Literatūrinis - edukacinis užsiėmimas „Sename dvare“.

Literatūrinis - edukacinis užsiėmimas "Sename dvare" - tai kūrybinė kelionė seno Užvenčio dvaro liepų alėja, Ventos pakrante, vietomis, kuriose prasidėjo rašytojos Marijos Pečkauskaitės - Šatrijos Raganos kūrybinis kelias. Keliaujant parko takeliais, kuriais daugiau kaip prieš šimtą metų vaikščiojo rašytoja, galima atpažinti vietas, aprašytas žymiausioje apysakoje „Sename dvare“ ir kituose jos kūriniuose, suvokti, kad „Sename dvare“ vaizduojama erdvė nėra tik veiksmo vieta, bet turi daugialypę reikšmę. Apsilankymas apysakos „Sename dvare“ veiksmo vietoje pagilins žinias apie šį kūrinį, sukonkretins apysakos veikėjus. Leis aiškiau, įdomiau ir efektyviau nagrinėti kūrinį, nes jis taps artimesnis, labiau atpažįstamas ir vertinamas. Edukacinio užsiėmimo I dalis. Dalyviai supažindinami su   muziejuje esančia rašytojos Marijos Pečkauskaitės – Šatrijos Raganos gyvenimo ir kūrybos ekspozicija. II dalis. Dalyviai, naudodamiesi užduočių lapais su literatūrinių kūrinių ištraukomis, identifikuoja Šatrijos Raganos kūrinius ir juose vaizduojamas Užvenčio dvaro erdves natūroje. III dalis. Dalyviai, naudodami retą grafikos techniką – monotipiją, ant popieriaus lapo atsispaudžia tapybą ir piešinį primenantį, nenuspėjamą ir vienetinį Užvenčio dvaro vaizdo atspaudą.


„Lietuvos riteriai. Vytauto Didžiojo laikai“

Edukacijoje interaktyvia laiko mašina nusikelsime į Vytauto Didžiojo (Lietuvos Didžiosios Kunigaikštytės) laikus, kur domėsimės riterių gyvenimu, kultūra, vertybėmis. Edukacijos metu moksleiviai nusikėlę į praeitį susipažins su XIV amžiaus riterių Drakono ordino karių gyvenimu ir buitimi bei ginkluote. Antroje edukacijos dalyje moksleiviai, panaudodami STEAM žinias, konstruos viduramžių ginklų mini replikas bei įgytas žinias patikrins protmūšyje („Kahoot“ viktorina).

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Orientacinis žaidimas „Briedžių medžioklė“ Lazdijuose

Orientacinis žaidimas „Briedžių medžioklė“

Senovėje svarbūs miesto dokumentai buvo saugomi skrynioje su trimis užraktais. Trys raktai pavaizduoti ir 2018 m. prie savivaldybės pastatytoje, įspūdingoje apie 6 tonas sveriančioje skulptūroje. Išsiaiškinkite, kas turėjo raktus ir galėjo atrakinti miesto skrynią.

Legenda byloja, kad šiuo keliu kunigaikštis Žygimantas Augustas pėsčias lydėjo savo mirusios žmonos Barboros Radvilaitės kūną iš Varšuvos į Vilnių. Kaip vadinosi senasis Kapčiamiesčio – Leipalingio kelio atkarpos grindinys.

Tai tik keletas užuominų iš daugybės užduočių, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Muilo istorijos (išvažiuojamoji, toliau nei 50 km nuo Jonavos raj.)

