Klounados ir fizinio teatro spektaklis ,,Pasišiukšlinę"

Kaip ir kodėl šiukšliname? Kas šioje temoje mus verčia jaustis nejaukiai? Kas sukelią baimę, siaubą ir kaltę? O kas skatina imtis veiksmų?

Skirtingus teatro žanrus – klounadą, fizinį, dramos teatrą – jungiantis spektaklis „Pasišiukšlinę“ universalia teatro kalba atveria globalios klimato krizės temą. 12 – 17 metų jaunimui kurtame spektaklyje skamba lietuvių klimatosaugininkės Dr. Gintarės Klimienės pranešimas. Į klimato kaitą žvelgiama kaip į socialinę dramą, kurią žmonija pajėgi išspręsti. Žiūrovai dalyvauja sprendimo procese.

Klimato krizė patiriama ir iš asmeninės, „pasišiukšlinusių“, ne itin atsakingų vartotojų, daug metų bandančių neigti, slėpti, ignoruoti perspektyvos. Saviironija atskleidžia komiškus, absurdiškus mūsų elgesio modelius susidūrus su atsakomybės ir įsitraukimo reikalaujančia problema.

Spektaklio kostiumai ir scenografija sukurti iš antrinių perdirbtų medžiagų. Į naujas formas sulydytas plastikas tampa išskirtiniu meniniu objektu. Iš ledo pagamintos ledynų figūros tirpsta ir nyksta viso vyksmo metu.

Spektaklio autorės, aktorės – Kristina Mauruševičiūtė, Vilma Raubaitė, Indrė Lencevičiūtė                                                                   Režisierius konsultantas – Franck Dinet                                                                                Scenografė – Medilė Šiaulytytė
Kompozitorius – Jokūbas Tulaba                                                                                Šviesų dailininkas – Ignas Lungevičius
Mokslinio pranešimo autorė –  Gintarė Klimienė

Spektaklio sukūrimą finansavo Lietuvos kultūros taryba, Vilniaus miesto savivaldybė.
Spektaklio partneriai – Vilniaus mokytojų namai, „Associazione Culturale La Terra Galleggiante“
(Italija), „Teatre Le Samovar“ (Prancūzija).


Marijampolės geležinkelio stotis yra viena gražiausių Lietuvoje. Įspūdingos architektūros pastatas pasitinka visus atvykstančius į miestą. Kokia šio pastato istorija, kas jį suprojektavo ir įrengė išskirtinio dizaino interjerą? Koks šio pastato architektūrinis stilius ir kokios detalės suteikia šiam pastatui puošnumo sužinosite atvykę. Čia nuo senųjų prieškario laikų išlikusi bilietų kasa, keleivių laukimo salė su didžiuliais suolais.. Su mokiniais išsiaiškinsime ką reiškia ne kasdien girdimi žodžiai - peronas, platforma, lokomotyvas,, semaforas... Atvykstančius į geležinkelio stotį pasitinkas istorinis stoties varpas. Sužinosime, kam jis buvio reikalingas
Traukiniais keliauja žmonės, norėdami aplankytis kitus miestus, šalis, žmones... Tačiau buvo ir kitoks laikotarpis, kai geležinkelio vagonais žmonės buvo tremiami į tolimus ir atšiaurius kraštus... Tuos laikus mena senas, medinis  vagonas ir paminklas tremtiniams.
Šiais laikais geležinkelio stotis priima ne tik norinčius keliauti -  įspūdingose stoties salėse vyksta koncertai, tarptautinio meno ir architektūros simpoziumo Malonny atidarymo renginiai, parodos.
Po apžvalginės ekskursijos po geležinkelio stotį, keleivių laukimo salėje mokinių lauks interaktyvi užduotis - kurią mokiniai atliks grupelėmis, bei klausimų ir mįslių  viktorina. Geriausiai atsakiusiųjų ir aktyviausiai dalyvavusių lauks prizai.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Kaip ir kodėl atsirado opera, kas sieja veiksmo trilerį ir operos žanrą, ar gali opera baigtis laimingai ir kodėl operos istorijai svarbios primadonos? Atsakymų į šiuos ir daugelį kitų klausimų galima tikėtis interaktyviame edukaciniame užsiėmime OPEROS ŽAVESYS. Kompozitorė Audronė Žigaitytė, operos žanru susižavėjo dar vaikystėje – nuo 10 metų lankėsi operos teatre ir žiūrėjo „suaugusių“ spektaklius. Vaikystės susižavėjimas žanru tapo viso gyvenimo aistra ir pagrindine profesijos dalimi: sukurtos (ir pastatytos) 4 operos („Mažvydas“, „Žilvinas ir Eglė“, „Praregėjimas“, „Frank‘Einstainas – XXI amžius“), sukurtas naujas medijų operos žanras, išleista straipsnių rinktinė „Ieškokite operos“, vesti susitikimai, koncertai, radijo ir televizijos laidos operos temomis, išleistos kompaktinės plokštelės (operų fragmentai ir operos), inicijuotas filmo-operos „Rigoletas“ pastatymas (lietuvių kalba) ir pan. Moksleiviams vienam užsiėmimui siūlau rinktis temą iš keturių operų, kurių kiekvieną tikiuosi pristatyti taip, kad operos žanras taptų kur kas aiškesnis ir rastųsi noras gilintis ir į kitas operas: 1. G. Verdi opera „Rigoletas“ (J. P. Ponelli pastatymas italų kalba ir R. Banionio pastatymas lietuvių kalba) 2. G. Verdi opera „Traviata“ (F. Zeffirelli ir Willi Decker pastatymai italų kalba ir LNOBT pastatymų fragmentai lietuvių kalba) 3. A. Žigaitytės Muzikinė drama „Mažvydas“, pagal Justino Marcinkevičiaus dramą „Mažvydas“ 4. A. Žigaitytės Muzikinė drama „Žilvinas ir Eglė“, pagal Vinco Mykolaičio-Putino poemą „Žilvinas ir Eglė“ Susitikimo/pamokos teminis planas Programos aprašai viešinami svetainėse www.muzikusajunga.lt (tekstai, nuotraukos, garso ir vaizdo įrašai) ir http://parduotuve.muzikusajunga.lt/koncertai (edukacinio susitikimo OPEROS ŽAVESYS pristatymas)


Monospektaklis 9-12 kl. mokiniams „Dulkėti veidrodžiai“

,,Dulkėti veidrodžiai” yra jauno dramaturgo autobiografiniais faktais paremtas monospektaklis, pasakojantis jaunystės patirtis augant provincijoje, savo gyvenime pasiklydusių tėvų šeimoje, išgerinėjančių draugų apsuptyje, kuomet nebuvo nei kuo užsiimti, nei pas ką pasiguosti. Pagrindinė spektaklio tema – nemeilė šeimoje, mokykloje, tarp draugų bei tos nemeilės poveikis jauniems žmonėms, pasireiškęs svaigalų vartojimu, nusikalstamomis veiklomis, ko pasekoje ne vienas baigė savo dienas įkalinimo įstaigose ar net pasitraukiant iš gyvenimo.
Spektaklio peržiūra yra papildyta pospektakline diskusija ir kūrybine užduotimi, kurių metu aptariamaos dokumentinio teatro, storytelingo, monospektaklio kūrybos būdai ir kitos inovatyvios šiuolaikinio teatro raiškos galimybės. Kūrybinės užduoties metu mokiniai spektaklio raiškos rėmuose, apraria, analizuoja ir generuoja asmenines idėjas, galimam naujam spektakliui. Tokių veiklų metu gilinamos tiek kultūrinio, tiek meninio, tiek edukacinio poveikio sritys.
Spektaklio dramaturgas ir aktorius – Raimondas Klezys
Spektaklio režisierė, diskusijos ir kūrybinių užduočių mnentorė – Ieva Jackevičiūtė

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ar norite atrakinti spynas ir kodus, išsiaiškinti šokolado paslaptis ir patekti į Vonkos šokolado fabriką, kur kuriami neįtikėtini skanėstai?!

Paslėpta ir užkoduota informacija, žadins dalyvių smalsumą atrasti ir susipažinti su Čarliu, jo socialine padėtimi ir Vonkos šokolado fabriku, su šokolado atsiradimo istorija, kilme, keisčiausiais sukurtais skoniais pasaulyje, istorinėmis Lietuvos ir pasaulio asmenybėmis, mėgusiomis šį gardėsį.
Atlikdami užduotis sužinos apie didžiausius pasaulio smaližius, iškoduos suvalgomo šokolado kiekius.
Jeigu pavyks atlikti visas paslėptas, užkoduotas užduotis ir rasti 5 auksinius bilietėlius, pateksite į stebuklingą fabriką, kuriame patys virsite fabriko mašinomis, o vėliau kaip tikri kūrėjai bandysite sukurti pačius netikėčiausius šokolado skonius ir naujų gaminių pavadinimus.

Ar pavyks nulaužti „Slaptą kodą: ŠOKOLADAS“ jūsų klasei?

(Iš anksto suderinus ir gavus sutikimą, edukacijos pabaigoje gali būti degustuojamas šokoladas.)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kaip atrodė Lietuva prieš daugiau nei 100 metų, skelbiant Vasario 16-osios aktą? Kokių profesijų žmonės tuo metu gyveno? Edukacijos metu keliausime po Signatarų namų ekspoziciją ir bandysime įsijausti į XX a. pr. virėjos, kalvio, raštininko, auklėtojos, kepėjos ir agronomo profesijas bei pagalvoti, kaip šie žmonės suprato laisvę ir kokiais būdais galėjo prisidėti prie naujos valstybės kūrimo. Aptarsime, koks mūsų vaidmuo šiuolaikinėje demokratinėje visuomenėje. Taip pat iš arčiau susipažinsime su vienu iš signatarų - Jonu Basanavičiumi, bei aplankysime Nepriklausomybės akto pasirašymo kambarį. Jūsų laukia linksmi žaidimai ir interaktyvios užduotys, kurios sukurs smagią ir įsimintiną apsilankymo muziejuje patirtį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Valstybinio Kernavės kultūrinio rezervato direkcija

Pasakojimo, bandymų ir žaidimų pagalba keliausime į tolimą praeitį. Sužinosime kaip žmonės gyveno gamtos prieglobstyje bei su kokiais gamtos iššūkiais tekdavo susidurti, ką jie rankiojo, kaip medžiojo, kokia buvo jų išvaizda ir kaip ji keitėsi per amžių amžius. „Pagyvensime“ priešistorės palapinėje, sužinosime, iš ko buvo gaminami įrankiai, apranga bei statomi būstai.


Pažintis su Panemunės pilimi ieškant lobio (6-10 kl.)

Kultūrinė edukacija "Pažintis su Panemunės pilimi ieškant lobio" kviečia pasinerti į paslaptingą pilies lobio ieškojimą ne tik pilyje, bet ir pilies parke. Veiklos metu mokiniams pristatoma Panemunės pilies istorija bei šiandiena. Mokiniai supažindinami su pilies lankomomis erdvėmis: Žemaitijos kunigaikštystės valdytojo apartamentais, atkurta istorine 18 a. virtuve bei jos ekspozicijomis (senovine virene, duonos kepykla su duonkepėmis krosnimis, maisto sandėliu, buvusiu tarnų valgomuoju), taip pat pristatomas buvęs kalėjimas-karceris. Pilies parke atkreipiamas dėmesys į išlikusius seniausius medžius, kaskadinių tvenkinių sistemą, vienuolių saleziečių statytą koplytėlę. Vėliau aptariamas lobio paieškos būdas. Dalyviai suskirstomi į dvi komandas. Komandos lobio skrynios ieško pagal pateiktas nuorodas. Gavusios po pirmą nuorodą, į pilies lobio paiešką komandos leidžiasi skirtingais maršrutais. Nuorodose mokiniai randa ne tik užuominas, kur eiti toliau, bet ir klausimus bei užduotis, kurių teisingi atsakymai ir sprendimai galiausiai leidžia atrakinti lobių skrynią. Edukacinio užsiėmimo metu bus naudojamasi pasakojimo-ekskursijos, orientacinio žaidimo metodais, informaciniame terminale esančiomis fotografijomis, brėžiniais, virtualia medžiaga apie pilį, archeologiniais radiniais, ekspozicijos medžiaga, nuorodomis, kuriose pateiktos užduotys, ugdančios loginį mąstymą. Edukacinės veiklos dalyviai ne tik ras „pilies lobį", bet ir susipažins su Panemunės pilies bei šio krašto istorija, mokysis bendros, draugiškos veiklos komandoje be smurto ir patyčių, turės galimybę saviraiškai ir patirs atradimo džiaugsmą.


,,Teatro istorijų" spektaklis „Miesto eilės“ – novatoriškas kūrinys, garsinių pasivaikščiojimų žanrą pritaikęs teatrui vaikams ir jaunuoliams (9-16 m.). Interaktyvus spektaklis vyksta vaikščiojant Vilniaus miesto gatvėmis, „slaptais“ kiemais ir aikštėmis, klausantis geriausių lietuvių poetų eilėraščių vaikams, patiriant dviejų draugų draugystės istoriją bei naujai patiriant Vilnių. Du spektaklio herojai – Steponas (D. Ciunis) ir Liudas (M. Gotbergas) – kviečia pasivaikščioti ir pajusti Vilnių atvira širdimi, taip, kaip miestą mato menininkai, poetai. Liudas sutartoje vietoje laukia dalyvių, išdalina jiems ausines ir paaiškina, kad viską plačiau sužinos iš Stepono, kuris susilaužė koją, prisivirė kažikokios „nerėgėtos košės “, todėl kelionę ves iš nuotolio.                                                                     Žiūrovai turi galimybę patirti Stepono Vilnių. Kinematografinę poetinę spektaklio kelionę sudaro 8 stotelės, jose dalyviai išgirsta, patiria 8 eilėraščius, pamato 8 neįprastus objektus – senovinius kino prietaisus (taumatropą, zoetropą, mutaskopą ir kt.) – kurių kiekvienas sukuria mažą stebuklą, o akyliausieji, laimingiausieji pamato dar daugiau. Spektaklio instaliacija – senovinis XIX a. kino teatras – renginio metu atgyja viešose ir privačiose miesto erdvėse, eilėraščiams artimoje aplinkoje (V. Palčinskaitės „Agava“ – langinėje, A. Šimkaus „Bobulytė išvilioja sūrį“ – sūpynėse, A. A. Jonyno „Karvė“ slaptame sode...). Ji tarpininkauja atskleidžiant eilėraščio atmosferą ir poeziją, slypinčią miesto fragmentuose. Eilėraščiai ne iliustruoja Vilnių, o tam tikra prasme jį papildo, parodydami ne tik koks Vilnius yra, bet ir koks jis gali būti kiekvienam mūsų, jei tik atsivertume galimybėms išgirsti ir pamatyti daugiau nei įprastai.                                                                       Režisierė - K. Mauruševičiūtė; Dramaturgė - Diana Gan Kompozitorius - J. Tulaba; Scenografė - D. Kiaupaitė;  Objektų konstruktorius -  A. Bartninkas

