „Mėgintuvėlio“ laboratorijoje vykstantys edukacinis renginys. Sujungiantis mūsų valstybės istoriją, gamtos mokslus ir chemijos eksperimentus į vieną visumą, tam, kad moksleiviai patirtų mokslo džiaugsmą. Edukacijos metu vaikai patys savarankiškai eksperimentuos: dėvės apsauginius akinius, chalatus ir naudosis tikrais cheminiais indais. Susipažins ir išbandys įdomiuosius chemijos eksperimentus: išbandys kietą anglies dioksidą, maišis įvairias spalvas, laikys ugnį rankose. Juk jei išmanai mokslą gali net ugnį suvaldyti. Pasiaiškinsime ar kietas anglies dioksidas (-80 C) pavojinga medžiaga, kaip su ja elgtis, o tada visi pagalvosime kur jo turi žmogus arba kur mokiniai jo jau ragavo? O, kai suprasime, kad visi gazuoti gėrimai pilni anglies dioksido iš sulčių pasigaminsime limonadą.
Eksperimentų metu, pasigaminsime Lietuvos trispalvę vėliavą kolbutėse ir sužinosime, kodėl būtent šios spalvos buvo pasirinktos mūsų vėliavoje.


Kas yra mada? Drabužis, pasirinkti aksesuarai - tai tam tikra kalba, savęs pristatymas aplinkai be žodžių. Spalvos, formos, simboliai gali būti naudojami kaip komunikacijos elementai. Edukacijos metu dalyviai susipažins su taikomojo meno ir mados samprata, nagrinės kaip pasikeitė taikomojo meno objektai aplinkoje, kaip keitėsi mada, kas tai įtakojo, kokie atpažįstami  tarpkultūriniai skirtumai, kaip keitėsi vartotojiškumas, kuo svarbus tvarumas madoje, tvarios mados tęstinumas ir daiktų antrinis panaudojimas šiuolaikiniame pasaulyje.
Edukacijos dalyviai susipažins su priemonėmis, kurios naudojamos dekoruojant, "atgaivinant" senus daiktus šiandien, bei išbandys jas praktiškai - kiekvienas dalyvis kurs savo išskirtinį dizainą ant marškinėlių, kuris prisidėtų prie jų asmeninio identiteto formavimo, "transliuotų žinutę" aplinkai.
Visomis priemonėmis pasirūpiname. Baigtą meno kūrinį dalyvis pasiima sau į namus.
Atsižvelgiant į mokinių amžių, įgūdžius, turimas žinias ir galimybes priimti ir suvokti informaciją, programa yra pritaikoma skirtingų gebėjimų vaikams (mokiniams).


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Senojo Vilniaus paieškos“

Ištraukime dulkėmis nuklotas archyvines nuotraukas,
piešinius ir jų pagalba atraskime jau išnykusį Vilnių. Kokių pastatų per daugelį metų Vilniuje nebeliko, kur dingo fontanai ir
palmės, gynybinė siena ir jos vartai? Kaip atrodė Vilnius didžiojo potvynio metu, kur Katedros aikštėje stovėjo vandens
kolonėlė ir kieno paminklas buvo apjuostas apsaugine tvora, saugantis nuo „vandalų“ ir laukinių šunų? Edukacinės ekskursijos
tikslas supažindinti mokinius su skirtingų laikotarpių Vilniaus kultūriniu ir architektūriniu paveldu, atskleisti jo vertybes ir
ugdyti kultūrinį - istorinį sąmoningumą. Gyvai tyrinėti miestą ir atrasti jame įvykusius pokyčius: dingusius, nugriautus,
konservuotus ar atstatytus pastatus. Ugdant pastabumą ir dėmesį detalėms, tobulinti gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti
miesto kultūrinę aplinką ir paveldo objektų išsaugojimo iššūkius. Istorinis pasakojimas papildytas vizualine medžiaga -
senovinėmis nuotraukomis, taip pat mokiniai įtraukiami į praeities paieškas, edukacinius, teminius žaidimus padedančius
suprasti kaip kito miesto architektūrinė išvaizda, landšaftas, infrastruktūra ir kas įtakojo tuos pokyčius. Mokiniai skatinami
įsivaizduoti išnykusį miestą, tyrinėti ir interpretuoti, matyti detales, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą,
perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal
amžiaus grup

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Tikslas- skatinti mokinių domėjimąsi naudingomis iškasenomis, jų panaudojimo galimybėmis.
Uždaviniai 1.	Supažindinti mokinius su naudingomis iškasenomis. 2. Suteikti informacijos apie jų panaudojimo galimybes. 3. Palyginti įvairių naudingų iškasenų savybes. 4. Mokyti supilstyti bei papuošti kompoziciją iš spalvoto smėlio stikliniame inde.
  Mokiniai klauso pasakojimo apie naudingas iškasenas, kurio metu jos neįvardinamos tik apibūdinamos, prisimena jau turimą informaciją bei ją užrašo į pateiktas lenteles. Grupelės gauna indelius su naudingomis iškasenomis, lygina jų savybes (judindami klauso kaip barška, kiek sveria ), užpildo lentelę įrašydami naudingų iškasenų pavadinimus.  Atlikę tiriamąją veiklą, aptarę gautus rezultatus užpildytose lentelėse ir lygindami su skaidrėmis, bei apžiūrėdami indelių turinį, stebi kiek jie prisiminė, o kiek žinojo, ką atspėjo, kodėl nepavyko. Suskaičiuoja atspėtas teisingai.
Susipažįsta su floristo specialybe, floristinių kempinių rūšimis, jų panaudojimo galimybėmis, smėlio pilstymo būdais, komponavimo principais. Į stiklinį indą supilsto spalvotą smėlį bei kuria kompoziciją. Sukurtą kompoziciją mokiniai pasilieka sau.


Morta, Bona, Julija, Marija, Judita, Uršulė, Fania, Ona, Elena, Jurga, Elžbieta, Sofija... – tai Vilniaus moterys, kurios tikrai žinojo, ko nori. Kūrybos ir laisvės, valdžios ir įtakos, šeimos, karjeros, mokslo, pergalių, gerovės savo tautai, pokyčių visuomenėje – jos visos sprendė, rinkosi ir veikė pačios ir pasiekė kultūrinių, socialinių bei kultūrinių pokyčių.
Vienoms jų Vilnius buvo gimtas, kitoms – tik tarpinė stotelė, vienoms svetingas, stebuklingas, kitoms – atžagarus ir šaltas pasirodė, vienų pavardėmis šiandien mieste vadinas gatvės, namus pažymi atminimo lentos, kitų gal net vardus pamiršęs dažnas Vilniaus gyventojas.
Ši edukacija apie skirtingų epochų, likimų, talentų ir gebėjimų moteris, kurios ne tik vaikščiojo Vilniaus grindiniu, bet paliko ryškų pėdsaką Lietuvos ir Vilniaus istorijoje, knygose, dienoraščiuose, nuotraukose, liudijimuose ir net įstatymuose. Be šių moterų indėlio mūsų istorija būtų kitokia, tad verta žinoti ir pažinti šias ypatingas, darbščias ir talentingas moteris.
Edukacija skirta 9-10 klasės moksleiviams, jos trukmė apie 2 val. Vieta: Vilniaus senamiesčio viešos erdvės.