Edukacijos metu patraukliai ir žaismingai perteikiamos žinios apie senojo pasaulio tautų (egiptiečių, romėnų, babiloniečių, šumerų ir k.t.) muilo gaminimo receptūras, gamybos būdą, viduramžiais vyravusius mitus apie kūno higieną. Edukacijos metu dalyviai sužino, kada muilas pradėtas gaminti Lietuvoje, kaip ir kam buvo naudojamas. Šios žinios skatina giliau pažinti lietuvių etninę kultūrą, senovės žmonių higienos įpročius, savęs ir pasaulio reiškinių suvokimą. Taip pat praplečia supratimą apie daugelio pasaulio tautų gyvensenos ypatumus skirtingais istoriniais laikmečiais.
Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti mokinius su muilo gamybos procesu ir receptūra nuo seniausių laikų iki dabar. Uždaviniai: 1. Supažindinti su muilo atsiradimo istorija daugelyje senojo pasaulio tautų, senovės žmonių gyvensena, papročiais, savęs ir aplinkos reiškinių suvokimu, muilo naudojimo įpročiais. 2. Padėti pasigaminti po unikalų, vienetinį sau patinkančios spalvos, kvapo ir formos muilą. 3. Padėti patirti teigiamą spalvų ir kvapų terapijos poveikį.
Manoma, kad skirtingos spalvos geba pernešti tam tikrą energiją ir taip paveikti mūsų savijautą. Gydymas spalvomis buvo žinomas jau senovės Egipte, Kinijoje ir Persijoje: buvo įrengiami specialūs kambariai su natūraliais įvairių spalvų kristalais. Jų skleidžiama spalva padėdavo mažinti emocinę įtampą. Natūralių eterinių aliejų kvapai ne tik teigiamai veikia nervų sistemą, bet ir padeda kovoti su peršalimo ligomis, pagerina nuotaiką ir gali gerinti miego kokybę, pasižymi antibakterinėmis savybėmis.
Edukaciją veda etninės kultūros mokslų daktarė, o šiuo metu ir natūralios kosmetikos gamintojo specialybės studentė Ingrida Stundžė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ekskursija laivu po Nemuno deltą V-XII klasėms

Paskaita "Šių dienų piratai" skirta supažindinti su smurtu, terorizmu bei nusikalstamumu vandenynuose, aktyvaus piratavimo zonomis, pastarųjų metų piratavimo statistika, apsaugos priemonių metodais. Audiogido apie Minijos kaimą, Uostadvarį tikslas - supažindinti su Minijos kaimo etnine archtektūra, kilme, Uostadvario švyturiu, vandens kėlimo stotimi. Ekskursijos laivu po Nemuno deltą tikslas - supažindinti su šio krašto unikalia gamta. Pažintis su laivavedžio profesija vidaus vandenų laivybos taisyklėmis.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Pėsčiųjų žygis su kerzais po  buvusią raketinio kuro bazę

Intriguojantis patyriminis pėsčiųjų žygis po buvusį zenitinės raketinės brigados techninį divizioną Pagėgiuose. Patyriminio žygio metu aplankysite nuo pašalinių akių tuomet itin saugotą ir įslaptintą teritoriją: apžiūrėsite slėptuves bei kitus senus buvusio sovietų karinio objekto pastatus, išgirsite intriguojančias istorijas bei ten dirbusių liudininkų pasakojimus… Sužinosite apie tokių objektų padarinius žmogui, gamtai ir gyvūnijai. Bus atskleista, kodėl visa tai, kas vyko šiose teritorijose, buvo taip slepiama... Ekskursijos metu užuosite, paliesite, paragausite.. Įspūdį sustiprins pasitelktos įvairios priemonės (signaliniai dūmai ir pan.). Po šios ekskursijos-žygio metu jaunuoliai galės geriau suvokti koks buvo tas sovietinis laikotarpis, kaip šis laikotarpis palietė mūsų šalį, kokius padarinius paliko. Bus kalbama apie istorinius faktus, pristatomos divizione saugotos cheminės medžiagos bei jų poveikis aplinkai, Pristatomi tikri liudininkų prisiminimai. Ši patyriminė ekskursija sukels dviprasmiškus jausmus, suteiks informacijos, atvers akis, o galbūt net šokiruos...
Po žygio organizuojama refleksija - kilusių jausmų, emocijų aptarimas, diskusija apie ekologiją ir sveiką gyvenseną bei būdus tai pasiekti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Klaipėdos/Memelio istorijos vingiai. Ekskursija su dviračiais.