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Menas – universali kalba, galinti skirtingus žmones sutelkti bendram tikslui.
Edukacijos tikslas - į magiško teatro procesą įtraukti niekada scenoje nestovėjusius žmones.
Šiaulių rajono savivaldybės Kultūros centro mažojoje teatro scenoje dalyvius pasitiks magijos artistė lydima scenos partnerių - gyvūnėlių (šuo, papūga ir kt.).
Edukacijos metu edukatorė supažindins su Magijos teatru ir jo artistais. Mokinius mokys, kaip elgtis scenoje, valdyti balsą ir kūną, išmokins nesudėtingų magiškų triukų, papasakos apie pasirodymo kūrimo eigą.
Dalyvių grupė bus padalinta į dvi dalis: artistai ir žiūrovai. Edukatorės pagalba bus kuriamas "Magijos teatro" pasirodymas, kuriuo metu dalyviai kurdami bendrą pasirodymą, atras būdų, kaip išreikšti save, suteiks jėgų perlipti per save ir įveikti baimes. Drauge dalyvaudami kūrybos procese visi taps labai artimi.
Edukacija baigiama refleksija, kuri padės mokiniams susieti ankstesnes žinias su naujomis, taip pat bus kalbama su mokiniais ką jie jautė, ką jie naujo atrado, ko išmoko. Tokiu būdu mokiniai bus skatinami daugiau mąstyti ir domėtis, pergalvoti ką tik įgytas žinias ir potyrius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa Grūdo kelias, kuri vyksta autentiškoje XXa. Pradžios pilno ansamblio sodyboje, kurią sudaro: dviejų galų gyvenamasis namas, klojimas su arkliniais padargais, veikiančia kalve, klėtis apstatyta senovinių daiktų ir rakandų kolekcijomis. Taip pat stovi vienintelis Lietuvoje veikiantis 1924 metų vėjo malūnas, miltus malantis akmeninėmis girnomis. Iš jau sumaltų miltų pagal tradicijas užraugiama duonos tešla, iš kurios atvykę moksleiviai gavę po saują tešlos kiekvienas su gido pagalba susiformuoja po kepaliuką duonos ir pasišauna jį į senovinę krosnį. Kol duona kepama, gidas supažindina su protėvių kasdieniniais darbais, sodybos pastatais bei rakandų kolekcijomis. Aplankomas tvartelis, kuriame gyvena naminiai gyvūnėliai, o kitapus kelio aplankysite tokius gyvūnus kaip: Danieliai, muflonai, alpakos, taurieji elniai, asiliukas, ponis, avytės bei ožkytės. Ekskursijos pabaigoje išsidaliname duonelę bei vaišinamės žolelių arbata.


Kaip negali spręsti apie knygos turinį iš jos viršelio, taip negali pažinti žmogaus iš pradinio įspūdžio. Juk žmogus – kaip tekanti upė, jis visada visiems ir visur kitoks. Turi savo dugną, paviršių, o kiekvieno vanduo savaip drumstas – skirtingomis patirtimis, svajonėmis, paslaptimis. Visi tarsi juodavandeniai – tuo pačiu ir tamsos, ir šviesos nešėjai.
Literatūrinio- edukacinio užsiėmimo metu knygų vaikams ir paaugliams autorė Ignė Zarambaitė pristatys knygą „Juodavandeniai“ (kūrinys tapo 2020-ųjų Metų knyga paaugliams, pelnė Vaikų literatūros premiją, pateko į prestižinį reikšmingiausių pasaulio knygų vaikams ir paaugliams katalogą „Baltieji varnai 2020“, yra verčiamas į latvių, estų kalbas, išleistas Brailio raštu).
Pagrindinė veikėja Anika persikelia į gimtąjį miestelį, kuriame gyveno iki tėvų skyrybų. Su mama kurį laiką praleido sostinėje, ten stengėsi pamiršti skaudžias patirtis, pradėti gyvenimą iš naujo, vis dėlto aplinkybės privertė sugrįžti. Šešiolikmetę merginą vėl prislegia vaikystės ir ankstyvos paauglystės prisiminimai – nesutarimai šeimoje, žiaurios bendramokslių patyčios. Anikos viduje veši senos nuoskaudos, bet išoriškai ji stipriai pasikeitusi, niekas jos neatpažįsta. Ji nusprendžia tuo pasinaudoti. Pasivadinusi Ana, perėmusi mamos pavardę į gimnaziją įžengia tapusi kitu žmogumi...
Kūrinys laviruoja tarp trilerio ir probleminės prozos žanro. Knygoje nagrinėjamos jaunimui aktualios temos – patyčios, tapatybės ir prasmės paieškos, draugystės ir pripažinimo troškimas, moralinės dilemos. Pasitelkiant informacines technologijas, vaizdines priemones bus perteikiamos knygos siužeto kūrimo subtilybės, apibūdinami veikėjų charakteriai. Dalyviai bus įtraukti į atvirą, neformalų pokalbį apie problemas ir dilemas, su kuriomis susiduria knygoje aprašomi veikėjai ir jie patys. Antroje susitikimo dalyje galimi trys kūrybinių dirbtuvių variantai: kūrybinis rašymas, kūrybinė improvizacija ant drobės arba knygų skirtukų kūrimas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Užsiėmimo metu susipažinsite su dviem seniausiais amatais - žvakininkyste ir bitininkyste. Aiškinsimės, kaip atrodo korys ir kam jis reikalingas? Kiek bitė turi kojų, o kiek sparnų, kaip ji paima medų ir kiek jo pagamina per savo gyvenimą? Kodėl astronautams taip pat labai svarbios bitės ir ar tikrai išnykus bitėms išnyktume ir mes? Daug klausimų ir dar daugiau atsakymų bus mums susitikus! Edukacijos dalyviai bus apsupti vasariškai kvepiančio bičių vaško ir medaus aromato. Dalyviai gamins žvakes šiuolaikišku būdu - su silikoninėmis formomis ir patys dalyvaus bičių vaško lydymo procese, pasiruoš formą žvakės gamybai. Dalyviai išbandys ir sausąją žvakių gaminimo techniką – iš bičių korių.


Kūrybinio rašymo edukacija su rašytoja Daina Opolskaite: ieškau personažo! (išvažiuojamoji)

Kūrybinio rašymo edukacijos pradžioje mokiniai paraginami pamąstyti: kas yra rašytojas? Sunku ar lengva sukurti istoriją? Ko reikia, kad gimtų įdomus veikėjas-personažas? Kodėl neretai nuo jo priklauso visos istorijos sėkmė? Toliau prisimenami svarbiausi kiekvieno pasakojimo elementai: autorius, veikėjas, aplinkybės, vieta, laikas ir kt. Kūrybinės užduoties metu moksleivių grupei pateikiamas tik vienas sakinys, kuriame yra svarbiausi būsimo teksto kūrimo elementai: situacija, personažas, tikslas. Kartu išsiaiškinamos kūrybos galimybės ir galimi kontekstai, mokiniai paskatinami sieti gautą informaciją su savo gyvenimiškąja patirtimi. Toliau kūrybinė edukacija vyksta keliais etapais: moksleiviai grupėse arba individualiai padedami edukatorės kuria veikėjo personažą, išryškina situaciją, kurioje jis yra, ir siekiamą tikslą. Atrenkami labiausiai pavykę ir įdomiausi pavyzdžiai, kurie pagaliau jungiami į vientisą istoriją. Edukacijos pabaigoje siekiama apibendrinimo: pakanka vos kelių smulkmenų ir vaizduotės, kad gimtų įdomus personažas.


Kviečiame į smagią pažintinę kelionę po Vydūno gyvenimo ir filosofijos pasaulį. Paprastai suprantamomis priemonėmis muziejuje sužinoti apie filosofijos žodžio reikšmę ir ką tokia veikla užsiimantys žmonės veikia gyvenime. Kas yra gyvenimo būdo filosofija ir kaip jį susikuria žmogus. Pasitelkiant muziejaus ekspoziciją, garso ir vaizdo medžiagą, trumpai supažindiname su filosofo Vydūno vaikystės prisiminimais bei jo gyvenimo būdu ir kūryba. Kviečiame pažaisti žaidimą, iš kokių jausmų, patyrimų ar kvapų susideda mūsų namai ir tarp jų- aš pats. Vydūnas mokė pažinti pasaulį per pagrindines jusles (pojūčius). Jos lavinamos klausant, liečiant, uodžiant ir sukelia įvairias emocijas bei patirtis. Tai padeda žmogui pažinti save, susivokti, kas aš esu ir kaip mane veikia supantis pasaulis. Ekspozicijoje dalyviai gali pamatyti Vydūno arfą ir paskambinti Mažosios Lietuvos kanklėmis, tokiomis pat, kurias turėjo Vydūnas vaikystėje. Pasėdėti senuose mokykliniuose suoluose, išsiaiškinti Vydūno frazę  "Vidinis tilsmas". Kas tai yra? Anot Vydūno, ,,save žmogus išgirsti gali tik visiškoje tyloje ir susikaupime". Tuo tikslu muziejaus ekspozicijoje sukurtas šviesos ir garso instaliacijos "Vidinio tilsmo" kambarys, į kurį dalyviai eina po vieną klausyti ir pamatyti mus supančių energetinių sielos, proto ir jausmų spindulių. Tai susikaupimo ir trumpos meditacijos pratimas. Kitame kambaryje dalyviai kviečiami pajusti, kokios emocijos ir pojūčiai sukyla užrištomis ar užmerktomis akimis liečiant daiktus, įvairius paviršius, kurių nematai. Kaip veikia ir kokias asociacijas sukelia paslėptas kvapas? Norite išgirst, paliest ir pajust? Kviečiame į Vydūno muziejų!


Ši edukacija pristato Vilnių, prieš 700 metų su Kreivąja pilimi, kuriuoje rezidavo LDK kunigaikščiai ir didikai. Gyvosios istorijos edukacija vyksta autentiškoje aplinkoje, Vilniaus senamiestyje, net XVII a. menančiame rūsyje. Mokinių grupę pasitinka rekonstruktoriai, apsirengę XIII-XIV a. miestietiška apranga. Mokiniai sudalyvaus dviejuose veiklose: vienoje – pamatys ir sužinos apie LDK didikų istorinius kostiumas, o kitoje susipažins su XIII-XIV a. LDK elito karių ginkluote, apranga – nuo ieties iki kalavijo.
Edukacijoje naudojami rekvizitai pagamintos rekonstrukcijos pagal archeologinius radinius. Apie LDK elito karyba pasakoja eksperimentinės archeologijos klubo „Pajauta“ narys, karybos rekonstruktorius Martynas Švedas, kuris dalyvauja viduramžių kovų turnyruose. Ginklų pristatymo metu, mokiniai sužinos iš patyrusio kario kovos užkuliusius, galės paimti į rankas ginklus, užsivilkti šarvus ir pabūvoti LDK „kario kailyje“. Kitoje veikloje –LDK didikų aprangą pristatys XIII-XIV a. istorinių kostiumų rekonstrutorė Edita Gilė. LDK Kostiumų pristatymo metu, mokiniai sužinos apie viduramžių didikų aprangos reikšmę ir valdžios simbolius. Galės pamatyti, paliesti iš arti rekonstruotus LDK diduomenės kostiumus ir jų aksesuarus, papuošalus, kurie buvo atkurti pagal archeologinius radinius Kernavėje, Stakliškėse, Trakuose, Vilniuje. Norintys vaikai galės pasimatuoti didikų statuso aprangą  - užsidėti kepurę, apgalvį, apsiaustą, apavą, įsisegti papuošalus ir pan.

Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Viktorina „Vasario 16-oji: prisimink, pasikartok, sužinok“ (Nuotolinė paslauga)

Virtualios viktorinos metu mokiniai pasitikrina savo turimas žinias apie 1918 m. Lietuvos Nepriklausomybės Aktą, jo pasirašymo detales ir dvidešimt asmenų, kurių parašai pakeitė Lietuvą. Viktorina suskirstyta pagal sudėtingumą į tris lietuvišką trispalvę simbolizuojančius etapus: geltonąjį, žaliąją, raudonąjį. Pateikus klausimą, skiriamas laikas pamąstymui. Išklausius mokinių variantus, pateikiamas ir aptariamas teisingas atsakymas. Užbaigus kiekvieną iš trijų etapų, pasigirsta paskatinamasis „Jono Basanavičiaus“ įvertinimas. Pabaigoje, perėję visus etapus, nuo lengviausio iki sunkiausio, pasidaliname įspūdžiais ir tuo, ką naujo sužinojome, prisiminėme ar pasikartojome. Pažadame, jog laiką praleisite ne tik naudingai, bet ir smagiai!


Kosmoso raiška kultūroje ir dirbtinio intelekto kūrybinės dirbtuvės 3-4 kl. mokiniams

2 dalių kosmoso tematikos edukacinė kultūros ir meno interaktyvi programa ugdys mokinių kultūrinę raišką per pristatomus meno ir kultūros asmenybių kosmoso tematikos meno kūrinius skirtingose formose (kosmoso raiška menininkų paveiksluose, kine). Kurdami savo vizualinio meno interpretacijas kosmoso tematikoje, mokiniai mokosi suprasti, priimti kultūros ir meno reikšmę, svarbą visuomenei.

Edukacijos pristatymas: https://www.youtube.com/watch?v=5JiJVSHmQYI

Mokiniai įtraukiami į kultūros ir meno kūrinių tyrinėjimus, pristatant realius menininkų darbus, kaip M. K. Čiurlionio, Chesley Bonestell ir kitų kūrėjų, pritaikytus jų amžiui ir suvokimui. Vaizdingai pristatoma kosmoso tematika kino industrijoje ir jos įtaka menui ir kultūrai.
Naudojant įtraukų turinį mokiniai supažindinami su kosmoso tyrimais ir pasiekimais, jų įtaka kultūros vystymuisi (pvz., nusileidimas Mėnulyje, "kosmoso lenktynės").