Žolelių arbatos degustacija „Kelionė po arbatų pasaulį"

Dainų šventės akordai kitaip: ne tik dainomis, šokiais ir nupintais žolių vainikais turtinga Lietuvos kultūrinė saviraiška. Lietuviškų laukų žolelių arbatos gėrimas fone skambant skrabalų, kanklių ar birbynių akordamas gali tapti išskirtine ir unikalia kiekvienos klasės mokinių dainų šventės dalele.
Žolelių arbatos degustacija "Kelionė po arbatų pasaulį".
Vaikams visa kas žalia ir auga lauke dažnai tėra tik paprasčiausia žolė. Per pažinimą ir suvokimą apie žolelių naudą supažindinama su lietuvišku kultūros paveldu, o teorinių bei praktinų žinių visuma tampa savotišku pirmuoju žingsniu į liaudies mediciną. Degustuodami ir kurdami žolelių arbatas mokiniai taps vaistininkais ar žolininkais. Vykdomos edukacijos trukmė 60 min. Edukacijoje naudojamos tik mūsų pačių surinktos bei džiovintos vaistinės žolelės. Arbatą gersime iš ekologiškų gamtoje suyrančių popierinių vienkartinių puodelių. Edukacijos metu: 1) dalyviai skaidrių pagalba supažindinami su pasaulio arbatų žemėliapiu bei lietuviškomis žolelėmis, kurias degustuosime edukacijos metu. 2) po supažindinimo kiekviena, arbatoje naudojama žolelė degustuojama atskirai: 2. 1. uoslės pagalba bandome atpažinti džiovintą žolelę. 2. 2. čiuopiant apžiūrime vazonėlyje pasodintus augalus. 2. 3. skonio receptais skanaujame ir mėgaujamės arbatomis. 3) po visų žolelių degustacijų mokinys ant popierinio puodelio kurs savo žolelių receptą, taip sukurdamas arbatos mišinį, kuriam sukurs arbatos pavadinimą. 4) sukurtą meninės išraiškos arbatos žolelių kompoziciją ją susidėlios į jam skirtą medvilninį arbatos maišelį, kurį degustuos namuose su šeimyniškiais. 5) likusį edukacijos laiką skiriame pokalbiams, pasisakymams, mokinių klausimams, pastebėjimams, diskusijoms.
Organizatoriaus pastaba.
*Kviečiame susisiekti +370 670 96679 arba info@sestasispojutis.lt ir susitarti dėl patogaus renginio laiko.
*Po edukacijos atskiru susitarimu galima ekskursija po Nemuno kilpų regioninio parko lankytojų centrą apžiūrint ekspozicijas.


„Istorijos pamoka tarpukario pradžios mokykloje“

Atvykite į Šiaulių istorijos muziejaus tarpukario pradžios klasę, kur sėdėdami senuose mediniuose suoluose vaikai sudalyvaus istorijos pamokoje. Mokinsimės apie priešistorę, apie laikus, kurių niekas neprisimena, niekas neaprašė. Apie juos sužinome iš archeologinių tyrimų. Randami daiktai parodo mums kaip senovėje žmonės gyveno ir kaip ta gyvensena keitėsi ir tobulėjo, kaip keitėsi technologijos, išradimai ir žmonių verslai. Edukatorius demonstruos tikrus įrankius iš akmens, bronzos ir geležies amžių, papasakos kaip jie buvo gaminami ir naudojami, kaip gyveno ir kuo užsiėmė tų laikotarpių žmonės. Mokinių žinias užtvirtinsime duodami jiems atpažinti archeologinių radinių kopijas ir skirtingų metalų pavyzdžius. Žinodami kokį kelią žmonija nuėjo, galėsime geriau įsivaizduoti kas mūsų laukia ateityje.


Per įtraukų edukacinį užsiėmimą "Kodėl skrenda lėktuvas?" mokiniai pagilins žinias apie aplinką veikiančias jėgas, fizikos dėsnius, lėktuvų dizaino tendencijas, jų formas. Veikla vykdoma pritaikant edukacinio užsiėmimo turinį ir priemones pagal mokinių amžių. Dalyviai supras dešimtmečių ir šimtmečių, daugybės žmonių darbo, gyvybių praradimo "kainą", kol skraidymas žmonijai tapo įprastu ir kasdieniu reiškiniu. Susipažindinsime, nuo ko prasidėjo aviacija, kaip vystėsi ir plėtojosi jos raida, kol buvo sukonstruotas pirmas lėktuvas pasaulyje.
Mokiniai turės galimybę „pasimatuoti“ piloto kėdę, t.y., valdyti  muziejuje esantį skrydžio imituoklį. Imituoklis skirtas susipažinti su orlaivio valdymo ypatumais, o patyrusiems – pasitikrinti savo žinias. Programinė įranga leidžia keisti skrydžio sudėtingumą priklausomai nuo pilotuojančio asmens pasiruošimo.


Kūrybinio rašymo dirbtuvės „Žodžiai-pa-trankos"

Kas yra literatūra? Maironis, Donelaitis, Šekspyras, Kamiu? O gal Beata Tiškevič? Ir kuo skiriasi Šekspyras nuo pikto vairuotojo, o šis – nuo skelbimo apie dingusį kačiuką? Šiuos klausimus atsakysime „Žodžiai-pa-trankos" dirbtuvėse, jose taip pat parodysime, kad poezija nėra tik rimtų ponų reikalai, kad ji gali būti apie meilę čipsams taip pat kaip ir apie meilę tėvynei, kad kūryba yra kiekvienam ir neprivalo būti tobula. Ir visa tai ir išbandysime: kūrybinėse dirbtuvėse, skirtose ir mėgstantiems rašyti ir tiems, kas į poeziją žiūri skeptiškai, atliksime keletą kūrybinio rašymo pratimų, kurių pagalba kiekvienas taps poetu. Taip pat patyrinėsime performatyvumą - teatrališką skaitymą, o norintys turės galimybę išmokti triukų, paversainčių juos įtaigiais oratoriais! Užsiėmimo temos ir metodai pritaikomas pagal dalyvių amžiaus grupę.