Šios edukacinės ekskursijos dviračiais metu mokiniai plės suvokimą apie Klaipėdos/Memelio istorinę raidą ir jo kultūrinius kodus. Kelis šimtus metų taip vadinamojoje Mažojoje Lietuvoje vokiečiai ir lietuviai gyvendami kartu sukurė savitą kultūrinę terpę.  Edukatoriaus paskojimas išvykos metu leis suprasti jos savitumą. Važiuodami dviračias mokiniai aplankys svarbiausius išlikusius arba atkurtus istorinius objektus Klaipėdoje , sužinos jų svarbą miestui ir istorinei praeičiai. Ekskursija nuo piliavietės iki paminklo  "Už laisvę žuvusiems" 1923 m. su daug svarbių istorinių ir kultūros objektų. Maršrutas eina dviračių takais. Ekskursijos metu diskutuosite apie  krašto daugiakultūriškumą ir kitoniškumą lyginant su Didžiąja Lietuva. Mokiniai bandys atpažinti lietuviškos ir vokiškos kultūrų objektus ir juos palyginti. Eksursija vyksta naudojant gido sistemą. Jei ne visi mokiniai turi savo dviračius, ne bėda, mes pasirūpinsime.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacijos metu mokiniai bus supažindinti su meno ir mokslo sinteze. Mokiniams bus pateiktos skirtingos dailės sritys bei cheminiai eksperimentai. Mokiniai pasitelkdami nesudėtingas cheminių eksperimentų priemones kurs įvairių spalvų gamas, nesudėtingus skulptūros elementus, ieškos meno panaudojimo galimybių eksperimentų atlikimo priemonėmis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Literatūros pamoka be knygų (išvažiuojamoji)

Seniai svajoji, kad mokykloje nebūtų knygų, o dar geriau – kad nebūtų nė pamokų? Pamokų neatšauksime, o štai pažinti literatūrą be knygos – galėsi!
...nereginčio rašytojo vaikystę grėsmingai užklojęs internato šešėlis, baimę kelianti didžiulė kliokianti ir ūžianti skylė – berniukų dušas, besikeičiančios, apsiverčiančios teksto raidės ir knygos, prabylančios tiems, kam skaityti sunku ar net neįmanoma – visos šios patirtys tavęs laukia mūsų edukacijoje.
Žmonių įvairovę pažinsi ir priimsi per savo ir jų patirtis. Visos edukacijos metu mus lydės rašytojo Alvydo Valentos, Metų knygos rinkimų laureato, romanas „Pradžios užkalbėjimai“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Robotai, apjungdami savyje vis daugiau Dirbtinio intelekto savybių ir gebėjimų, tampa išmaniais humanoidais, gebančiais ruošti mėsainius restoranuose, tvarkyti prekes sandėliuose, atlikti chirurgines operacijas, vaidinti kine ir teatre. Edukacijos metu mokiniai kuria aktorių - robotų pasirodymą. Mokiniai diskutuoja apie teatro aktualumą XXI amžiuje, technologijų įtaką menui. Edukacijos metu, pasitelkiant inovatyvias technologijas, kalbama apie teatro svarbą, naudą. Edukacija įtraukianti, žaisminga.  Edukacijos metu mokiniai konstruoja ir programuoja robotus, rengia performansą. Edukacijos metu lavinama dalyvių vaizduotė. Edukacijos metu dalyviai įgyja naujų patirčių, į teatrą pažvelgia moderniu kampu. Svarbus kiekvieno dalyvio asmeninis indėlis siekiant bendro sklandaus aktorių - robotų pasirodymo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Skaitmeninė kompetencija