Kūrybinių dirbtuvių dalyje mokiniai turės progą susipažinti su dirbtinio intelekto galimybėmis kuriant vizualinį meną ir susikurti savo vizualinio meno kūrinius, remiantis tyrinėtais kultūros ir meno kosmoso tematikos kūriniais ir vaizduote, reflektuoti savo rezultatą. Mokiniai savo meno kūrinius kurs individualiai ir grupėse, spontaniškai teikiant idėjas skirtas dirbtinio intelekto įrankiui. Toks įsitraukimas į kūrybinę veiklą, mokinius skatins komunikuoti, bendradarbiauti tarpusavyje, siūlyti ir priimti idėjas, pristatyti savo sukurtą vizualinį meną ir argumentuoti savo pasirinkimus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinio užsiėmimo pradžioje mokiniai peržiūrės video reportažą, kuriame „žurnalistė“ papasakos apie netikėtai aptiktus paslaptingus radinius, liudijančius mitinių būtybių – laumių, velnių, aitvarų net giltinių egzistavimą. Peržiūrėję reportažą mokiniai keliaus į atnaujintus ir atvertus visuomenei muziejaus rūsius, kuriuose yra saugomi šiurpūs eksponatai: velnio pypkė, virtusi mėšlu, avikirpės žirklės, skirtos nukirpti giltinei liežuvį, baubo nagas... Kiekvienas radinys turi savo istoriją, kurią galima išgirsti ne tik iš edukatorės pasakojimų, tačiau ir pačios mokslininkės Emilijos Gruodytės paliktų garso įrašų, įkeltų į QR kodus. Apžiūrėję neįprastus eksponatus mokiniai grįš į edukacinę klasę, diskutuos apie anapusinių būtybių „egzistavimą“ šiuolaikiniame pasaulyje ir bandys juos iliustruoti.
Parodos kūrėjai: rašytoja Kotryna Zylė ir dailininkas, scenografas Antanas Dubra, parodą įgyvendina literatūros pažinimo programa „Vaikų žemė“, parodos iniciatorius: Justinas Vancevičius.


Atrodytų tekstą rašau, o vaizdą piešiu, tačiau kodėl gi nepabandžius atvirkščiai – nupiešti tekstą ir parašyti vaizdą? Jeigu jau susisuko galva, viską atpainioti padės parodoje eksponuojami Sovietų Sąjungoje kūrę nonkonformistai. Skirtingomis meninės išraiškos priemonėmis jie visi siuntė tą pačią nepaklusnumo savojo laikmečio ideologinėms ir estetinėms nuostatoms žinutę. Susitikę pamatysime, kad kūrybinės laisvės siekio žinia čia parašyta-nupiešta įvairiais būdais, kartais tiek priskrebinus, kad net neįskaitysi-neįžiūrėsi, o kartais taip aiškiai, kad net akį rėžia. Galų gale kūrybinės užduoties metu ir patys pabandysime pasekti sovietmečio nepaklusniųjų keliu – juk visi turime minčių, kurias norime tyliai išlieti ar garsiai išrėkti!


Šatrijos Raganos gyvenimas ir kūryba. Spektaklis „Neparašytas laiškas“ (Nuotolinė paslauga)

Nuotolinė literatūros-teatro pamoka, skirta rašytojai M.Pečkauskaitei-Šatrijos Raganai (atliepianti tematinį 2023 m. prioritetą: Š.Ragana - viena žinomiausių XXa. pradžios Klaipėdos krašto asmenybių, Žemaitijos visuomenininkė, rašytoja, pedagogė) I-oje dalyje - spektaklio „Neparašytas laiškas“ pagal Šatrijos Raganos biografiją ir kūrybą peržiūra. Paveikiu nūdienai „dok.teatro“ principu sukurtas spektaklis remiasi rašytojos gyvenimo faktais, išlikusiais laiškais, intriguojančia gyvenimo istorija: nors išlikę daug jos laiškų, bet nėra skirtų artimiausiam žmogui, kunigui K.Bukantui, kurio kaimynystėje Židikuose ji nugyveno nemažą amžiaus tarpsnį. Sako, prieš mirtį ji seseriai liepusi sudeginti savo dienoraščius... Sp.sumanymas – tarsi herojės išpažintis po daugelio metų, jos „neparašytas laiškas“. Spektaklis aktualizuoja rašytojos kūrybos vertybes, ypač svarbias nūdienai: tarnystė Lietuvai, kuriančiojo dvasios stiprybė. Meninės vertės garantas – profesionali kūrėjų komanda: rež. Birutės Mar darbai pelnę eilę tarpt.apdovanojimų, 2020 m. įvertinti LR Vyriausybės premija; komp. Ž.Martinaitytė – taip pat LR vyriausybės premijos laureatė; sp.dalyvauja smuikininkas A.Šilalė. II-joje renginio dalyje – aktorės susitikimas su moksleiviais, skatinantis neformaliai pažvelgti į Šatrijos Raganą, giliau pažinti XX a. pradžios šalies kultūros istoriją. Moksleiviams suteikiama galimybė: parašyti „laišką“ Šatrijos Raganai – atliepiant jos kūrinių temoms, pasitelkiant jos kūrybos stilistiką. Birutės Mar talentas komunikuoti su jaunąja auditorija pasižymi nuoširdumu, inspiruoja mokinių kūrybiškumą (moksleivių pamėgtos jos edukacijos pagal J.Biliūno, S.Nėries kūrybą „Kultūros paso“ programoje). Nuotolinė paslauga vyksta per "Zoom" platformą.


Panemunės pilis su atkurta istorine XVIII amžiaus virtuve kviečia iš arčiau susipažinti su to meto kulinarinėmis tradicijomis ir pokyčiais, dalyvaujant kultūrinėje edukacijoje „Dvarų virtuvė pagal Puikųjį virėją".
Edukacijos tikslas – suteikti žinių apie Panemunės pilį kaip kultūros paveldo objektą, supažindinant su naująja prancūziška virtuve Lietuvos dvaruose XVIII amžiuje.
Uždaviniai:
1. Supažindinti mokinius su Panemunės pilies istorija bei šiandiena. 2. Supažindinti su XVIII a. virtuve bei Apšvietos epochos gastronominėmis idėjomis. 3. Ugdyti komandinio darbo patirtį.
1730–1750 m. Prancūzijoje įvyko gastronominė revoliucija. Prancūzų virėjai deklaravo senųjų kulinarinių tradicijų atsisakymą ir naują patiekalų ruošimo būdą vadino naujuoju arba moderniuoju. Naujoji prancūziška virtuvė pripažinimo sulaukė ir Abiejų Tautų Respublikoje – 1783 m. buvo išversta ir kelis kartus išleista naujosios prancūziškos virtuvės knyga „Puikusis virėjas“ (Kucharz doskonały, versta iš La Cuisine bourgeoise). Panemunės pilies erdvės – puiki vieta gastronominei diskusijai. Čia XVIII amžiaus antroje pusėje buvo įrengtas vienas pirmųjų šalyje valgomųjų, šalia jo – patalpa indams laikyti (vad. kredensas), taip pat buvo įrengta ir nauja virtuvė. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su XVIII amžiaus gastronominėmis idėjomis, jų atgarsiais Lietuvoje, apžiūrės valgomąjį, tarnybines liokajų patalpas, istorinę XVIII amžiaus virtuvę ir archeologinius radinius susijusius su valgymo kultūra. Įgytų žinių prireiks atliekant pateiktą užduotį – padengti stalą pagal prancūzišką paprotį. Edukacinės veiklos dalyviai ne tik susipažins su Panemunės pilimi, Apšvietos epochos gastronominėmis idėjomis, bet ir mokysis interpretuoti, lavins bendros, draugiškos veiklos komandoje be smurto ir patyčių įgūdžius, turės galimybę saviraiškai ir patirs pažinimo, kūrybos džiaugsmą.


Medžio raižinio paslaptys. Per šį edukacinį užsiėmimą susipažinsime su viena seniausių grafikos technikų – medžio raižiniu ir išbandysime spausdinimą naudodami jau paruoštas, profesionalios dailininkės sukurtas medžio lenteles. Raižinys – viena seniausių meno formų. Pirmieji raižiniai aptikti ant priešistorinių archeologinių radinių. Pirmi autentiški atspaudai buvo budistiniai tekstai, išraižyti medyje ir atspausti Tolimuosiuose Rytuose. Vakarų Europoje medžio raižymo technika iš pradžių spausdintos žaidimo kortos, šventųjų paveikslėliai, taip pat pirmosios spausdintinės knygos. Seniausi Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje sukurti grafikos kūriniai – tai Pranciškaus Skorinos išleistų knygų iliustracijos, atliktos medžio raižymo technika. Paprastai buvo raižoma ant minkšto medžio išilginių lentų, vėliau pradėtos naudoti kietesnės skersinio medžio lentos – tai leido išraižyti smulkias detales. Medžio raižinio technika buvo populiari lietuvių liaudies meno tradicijoje. Meno raižinys įsitvirtino ir profesionalioje dailėje, o tokie menininkai kaip XIX a. gyvenęs Vincentas Smakauskas ar XX a. kūrę Vytautas Kazimieras Jonynas, Jonas Kuzminskis, Viktoras Petravičius, Rimtautas Gibavičius sukūrė daug puikių kūrinių. Edukacinio užsiėmimo metu apžiūrėsime medžių raižinių atspaudus, rodomus Vilniaus paveikslų galerijos ekspozicijoje. o praktinė užsiėmimo dalis padės geriau suvokti medžio raižinio ir jo atspaudo sukūrimo procesą.


Edukacijos metu aptariama gamtinė piliakalnių kilmė, atskleidžiama pilių ir kitų gynybinių įtvirtinimų raidos perspektyva nuo pirmųjų įtvirtintų gyvenviečių iki istorinių laikų pradžios pilių. Apžvelgiamos Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės, taip pat ir senosios Prūsijos pilys ir tvirtovės. Susipažinus su statinių istorija dalyviai kuria savo pilis ir jų interjerą naudodami CoSpaces programinę įrangą. Sukurtoms pilims ir tvirtovėms įgyvendinamos programavimo užduotys, leidžiančios kontroliuoti aplinkoje esančius elementus, tokius kaip langai, durys, gyvūnai ir pan. Sukurtus savo projektus dalyviai išbando su virtualios realybės akiniais. Edukacijos pabaigoje mokiniai dalyvauja viktorinoje, kuri užtvirtina įgytas žinias bei potyrius.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


“Myliu tik tai, ką žinau, saugau tik, tai ką myliu”
Konradas Lorenzas

Miškas klasėje, tai miško pedagogika-su mišku susijęs švietimas vaikams, skatinantis mokinius suvokti gamtos įvairovę ir naudą sau.
Dėmesys skiriamas visai miško aplinkai ir pagarbai. Nuo senų laikų miškas minimas žmonijos istorijoje kaip šventa vieta. Miškas apsuptas paskojimais tiek literatūroje, tiek mitologijoje.
Tai vieta bendradarbiavimui su gamta, nuotykių ir pasakų vieta, kūrybos ir vaizduotės šaltinis, ramybės oazė ir natūrali vaistine.
Samanos tampa minkštu patalu, spygliai gydomaisiais vaistais, grybai ir uogos gardžiu maistu.
Pakviesime vaikus klasėje pajusti mišką, pauostyti ir paliesti, kalbėsime apie miško naudą, jo gėrybes ir gamtosaugą. Įtrauksime vaikus į protėvių pasaulį, supažindinsime su pamirštais papročiais ir gamtos naturaliais gydomaisias būdais, skirtingais metų laikais.
Ši edukacija žaismingai, per pasakojimus,uoslę, pojučius, poeziją pateiks dalyviams gamtos mokslus ir gamtosaugos pagrindus.

Savo eiliuotą pasakėlę “Miško talka” iš knygutės “Mano mažasis pasaulis”, kurioje atsispindi meilė gamtai ir jos gyventojams, kuri pamoko vaikučius mylėti ir tausoti gamtą, skaitys autorė Kristina Petkutė-Gregor.


Kiekvienas iš mūsų yra kūrėjas, o ypatingai vaikystėje. Mes kuriame tradicijas, draugystes, žaidimus, atsiminimus, sapnus ir dar daug visko. Teatro improvizacijos dirbtuvės tai smagi ir be galo įdomi pažintis su savo svajonėmis, intuicija, kūnu ir balsu. Galima išdykauti, juoktis, gudrauti ir mokytis vienu metu: kaip būti spontanišku, nebijoti klysti, išgirsti ir priimti kitų pasiūlymus, spręsti netikėtus iššūkius. Šėlsmas scenoje gali padėti atrasti atsakymus net į pačius sudėtingiausius kasdienybės klausimus!


Atsinaujinantys energijos ištekliai ir energetikos raida: nuotolinis edukacinis renginys

Nuotolinis edukacinis renginys supažindins vaikus su atsinaujinančios energijos ištekliais ir energetikos raida.

Kas yra energija? Kas yra atsinaujinti ir neatsinaujinanti energija? Kokią įtaką turi atsinaujinančios energijos ištekliai gamtai, kultūriniam gamtos paveldui? Edukacinio renginio metu vaikai sužinos įdomių faktų ir naudingų dalykų apie atsinaujančios energijos išteklius, jų reikšmę gamtos paveldui bei formuojamą įtaką kultūriniam bei tautiniam ateities žmogaus identitetui. Vaikai pasiners į smagų kūrybinį procesą, kurio metu panaudojant antrines žaliavas kurs įvairius energetikos motyvus. Stiprinsime tvarią mąstyseną, sąmoningumą, bendradarbiavimo, komunikavimo įgūdžius, lavinsime gebėjimą priimti sprendimus, skatinsime kūrybiškumą per smagią ir įdomią patyriminę veiklą.


Tikslas- skatinti mokinių domėjimąsi naudingomis iškasenomis, jų panaudojimo galimybėmis. Uždaviniai 1.	Supažindinti mokinius su naudingomis iškasenomis. 2. Suteikti informacijos apie jų panaudojimo galimybes. 3. Palyginti įvairių naudingų iškasenų savybes. 4. Mokyti supilstyti bei papuošti kompoziciją iš spalvoto smėlio stikliniame inde.
  Mokiniai klauso pasakojimo apie naudingas iškasenas, kurio metu jos neįvardinamos tik apibūdinamos, prisimina jau turimą informaciją bei ją užrašo į pateiktas lenteles. Grupelės gauna padėkluose indelius su naudingomis iškasenomis, lygina jų savybes (judindami klauso kaip barška, kiek sveria ), užpildo lentelę įrašydami naudingų iškasenų pavadinimus.  Atlikę tiriamąją veiklą, aptarę gautus rezultatus užpildytose lentelėse ir lygindami su skaidrėmis, bei apžiūrėdami indelių turinį, stebi kiek jie prisiminė, o kiek žinojo, ką atspėjo, kodėl nepavyko. Suskaičiuoja atspėtas teisingai.
Susipažįsta su floristo specialybe, floristinių kempinių rūšimis, jų panaudojimo galimybėmis, smėlio pilstymo būdais, komponavimo principais. Į stiklinį indą supilsto spalvotą smėlį bei kuria kompoziciją. Sukurtą kompoziciją mokiniai pasilieka sau.