Tado Ivanausko Obelynės parko medžiai ir krūmai

Obelynės dendrologinis parkas yra Kamšos botaninio-zoologinio draustinio teritorijoje, Akademijos miestelio pakraštyje, ribojasi su giliomis Varžupio ir Obelynės upelių griovomis. Tai gamtininko Tado Ivanausko įkurtas parkas. Parkas paskelbtas respublikinės reikšmės istoriniu, kraštovaizdžio ir architektūriniu paminklu. Vaikščiojant po šį parką pasakojama Obelynės dendrologinio parko atsiradimo istorija, susipažįstama su čia augančiais medžiais ir krūmais, nepraeinama pro tyla besimėgaujančiais gyvūnais. Kelionė prasideda prie Obelynės parko žemėlapio.
 Atlikdami individualias ir grupines užduotis, edukacijos dalyviai suras didžiąją tują, juodąją ir geltonąją pušis, kanadinę cūgą, bankso pušį, paprastąją ir serbinę egles, balkaninę pušį, sidabrinį ir kurilinį maumedžius, baltąją eglę, žirniavaisį puskiparisį ir dar daug kitų nuostabą keliančių medžių. Iš surinktos gamtinės medžiagos kurs meno kūrinius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Užsiėmimo dalyviai apžiūri autentiškus knygrišio Leono Panavo įrankius, naudotas medžiagas, įvairiai išdirbtos odos pavyzdžius, analizuoja ir diskutuoja apie jų panaudojimo galimybę. Demonstruojame keletą šio knygrišio autentiškų knygų įrišų, odos dekoro pavyzdžių. Muziejuje lankytojai turi galimybę pamatyti „Amžinosios Rambyno kalno knygos“ antrąją dalį.Tai sunkiausia knyga Lietuvoje. Kalbėdami su lankytojais apie tai kaip ir kokias medžiagas naudojant įrišta knyga, kas sudaro knygos svorį, nejučia įsigiliname į šimtmečius skaičiuojančio knygrišio amato subtilybes. Muziejus bendradarbiauja su Vilniaus knygrišių gildijos nare, menotyrininke, knygriše Rūtą Taukinaityte-Narbutiene. Turime jos įrištų knygelių, kurias gali apžiūrėti mūsų lankytojai. Čia lankytojai sužinos apie dailiosios odos meistro/knygrišio amato atstovams reikalingus būdo bruožus ir charakterio savybes, o taip pat, kur šiandien galima išmokti šio amato ir kiek mokslas trunka. Užsiėmimo metu sudarome galimybę lankytojams pagal jų amžiaus grupę pasirinkti veiklą: įsirišti knygelę minkštais (odiniais) viršeliais arba pasigaminti iš odos knygos skirtuką bei raktų pakabuką. Savo sukurtus darbus lankytojai gali dekoruoti aplikacijomis iš odos, aklaisiais įspaudais arba auksavimo būdu, panaudojant knygrišio Leono Panavo instrumeriją.


Linoraižinys: kaip grindų danga virsta meno kūriniu

Grafikos menas turtingas įvairiomis technikomis. Viena iš tokių – linoraižinys. Beje, linoraižinio klišės pagrindas – devynioliktame amžiuje pradėtas gaminti linoleumas, skirtas grindims... Dvidešimto amžiaus pradžioje kūrusi vokiečių ekspresionistų dailininkų grupė „Die Brücke” (liet.: “Tiltas”) atrado, kad linoleumas – puiki, raižymui tinkanti priemonė. Ji gali pakeisti daug sudėtingesnį medžio raižymą.
Juk lino raižinyje galime sukurti panašius efektus kaip ir raižant medį, o raižyti yra daug lengviau. Gal dėl to linoraižiniai
tapo tokie populiarūs, plačiai naudojami supažindinti su grafika mokyklose. Dažnai visų pradedančiųjų grafikų pirmieji
raižiniai būna atlikti linoleume. Linoleume galime sukurti ir tradicinį grafikos kūrinį – parodose rodomus didelius
atspaudų lakštus – estampus, ir mažosios grafikos pavyzdžius – ekslibrisus ar atvirukus. Kviečiame pasinerti į linoraižinio pasaulį ir sukurti mažosios grafikos kūrinį. Užsiėmimo metu susipažinsime su grafikos istorija, vėliau raižysime ir spausdinsime linoleaumą.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacija "Aktorinis meistriškumas" (7-12 klasėms)

Jaunų žmonių, ypač tų, kurių asmenybės dar tik formuojasi, kūrybiškumą dažniausiai varžo baimė klysti, kitų nuomonė, kompleksai dėl tam tikrų savo trūkumų. Todėl šiose dirbtuvėse bus sukurta nauja, kūrybai ir laisvei skirta erdvė, kurioje dalyviai, atlikdami teatro profesionalų naudojamus judesio pratimus, išmoks: • pažinti savo privalumus ir trūkumus; • atrasti individualią raišką;• sustiprinti pasitikėjimą savimi • išlaisvinti kūrybiškumą; • susikoncentruoti; • tobulinti analitinius gebėjimus ir savirefleksiją. Šie gebėjimai ypač svarbūs ugdant savimi pasitikinčią ir kūrybingą asmenybę, gebančią save analizuoti ir tobulinti bei siekti užsibrėžtų tikslų ir svajonių. Kūrybines dirbtuves ves Alytaus miesto teatro aktoriai Povilas Adomaitis ir  Tomas Pukys , kurių išskirtinė domėjimosi sritis – scenos judesys. Povilas profesines žinias nuolat gilina scenos judesio ir psichofizikos srities seminaruose ir dirbtuvėse, turi scenos judesio dėstymo patirties, o nuo 2019 m. rengia kūrybinės laisvės laboratorijas suaugusiesiems, vaikams ir paaugliams visoje Lietuvoje. Tomas – nuo 2018 m. Alytaus teatre kuriantis vaidmenis spektakliuose, judesio spektakliuose ir dalyvaujantis gausybėje kitų renginių. Unikali judesio plastika, energija, profesionalumas ir išvermė – stipriosios Tomo savybės, leidžiančios sukurti išskirtinius vaidmenis, kuriuose vyrauja proto ir kūno dermė.


Gamtos stebuklai Talkšos ekologiniame take

Edukacija skirta mokinius supažindinti su Talkšos ekologinio tako stebuklais . Edukacijos metu, bus aplankomos kelios ekologinio tako stotelės, kuriuose pristatoma kuom ta vieta ypatinga.  Trys pagrindiniai sustojimai: upelis, paukščiai, vabzdžiai. Pristatoma kuo tos stotelės ypatingos, ką jos žymi. Veiklos metu bus ir praktinių užduočių: paukščių stebėjimas, vabalų rinkimas, bei identifikavimas, bei vabalų visšbučio statymas iš gamtos medžiagų.
Vaikai mėgsta būti svarbiais, pripažintais ir reikšmingais. Šis edukacinis užsiėmimas mokiniams sudaro galimybes - savo rankomis sukurti būveinę vabalams ir išlaisvinti vaizduotę, ugdyti kūrybines galias, stiprinti atsakomybę už savo veiksmus.


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „Priimk jūros iššūkį!“ Jūra yra didi ir galinga, su ja nepajuokausi ir jos neužvaldysi, todėl būtina ją pažinti bei išmokti sugyventi su ja. Nuo seno žmonės bandė prisijaukinti jūrą, kūrė įvairias gelbėjimosi priemones, kad būti vandenyje būtų saugiau, ar kad nutikus nelaimei būtų galima išsigelbėti. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai trumpam taps jūrininkais ir priims jūros iššūkį: šifruodami užkoduotas žinutes, rišdami jūrinius mazgus, išmokę apsirengti gelbėjimosi liemenes, bandys saugiai sugrįžti namo.