Mažeikių rajono Urvikių kultūros centras

Duonos kelias – tai 3 val. trukmės edukacinė programa, pritaikoma įvairaus amžiaus dalyviams. Programos eigoje lankytojai dalyvauja duonos kepimo procese,  duonos pagerbimo ritualuose, pavaišinami senoviniais valgiais.  Sukurta autentiškai XIX a mūsų krašto valstiečio trobai aplinka, liaudiškos muzikos kapelos, užsiėmimo vedančiojo darbuotojo apranga, veiksmai ir kalba iliustruoja valstiečių buityje gyvavusias tradicijas  ir papročius. Dalyviai ne tik gali stebėti duonos kepimo procesą, bet ir jame dalyvauti: patys susiformuoja užminkytos duonos kepalėlius, išsikepa ir iš užsiėmimo išsineša savo duonutę. Kol duona kepa, dalyviai yra supažindinami su ilgu duonos keliu, – nuo rugio pasėjimo iki iškeptos duonelės padėjimo ant stalo, pamato seniausius žemės įdirbimo, javų apdorojimo padargus, senovinius rakandus, norintys gali pamėginti iškulti rugius spragilais, sumalti  akmeninėmis girnomis, išgirsta istorijų apie tikėjimą magiškąja duonos galia, lemiančia derlių, žmogaus, šeimos gyvenimą, dalyvauja senovinių rakandų viktorinoje. Yra mokomi senovinių dainų, šokių, žaidimų. Multimedijos pagalba rodomo filmo bei senovinių rakandų pristatymu, moksleiviams sudaroma galimybė tapti aktyviais programos dalyviais, o ne stebėtojais. Jie gali palyginti, kokie buvo duonos kepimo darbai, kokie įrankiai senovėje su šiuolaikiniais duonos kepimo darbais ir įrankiais.


Stovi malūnas prie kelio (priešmokyklinė, 1 ir 2 klasės) IŠVAŽIUOJAMOJI

Šios edukacijos metu keliausime laiku ir sužinosime, kaip atsirado pirmieji malūnai ir kokie darbai juose buvo atliekami. Išgirsite apie vėjo malūnų istoriją, jų svarbą žmonių kasdienybėje bei kodėl jų šiandien liko nedaug. Susipažinsime su garsiausiais Lietuvos vėjo malūnais ir jų kultūriniu paveldu.
Po pasakojimo gaminsime popierinį vėjo malūnėlį, pritaikydami įgytas žinias, ir aptarsime, kaip jis veikia. Jūsų laukia smagi ir kūrybiška kelionė po malūnų kraštą!


„Chaimo Frenkelio odos dirbtuvės. Gyvūnas-totemas“

Ar žinote, kas yra totemai? Tai – gyvūnai, rečiau augalai, kai kada netgi daiktai ar gamtos reiškiniai, laikomi genties protėviais, globėjais. Tikima, kad jie gali padėti, pagelbėti, apsaugoti. Ir šiomis dienomis kiekvienas norime, kad mums sektųsi, tad kviečiame apsilankyti Chaimo Frenkelio vilos odos dirbtuvėlėse ir išsirinkti, pasigaminti ir turėti odinį toteminį gyvūną – drambliuką, šuniuką ar katiną, kuriuo galėsite papuošti rankinę, kuprinę, naudoti kaip raktų pakabuką, talismaną.


Edukacinis užsiėmimas, supažindinsiantis su tarpukariu IX forte veikusiu Kauno sunkiųjų darbų kalėjimo padaliniu. Dalyviai turės galimybę lankytis autentiškose erdvėse, susipažins su įkalinimo įstaigos struktūra, vidaus taisyklėmis ir bausmių sistema. Visur bus matomi tuometinių kalinių kasdienybės, buities, darbų ir gyvenimo sąlygų pėdsakai, ženklai... Atskiras dėmesys skiriamas politinių kalinių turėtiems ir platintiems nelegaliems leidiniams, tokios rūšies spaudos atpažinimo momentams.


Sojų vaško žvakių liejimas „Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis"