Edukacinė programa „Kuriu pasaką su Vaižgantu“ padės susipažinti su lietuvių literatūros klasiku Juozu Tumu-Vaižgantu. Atrasime įvairių įdomių veikėjų ir jų patirčių iš J. Tumo-Vaižganto pasakų ir raštų pasaulio. Kiekvienas mažasis muziejaus lankytojas susiras septynias Vaižganto žodžių korteles, iš kurių sudės savo sakinius ir pasakas. Tada savo pasaką bus galima pasekti kitiems. Edukacine programa yra siekiama, kad vaikai atrastų įkvepiančią ir šiltą J. Tumo-Vaižganto asmenybę, prisiliestų prie jaukaus lietuvių literatūros klasiko pasaulio, susipažintų su įvairiais Vaižganto kūrybos motyvais, patys taptų pasakų autoriais, išmoktų pažinti skaičius, gerbti žodžius, iš žodžių sukurtų savo pasakas ir jomis pasidžiaugtų. Edukacinė programa „Kuriu pasaką su Vaižgantu“ visiems dovanos daug gerų jausmų, jaukių patyrimų, kūrybinio džiaugsmo ir nuoširdaus juoko.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Įvairūs simboliai ir ženklai mus lydi visur: namuose, mokykloje, einantgatve, skaitant knygą, lankantis muziejuje. Tokie vaizdiniai be žodžių galiinformuoti, įspėti arba net papasakoti legendą, o gal ir tikrą istoriją.Šiandien naudojamų ženklų reikšmes vargu ar iššifruotų LietuvosDidžiosios Kunigaikštystės laikų gyventojai, ir atvirkščiai – turbūt ne visųsenųjų simbolių svarbą galėtume suprasti dabar. Per edukacinįužsiėmimą pagal specialiai parengtą užduočių paketą dalyviaiekspozicijoje analizuos paslaptingą senųjų simbolių bei ženklų pasaulį,mokysis atpažinti archeologiniuose radiniuose pavaizduotus simboliusbei suprasti galimas jų reikšmes. Edukacinio užsiėmimo antroje dalyjepagal išanalizuotus ir pačių susikurtus ženklus bus gaminamaspakabutis iš spalvoto modelino. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo visuomeninio ir meninio ugdymo programas,skirtas padėti suvokti simbolių prasmes, reikšmes ir jų kaitą keičiantisistorinėms epochoms.


Tušas ir paveikslas Kviečiame išbandyti sumi-e (jap. „tušas ir paveikslas“ ) tapybą. Tai tapyba skiestu tušu ant šilko arba ant ryžių popieriaus. Šilko ar ryžių popieriaus ritinėliuose mes galime pamatyti nutapytus gamtos vaizdus: kalnus, krioklius, medžius, gėles, paukščius... Ši tapyba betarpiškai susijusi su kaligrafija, sodų menu, poezija bei persmelkta Rytų Azijos filosofijos. Tokia tapybos rūšis gimė Senovės Kinijoje. Keturioliktame amžiuje tapyba tušu atkeliavo į Japoniją ir tapo nacionalinės kultūros dalimi. Kaip rašė garsus kinų Tang epochos monochrominės peizažo tapybos pradininkas Wang Wei (699 – 759) veikale „Peizažinės tapybos paslaptys“ – „Vanduo ir tušas aukščiau visų tapybos būdų. Jų ištakos glūdi gamtos prigimtyje, jie pranoksta kūrėjo meistriškumą.“ Sumi-e tapyba remiasi keturiomis brangenybėmis – presuotu tušu (jap. sumi), akmeniniu indeliu tušui trinti (jap. suzuri), teptuku (jap. fude ) ir popieriumi ( jap. washi), šias priemones prilyginant šventyklose naudojamiems ritualiniams daiktams, o patį kūrybos procesą – meditacijai. Juk norėdami kažką nutapyti Rytų Azijos menininkai ilgai stebėdavo besiskleidžiantį žiedą, skrendantį paukštį ar tekantį vandenį ir baltame lape kartais keliais meistriškais teptuko potėpiais perteikdavo jų dvasią. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsime su Rytų Azijos tapybos principais bei išbandysime tapymą ant ryžių popieriaus, kurio metu galėsime nutapyti bambuką, sakurą ar kitą pasirinktą siužetą. Jaunesnių klasių mokiniai daugiau dėmesio skirs pačiam tapymo procesui, gamtos simbolikos reikšmei, o su vyresnių klasių moksleiviais gilinsimės į užkoduotus šioje tapyboje Rytų Azijos filosofijos principus.


Žymusis prancūzų XIX a. romanistas Onorė de Balzakas yra lankęsis Lietuvoje. 1843 m. spalio 10 d. atvyko į Tauragę. Tų metų pavasarį jis buvo atplaukęs į Peterburgą pas savo mylimąją grafienę Eveliną Hanską, kurią ketino vesti. Taip ir nesutaręs dėl vedybų, rašytojas rudeni karieta iškeliavo atgal pro Rygą į Paryžių. Balzakas Tauragėje sustojo kaip paskutinėje stotyje, kur pašto užeigos namuose parašė laišką grafienei. Laiške rašoma: „Brangioji Grafiene, filosofas, teigdamas, kad negalima rašyti užeigos plunksna, pasakė didžią teisybę, nes, kad ir kažin kaip Jūs būtumėte nuliūdus, netvertumėte juokais, matydama, kaip aš darbuojuos tokia plunksna...”. Tai vienintelis rašytojo laiškas, rašytas Lietuvoje. Edukaciniame užsiėmime „Balzako laiškas” vaikai pirniausia išvys muziejaus pilies menėse itin retai matomą šešėlių instaliaciją, kur vaizduojamas Balzakas, žengiantis į Tauragės paštą. Užsiėmimu siekiama neformalioje muziejaus kultūrinėje erdvėje supažindinti mokinius su XIX a. rašymo žąsies plunksna tradicija, kuri pradėta dar VI a. prieš Kristų. Antroje edukacijos dalyje vaikai sužinos šios rašymo technikos istoriją: ar visos žąsies plunksnos tinkamos rašymui, kaip jas tinkamai paruošti, ką daryti, jeigu sulūžta plunksna, apie kaligrafijos meną ir dar daug įdomių dalykų apie popierinių laiškų rašymą Balzako laikais bei paties rašytojo įdomiausius gyvenimo faktus. Vaikai, atkartodami tuomet viešėjusį rašytoją, pamėgins kaligrafiškai parašyti laišką ant popieriaus, naudodami tušą ir žąsies plunksną ir, jei tądien šypsosis laimė – patys sulauks slapto laiško.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinis užsiėmimas – tai netradicinė integruota literatūros, istorijos ir pilietiškumo pagrindų pamoka vyresniųjų klasių mokiniams. Dirbdami autentiškoje aplinkoje – A. Vienuolio name-muziejuje, programos dalyviai susipažins su rašytojo A. Vienuolio įnašu į Lietuvos kultūros ir literatūros istoriją bei su tragiška rašytojo ir apskritai kūrėjo situacija Lietuvoje sovietinės okupacijos metais, ypač XX a. 5-6 dešimtm., gilinsis į naująją, tų laikų, kūrinio autorystės sampratą. Mokiniai pamatys, kaip realiai keitėsi žymaus rašytojo šeimos gyvenimo sąlygos, Lietuvai netekus Nepriklausomybės. Programos dalyviai turės unikalią galimybę pamatyti žymiausio ir labiausiai cenzūros sužaloto sovietinio laikotarpio A. Vienuolio kūrinio ,,Puodžiūnkiemis“, „socialistinio realizmo“ romano, rankraščius ir, dirbdami su jais, susipažinti su rašymo istorija: kiekybine ir kokybine teksto transformacija, įvairių cenzorių-redaktorių indėliu į kūrybinį procesą. Nagrinėdami įvairias teksto redakcijas bei remdamiesi paraliteratūriniais tekstais (rašytojo amžininkų atsiminimais, laiškais, ikikarine ir pokarine rašytojo korespondencija), dalyviai analizuos ir vertins rašytojo, atsidūrusio cenzorių rankose, jausmus, bandymą apginti savo, kaip žmogaus ir kūrėjo, pozicijas. Siekdami suvokti nagrinėjamos temos aktualumą šiandien ir kiekvienam, programos dalyviai vertins galimybės laisvai gyventi ir kurti svarbą, ieškos paralelių su savo aplinka ir patirtimi.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Nuotaikingame užsiėmime aptarsite advento laikotarpio ir Kūčių dienos bruožus Suvalkijoje. Pildydami spalvingą darbotvarkę lyginsite Kūčių dienos darbus, ritualus, jų reikšmę su senosiomis ir dabartinėmis jūsų šeimos tradicijomis. Praktinėje dalyje susipažinsite su skirtingo pobūdžio Kūčių vakaro burtais: skaičiavimo, pėdavimo, rašymo, traukimo ir kitais. Sužinosite apie dovanų dovanojimo tradiciją ir iš balto molio pasigaminsite žaisliukų Kalėdinei eglutei, juos dekoruosite. Kiekvienam padovanosime po Kalėdinę dovanėlę.


Edukacija "Aukso karštinė" skirta per praktinę veiklą pažinti aukso istoriją, aukso ieškotojų kultūrą, aukso plovimo procesą ir buvusias aukso kasyklas. Užsiėmimo metu aiškinsimės,  kur Lietuvoje galima rasti aukso ir kodėl mes dar iš jo nepraturtėjome. Edukacijos erdvė - muziejaus lauko teritorija, prie upės, sukurs dalyviams jausmą, tarsi būtų sraunios upės pakrantėje Jungtinėse Valstijose ar Australijoje. Edukacijos ervė apriboja edukacijos teikimo laikotarpį, tad paslauga teikiama  tik esant palankioms oro sąlygoms (nuo balandžio iki spalio).
Edukacijos metu Iš pateiktų pavyzdžių mokysimės atpažinti tikrą auksą nuo "Kvailių aukso", susipažinsime su aukso karštinės istorija, kasyklomis, aukso plovime naudojamomis "aukso keptuvėmis" (angl. gold pan) ir mokysimės praktiškai  „plauti“ auksą ir kitus vertingus mineralus iš auksingojo smėlio. Visą surastą lobį edukacijos dalyvis galės pasiimti sau.


Peizažai, portretai, natiurmortai... Jei jums šie pavadinimai skamba tarsi burtažodžiai, tuomet pats laikas apsilankyti Prano Domšaičio galerijoje ir susipažinti su vienu iš dailės žanrų, natiurmortu. Mums teks žiūrėti ir tyrinėti paveikslus, spręsti galvosūkius ir dar daug ką nuveikti. Galbūt pasiseks ir vienoje iš galerijos salių mūsų lauks skrynia, kupina įdomių daiktų, iš kurių išradingi ir kūrybiški vaikai gali sukurti nuostabų natiurmortą.


PLAY MATH 1-2-3-4: Žaidžiame matematiką!

UAB "Eksperimentinė kūrybinio mąstymo laboratorija"

Kviečiame į matematikos pamoką, kurią ves visų laikų geriausia mokytoja – KLAIDA ir niekuomet nepavargstantis mokytojas - ŽAIDIMAS! „PLAY MATH: 1-2-3-4“ rinkinio edukaciniai žaidimai/simuliacijos remiasi patyriminio ir sužaidybinto mokymosi teorijomis. Ši veikla garantuoja aktyvų, įtraukų, besimokančiojo poreikius ir gebėjimus atitinkantį, holistinį ugdymo procesą. “PLAY MATH:1-2-3-4: Žaidžiame matematiką” programa susideda iš 8 kompleksinių žaidimų/ simuliacijų, kuriems išspręsti reikia gebėti panaudoti 1-4 klasių matematikos dalyko turinį. Žaidžiant šiuos žaidimus atsiskleidžia tai, ką mokiniai moka ir kur yra jų pasiekimų spragos. Tai inovatyvi, šiuolaikinio pasaulio iššūkius atitinkanti veikla lavinanti ir penkis kūrybinio mąstymo įpročius - vaizduotę, smalsumą, atkaklumą, nuoseklią praktiką, ir bendradarbiavimą. Šio edukacinio užsiėmimo metu pradinių klasių mokiniai žaidimus/simuliacijas įveikia komandose, o 2-3, taip užtikrinant maksimalų kiekvieno mokinio įsitraukimą. Mūsų sukurti žaidimai dovanoja: 1) pergalės džiaugsmą, kai patys mokiniai patiria, kad tai kas atrodė neįmanoma prieš 15 minučių, po mąstymo proceso ir keliolikos suklydimų tapo įmanoma. 2) patirtį, kad kartu mes galime padaryti tai, ko negalime padaryti po vieną. 3) galimybę mokytojai pamatyti, kaip mąsto jos mokiniai.


Prano Domšaičio galerijoje eksponuojama daug įvairiausių peizažų. Pažvelkime į juos tarsi pro langą. Ką matome? Paslaptingą jūros peizažą, marina vadinamą. Keiskime jo spalvas, dėliodami kompozicijas iš skaidrių ir stebėkime, kaip keičiasi gamta dienos metu. Žvelkime toliau, kur siūbuoja Aukštaitijos pušys ar dangų liečia Austrijos kalnai. Pabandykime jų papėdėje įkurdinti miestą ir tapti urbanistinio peizažo dalimi. O jeigu pasinaudosime žiūronais, gal pamatysime ir mažus kaimelius Afrikos platybėse? Ar ten dangus toks pat kaip pas mus? O žemė? Apžiūrėję gražiausius skirtingų pasaulio šalių bei žemynų gamtos, jūrų, miestų vaizdus atrasime, koks trapus gamtos grožis, suvoksime kaip ją reikia saugoti ir mylėti.


Edukacinė ekskursija "Šifruodami QR kodus, semkinės energijos dvariškame Ilzenbergo parke"

Ar kada nors važiavai žvyruotu keliu, kuriuo 1515 metais iš Vokietijos atvyko Livonijos ordino baronas ir įsikūrė ant kalno prie Ilgio ežero - Ilzenberge? Tai senasis prekybinis kelias iš Ilzenbergo į Rygą. Kviečiame atvykti į tolimąjį rytų Lietuvos dvarą ir išbandyti išmanųjį istorijos pažinimo būdą! Edukacinė ekskursija „Lemtinga barono Brendto Kersenbrocko kelionė“ prasideda pasivaikščiojimu po 15 ha dvaro parką, kurio metu gidas supažindina su unikalia dvaro valdytojų, parko ir dvaro rūmų istorija, jame vyravusio gyvenimo būdo specifika nuo viduramžių iki naujausiųjų laikų. Parko teritorijoje mokiniai apžiūrės dvaro sodybos svirną, rūkyklą, pirtį, oficiną, patrankų aikštelę, sužinos jų paskirtį ir atsiradimo istoriją. Po apžvalginės ekskursijos mokiniai suskirstomi į grupes. Kiekviena grupė gauna dvaro parko teritorijos žemėlapį bei užduotį, kurią atlikti gali tik suradę ieškomą objektą, pažymėtą konkrečiu užduoties numeriu (pvz. 20). Suradę lentelę pažymėtą numeriu, iššifruoja QR kodų pagalba joje esančią užduotį. Atsakymo ieško šalia esančiuose informaciniuose stenduose, pateiktuose rašytiniuose šaltiniuose arba prisimena pasakojimą. Teisingą atsakymą įrašo į tuo pačiu numeriu pažymėtą užduoties - kryžiažodžio vietą. Naudodamiesi savo mobiliais įrenginiais ir programėlėmis skaitančiomis QR kodus, mokiniai turi nuskenuoti visus kodus, užpildyti užduotį ir perskaityti raktažodį (raktažodžio raidės bus „pasislėpę“ užduoties langeliuose romėniškais skaičiais (pvz. IX )). Atlikę visas užduotis, dalyviai sužino raktinius žodžius. Vadinasi, edukacija jau eina į pabaigą! Gidas užduočių lape patikrins ar raktiniai žodžiai teisingi. Pirmieji, teisingai atlikę užduotį, gauna dvaro prizą! Edukacinė ekskursija užbaigiama įsimintinu dvarišku siurprizu!