“Mažasis cirkas” siekia supažindinti jaunąjį žiūrovą su šiuolaikiniu cirku ir skatinti jį kūrybiškai mąstyti . Vaikai kviečiami Į mažą cirko palapinę žiūrėti spektaktaklį "Blusa ir Profesorius “, sukurtą pagal to paties pavadinimo H.K.Anderseno pasaką. Spektaklyje šiuolaikiškai, juokingai ir orginaliai pateikiama jaunajam žiūrovui kūrybiškumo tema. Pagrindinis istorijos herojus "profesorius", vaikystėje iš sprogstančio oro baliono iššokdintas parašiutu, troškęs būti lakūnu ,bet įgijęs fokusininko amatą, rodydamas savo triukus keliauja po pasaulį. Susiradęs mylimąją "žmonikę" su ja rodo fokusus , bando uždirbti pinigų ir įsigyti oro balioną... galiausiai žmona dingsa, o kartu su ja ir gera nuotaika... jis lieka vienui vienas ir jau atrodo blogiau būti nebegali... bet tuomet užtenka vienos vienintelės "blusos", kad ir vėl norėtųsi juoktis ir svajoti... Kūrybiškumas esantis kiekviename iš mūsų padeda įveikti net ir sunkiausias gyvenimo situacijas ir vėl džiaugtis gyvenimu. Šiai istorijai papasakoti aktorius naudoja žongliravimo, balansavimo disciplinas, lėlių ir objektų teatrą. Pasirinktas objektas- vinilinė plokštelė. Iš jų skamba muzika, jos virsta žongliravimo abjektais, iš scenografijoje esančių stalčiukų atsiranda pasakos personažai, skirtingų tūrių lėlės padarytos iš vinilinių plokštelių. Spektaklis kupinas, parodaksalių situacijų, netikėtumų, kūrybiškų staigmenų. Aktorius meistriškai manipuliuoja žiūrovų mintimis vis pateikdamas naujų beprotiškiausių sprendimo būdų. Stebėdami šį cirko vaidinimą, dalyviai kviečiami kartu kūrybiškai mąstyti, įveikti sunkumus beprotiškiausių idėjų pagalba. Šiuolaikinio cirko vaidinimas– puiki erdvė ugdyti vaikų kūrybiškumą, kritinį mąstymą, nes tai leidžia įsijausti į kito žmogaus gyvenimą ir atsiribojus nuo jau turimų žinių iš naujo kritiskai mąstyti.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Edukacija kalba apie mūsų identitetą. Edukacijos metu dalyviai skatinami permąstyti susiformavusį požiūrį apie tapatybės ribas: atsakyti sau, kas yra lietuviška, o kas ne, kas yra neliečiama, o kas kvestionuojama? Į šiuos klausimus padės atsakyti Dainiaus Liškevičiaus, Ksenijos Jaroševaitės, Šarūno Šimulyno, Leono Striogos, Petro Rimšos kūryba.
Žiūrėdami  D.Liškevičiaus videoperfomansą „Kleksas/ Restartas“ 2000, analizuosime kūrinį pagal pasiūlytą metodiką (ką jaučiu, ką matau, kaip tai interpretuoju).  Būtent videoperfomanso interpretacija tampa diskusijos objektu ir asmeninio požiūrio į meno kūrinį raktu.
Per meno kūrinio pažinimą bus plečiamas ne tik dalyvių kultūrinis laukas, ugdoma kultūrinė patirtis, bet pasiekiamas ir psichologinis efektas: dalyviai yra skatinami formuluoti ir reikšti savo nuomonę, išsakyti mintis, reflektuoti savo potyrius, emocijas. Meno kūrinys šioje edukacijoje yra tik priemonė arba forma savirefleksijai: kalbėdamas apie meno kūrinį, dalyvis iš esmės kalba apie save.
Siūloma edukacija  yra aukštos meninės ir kultūrinės vertės, joje naudojamos šiuolaikiškos raiškos ir komunikavimo formos, įtraukiančios visus veikloje dalyvaujančius. Jos metu pristatomi vieni garsiausi Lietuvos menininkai bei jų darbai. Edukacijos metu keliami nepatogūs klausimai skatina dalyvių kritinį mąstymą ir praplečia pilietiškumo suvokimo ribas.


Plungės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Klasė, atėjusi į edukaciją, padalijama į komandas po 4–5 jaunuolius. Kiekvienai komandai duodamas Plungės parko žemėlapis su pažymėtais objektais bei užduočių lapas. Užduotys atliekamos aplankant žemėlapyje pažymėtus objektus (kai kurioms atlikti reikalinga QR kodų skaitymo programėlė, įdiegta mobiliuosiuose telefonuose), bibliotekoje turimos hologramos, VR akiniai, padedantys aplankyti virtualią oranžeriją ir kt.). Po to komandos pasitikrina įgytas žinias viktorinoje. Apdovanojami nugalėtojai.


Ar norite pabūti kūrėju ir pasigaminti savo išskirtinę odinę apyrankę taip atskleidžiant savo "vidinį aš"? O gal norite pabandyti iškalti savo inicialus odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė bei spaudė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet laukiame Jūsų kvietimo ir galėsite bent trumpam turėti odininkės dirbtuves savo mokykloje ar kitoje vietoje. Čia ne tik kursite, įsivaizduosite, susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir iš arčiau pažvelgsite į dizainerių gaminamus gaminius, galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos apyranke! Laukiame Jūsų ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!
Su šypsena, Viltė :)

Paslaugos tikslas. Išbandyti save odinių gaminių dizainerio "drabužyje", atskleidžiant savo "vidinį aš". Uždaviniai. Suvokti odininkų gaminamų kūrinių įvairovę, praplečiant akiratį. Susipažinti su garsių dizainerių gaminiais iš odos ir pabandyti būti kritiku / vertintoju. Sužinoti odų rūšis, kokybiškos odos savybes bei odininko darbo įrankius. Išbandyti odininko amatą ir save kūrėjo vaidmenyje, pasigaminant rankų darbo apyrankę tokiu stiliumi, koks atskleidžia edukacijos dalyvio "vidinį aš". Pagerinti edukacijos dalyvių socialinius įgūdžius, suteikti teigiamų emocijų ir parodyti galimybę mokytis inovatyviais metodais.

Numatomas poveikis.
Per pasigamintą gaminį atskleista saviraiška, vidinis pasaulis. Praplėstas supratimas apie kultūrinės raiškos ir komunikavimo formas, suprasta, kad komunikuoti galima ne tik verbaliai, ar raštiu, bet ir per kūrybą. Po edukacijos dalyvis bus išbandęs save kaip kūrėją "odos dizainerio rogėse" bei kaip vartotojas ir vertintojas kitų dizainerių darbus.


Viešoji įstaiga Vilniaus miesto muziejus

Prisiminimai, kuriuos galime įsidėti į kišenę, pakabinti savo kambaryje, išskleisti lietui lyjant ar nešioti įsisegę į plaukus – kas jie? Ogi suvenyrai! Iš prancūzų kalbos kilęs žodis dažniausiai mums primena keliones bei atostogas, bet taip pat puikiai gali tapti ir muziejaus eksponatu, pasakojančiu savo istoriją. Bet kas nutinka, jei visos istorijos staiga nutyla? Jei visi muziejaus archyvai ištirpsta lietuje?

Kreipiamės pagalbos į Jus ir kviečiame ieškoti dingusių istorijų! Kartu bandysime iš naujo prakalbinti muziejuje gyvenančius suvenyrus, išsiaiškinti, kokių gi jų čia yra, kuo jie skiriasi, kuo panašūs bei ką pasakoja apie Vilnių (ir ne tik!). Drauge kelsime smalsius klausimus – ar galime girdėti suvenyrą, o ragauti? Ir, jau pažinę iš įvairių laikotarpių bei vietų atkeliavusius suvenyrus, patys kursime saviškius, kurie grįžus namo taps šios turiningos išvykos prisiminimais!