Aromatinių sojų vaško žvakių gamybos edukacija „Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis".
Vykdomos edukacijos trukmė 80 min. Edukacija vykdoma 5-8 klasės mokiniams.
Edukacijos metu žvakių gamybai naudojamos tik natūralios medžiagos ir priemonės: sertifikuoti sojų vaškas ir natūralūs eteriniai aliejai, medvilnės dagtis. Žvakes liejame daugkartinio naudojimo 50 ml. aliumininiuose, tinkančiuose sąlyčiui su maistu, indeliuose.
Edukacijos metu:
a) dalyviai skaidrių bei video pagalba detaliai yra supažindinami su žvakių gamybos taisyklėmis, aromatinių žvakių ingridientais bei detaliu jų aprašymu, saugiu žvakių laikymu bei deginimu;
b) po supažindinimo vyksta sojų vaško testavimas ir lyginimas su parafininėmis žvakėmis;
c) supažindinimas su eteriniais aliejais jutiminiu būdu (uodžiant);
d) žvakės kūrimo procesas: kol kaitinamas ir lydomas sojų vaškas, kiekvienas edukacijos dalyvis gamina savo žvakių širdį, iš siūlomų eterinių aliejų susikuria savo žvakės aromatą; lydomui vaškui pasiekus reikiamą liejimo temperatūrą, sumaišo visus žvakės ingridientus bei galiausiai kiekvienas pats išlieja savo unikalią sojų vaško aromatinę žvakę.
e) Išliejus žvakes bei laukiant kol jos sustings, mokinys apipavidalina savo pasigamintos žvakės pakuotę.
f) Likusį edukacijos laiką skiriame pokalbiams, pasisakymams, mokinių klausimams, pastebėjimams, diskusijoms.

Organizatoriaus pastaba.
*Kviečiame susisiekti +370 670 96679 arba info@sestasispojutis.lt ir susitarti dėl Jums ir mums patogaus renginio laiko (sukursime individualų renginį kalendoriuje Jūsų mokinių grupei).
*Po edukacijos atskiru susitarimu galima ekskursija po Nemuno kilpų regioninio parko lankytojų centrą apžiūrint ekspozicijas.


Teatralizuota ekskursija Raudondvario dvare su Renesanso dama

Teatralizuotos ekskursijos metu susipažinsite su Raudondvario dvaro istorija ir iškiliausiais jo valdytojais. Pakeliausite laiku nuo Renesanso iki XX a. pradžios. Išgirsite garsiąją Barboros Radvilaitės ir Žygimanto Augusto meilės istoriją bei sužinosite, kaip jie buvo susiję su Raudondvario dvaru. Susipažinsite su Raudondvario dvarą kultūros ir meno židiniu pavertusių grafų Tiškevičių šeima, jų gyvenimu bei pramogomis, ekscentriškais pomėgiais, vertusiais „per galvą verstis“ dvaro tarnus. Taip pat, sužinosite kokį egzotinį gyvūną dvare laikė aistringas fotografas ir keliautojas grafas Benediktas Henrikas Tiškevičius ir kokie turtai buvo sukaupti dvare. Ekskursijos metu ne tik pasivaikščiosite po dvaro parką, aplankysite buvusį dvaro žirgyną (dabartinį menų inkubatorių), bet ir apžiūrėsite pilies menes. Ekskursijos pabaigoje būsite pakviesti į vieną ištaigingiausių dvaro menių – grafų pokylius ir gyvąją orkestro muziką menančioje baltojoje pokylių menėje Renesanso dama pakvies visus pasimokyti Renesanso šokių žingsnelių.


Spektaklis "Marti" (rež. Gabrielė Tuminaitė) ir diskusija su spektaklio kūrėjais (Nuotolinė paslauga)