Antrą šimtmetį veikiantis Anykščių siaurojo geležinkelio stoties kompleksas ir jame įrengtas Siauruko muziejus – ypatinga vieta, kurioje per įvairius pojūčius pažįstami technikos veikimo principai ir transporto sistemos istoriniai pagrindai. Edukacinė programa „Siauruko atradimai“ suformuota, įvertinus tikslinės vaikų grupės – jaunesniųjų klasių mokinių – domėjimąsi aplinkoje sutinkamais elementariaisiais technikos ir mechanikos principais, siekiu pažinti ir suprasti, kaip kas veikia. Kaip tik šio amžiaus vaikai ypač nori prisiliesti, savarankiškai viską išsiaiškinti, pasinaudodami visų pojūčių visuma. Tad šios edukacinės programos tikslas – sudominti jaunesniųjų klasių mokinius technikos paveldu, sukuriant pasakojimo ir asmeninių patirčių sąsajas tarp muziejinės-edukacinės erdvės ir realaus šiandieninio gyvenimo, pasitelkiant autentiškus eksponatus bei šiuolaikinius, įtraukiančius informacijos pateikimo būdus. Programos metu jos dalyviai įgunda vertinti aplinkos objektus kaip priklausančius esamajam ar būtajam laikui, suvokti jų reikšmingumą žmonių gyvenime.


Eko keramika iš bičių vaško ir kavos tirščių

Pagrindinis šio edukacinio užsiėmimo tikslas – įdomiai ir originaliai dar kartą panaudoti tai, kas gali pasirodyti nebepanaudojama – kavos tirščius. Užsiėmimo metu bus gaminami įvairūs dekoratyviniai dubenėliai su baltų simboliais iš vaško ir kavos tirščių. Gamybos procesas nesudėtingas, įdomus: lydomas vaškas, maišomas su kavos tirščiais, minkomas tarsi molis, formuojamas dubenėlis, įspaudžiamas pasirinktas ženklas, laukiama, kol atvės ir sustings bei tuo metu gaminama kartoninė pakuotė. Turite puikią dovaną ar kvapnią namų dekoraciją. Kavos dubeliai su baltų simbolika - jauki interjero detalė, galinti tarnauti kaip papuošalų saugotoja, riešutų ar saldainų turėtoja. Tai - daiktas - kūrinys, nereikalaujantis jokios priežiūros, (tik bijantis kaitrių saulės spindulių, tačiau pats spinduliujantis unikalumu ir subtiliu grožiu!) Dubenėlis - kiekvieniems namams:)


Orientacinis pasivaikščiojimas GRAFŲ PĖDOMIS

Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas PALANGA. GRAFŲ PĖDOMIS - interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą kurorto istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite 2 kilometrų maršrutą ir pažinsite grafų Tiškevičių Palangą.
 Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Palangoje!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - nepaklaidinome dar nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Niekur kitur pasaulyje nėra išlikusi tokia ženklų daugybė, kaip pas mus. Baltų protėviai - latviai ir lietuviai yra paskutinė švari indoeuropiečių atšaka. Mūsų senoliai uoliai siekė išlaikyti savo pirminę religiją, kuri šiandien vadinama pagonybe. Dažnai baltų kultūroje naudota simbolika atspindi tai, kuo gyveno to meto žmonės: žemės maitintojos šventumą, dangaus kūnų ir dievybių garbinimą, kasdienės buities ritualus ir pagarbą augmenijai bei savo artimui. Unikalūs, su ypatingomis reikšmėmis, baltų-lietuvių simboliai ir ženklai lydėjo žmogų visuose gyvenimo etapuose, nuo gimimo iki mirties, saugodami jį, nešdami sėkmę arba suteikdami trokštamų savybių. Simbolių jėga tikėta nuo gilios senovės, todėl jų įtaka žmogui buvo tikrai didelė. Ne veltui visi žmogaus kurti, buityje naudojami daiktai, namai ir drabužiai buvo puošiami teigiamais, sakralinę reikšmę turinčiais simboliais. Tačiau laikui bėgant jų tikroji reikšmė tautoje pasimiršo. Nors simboliai ir buvo saugojami ir perduodami iš kartos į kartą, bet, šiai dienai, didžioji lietuvių dalis apie senuosius simbolius turi tiktai bendrą nuovoką. Šios edukacijos metu dalyviai bus supažindinami su mūsų senovės protėvių baltų tikėjimu ir mitologija, įgis teorinių žinių apie tikėtus simbolius ir ženklus, jų reikšmę ir svarbą praeityje. Pasakojimo metu išgirs ir sužinos, kurie simboliai ir ženklai simbolizuoja stichijas: ugnį, vandenį, orą ir žemę, o už kokių ženklų slypi gilios prasmės. Edukacijos praktinėje dalyje dalyviams bus suteiktos galimybės patiems pasigaminti savo „baltišką“ talismaną/suvenyrą. Pasitelkę tam tikras dailės priemones ar prisirinkę augalinių medžiagų iš šalia esančio miško, galės nusipiešti, suklijuoti ar kitaip dekoruoti patikusį baltų simbolį ant specialiai paruošto akmenėlio. Toks būdas – piešimas ant akmenų - lavina dalyvių fantaziją ir rankų motoriką, taip pat teikia atsipalaidavimą, tai veikia kaip savotiška terapija. Savo rankomis susikurtą talismaną/suvenyrą dalyviai pasiims su savimi.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 9-12 išvažiuojamoji Kauno m. ir Kauno raj.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.
Paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Minimalus užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 18.


Varėnos r. Liškiavos daugiafunkcis centras

Programos tikslas: Naudojant netradicinio ugdymo metodus bei įjungiant dalyvius į praktinį kiaušinių marginimo vašku užsiėmimą, suteikti/praplėsti vaikams žinių bei praktinių įgūdžių apie margučių marginimą, reikšmę ir tradicijas.
Po trumpo vadovės bei edukacijos pristatymo, diskusijos forma išsiaiškinama, ką vaikai žino apie margučius, jų marginimą, spalvos, rašto reikšmę. Žinios papildomos naujais faktais bei nauja medžiaga. Tam naudojamas kompiuteris, projektorius, dalinamoji medžiaga. Nuo teorinės dalies keliaujama prie praktikos. Pasirinkę raštus, vaikai margina kiaušinius vašku, dažo juos įvairių spalvų dažuose.  Taip vaikai nusimargina po 3 margučius, kuriuos gali parsivežti į namus. Baigiantis edukacijai, dalyviai susėda  aptarimui - refleksijai.


Kviečiame 8-9 klasių mokinius sudalyvauti netradicinėje edukacijoje unikaliame gynybinės architektūros pastate -Vilniaus gynybinės sienos Bastėjoje ir sužaisti Protų mūšį požemiuose -smaigiai praleidžiant laiką, bet kartu ir sužinant naujų dalykų apie karybą ir mūsų krašto istoriją, bei įtvirtinant jau turimas žinias.


Edukacinis užsiėmimas „Vaikai dunda, žemė bunda“ supažindina su daugelio XIX–XX a. I p. Lietuvoje gyvenusių vaikų užsiėmimu – senoviniais žaidimais, ir šiuos lydėjusiomis tradicijomis bei muzikavimu. Aukštaitiškos sodybos kieme moksleiviai žais judrius, greitus, ištvermės, sumanumo, reakcijos ir fizinių jėgų reikalaujančius senoviškus vaikų žaidimus. Žaisdami mokysis komunikuoti, pastebėti draugą. Užsiėmimo dalyviai sužino, kokia buvo vaikų kasdienybė, kokie buvo pagrindiniai darbai, kaip linksminosi, dėl ko liūdėjo. Dirbdami vaikai ne tik vargo, bet ir buvo sugalvoję įvairių žaidimų, dainavo, muzikavo. Apie muzikines tradicijas Lietuvoje pasakos kerdžius (vyresnio amžiaus samdomas kaimo piemuo), jo pasakojimą lydės autentiški ganymo muzikos instrumentų garsai. Programos dalyviai susipažins su tradiciniais garsiniais ganymo įrankiais, kokiomis aplinkybėmis buvo naudojami vieni ar kiti, išgirs, kaip skamba populiariausi to meto muzikos instrumentai. Žaidžiama pasiturinčio aukštaičio ūkininko sodybos erdviame kieme (esant blogam orui - klojime). Judrieji tradiciniai žaidimai yra smagūs, aktyvūs, reikalauja kūrybingumo, greitos orientacijos, lengvai improvizuojami ir turi griežtas taisykles. Dažniausiai yra susiję su piemenų pramogomis, nes poreikis žaisti šiuos žaidimus piemenų 6-12 m. amžiuje yra labai didelis. Panaudodami lazdas, akmenis, akmenėlius, lentas, lankus, virves, kerepėtus, medžio stuobrius, piemenys sugebėdavo organizuoti savo žaidimus. Dauguma užsiėmimams naudojamų priemonių pagamintos muziejuje, iš parankinių medžiagų. Apie visa tai, ir dar daugiau, sužinosite atvykę į Arklio muziejaus edukacinę programą „Vaikai dunda, žemė bunda”.


„Aplankyk Panevėžį su Ozobotu“ - tai inovatyvi edukacija, skirta supažindinti vaikus su Panevėžio miesto istoriniais ir kultūriniais objektais, iškiliais žmonėmis. Pristatymo metu dalyviai sužinos kuo miestas garsus ir ką jame galima aplankyti. Pristatoma per 20 objektų, kurie kuria miesto įvaizdį ir yra svarbi istorijos dalis. Interaktyvios veiklos metu, vaikai susipažins ir išmoks valdyti Ozobot robotuką. Ar norėtumėte su juo paklaidžioti po Panevėžio miestą? Tuomet ši edukacija skirta jums. Užsiėmimo metu vaikai su Ozobot robotuku keliaus po Panevėžio miesto žemėlapį, aplankant įžymias, lankytinas Aukštaitijos sostinės vietas. Susipažins su jų istorija, aptars kuo viena , ar kita vieta reikšminga Panevėžio miestui. Tai padaryti pavyks tik išmokus koduoti Ozobotą, kuris geba sekti linijas, atpažinti spalvas, parinkus tinkamą spalvų kodą galima valdyti roboto kryptis ir veiksmus. Išmokus valdyti robotą vaikai miesto žemėlapyje turės pasirinkti lankytinus objektus, susidaryti maršrutą. Teisingai užkoduotas robotas seks sudarytu keliu aplankant žymius miesto objektus. Dirbant porose vaikai ugdysis bendravimo ir bendradarbiavimo, programavimo įgūdžius, turtins žinias apie lankytiną miestą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Siekdami vaikams padėti sulėtėti, prisijaukinti tylą ir supažindinti juos su beržu, kaip vienu iš gamtoje esančiu ir lengvai prieinamu ramybės terapeutu, parke esančiame beržynėlyje kviesime vaikus sustoti. Vaikų klasę edukatorius nuves į Radailių parke esantį beržynėlį, kur juos kvies prisėsti ant juodos ir baltos spalvos kėdžių, atitinkančių pagrindines beržo kamieno spalvas. Edukatorius informuos dalyvius apie kėdžių apačioje priklijuotus skirtingus klausimus, kurių atsakymai bus tarsi bilietas į patyriminį ir praktinį edukacijos etapą. Edukaciją sudaro 3 dalys: teorinė, patyriminė ir praktinė. Teorinės edukacijos dalyje vaikai supažindinami su beržo reikšme lietuvių mitologijoje, liaudies kūryboje ir medicinoje. Patyriminėje dalyje vaikai tyrinės fizines beržo savybes: kuo jis kvepia, kokį pojūtį sukelia būnant šalia, ragaus kokio skonio beržų pumpurų ir lapų arbata. Užrištomis akimis bandys atspėti iš 3 skirtingų medžių lapų arbatų (ąžuolo, liepos, beržo), kuri yra beržo lapų. Praktinėje dalyje iš beržo šakelės vaikai gamins sapnų gaudyklę ir ieškos lietuvių ir indėnų papročių panašumų, o jų išties esama. Lietuviai pagonybės laikais tikėjo, kad švelniai mušant beržo šakele, iš žmonių ar gyvūnų buvo varomas velnias. Aprišta raudona juostelė aplink stiebą ar šakelę irgi gelbėdavo nuo šios piktosios dvasios. Lopšeliai buvo daromi iš beržų medienos ir turėjo apsaugoti kūdikėlių tyrumą. Tuo tarpu vienas iš Amerikos indėnų apsauginių ritualų - sapnų gaudyklės gaminimas, kurios buvo labai reikšmingos vaikams, nes jas kabindavo prie vaiko lopšio, siekiant apsaugoti jį nuo blogų sapnų. Dviejų kultūrų sugretinimas ir parelių ieškojimas, lavins dalyvių kritinį mąstymą, o praktinė sapnų gaudyklės gamyba - kūrybiškumą. Edukaciją užbaigs apsilankymas pas triušiukus, alpakas ir oželius, kuriuos vaikai maitins ir glostys. Išsami pažintis su beržo medžiu, parko berželių ir gyvūnų terapija, padės formuoti vaikų kultūrinį sąmoningumą apie gamtoje vykstančius procesus.