Spektaklis ir edukacinė programa pagal Ukrainiečių pasaką ,,Pirštinė"

Spektaklį ir edukaciją pagal Ukrainiečių liaudies pasaką ,,Pirštinė“ kuria profesionali režisierė Livija Krivickaitė, kuri jau ne vienerius metus pristato savo meninę bei edukacinę veiklą būtent mokyklinio amžiaus vaikams. Spektaklyje vaidina penkti profesionalūs ,,Taško teatro“ aktoriai, sukūrę ir aktyviai pristatę publikai vaidmenis ne mažiau nei trijuose vaikiškuose spektakliuose. Šis spektaklis pagal Ukrainiečių pasaką ,,Pirštinė“ pasakoja apie penkis miško žvėris, susitikusius miške dėl žmogaus pamestos pirštinės. Visi žvėrys – be galo skirtingi, tačiau turintys tą patį tikslą – apsigyventi pirštinėje. Kiekvienas aktorius, kurdamas vaidmenį, atspindi skirtingą ydą, kuri spektaklio finale keičiasi į amžinąją vertybę. Aktorių subtiliai kuriami personifikuoti gyvūnų vaidmenys, ryškūs, tačiau visai neįprasti vaikų spektakliams kostiumai, bei netikėtos siužeto linijos kuria sklandų ir malonų stebėti vyksmą. Komiškos dramaturginės situacijos leidžia mokiniams į žmonių nesusikalbėjimą ir skirtumus pažiūrėti iš aukšto – tarsi patys jie tokių savybių neturėtų. Tačiau mokinių susitapatinimas su šiais personažais skatina juos mąstyti apie šiuolaikiniame pasaulyje taip trūkstamas vertybes – meilę, supratimą, susikalbėjimą, empatiją, pagalbą kitam ir palaikymą. Spektaklis sukurtas ir pritaikytas atlikti bet kokioje erdvėje, todėl mokiniai, nepriklausomai nuo jų mokyklos galimybių, turi progą jį pamatyti savo mokymosi erdvėse. Po spektaklio vykstančioje edukacijoje aktoriai pristato dalyviams pagrindines teatro sąvokas bei taisykles, diskutuoja su mokiniais apie matytą spektaklį bei jo meninius bruožus, pagrindinę mintį ir moralą. Mokiniai turi galimybę aktyviai įsitraukti į edukacijos eigą, žaidimo forma susipažinti su esminėmis vertybėmis. Mokiniai kviečiami dalintis savo mintimis bei jausmais, yra skatinami diskutuoti apie pasakos istorinį kontekstą bei atrasti savo galimą indėlį kuriant gražesnį pasaulį jau šiandien.


Užsiėmimo "Su Daukantu po Papilę" metu pristatomas Simonas Daukantas - išskirtinė XIX a. asmenybė ir jo nuveikti darbai. Gidė kalba savo gimtąja tarme, ta pačia, kuria kalbėjo ir S. Daukantas. Įvairios literatūrinio ir kalbinio ugdymo užduotys. Aplankomas paminklas S. Daukantui, S. Daukanto muziejaus kiemelis, pažintiniu taku nueinama iki piliakalnio, kur didžiojo istoriko kapas.


Tikslas: Sukurti skirtuką iš džiovintų augalų.
Uždaviniai: 1. Supažinti su plokščiosios floristikos viena iš rūšių - skirtuku. 2.  Susipažinti su augalų skirtų plokštiems darbams džiovinimo ypatumais. 3. Išmokti sukomponuoti augalus.
Edukacijos metu aptariama skirtukų paskirtis, jų įvairovė. Papakojama, kad skirtukai iš augalų priskiriami plokščiosios floristikos rūšiai. Pasiaiškinama, kas yra floristas, koks jo darbo pobūdis. Išsiaiškinus darbo etapus, atkreipus dėmesį į darbo ypatumus, mokiniai kuria savo kompoziciją iš duotų medžiagų.  Skirtukai įlaminuojami. Mokymų metu mokiniai pasidarys  skirtuką, kuriuos pasiliks sau.
Baigus kurti aptariamas gautas rezultatas, kaip ir kas pavyko, ko tikėjosi, aptariamas darbų savitumas ir individualumas.


VIRSMAS. MANO EMOCIJŲ PASAULIS PER S. KRASAUSKO KŪRYBOS ATSPINDĮ (PANAUDOJANT MENO TERAPIJOS EDUKACIJOS METODUS) 7-12 KL.

VšĮ Vaikų ir jaunimo visapusiško lavinimo centras

Virsmas. Ką patiria jaunas žmogus, kai jo kūnas, emocijos ir pasaulio supratimas keičiasi? Ar lengva priimti savo paties tiek fizinius, tiek emocinius pokyčius paauglystėje? S. Krasausko grafikos darbai ir jų interpretacijos, kaip Nemunu prieš srovę atplaukia iš praeities bei gali padėti ne vienam mokiniui/paaugliui pamatyti savo tiek vidinį, tiek įšorinį grožį. Subtiliai, nukeliant juos mintimis į juodai baltą, tačiau be galo spalvingą emocinį pasaulį, padedant gyti bei augti, atpažįstant save, priimant ir pamilstant tiek savo fizinį kūną, tiek sielą.


Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Skirtukas – tai daugiau nei priemonė, padedanti rasti skaitomą knygos puslapį, tai ir knygos aksesuaras, lydintis skaitytoją puslapis po puslapio. Teorinėje užsiėmimo dalyje pristatoma knygų skirtuko atsiradimo istorija, supažindinama su jo kūrimo technikomis. Praktinėje dalyje dalyviams siūloma kurti metų laiką atspindintį skirtuką, naudojant skirtingas technologijas: Skirtukas „Atrask pavasarį“ kuriamas monotipijos technika, o vėliau piešinys tobulinamas juodu rašikliu. Skirtukas „Nuspalvink vasarą“ kuriamas laisvai keverzojant popieriaus juostelėse pavidalus, linijas, raštus, vingius. Skirtukas „Atpažink rudenį“ kuriamas atspaudų (rudens lapų grafika, daržovių faktūros, natūralios medžiagos) arba koliažo technika. Skirtukas „Pakviesk žiemą“ siejamas su nespalvota grafika, todėl plastiko raižinyje raižomi žiemos vaizdai ir elementai, jie atspaudžiami ant balto arba juodo popieriaus.


Edukacinis užsiėmimas „Telefonas suskambėjo“

Šiandien beveik kiekvienas vaikas turi išmanųjį telefoną, kurio „neišleidžia“ iš rankų. O kaip buvo maždaug prieš 35 metus? Sunku įsivaizduoti. Tuo laikotarpiu žmonės naudojosi tik laidiniais telefonais su diskiniu numerio rinkikliu. Tokius aparatus jaunoji karta dažniausiai mato tik nuotraukose. Kaip veikia tokie telefonai? Kaip jais naudotis? Tokius ir panašius klausimus dažniausiai užduoda mokiniai. Edukacinio užsiėmimo metu ne tik atsakysime į šiuos klausimus, bet ir suteiksime galimybę paskambinti senoviniu taksofonu, esančiu angliško tipo (K6 modelio) telefono būdelėje, kuri tapo neatskiriama XX a. Anglijos miestų peizažo dalimi. Apžiūrėsime ir imsime į rankas daugybę įvairių telefono modelių. Vertinsime jų dydį, svorį, spalvą, formą ir naudojimosi būdą. Skambinsime ir pasikalbėsime laidiniu ir senoviniu karo lauko telefonu. Pristatysime gausią (apie 50 vnt.) 7-8 dešimtmečio netradicinių ir išskirtinių formų telefonų kolekciją: mašinos, varlės, žuvies, picos, batelio, garvežio, lėktuvo...). Visus juos galima apžiūrėti imant į rankas. Išsiaiškinsime:  “Ar telefonas – elektros prietaisas? Atsakymą pagrįskite“, „Paaiškinkite, kodėl seno modelio mobilieji telefonai sunkesni, negu naujesnio. Įvardinkite keletą priežasčių“. Dalyvausime mokomajame žaidime „Telefonijos evoliucijos ratas“, „Raskite paslėptus žodžius“


Edukacinis užsiėmimas ,,Ar R. Granauskas tik rašė?"

Skuodo rajono savivaldybės R. Granausko viešoji biblioteka

2015 metais bibliotekai suteiktasis R. Granausko vardas mus įpareigoja rūpintis jo kūrybos sklaida ir atminimo įamžinimu. Siekdami, kad jaunas žmogus apie kraštietį rašytoją neprarastų žinių, o kaip tik jas plėstų, mes kviečiame sudalyvauti edukaciniame užsiėmime ,,Ar R. Granauskas tik rašė?“.
Šios edukacijos metu dalyviai aktyviai ieškos informacijos, apie rašytojo asmenybę, faktų apie jo gyvenimą ir pomėgius.
Kultūrinio sąmoningumo dalyviai ugdys, analizuodami pateiktas kūrinių ištraukas, apžiūrėdami bibliotekoje saugomą rašytojo R. Granausko darbo stalą, rankraščius, asmeninius daiktus, stebėdami sukurtą 3D vaizdo hologramą apie kraštietį.
Edukacinio užsiėmimo metu, dalyviai sužinos naujų faktų apie rašytoją R. Granauską ir praktiškai išmoks jo dažniausiai naudojamą žvejybinio mazgo ryšimo būdą.


Edukacinis užsiėmimas "Vandens gyvenimo linija"

Edukacinio užsiėmimo objektas: ruonis, jo gyvenimas, jo santykis su motina ir jį supančia aplinka. Vieno ruoniuko istorija pateikiama kaip priemonė užsiėmimo dalyviams analizuoti Pasitikėjimo, Meilės, Ištikimybės, Atsakomybės, Laisvės temas. Visas edukacinis užsiėmimas „Vandens gyvenimo linija“ sukonstruotas kaip meninė instaliacija. Garsinio ir tekstinio pasakojimo centre Baltijos jūros ruoniai – didžiausi mūsų regione gyvenantys jūrų gyvūnai, kurie kuria mūsų regiono unikalumą ir savitą ekosistemą. Dalyviai kviečiami į bendrą dialogo erdvę, kuri atskleidžia šių gyvūnų kasdienybę, patirtis ir savijautą. Į meninį dialogą, kuris skatina išgirsti tiek mums, tiek ruoniams aktualias ekologijos, taršos ir išlikimo temas, kviečia permąstyti asmeninį santykį su mus supančia aplinka.


Edukacinė ekskursija „Nepriklausomybės pėdsakais“

Sostinės senamiestyje ne vieno pastato sienos tyliai kužda istorijas, kaip kūrėsi nepriklausoma Lietuvos valstybė – tereikia įsiklausti, tyrinėti ir atrasti! Ekskursijoje laukia pažintis su svarbiausiomis nepriklausomą Lietuvą kūrusiomis asmenybėmis, istorijos apie ano meto įvykius ir iššūkius bei įvairios įtraukiančios užduotys. Ekskursijos tikslas – pasitelkiant gyvą miesto aplinką supažindinti vaikus su Lietuvos kelio į nepriklausomybę istorija. Pagrindiniai ekskursijos uždaviniai: supažindinti moksleivius su svarbiausiomis Vilniaus senamiesčio vietomis, glaudžiai susijusiomis su šalies valstybingumo istorija; sudominti vaikus įvairiais architektūros, istorinių reliktų, meno elementais ir atskleisti jų sąsajas su nepriklausomybės istorija; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką; iškelti klausimus ir kviesti moksleivius interpretuoti miesto istoriją ir dabartį. Ekskursijose naudojami metodai: užduotys, padedančios įsisavinti ekskursijos turinį – istorinių reliktų/ženklų suradimas pastatų eksterjeruose ir greta, atsakymų į klausimus paieška su pastatais susijusiuose istoriniuose dokumentuose (laikraščių, leidinių, nuotraukų kopijose); vizualinė medžiaga - istorinės miesto nuotraukos, pirmojo lito kopijos ir pan.; garsiniai elementai - klausomasi pirmosios Lietuviškos operos įrašo fragmento.


Salomėjos Nėries kūrybos refleksijos. Spektaklis „POETĖ“ (išvažiuojamasis renginys)

Savita literatūros-teatro pamoka, skirta vienai žymiausių lietuvių poečių S. Nėriai, kurios gyvenimas atspindi skaudžiausius Lietuvos istorijos puslapius. Poetės netiesioginis prisidėjimas prie LT okupacijos, ideologinės poezijos kūrimas karo metais („Poema apie Staliną“, sovietinę santvarką šlovinantys eilėraščiai) šiandien verčia dvejopai žvelgti į šią neabejotino talento asmenybę - tad svarbu jaunajai kartai ugdyti savarankišką požiūrį į poetės gyvenimą ir kūrybą. Paslauga atliepia tematinį 2023 m. (Vilniaus 700 metų sukakties) prioritetą – tai savo krašto istorijos ir svarbiausių kultūros asmenybių pažinimas. I-oje dalyje aktorė Birutė Mar parodys monospektaklį „Poetė“ (plačiau: https://soloteatras.lt/spektakliai/poete/), sulaukusį tarpt. pripažinimo (už S. Nėries vaidmens sukūrimą aktorė apdovanota tarpt. teatro festivalyje „Ommadrama“ Estijoje, pelnė geriausios aktorės apdovanojimą festivalyje „Vidlunia“ Kijeve). Spektaklio forma interaktyvi – savitas Poetės teismas, kuriame garso įrašuose skamba jos kaltintojų, gynėjų balsai, o aktorės perteikiami Salomėjos „atsakymai“ - fragmentai iš jos dienoraščio, eilėmis išsakyti išgyvenimai. Menininkas ir jį vertinanti visuomenė – nūdienai aktuali spektaklio tema. II-je dalyje – kūrėjos susitikimas su moksleiviais, skatinantis neformaliai pažvelgti į S. Nėrį, diskutuoti apie menininko ir jį teisiančios, garbinančios ar ignoruojančios visuomenės santykį, kūrėjo atsakomybę, kūrybos prasmę. Diskusijos metu teatrine forma moksleiviams suteikiama galimybė: pateikti poetei kaltinimus bei ją išteisinančius argumentus.
Renginys gali būti rodomas Jūsų švietimo įstaigoje arba kitoje, mūsų užsakytoje vietoje, iš anksto suderinus su mūsų komanda.“