Viešoji įstaiga "Marijampolės telekinas"

Paslaugos tikslas - ugdyti mokinių kūrybiškumą meninėmis bei inovatyviomis priemonėmis. Per kūrybą mokiniai išreikš savo mintis, jausmus ir idėjas. Mokiniai įsisavins istorines, kultūrines ar socialines žinias, dalinsis savo kūrybinėmis vizijomis. Bus lavinama vaikų vaizduotė, kūrybinis mąstymas. Pasitelkiant įtraukiantį turinį su Virtualios realybės akiniais, vaikai įsisavins pateikiamą informaciją, dėl to mokymosi bei pažinimo procesas taps gerokai efektyvesnis. Paslaugos forma – edukacinių video peržiūros VR akiniais ir edukacijos po jų (kūrybinė veikla, aptarimas, darbų paroda). Mokykloms bus siūlomi edukacijai pritaikyti užsienio šalių sukurti video Virtualioje realybėje. Interaktyvus edukacijos būdas suteiks motyvuojančią, įdomią bei įsimintiną mokymosi patirtį. VR technologijomis galima vizualizuoti net sudėtingus procesus, sukurti virtualią aplinką, peržengiančią fizines klasės ar auditorijos ribas. Tad įtraukiančios ir žaismingos aplinkos poveikis atvers visiškai naujas mokymosi galimybes. Video medžiaga su VR akiniais pasirenkama pagal vaikų amžių ir nuolat atnaujinama. Klodo Mone tapyba „Tiltas virš vandens lelijų tvenkinio“, Paulio Josepho Constantino Gabrielio paveikslas ,,Liepos mėnesį”, menininko Carlos A. Monteiro paroda, Andre Deraino paveikslas „Boats at Collioure“, fantastinė VR kelionė pagal Van Gogo „Žvaigždėtą naktį“ ir „Arlio kambarį“. VR 360 laipsnių peržiūros animacija suteiks vaikams stiprų įsigilinimo jausmą. Mokiniai turės galimybę susipažinti su menininkų darbais, gyvenimo istorijomis. Po edukacinių video peržiūrų, vyks kūrybiniai užsiėmimai su mokiniais. Jie pieš, konstruos, aptarinės peržiūrėtus kūrinius su klasės draugais. Dalyvavimas kūrybiniuose procesuose skatins jų vaizduotę ir kūrybinį mąstymą. Bus lavinami kognityviniai vaikų įgūdžiai. Edukacijos po peržiūrų skatins mokinių kūrybiškumą, supažindins juos su menu, jo kūrėjais. Vaikai pažins skirtingų šalių, kultūrų kūrėjus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Daugelis mūsų paukščius suvokiame skirtingai. Dažniausiai jais domimasi kaip gamtos dalimi supančia mūsų aplinką. Tačiau paukščiai kur kas labiau vyrauja mūsų šalies turtingoje kultūroje. Nuo seno susijusios įvairios šventės, apeigos, daug sukurta mitologinių pasakojimų, sutartinių, liaudies dainų. Edukacijoje „Paukščiai Lietuvos kultūroje“ susipažinsime ne tik su sutinkamais mūsų aplinkoje paukščiais ir juos mokėsime atpažinti iš išvaizdos, elgesio ar balsų, bet ir sužinosime, kurie paukščiai laikomi ateities pranašais, mistinėmis būtybėmis ar namų sargais. Mokiniai išgirs įdomius faktus apie paukščius. Pamokos metu stebėsime įtraukiančius filmuotus vaizdo reportažus iš paukščių gyvenimo. Moksleiviai susipažins su gandrais, kregždėmis, varnėnais, gulbėmis, čiurliais, zylėmis, pelėdomis. Mokiniai išgirs kaip muzikoje atskirais instrumentais imituojami įvairių paukščių (lakštingalos, putpelės, gegutės) balsai (šeštosios simfonijos fragmentas Liudvikas van Bethovenas). Išgirs dainų fragmentus apie juodąjį strazdą ir strazdą giesmininką „The Beatles“ (lietuviškai žinomi kaip Bitlai) ir Aistė Smilgevičiūtė. Mokiniai stebės kaip mokslininkai tyrinėja karvelius mokydami juos atskirti Pablo Pikaso ir Vincento van Gogo paveiklus. Analizuosime ar jiems pavyktų pažinti Mikalojaus Konstantino Čiurlionio paveiklus? Edukacija jungia tarpdisciplinius mokslus (gamta ir žmogus, biologija, dailė, muzika, matematika). Pamokas veda kvalifikuotas, pedagoginį ir gamtamokslinį išsilavinimą turintis edukatorius, Lietuvoje žinomas gamtininkas Gediminas Petkus. Gediminas 17 metų veda edukacijas, veda gamtinę ir kultūrinę laidą „Pradėk nuo savęs“, rašo straipsnius šalies portaluose. Turi didelę patirtį neformaliąjame švietime. Aplankykite www.pazinkpaukscius.lt svetainę. Mokytojai internetinėje svetainėje gali nemokamai naudotis metodine medžiaga - vaizdo reportažais ir kita naudinga informacija, kuri papildys ugdymo procesą.


Edukacinis užsiemimas “Įvairių spalvų harmonija”

VšĮ "Mstislavo Dobužinskio daugiakultūrinis centras"

Vaikams bus suteiktos įvairios situacijos. Pvz: Stambaus sudėjimo berniukas lipa laiptais , jam labai sunku lipti laiptais visi vaikai iš jo juokiasi, kaip išspręsti šią situaciją? Vaikai scenarijaus rašymo pagalba turi rasti išeiti, nupiešti mini komiksą veiksmu planą, kadruotę. Po to kiekvieno mokinio mini komiksas – kadruotė yra nufotografuojamas atskirais kadrais ir sumontuojama kompiuterinei programoje. Po to vyksta darbu peržiūra, aptarimai ar pavyko dabar žiaurėti į tam tikras problemas pozityviau. Ar tolerancijos sąvoką tapo aiškesne.


Edukacinė programa. Dirbinių iš odos gamyba.

Užsiėmimo dalyviai susipažins su odos dirbinių istorija ir patys pasigamins gaminį – raktinę/raktų pakabuką, knygos skirtuką arba padėkliuką puodeliui (galimas individualus pasirinkimas). Daiktai gaminami iš odos atraižų, todėl išlaikomas tvarumo principas.


Edukacinė programa „Veltinio tradicija ir dabartis" (2 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradicinėmis ir šiuolaikinėmis vilnos vėlimo technologijomis. Uždaviniai: 1. Populiarinti tradicinius Jonavos krašto amatus, verslus, išryškinant rankų darbo vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Supažindinti su tradicinio vėlimo technologijomis Lietuvoje XIX a. - XX a. pr. 3. Pristatyti ir garsinti Jonavos krašto tradicinio meno kūrėjus, žinomus Lietuvos menininkus bei jų darbus. 4. Skatinti tautinio paveldo produktų gamybos technologijų perimamumą, pratęsiant tiesioginį amato perimamumą. 5. Skatinti mokinių verslumą. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas šiuolaikinių tekstilės menininkių video projektų fragmentais. Didesnis dėmesys skiriamas ekologinės tekstilės sampratai, akcentuojamas sąmoningas žmogaus siekis harmonizuoti santykį su jį supančiu gamtos pasauliu. Demonstruojami šiuolaikinio meno veltinio darbų pavyzdžiai bei senieji veltinio dirbinių pavyzdžiai (apavas, vilnonės kojinės, pirštinės, kepurės, megztiniai, milas). Išryškinama avių vilnos reikšmė tradicinėje kultūroje. Pristatomos naminio vilnos apdirbimo technologijos XIX a. - XX a. pr. ir su tuo susiję darbai: avių kirpimas, vilnos plovimas, dažymas ir kt. Mokiniai praktiškai išbando vilnos kedenimo ir karšimo darbus. Vėlimo amato pristatymas iliustruojamas sakmėmis, patarlėmis. Kūrybinių dirbtuvių metu veliamas veltinio sviedinukas arba adatinė. Siekiamas poveikis: mokiniai susidomės vėlimo amatu, pažins tradicinio ir šiuolaikinio vėlimo technologijas, suvoks tradicinių amatų vertę šiuolaikinei kultūrai,  susipažins su vietos amatininkų ir garsių Lietuvos kūrėjų darbais. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje.


Kviečiame muziejų patirti kitaip – be ilgų kalbų ir šurmulio! Pažinkite save ir stiprinkite tarpusavio ryšius leisdamiesi į kelionės ir gamtos siužetais persmelktų XVI-XIX a. Vakarų Europos tapybos darbų tyrinėjimą. Keliautojo užrašai, kuriuos vesite – tai kiekvieno asmeninis žvilgsnis į tai, kaip mus veikia pakitusi aplinka. Ar pavyks rasti bendrų taškų? Su kuo keliauju?


Edukacinė programa „Užgavėnės: tradicija ir dabartis" (9 - 10 kl.)

Skatinti moksleivių domėjimąsi Užgavėnių šventės tradicijomis ir jų kaita.
1. Analizuoti Užgavėnių tradicijas Vakarų Europoje ir Lietuvoje. 2. Pajusti šventinio karnavalo nuotaiką. 3. Akcentuoti žmogaus veiksmų svarbą, budinant ir žadinant žemę, skatinant augimo galias. 4. Siekti persikūnyti į persirengėlių būrio personažus, aptarus jų elgseną ir paskirtį Užgavėnių šventėje. 5. Mokytis papje maše technikos. 6.	Mokytis interpretuoti tradicinio meno kūrinius.  7. Ugdyti ekologinį sąmoningumą, kūrybinėje veikloje naudojant antrines žaliavas.
Pristatomos elitinės Užgavėnių tradicijos Vakarų Europoje ir Lietuvoje. Didesnis dėmesys skiriamas kaimo Užgavėnių apeigoms: pasivažinėjimo, laistymosi, supimosi, būrimų prasmėms. Akcentuojamas apeiginis pasidalijimas maistu, simbolinė vaišių gausa, gamtos permainas lemiantys žmogaus veiksmai. Pristatomi persirengėlių būrio personažai: gyvūnų pavidalo, žmogaus pavidalo, antgamtinių padarų pavidalo kaukės: mokiniai persikūnija į pasirinktą personažą, panaudodami kailinius, veltinius, nagines, klumpes, virves, šieną, pakulas,  kaukes ir kt.  Didesnis dėmesys skiriamas „žydui“ – svarbiausiam persirengėlių būrio personažui, akcentuojant žydų tautos sumanumą, vienybę. Kuriamos persirengėlių būrio oracijos. Šokami Užgavėnių šokiai: „Žyds", „Granskveras". Kaukės kuriamos papje maše technika ant medinių pagrindų. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.
Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas Lietuvoje ir Vakarų Europoje, analizuos svarbiausias šventės apeigas, kurs personažus, oracijas, realizuos savitas kūrybines idėjas. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis  kurs Užgavėnių kaukę papje maše technika,
Veiklos įgyvendintojas: Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. Šiaulių pedagoginis institutas, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. Vytauto Didžiojo Universitetas, etnologijos ir folkloristikos magistras.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Vienintelis tarpukario kino teatras Kauno kino centras „Romuva“ kviečia į „Animacijos
laboratoriją“. Lankytojai bus supažindinami su kino istorija ir V. Starevičiumi, kuris paliko ryškų įspaudą animacijos istorijoje. V. Starevičius, augęs ir kūręs Kaune, buvo pasaulinis kino srities pionierius, stojęs į gretas kartu su Voltu Disnėjumi, spaudoje vadinamas „Kino magu“, „Stebukladariu iš Kauno“, „Vabzdžių dresuotoju“ ir t.t. „Animacijos laboratorija“ – tai vieta skirta atskleisti animacijos paslaptis ir patiems dalyviams sukurti animacijas su specialiai sukurtomis animacinėmis lėlėmis – boružėle ir elniaragiu. Animacijos lėlės – tai adaptuoti ir sušiuolaikinti V. Starevičiaus taip mėgstami vabalai iš pirmųjų jo filmų. Lietuvos animatoriai profesionalai, 2021 m. Nacionaliniuose Lietuvos kino apdovanojimuose įvertinti už geriausią animacinį filmą „Matilda ir atsarginė galva“, sukurė specialų elniaragio ir boružėlės dizainą ir scenografiją šioms dirbtuvėms.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Vilniaus katedros požemiai ir lobyno istorija

Vilniaus Šv. vyskupo Stanislovo ir šv. Vladislovo arkikatedra bazilika – viena seniausių ir svarbiausių katalikų šventovių Lietuvoje. Nuo pat Lietuvos krikšto 1387 m. iki XX a. vidurio be pertraukos tikintiesiems tarnavusios ir jiems 1988 m. grąžintos katedros istorinę ir dvasinę svarbą liudija joje išlikusios didikų funduotos koplyčios, įvairių laikotarpių dailės, skulptūrų, auksakalystės šedevrai, antkapiniai paminklai. Ekskursijos dalyviai apsilankys katedros požemiuose, apžiūrės juose saugomus archeologinius radinius, senuosius palaidojimus ir karalių mauzoliejų. Susipažinę su nedidelėmis katedros lobių užuominomis požemiuose, visą lobyną pamatys Šv. Mykolo bažnyčioje. Ne kartą lobyno daiktai buvo įkeisti, susidėvėję, perlydyti. Tai, kad vertinga lobyno dalis pasiekė šiuos laikus, prilygsta stebuklui. Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį.


Daugelyje pasaulio kultūrų druska yra nuolankumo, švarumo, džiaugsmingumo, svetingumo, pikantiškumo, šmaikštumo, aštraus proto ir išminties simbolis. Ne mažesnis druskos vaidmuo buvo prekyboje ir politikoje. Iki pat XIX a. vidurio druska buvo žinomiausia prekė pasaulyje. Istorijos tėkmėje druska buvo viena iš pagrindinių priežasčių kilti karams, revoliucijoms, maištams, turėjo įtakos vyriausybių politikos kryptims. Ar žinojote, kad XVII–XVIII a. Vilniuje verstis mažmenine druskos – „baltojo aukso“ – prekyba galėjo tik ypatinga pirklių grupė – druskiai? Apie druską kalba gydytojai ir dietologai, chemikai ir archeologai. Papasakoti apie druską vienos pamokos neužtektų, tačiau pasistengsime bent trumpai prabėgti jos istorija ir įvardinti įdomiausius momentus, leisiančius pažinti skirtingas jos rūšis. Numatomos veiklos: inovatyvi, interaktyvi, pritaikyta pagal dalyvių amžių paskaita su šešėlių teatru bei praktinėmis užduotimis. "Nors nevalgomas, tačiau visi valgo", "Geresnis cukrus už druską, bet druska reikalingesnė" patarlės ir priežodžiai parodo kiek daug prieštaravimų gali sukelti paprasčiausia druska. Jos trūkumas gali iššaukti mirtį, jos perteklius - taip pat, ir vaistas, ir nuodas kartu. Edukacija "Pažinkime druską" atskleis druskos įvairovę ir leis pažiūrėti į ją, kaip į kūrybinę medžiagą, kai gaminsime antistresinį kamuoliuką.