Verslo paslaptys pasaulio kultūrose: tradicijos, inovacijos ir šeimų istorijos

Šioje edukacijoje leisimės į kelionę po verslo kultūras. Tyrinėsime, kaip tradicijos, šeimos istorijos ir inovacijos formuoja unikalius verslo modelius. Susipažinsime, kaip verslas veikia skirtingose kultūrose ir kaip skirtingos kultūros formuoja verslo pasaulį. Klausimai, lydėsiantys kelionėje: kokie yra pagrindiniai aspektai, padedantys suprasti skirtingų šalių kultūrų skirtumus? Kas yra Lewiso modelis, kuris sugrupuoja verslo kultūras pagal tai, kaip jos suvokia ir naudoja laiką? Ką reiškia suplanuota, lanksti ir klausymo verslo kultūra ir kuriai iš jų galima priskirti Vokietiją, Japoniją, JAV, Lietuvą, Australiją, Braziliją? Kokios yra pirmaujančios verslo šalys ir kokiomis verslo etikos vertybėmis jos vadovaujasi, kokie jose dominuoja kultūriniai verslo modeliai? Kokiais principais vadovaujasi seniausios pasaulyje kompanijos, siekdamos išlaikyti verslo sėkmę? Kokie pasaulyje seniausi ir didžiausi šeimos verslai? Kokia yra šeimos verslo istorija Lietuvoje? Kas yra vienaragiai ir kokie vienaragiai gyvena Lietuvoje? Moksleiviai sužinos netikėtų faktų ir įdomybių, kurie plės jų pažintinį akiratį, paskatins suvokti kodėl svarbu išmanyti kultūrų skirtumus šiuolaikiniame pasaulyje, skatins toleranciją skirtingoms verslo kultūroms ir supras, kad visi didžiausi pasaulio verslai prasidėjo nuo mažo pirmojo žingsnio.

Edukacijos tikslas: suteikti žinių apie skirtingas pasaulio kultūrų tradicijas ir paskatinti suprasti jų įtaką verslo sėkmei skirtinguose kultūriniuose kontekstuose.
Edukaciją veda finansinio raštingumo lektorė ir kultūros edukatorė Natalija Vėževičienė.


Liaudies muzikos instrumentų šalyje 5-8 kl.

Tai nuotaikinga ir įdomi kelionė po muzikos instrumentų šalį. Jos metu mokiniai susipažins su įvairiais lietuvių liaudies muzikos instrumentais ir šiuolaikine folklorinės muzikos kryptimi – post-folkloru, klausysis muzikos įrašų. Atsižvelgiant į kiekvienos grupės pobūdį, informacija ir veiklos pristatomos tam tikrai amžiaus grupei priimtinu būdu: jaunesniesiems užsiėmimo dalyviams informacija pateikiama storytelling metodu, demonstruojami paprastesni instrumentai; vyresniems užsiėmimo dalyviams pristatomas platesnis ir gilesnis liaudies instrumentų kontekstas. Užsiėmimo tikslas: supažindinti su Lietuvos muzikiniu folkloru ir jį suaktualinti. Uždaviniai: 1. Pristatyti muzikavimą-žaidimą kaip saviraiškos ir kūrybos formą. 2. Paaiškinti funkcinę muzikavimo naudą tradicijoje. 3. Supažindinti su seniausiais muzikavimo papročiais Lietuvoje. 4. Pristatyti lietuviško muzikavimo savitumo / originalumo priežastis. 5. Pademonstruoti ir išbandyti muzikos instrumentus. 6. Supažindinti su tradicinių muzikos instrumentų gamybos būdais ir ypatumais. 7. Paklausyti liaudiens muzikos įrašų. Metodai: 1. Įtraukus pasakojimas, paremtas vaizdinių ir atmosferos kūrimu. 2. Dainavimo pratimai. 3. Pavyzdžiai, leidžiantys suvokti muzikanto ir meistro įgūdžių vertę. 4. Žodinis aiškinimas. 5. Garsinis vaizdavimas (jei paskaita vedama vaikams su regėjimo negalia). Rezultatai: 1.Dalyviai supras muzikavimo reikšmę ir naudą tradicijoje. 2. Žinos muzikavimo papročius Lietuvoje. 4. Gebės atpažinti bent vieną liaudies muzikos kūrinį. Užsiėmimas pritaikomas vaikams su regos negalia - pasitelkiamas garsinis vizualinės informacijos atvaizdavimas. Taip pat yra galimybė užsiėmimą pritaikyti asmenims su proto negalia. Jo metu pristatoma mažiau informacijos, supažindinama su mažiau instrumentų. Yra galimybė priimti mokinius su judėjimo negalia - turime specialų keltuvą; tokiu atveju priimam mažesnę grupę.Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.


Edukacinė ekskursija „Vilniaus miesto įkūrimas“

Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Edukacinę ekskursiją pradėsime nuo Vilniaus įkūrėjo Gedimino paminklo, o apėję ratu Žemutinės pilies teritoriją maršrutą baigsime prie Katedros varpinės. Ekskursijos metu tyrinėsime seniausių Vilniaus pastatų liekanas Pilies (Gedimino) kalno papėdėje ir Katedros aikštėje, išgirsime Vilniaus miesto kūrimosi XII–XIV a. istoriją. Ieškosime tikrojo Gedimino laikus menančio bokšto ir pasitelkę senųjų pastatų paslaptis aiškinsimės, kuris valdovas iš tiesų pastatė ant Gedimino kalno stovinčią mūrinę pilį. Moksleiviai supažindinami su Vilniaus miesto priešistore, čia gyvenusia bendruomene bei jai kilusiais pavojais, Vilniaus pilimis, mūšiais bei legendomis. Kokiuose būstuose gyveno, kokius dievus tikėjo, koki maistą valgė, kas buvo draugai, o kas priešai būsimo Vilniaus miesto gyventojų? Pamatysime, kas autentiško išliko iki mūsų laikų, ką teko užkonservuoti arba net atstatyti. Vilniaus įkūrimo ištakos atskleidžiamos iki pat miesto įsigalėjimo.


Kūribinės edukacijos metu bus kuriamas vizualaus meno kūrinys - piešinys, naudojant fluorescencinius markerius, bei skirtingo šviesos spektro galimybes. Bus kuriamas personažas, kaip grafikos darbas. Analizuojant kūrinį, vaikai turės pasitelkę kritinį mąstymą daugiau sužinoti apie dalyvius bei save.


Edukacinė programa „Tarpe nyčių nytužėlių" (8 - 11 kl.)

Siekiant sužadinti edukacinės programos dalyvių dėmesį sekama sakmė „Cholera karietoj“. Išryškinama tradicinėje kultūroje visuotinai gyvavusio audimo amato svarba. Pristatomi muziejaus fonduose sukaupti tradicinės tekstilės dirbiniai: austos lovatiesės, staltiesės, rankšluosčiai, maišai ir kt. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su pintinių, rinktinių, kaišytinių, vytinių juostų pavyzdžiais. Demonstruojama mokomojo filmo „Lietuvių tradiciniai dailieji amatai“ ištrauka. Aptariama juostų paskirtis tradicinėje kultūroje - išryškinama jų vertė gyvenimo ciklo papročiuose: gimtuvių, vestuvių, laidotuvių apeigose. Mokiniai supažindinami su šiuolaikinių mados kūrėjų darbais bei tradicinės tekstilės ornamento interpretacijomis mene bei madoje: demonstruojami „LT identity“ dirbiniai, analizuojamos etninio kostiumo interpretacijos kolekcijoje „Čia mano namai"; Juozo Statkevičiaus 2017 m. pavasario / vasaros kolekcija, kuriose gausu autentiškų tradicinės tekstilės detalių, spalvų, raštų, simbolių. Aptariami šiuolaikinių interjero dizainerių kūrybiniai sprendimai, jų svetainėse eksponuojami darbai: https://native.lt/, https://www.puoskislietuviskai.lt/, https://www.namasiras.lt/. Didžiausias dėmesys skiriamas seniausioms - vytinėms juostoms. Kūrybinių dirbtuvių metu mokiniai mokosi austi juostą vijimo būdu. Išaustą juostelę mokiniai skatinami kūrybiškai panaudoti kaip rankinės, piniginės detalę, diržą. Remiantis tradicinės tekstilės pavyzdžiais skatinami jungti nuaustas juostas į kilimą bei kūrybiškai naudoti interjere.


Interaktyvus žongliravimo spektaklis „Žonglieriaus pasakaitė“ ir žongliravimo pamoka visiems dalyviams

„Žonglieriaus pasakaitė“ - žongliravimo, šiuolaikinio cirko spektaklis vaikams su prietemoje šviečiančiais žongliravimo
įrankiais. Naujas triukas – žonglieriaus teatriukas! Į du lagaminus telpantis spektaklis atkeliauja į mokyklas! Žiūrovai
nusikels į pasaką, į miško aikštelę, kurioje sutems. Ten išgirdus, dar negirdėtus, žongliravimo garsus, regės mėnulį, naktinį
drugelį, grybautoją ir jonvabalius. O svarbiausia, kad visi vaikai dalyvaus pasakoje ir kartu kurs pasakiškus burtus. Laikas
prabėgs linksmai ir prasmingai, vaikai sužinos kaip galima žongliruoti, lavins kūrybiškumą. Šiam įspūdingam reginiui reikia
tam tikrų sąlygų t.y. pritamsintos patalpos. Spektakliukas gali vykti ir dienos metu, pritamsinus langus ( langus uždengiame
prieš renginį, tik reikia atsiųsti langų dydį ir skaičių). Patalpa pasikeičia išjungus įprastą apšvietimą ir įjungus ultravioletinę
lempą. Nekreipkit dėmesio į lubų aukštį, per žemos jos nebus. Poetišką, nuotaikingą „Žonglieriaus pasakaitę“, mėtydamas ir
gaudydamas įvairiausius daiktus, seks šiuolaikinio cirko artistas Mantas Markevičius. Žongliravimu jis susidomėjo 2000 m.
Pramokęs šio meno ėmė ne tik kurti, bet ir mokė vaikus bei paauglius žongliravimo meno. Du jo mokiniai dalyvavo talentų
televizijos projektuose. Artistas kūrė programas vaikams, dalyvavo įvairiuose socialiniuose ir edukaciniuose projektuose.
2008 m. susidomėjo šiuolaikiniu cirku. Subūrė šiuolaikinio cirko trupę „Naujas Vilniaus Cirkas: Antigravitacija“. Sukūrė
pirmąjį žongliravimo spektaklį Lietuvoje: „Stebuklingas medis“, skirtą visai šeimai. 2011 metais buvo nominuotas
„Auksiniam scenos kryžiui“, už šiuolaikinio cirko, kaip žanro, populiarinimą Lietuvoje. Taip pat sukūrė šiuolaikinio, naujojo
cirko spektaklius: „Nėra laiko“, ‘’Kelionė’’, „Žvejas“ ir ‘’Aš esu...“. Šiemet šiuolaikinio cirko artistas skaičiuoja aštuonioliktus
metus scenoje.


Edukacija „Garso ir šviesos magija“ (5-9 klasėms)

Teatras – tai erdvė, kupina paslapčių ir netikėtumų. Įsivaizduokite save scenoje, nutviekstą šviesos ir užliūliuotą netikėtų garsų, o gal jums būtų įdomiau „tapyti“ scenoje šviesos ir šešėlių paveikslą ar garso pulto pagalba sukurti paslaptingą garsų šydą? Aktorius Tomas Kunčinas jums pravers tą šydą, papasakos truputį istorijos, atskleis šiek tiek praktinės magijos ir techninių Alytaus teatro didžiosios scenos garso, šviesos ir video projekcijos galimybių paslapčių. Edukacinės programos tikslas – supažindinti su teatro garso ir šviesos pasauliu bei teatro užkulisiais. Kultūrinė edukacinė programa „Garso ir šviesos magija“ yra skirta 5-8 klasių mokiniams.


Mokiniai nebežino savo prosenelių, kartais – net senelių vardų? Kyla sunkumų suvokiant save ne tik kaip individą, bet ir šeimos, giminės, tautos dalį? Sudėtinga paaiškinti, kuo tokia svarbi krašto, tautos istorija ir kultūrinis paveldas?

Edukacijos „Mano šaknys“ metu nersime į kelionę po genealogijos, giminės ir krašto istorijos tyrinėjimo bei tautinio, etninio, kultūrinio paveldo pasaulį.
Mokiniai užsiėmimo metu:
- Turės galimybę susipažinti su giminės medžio sudarymo pagrindais, giminės istorijos tyrinėjimo metodais ir ištekliais;
- Kūrybinių veiklų, žaidimų ir diskusijų metu išbandys idėjų generavimo, problemų sprendimo metodus, juos pritaikys analizuodami genealogijos ir kultūrinio paveldo išsaugojimo temas;
- Atlikdami įvairias užduotis praktiškai patirs savo giminės ir krašto istorijos bei kultūrinio paveldo pažinimo svarbą;
- Susies savo, šeimos, giminės kultūrines patirtis su literatūros, istorijos, muzikos, dailės pamokų metų įgytomis žiniomis – juk tai, kas artima ir asmeniška, tampa žymiai lengviau įsisavinama;
- Įgis visus reikalingus pagrindus savarankiškam giminės istorijos, kultūrinio paveldo tyrinėjimui ir giminės medžio sudarymui;
- Turės galimybę užduoti klausimus ir naudodamiesi šiuolaikinėmis technologijomis rasti pirmuosius savo giminės istorijos šaltinius;
- Įdomiai, turiningai ir smagiai praleis laiką bei įgis naujų naudingų žinių ir įgūdžių!

Užsiėmimus veda genealogijos, giminės ir krašto istorijos tyrinėtoja, neformalaus švietimo specialistė Evelina Viktorija Žemeikytė.

Daugiau informacijos rasite www.stipriosšaknys.lt

Prieš rezervuodami laiką būtinai susisiekite telefonu +37068604519.


Magnetai naudojami daugybėje sričių, prietaisų ir dažnai net nežinome apie jų svarbą. Kuri kultūra atrado juos pirmoji? Kurios kultūros juos naudojo labai keistasi būdais? Edukaciją sudaro kelios dalys: teorinė, kurios metu vaikai sužinos apie magnetų savybes, jų panaudojimą, rūšis ir pan; meninė, kurios metu vaikai pieš panaudodami magnetus; ir praktinė dalis, kurioje vaikai taps architektais ir konstruos savo statinius.