Teatralizuotų ekskursijų ciklas „Pasivaikščiojimai Klaipėdoje“

Pasivaikščiojimai su teatralizuotais vedliais – žyniais dabartinės Klaipėdos gatvėmis, žmonių mintimis, ieškant iš nedidelių, subjektyvių fragmentų besidėliojančio Klaipėdos miesto istorinio praeities paveikslo Išsirinkite vieną iš keturių ekskursijų: ŠVIETIMO EKSPEDICIJA Ši ekskursija į Klaipėdos miesto praeitį žvelgia vaikystės akimis. Ekskursijos metu, atskleidžiant uostamiesčio mokyklų atsiradimo istorines aplinkybes, kasdienę buitį, ieškoma sąsajų su kiekvieno iš mūsų vaikystės patyrimais. Ši ekskursija – lyg laiko mašina, nukelianti ne tik į miesto praeitį, bet ir į kiekvieno žmogaus jaunystės pojūtį, emocijas, pasaulio suvokimą. UOSTO PRARYTI Tai ne mokslinis ar istorinis tyrimas – tai meninis eksperimentas, kuris tyrinėja uosto santykį su šiuolaikiniu miestiečiu, reflektuoja buvusio Vitės kvartalo istoriją. Iš tolumos žvelgiantis į Klaipėdos istorijos ypatumus bei bandantis atrasti jungtį tarp jūros, uosto, miesto ir žmogaus – dabartyje ir jau praėjus. Tai kelionė laiku po pamirštą ir visiškai pasikeitusį Vitės kvartalą. NAKTIS 303 Ekskursija pro padidinamąjį stiklą žvelgianti į sovietmečio Klaipėdos dailininko ir restauratoriaus Vytauto Vičiulio gyvenimo ir kūrybos pėdsakus. Taip pat iš tolumos apžiūrintis Klaipėdos istorijos ypatumus bei mėginantis atrasti jungtį tarp šių dviejų organizmų. Miesto ir žmogaus – dabartyje ir jau praėjus. SENAMIESČIO GARSAI 2022-aisiais metais Klaipėda mini 770 gimtadienį. Tačiau, ką iš tiesų liudija šis skaičius? Nedaugelis žino, nuo ko prasidėjo Klaipėdos istorija ir kaip vystėsi seniausia miesto istorijos dalis. Ekskursija kviečia patyrinėti Senojo Mėmelio įkūrimo aplinkybes, apžvelgti 13 -19 a. Klaipėdos ekonominę, kultūrinę raidą, susipažinti su miesto kaip karinės tvirtovės identitetu bei atrasti sąsajas su šių dienų Klaipėda. Ekskursijų metu naudojami autentiški istorikų, architektų, klaipėdiečių garso įrašai, Aleksando Ilginio, Iskander, Bernardo Aleknavičiaus fotografijos, archyviniai fondai.


Pasaka – tai pati įdomiausia, sudėtingiausia, bene daugiausia galvosūkių kelianti liaudies kūrybos dalis, kur išmonė įgauna neišmatuojamą erdvę, kurioje slypi ypatingo patrauklumo ir įdomumo pasaulis. Geriausias būdas ištirti ir suprasti stebuklingą pasakos pasaulį – žaidimas. O teatras –tikrų tikriausia žaidimų erdvė. Čia kiekvienas gali tapti pasakos herojumi, pakliūti į
neįprastas situacijas, susidurti su kliūtimis, jas įveikti ir pasiekti savo tikslą. Ši patirtis padeda suprasti pasaulio sudėtingumą, išmokti kūrybiškai vertinti gyvenimo reiškinius, pastebėti aplinkinius žmones, padėti, spręsti problemas, būti drąsiems, aktyviems. Pabūti kartu ir pažaisti pasaką kviečia Alytaus miesto teatro aktoriai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Reklama: kultūra, menas ar pinigų leidimo spąstai?

Reklamos pasaulis: kultūra, menas ar pinigų leidimo spąstai?
Edukacijos tikslas – praskleidus reklamos pasaulio šydą paskatinti suprasti reklamos meniškumą, jos įtaką ekonomikai, kultūrai ir žmonių finansiniams sprendimams.
Uždaviniai: supažindinti su reklama kaip menu, kuriame susipina skirtingos raiškos priemonės; skatinti suvokti reklamos poveikį ekonomikai ir kultūrai; supažindinti su reklamos poveikio priemonėmis ir kaip sąmoningai nepakliūti į reklamos, skatinančios vartojimą, spąstus.
Reklamoje pagrindinį vaidmenį atlieka galinga kūrybinė idėja, kurios tikslas – paveikti auditoriją per kelias sekundes, tam panaudojant skirtingas meno raiškos priemones – muziką, kūrybinę retoriką, dizainą, fotografiją ir kt. Reklama – tai mūsų kultūrinio gyvenimo atspindys ir kultūrinio gyvenimo kūrėja, formuojanti žmonių elgesį. Reklama – tai ir spąstai, į kuriuos pakliūna žmonės ir neišmintingai išleidžia pinigus. Reklama skatina pirkti prekes, kurių mums nereikia. Kodėl taip įvyksta ir kaip tų spąstų išvengti?
Kokius poveikio triukus naudoja reklamų kūrėjai ir skatina mus „užnorinti“ tuo, ko mums nereikia? Kaip reklamoje susipina menas, mokslas ir žmogaus psichologijos pažinimas? Kokios yra sėkmingiausios, įsimintiniausios, meniškiausios pasaulio reklamos ir kokius prekės ženklus jos reprezentuoja ir daug įvairių įdomybių, kurios nauju žvigsniu paskatins žvelgti į reklamos pasaulį.
Kūrybinės praktinės užduoties metu moksleiviai atvers savo talentų ir gebėjimų skrynią, generuos ir išreikš kūrybines idėjas, kurių rezultatas – reklamos sukūrimas. Moksleiviai, pasiskirstę grupelėmis, mokysis kurti reklamą -  mokysis atrasti ir identifikuoti problemą, generuotii idėjas, sukurti problemai sprendimą ir šį sprendimą pasiūlyti bei pateikti skirtingomis raiškos priemonėmis kaip galutinį produktą - reklamą.


Edukacinė ekskursija „Kai Kaunas buvo sostinė“

Tarpukario Kaune vyko gausybė įdomių įvykių ir reikšmingų pokyčių – ekskursijoje bandysime juos pamatyti, išgirsti ir net paragauti! Kaip atpažinti tarpukario architektūrą? Kokie patiekalai puikavosi ant stalo madingiausiame restorane? Kaip gimė Litas? Ekskursijoje laukia tikras istorijos detektyvas! Ekskursijos tikslas – sudominti vaikus tarpukario laikotarpio miesto kultūros paveldu, atskleisti jo vertybes ir ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą. Pagrindiniai ekskursijos uždaviniai: įtraukti vaikus į gyvą tarpukario miesto tyrinėjimą; sudominti vaikus įvairiais miesto architektūros, skulptūros, dizaino, transporto elementais; atskleisti reikšmingų tarpukario asmenybių bei daugiakultūrio miesto istorijas; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą urbanistinėje erdvėje įžvelgi įvairias kultūrines raiškos formas. Ekskursijose naudojami metodai: įvairios užduotys/žaidimai, padedantys įsisavinti ekskursijos turinį (tyrinėjant pastato architektūrą žaidžiama „Tiesa ar melas“; kalbant apie gastronomiją – spėjama, koks produktas juodame maiše ir kt.); įvairi vizualinė medžiaga, atskleidžianti tematiką (prezidentų, transporto, pastatų archyvinės fotografijos, tarpukario monetos ir kt.); garsiniai elementai (išgirstama tarpukario atlikėjų muzika); gastronominiai elementai (ragaujama žydų duonelė) ir kt. Siekiama, jog po ekskursijos moksleiviai jaustųsi geriau pažįstantys tarpukario laikotarpį, suvoktų apie tuo metu mieste vykusius pokyčius, sukurtą vertingą kultūros paveldą bei būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančią aplinką.


Viešnagė Didžiosiose Nemuno kilpose 3-6 kl.

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Mūsų kraštas išsiskiria unikaliu Lietuvoje ir Europoje geologiniu-hidrografiniu reiškiniu – Didžiosiomis Nemuno kilpomis. Užsiėmimo metu galėsite tapti milžinais ir ranka paglostyti kalveles, įdubas, upių slėnius, pasigrožėti šių vietovių kraštovaizdžiu iš paukščio skrydžio. Edukacija vyks lankytojų centre, talpinančiame 60 km Nemuno juostos su daugybe upelių ir upeliukų ir beveik 30 piliakalnių, prigludusių prie Nemuno. Ekspozicijoje rasite tūrinius maketus ir dėliones, interaktyvias schemas, nuotraukas ir piešinius, reljefinį ir kitus žemėlapius, surinktą gamtinę, archeologinę, vaizdo bei garso medžiagą, padėsiančią geriau pažįstami gamtos ir kultūros turtus. Beje, seniausi eksponatai skaičiuoja savo amžių ne dešimtimis ar tūkstančiais, o milijonais metų.
Šių vietų unikalumą padedanti atskleisti ekspozicija skirta įvairaus amžiaus moksleiviams bei suaugusiems. Čia slypi atsakymai į įvairius klausimus: kodėl susiformavo Nemuno kilpos ir iš kur gaunamas mineralinis vanduo, kas aukštesnis – aukščiausias Lietuvos medis ar Birštono apžvalgos bokštas, koks akmuo išrinktas nacionaliniu, ką vadiname sieliais...
Edukacijos dalyvių taip pat lauks užduotys, žaidimai, spėlionės ir dėlionės.
3-6 klasių moksleivių lauks komandinė veikla – vingiavimas akmeninėmis "Nemuno kilpomis" "plukdant sielius” arba užduotys, pritaikytos pagal amžiaus grupę.


Užsiėmimas vyksta muziejaus ekspozicinėse salėse ,,Senieji kaimo amatai ir moterų darbai" ir ,,Žemaitiška troba" .Žemdirbystė - nuo seniausių laikų buvo pagrindinis lietuvių verslas - lėmė ne tik valstiečių buitį, kultūrą, bet ir kaimo amatų vystymosi kryptis. Kaime kartu su valstiečiais triūsė amatininkai, galintys pagaminti ir pataisyti visus reikalingus ūkio padargus. Pagal darbe naudojamas medžiagas amatininkai skirstomi į medžio ir  metalo apdirbimo meistrus.
Medis ,,maitino" dailidę, stalių, kubilių, račių, klumpdirbį, dievdirbį. Edukacijų metu užduodamos užduotys: spalvotais pieštukais spalvinti  kraičio skrynias, vaikai savo rankomis turės galimybę sukrauti jaunamartės kraičio skrynią, įminti mįsles, moksleiviai galės užbaigti lietuvių liaudies sukurtas patarles, darbo įrankių kopijų dėlionės, žaidimai su edukatoriumi bei žaidimai pateikti informacinio terminalo pagalba.  Palietę kraičio skrynios lobius, jaunamartės kraitį , dalyviai pajaus to laikmečio dvasią perpras žemaičių tarpusavio bendravimo ir to laikmečio darbo ypatumus, dainos ir žaidimai apie linus, nes moterų darbus tiek linus raunant, tiek verpiant, audžiant visada lydėjo daina.


Ar esate buvoję pokario partizanų bunkeryje? Ar bandėte įsivaizduoti gyvenimo miške ypatumus? Ar žinote, kad partizanų vadas generolas Jonas Žemaitis yra ketvirtasis Lietuvos Respublikos prezidentas?  Tai sužinoti ir patirti padės edukacinė programa „Partizanų generolas Jonas Žemaitis“. Raseinių krašto istorijos muziejuje saugomi partizanų vado generolo Jono Žemaičio-Vytauto autentiški daiktai iš paskutiniojo bunkerio, bunkerio maketas, padės pažinti partizano kasdienybę, buitį, o partizanų vado ir dviejų jo bendražygių paskutinių minučių bunkeryje prieš suėmimą stereoskopinė (stebimą VR akinių pagalba) vizualizacija aktualizuos partizanų generolo J. Žemaičio asmenybę, tragišką likimą.
Šiuolaikiška inovatyvi edukacija skatins moksleivių domėjimąsi Jono Žemaičio asmenybe, pokario partizanų gyvenimu, kova, gilins istorijos žinias, ugdys patriotines-pilietines nuostatas, kritinį mąstymą.


Ar norite sužinoti, kaip Lietuva atrodė prieš daugiau nei 150 metų? Jei taip, tuomet kviečiame į kelionę po knygnešių laikus. Nusikelsime į XIX amžių, kai Lietuva buvo okupuota carinės Rusijos imperijos, lietuviškos mokyklos uždarytos, uždrausta spausdinti bei platinti leidinius lotyniškomis raidėmis. Užsiėmime kalbėsime apie drąsius vyrus ir moteris – knygnešius, kurie slaptai atgabendavo į Lietuvą lietuviškų knygų iš Prūsijos. Šioje kelionėje sutiksite garsius knygnešius Jurgį Bielinį, Vincą Jušką, Žemaičių vyskupą Motiejų Valančių ir kitas to meto istorines asmenybes, susipažinsite su jų nuveiktais darbais. Atlikdami įvairiausias užduotis sužinosite, kaip buvo platinamos lietuviškos knygos, kodėl reikėjo kurti slaptąsias mokyklas ir kaip atrodė tų mokyklų auklėtinių kasdienybė. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ir pagrindinio ugdymo programas.


Edukacinė programa „Bitės liemuo, lino gelmuo" (5 - 8 kl.)

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės kultūros apšvietimo priemonėmis: demonstruojamas žibinčius, žibalinės lempos, žibintai, įvairių formų žvakidės ir žvakės. Demonstruojamas video siužetas/pasakojimas „Bitininko užrašai". Užsiėmimo dalyviai supažindinami bičių šeimos struktūra. Aiškinamasi, kada bitė vadinama avilio, lauko bite, kada ji gali tapti sargybine ir žvalge. Tyrinėjami bičių produktai: žiedadulkės, bičių pikis, bičių duonelė, vaškas. Moksleiviai supažindinami su bičių namais, jų darbais, kalba, šokio figūromis. Diskutuojama apie bičių svarbą žmonijai, apie žmogaus vykdomą veiklą ir jos padarinius vabzdžiams. Iš natūralaus vaško liejamos žvakės senuoju pylimo būdu ir su forma. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.


„Rankų darbo pamoka tarpukario pradžios mokyklos klasėje“

„Šiaulių istorijos" muziejuje įrengta tarpukario Lietuvos pradžios mokyklos klasė. Skambutis, girgždantis mokyklinis suolas, juoda lenta ir rašaluoti pirštai... Vieniems – tai pramoga ir puiki proga pažvelgti įkitokią, senąją, mokyklą, kitiems – tai grįžimas į vaikystę ir nuostabūs mokyklos laikų prisiminimai.
Rankų darbo pamokos tema „Lietuvių liaudies ornamentai". Lietuvių liaudies mene kiekvienas ornamentas turi tam tikrą simbolinę ar net mistinę reikšmę, kurios šiandien jau nepamename. Šiandien ornamentas – tai tik puošybos elementas, naudojamas tekstilėje, drabužių puošyboje, keramikoje, aptinkamas architektūroje, ant metalo dirbinių ir pan. Edukacinio užsiėmimo  metu prisiminsime senąsias ornamentų reikšmes, būsime menininkai, liaudies dailės tradicijų tęsėjai, kursime savus ornamentus ir dekoruosime lininio audinio knygų skirtukus.
Šiaulių „Aušros“ muziejus saugo labai turtingą etnografinį rinkinį. Tai Šiaurės Lietuvos ir Žemaitijos XVIII–XIX a. I p. valstiečių baldai, interjero detalės, apšvietimo priemonės, namų apyvokos ir buities mediniai bei pinti daiktai, prieverpstės, rankšluostinės. Tekstilės rinkinyje gausu – lovatiesių, staltiesių, rankšluosčių, juostų. Taip pat eksponuojami ir Žemaitijos valstiečių drabužiai. Mokiniai prisilietę prie etninės kultūros lobių, istorijos, pasaulėžiūros bus įkvėpti ir paskatinti kūrybai, individualumui ir saviraiškai. Kiekvienas darbas, o ypatingai kūrybinis, reikalauja daug laiko ir pastangų, tačiau kūrybos džiaugsmas, pasididžiavimas savo rankomis padarius ką nors gražaus ir praktiško, pilnai kompensuoja laiko ir jėgų sąnaudas – tai patvirtins ir edukacinio užsiėmimo dalyviai.


Ši edukacinė veikla leis vaikams pasinerti į spalvingą, šviečiantį ir įdomų pasaulį, derinanti tradicines lietuvių liaudies pasakas ir šiuolaikinę meno raišką. Šio užsiėmimo tikslas yra skatinti kūrybiškumą, meninį išraišką ir supažindinti vaikus su lietuviškomis pasakomis.


Žongliravimo pamokos. Pamatyk, pabandyk, žongliruok.

Žongliravimo pamokos, dirbtuvės. Pamatyk, pabandyk, išmok, žongliruok Atvyksiu su pilnais lagaminais įvairių skirtingų žongliravimo instrumentų. Siūlau Jums patiems įsitikinti, kad žongliruoti galite ir Jūs - reikia tik šiek tiek laiko, noro bei praktikos. Patys pažiūrėję trumpą žongliravimo etiudą , pabandysite, pasimokysime ir pažongliruosime. Žongliravimas yra naudingas jaunam žmogui! Visi pabandę „užsikabina“ ir smagiai leidžia laiką. Su jaunesniais pamokėlės metu mokysimės mėtyti vieną, dvi skareles, pabandysime ir tris. O su vyresniais pasimokysime mėtyti kamuoliukus. Su mažesnėm grupėm vyksta „diabolo“ pamokos, o su didesnėmis gaminamės žongliravimo kamuoliukus patys. Truputi pasimokę visi gaus kūrybinę užduotėlę. Vienu metu mokytis žongliruoti gali iki 100 žmonių. O pamokos pabaigoje žonglierius kvies visus į jau tradicišką fotosesiją, kai mesime skareles ar kamuoliukus į viršų visi kartu. Pritaikoma įvairaus amžiaus bei dydžio grupėms, gali būti vedama lietuvių, anglų, rusų, kalbomis.


Edukacija „Augalų antspaudai molyje“ – tai veikla, sujungianti istoriją, botaniką ir keramiką. Edukacijos metu bus pasakojama Salų dvaro parko istorija, siekianti dviejų šimtų metų laikotarpį, supažindinama su parke išlikusiomis medžių rūšimis. Mokiniai lydimi edukatorės rinks gamtinius pavyzdžius, kurie praktinėje edukacinio užsiėmimo dalyje bus atspaudžiami molyje. Pagaminti augalų antspaudai molyje turės ir išliekamąją vertę, nes juos bus galima naudoti kaip inovatyvią mokymosi priemonę ar miela interjero dekoraciją individualioje mokinio erdvėje. Augalus galima bus galima ant įvairių gaminių. Rezultatas bus gaunamas ne tą pačią dieną, kai vyks edukacinis užsiėmimas, bet tada, kai edukatorė molio antspaudus išdžiovins, išdegs krosnyje ir mokinių darbus atsiųs į mokymo įstaigą nurodytu adresu.


Užsiėmimai keičiamose Nacionalinės dailės galerijos parodose

Nacionalinėje dailės galerijoje - nauja paroda! Tai nauja proga pamatyti, patirti ir tyrinėti žymiausių Lietuvos ir pasaulio menininkų kūrinius, sužinoti, kodėl jie svarbūs TAU.
Kiekvienai parodai galerijos edukatoriai parengia naujus užsiėmimus, per meno pažinimą ir kūrybines užduotis padedančius augančiai asmenybei pažinti, kas jai svarbu ir įdomu istorijoje, kasdienybėje, ateities vizijose.
Meną kuria labai skirtingi žmonės, todėl jame galima rasti viską - emocijas, jausmus, žaidimus, istoriją, tiksliuosius mokslus, politiką, geografiją, filosofiją, technologijas...... Ateikite pamatyti, kuo jus nustebins šįkart menininkai ir parodų rengėjai.
Kokia paroda šiuo metu vyksta galerijoje pamatykite čia: www.ndg.lt
Užsiėmimo laiką, temą ir užduotis suderinti galite el.p. edukacija@ndg.lt


Kieno vardas yra Kintas? Ar jis siejamas su miestelio, esančio Šilutės rajone pavadinimu? Kaip Kuršių Nerijoje atsirado kopos? Ar kopos Kintuose yra? Ką veikė Kintų, Ventės milžinai? Kokio dydžio milžino pėda? O kelnių petnešos saga? Į šiuos ir panašius klausimus mokiniai atsako patys išklausę trumpo pasakojimo ir kelias Pamario krašto legendas apie milžinus, pažiūrėję trumpą filmuką, ,,milžinų fotografijas", padiskutavę ir išmatavę milžino ūgį, pėdos dydį, suradę pamestas milžino Kinto sagas ir žaisdami su jomis aktyvius žaidimus. Visa tai vyksta Vydūno kultūros centre (ir jo kieme), kuris įsikūręs senosios parapijinės pradžios mokyklos pastate, tad edukacijos vadovė - senosios mokyklos mokytoja, šio krašto istorijos, tradicijų ir kultūros skleidėja.


“Muzika visiems” – tai muzikinė, edukacinė kelionė, kurios metu per grupinę improvizaciją auditorija susipažįsta su skirtingų pasaulio šalių muzikinėmis kultūromis, instrumentais bei ritmais. Šioje edukacijoje aptariami klausimai: kaip ir kodėl atsirado muzika? Kokie buvo pirmieji muzikos garsai ir instrumentai? Kas yra ritmas? Kodėl muzika kartais gali pasakyti daugiau nei žodžiai? Atsakymus į šiuos klausimus mokiniams padės surasti žinomas muzikantas, džiazo kūrėjas, multiinstrumentalistas bei edukatorius Remis Rančys. Edukacijos tikslas – supažindinti vaikus su skirtingomis pasaulio muzikinėmis kultūromis ir muzikos instrumentais. Per specialiai sukurtus muzikinius žaidimus vaikams suteikiama galimybė patiems savarankiškai muzikuoti bei improvizuoti.

Užsiėmimo metu mokiniai atliks keletą praktinių muzikinių žaidimų, kurie lavina motoriką, koordinaciją, ritmo pojūtį bei kuria geresnį grupės tarpusavio ryšį. Vaikai susipažins su netradiciniais muzikos metrais ir ritmais. Užsiėmimuose atliekami pratimai yra sukurti remiantis Afrikos bei Pietų Amerikos muzikinėmis tradicijomis bei ritualais. Edukacijoje naudojamų instrumentų geografija yra labai plati: pandeiro (Brazilija), lumzdelis (Lietuva), melodionas (Italija), dumbrelis (Norvegija), šamano būgnas (Sibiras), asalato (Senegalas), gitarlelė (Havajai).

Edukacinis užsiėmimas “Muzika visiems” – tai edukacinė muzikos pamoka, kuri pažadina ne tik kūną, bet ir sielą.


Edukacinės filmo kūrimo dirbtuvės pagal animacinį filmą „Margučių rytas“

Edukacinių užsiėmimų metu pristatomos animacinio filmo „Margučių rytas" (7 min., 2007 m. Filmų štrichai, režisierė ir dailininkė Jūratė Leikaitė) kūrybinės dirbtuvės. Renginį sudaro: 1. Filmo peržiūra. 2. Leidinio „Margučių rytas. Animacinio filmo gimimas“ pristatymas.3. Paskaita, kurios metupažintis su kūrybine grupe, skirtingomis profesijomis, sužino, kaip kuriamas judesys, filmo nuotaika, nupiešiamos animacinio judesio fazės. 4. Pateikiamos savarankiško darbo užduotys. 5. Aptariami kūrybiniai eksperimentiniai metodai, šiuolaikiškai interpretuojant nacionalines tradicijas.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Miestas mieste - Užupio respublika“

Unikalus Vilniaus kampelis – aprašytas Pietų Korėjos rašytojo Hailji romane, turintis savo ambasadorių Ponulį ir katiną naikinantį baimės jausmą. Vilniaus priemiestis su savo vėliava ir Konstitucija, pinigais ir prezidentu. Kodėl ši miesto vieta tokia išskirtinė, kad ją net 3 kartus lankė Dalai Lama? Kodėl ji vadinama „Rusų miestu“ ar „Druskos keliu“? Šiandien Užupis mus pasitinka su vienu pirmų Europoje meno inkubatorių, unikaliomis skulptūromis, požeminių slėptuvių ir „Konkės“ liekanomis. Programos tikslas supažindinti mokinius su vienu seniausių Vilniaus priemiesčių ir jame išlikusiomis architektūrinėmis, kultūrinėmis, istorinėmis detalėmis, objektais ir pastatais. Pagrindiniai edukacinės ekskursijos uždaviniai – klausantis istorinio pasakojimo papildyto vizualia medžiaga, pažinti šią miesto dalį ir atrasti jame įvykusius pokyčius ir paslėptas detales: dingusius, nugriautus, konservuotus ar atstatytus gyvenamuosius pastatus, vienuolynus, maldos namus. Ugdant pastabumą ir dėmesį detalėms, tobulinti gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti šios miesto dalies kultūrinę aplinką: skirtingais laikais prie Vilnelės dirbusių amatininkų ir jų cechų veiklą, menininkų kūrybą bei jų darbus, Bernardinų kapinių unikalumą ir čia palaidotų svarbių istorinių asmenybių indėliu į Lietuvos ir Vilniaus istoriją, mokslą ir kultūrą. Istorinis pasakojimas papildytas vizualine medžiaga - senovinėmis nuotraukomis, taip pat mokiniai įtraukiami į praeities paieškas, edukacinius, teminius žaidimus padedančius pažinti ir interpretuoti, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą, perduoti savo žinias ir pagarbą ateities kartoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


"Mano Herojus" - Vitražinių lėlių kūrybinės - edukacinės dirbtuvės

Aktorius/ edukatorius jau nuo pat edukacijos pradžios kuria be tarpišką ryšį su moksleiviais. Edukacinių dirbtuvių metu vaikai, iš mūsų duotų medžiagų, sukuria lėlytes skirtas vaidinti vitražinio teatro spektaklius. Tai išskirtinė edukacija, net retame lėlių teatre galima rasti tokius eksponatus. Užsiėmimą veda profesionalus aktorius/ edukatorius. Užsiėmimo metu aktorius susipažįsta su moksleiviais, ne tik padeda susikurti savo svajonių herojus (vitražines lėles), bet ir papasakoja apie teatrą bei apie aktoriaus profesijai reikalingus įgūdžius, talentus ar ypatumus. Į visus moksleivius kreipiasi kaip į aktorius, teatro kūrėjus. Visos sukurtos lėlytės lieka vaikams. Esant pedagogų pageidavimams - galima iš anksto sutarti, kokioms pasakoms bus kuriami personažai. Edukacinių dirbtuvių užtvirtinimui vėliau galėsite kartu parengti mini spektakliukus - vaidinimus. Vykdomų edukacijų metu moksleiviai, patys kurdami lėles jau nuo pat pirmos minutės, nuo lėlės eskizo sukūrimo, pasineria į kūrybinį procesą ir puikiai priima šios edukacijos žaidimo taisykles. Iš pradžių kiekvienas vaikas kuria individualiai (esant poreikiui - duodami paruošti lekalai), savo vitražinei lėlei suteikdamas ne tik fizinį kūną, bet talentą. Moksleiviai net patys nepastebi, kaip lėlės jų rankose atgimsta - kokiu balsu jos ima kalbėti, kaip jos gali judėti, ir kaip sukūrus tokį dalyką - savo personažą - moksleivius aplanko kūrybos džiaugsmas.


Dirbtuvių metu yra kuriama erdvė, kurioje galima kartu pajausti ir lavinti aktoriaus instrumentus: balsą ir kūną, vaizduotę ir emocijas, intuiciją ir gebėjimą improvizuoti. Užduočių pagalba mokomasi pažinti save, lavinti dėmesį bei kūrybiškumą - dalykus, kurie teikia didelį džiaugsmą teatre ir kartu gali būti naudingi kasdieniniame gyvenime. Vykdydami improvizacines uz?duotis grupe?mis ir individualiai atliekant vaizduote?s ir atminties pratimus dalyviai i?gis improvizacinius pagrindus ir augins pasitike?jima? savimi.


Programos metu susipažinsite su painia Adomynės dvaro istorija, su senaisiais jo šeimininkais ir jų gyvenimo akimirkomis,
prisiliesite prie medinės architektūros subtilybių. Savo rankų miklumą išbandysite patys išsikepdami skaniąsias Adomynės
apylinkių „Pagrabines“ bandeles. Kol bandelės keps, visi smagiai pavakarosite su Adomynės etnografinio ansamblio „Jara“ nariais, kurie pateiks jums kupiškėniškų dainų, šokių, ratelių, mįslių ir minklių pynę... O galiausiai pamaloninsite savo pilvus šio dvaro ir apylinkių valgiais bei gėrimais: sertifikuotu Lietuvos kulinarinio paveldo produktu – karštosiomis „Pagrabinėmis“ bandelėmis su ypatingu padažu – tokio kulinarinio paveldo patiekalo niekur kitur jums tikrai neteks paragauti, adomynietišku dvariškių viralu ir kvapnia mėtų arbata, nuo stalo akimirksniu dings ir senieji tikrieji lietuvių valgiai – kaimiški lašinukai bei tikras lietuviškas sūris – jie paprasčiausiai sutirps burnoje! Tad Jūsų laukia: pasivaikščiojimas po dvarą su pono tarnaite, Adomynės „Pagrabinių“ bandelių kepimas (grupei pageidaujant), adomynietiškų vaišių degustacija, viešnagė pas poną Adomą su etnografiniu ansambliu „JARA“. Jūsų laukiame ir linkime smagių akimirkų Adomynės dvare!!!