Skirtingų kartų Vilniaus mažojo teatro aktorių komanda kartu su režisiere Gabriele Tuminaite ir rašytoja Paulina Pukyte pristato gerai žinomo kūrinio – Žemaitės „Marčios“ – sceninę versiją. Spektaklio kūrėjai pateikia naują žvilgsnį į stereotipinėmis interpretacijomis apaugusį kūrinį ir jo personažus – Katrę, jos tėvą, Vingių Joną ir kitus. Ar tikrai šiuolaikinis moterų emancipaciją ir lygias galimybes šlovinantis pasaulis stipriai pasikeitė nuo Žemaitės aprašytojo? Spektaklyje atsispindi kūrėjų bandymai suprasti XIX a. vedybų, šeimos, meilės ir laimės sampratas ir palyginti jas su šiuolaikinėmis. Mažojo teatro „Marčioje“ neišvysime kaimo buities iliustracijos. Tačiau Vytauto Narbuto sukurta personažų aplinka – apleisto stadiono liekanos – persmelkta ir sukežusių namų, ir vidinio išgverimo atmosferos. Spektaklis kupinas sceninės simbolikos ir apibendrinimų, sukuriančių kone siurrealistinę nuotaiką. Į Vingių namus atvykusi Katrė patenka į tikrą sapno košmarą, iš kurio, deja, išvaduos tik mirtis... Spektaklyje su moksleiviais apsilankiusiems mokytojams bus suteikta teatro parengta metodinė spektaklio analizės medžiaga. Kokybišką spektaklio įrašą bus galima stebėti teatro interneto svetainėje. Moksleiviai tai galės daryti visi kartu būdami mokykloje arba kiekvienas iš savo namų. Mokykloms bus suteikiami unikalūs prisijungimo kodai. Po peržiūros tą pačią dieną teatro feisbuko paskyroje vyks tiesioginė diskusija su spektaklio kūrybinės grupės atstovais, kur bus galima pasidalinti mintimis ir užduoti klausimų. Be to, mokytojams bus pasiūlyta Vilniaus mažojo teatro literatūrinės dalies vedėjos teatrologės dr. Ramunės Balevičiūtės paruošta metodinė spektaklio analizės medžiaga.


Tai azartiškas, žaismingas Tauragės istorijos žinias gilinantis edukacinis užsiėmimas, kurio metu dalyviai, pasitelkdami interaktyvius komunikacijos būdus, įvairiapusiškai pažins tarpukario Tauragę. Nusikels į jos praeitį ir geriau įsimins, kaip atrodė tam tikros Tauragės miesto istorinės vietos 1918–1945 m., susipažins su išskirtiniais miesto bruožais, įdomiausiais faktais, jau nebeegzistuojančiais to laikmečio pastatais, objektais. Analizuos religijos, kultūros, verslo, infrastruktūros ypatumus, įvertins įvykusius pokyčius Tauragės mieste bei pajus istorinės epochos dvasią. Mokiniai, naudodami virtualų turą „Dingusi Tauragė“ http://virtualusturas.tauragesmuziejus.lt/, bandys išspręsti žaidimo kortelėse pateiktas užduotis. Kaip tikri detektyvai ieškos muziejaus istorijos ekspozicijoje paslėptų originalių eksponatų, susijusių su to laikmečio Tauragės praeitimi. Kviečiame leistis į pažinimo nuotykį kartu su dingusia Taurage!


Edukacinis užsiėmimas „Atgal į vaikystę“, skirtas 9-12 klasių moksleiviams, plačiau supažindins su lietuvių vaikų literatūra, pristatys labiausiai įstrigusius literatūrinius kūrinius bei rašytojus, aptariant mokinių vaikystėje bei paauglystėje skaitytas knygas patogiai įsitaisius ant sėdmaišių pasakų motyvais įrengtoje muziejaus aplinkoje. Aktyvi veikla įtrauks mokinius, keliami probleminiai klausimai skatins reflektuoti savo patirtis, ieškoti sprendimų, ugdys kūrybiškumą.
Edukacinį užsiėmimą pradėsime nuo visų bemaž perskaitytos rašytojo Vyt. Nemunėlio „Meškiuko Rudnosiuko“ knygelės, populiariausios šiuolaikinės veikėjos Kakės Makės, kuri „gimė“ dailininkei ir rašytojai L. Žutautei, fenomeno aptarimo, prisiminsime J. Avyžiaus pasaką „Aštuonetas iš Trepsės namų“, na ir plačiau paanalizuosime V. Žilinskaitės pasaką-apysaką „Kelionė į Tandadriką“,V. Petkevičiaus „Gilės nuotykius Ydų šalyje“, J. Vilės su dailininke L. Itagaki sukurtą knygą „Sibiro haiku“, apžiūrėsime moksleivių sukurtas konkursines dioramas, skirtas atkurti šios komiksų knygos scenas. Klausime moksleivių apie kitas jų vaikystėje skaitytas knygas, kurios paliko gilų įspūdį ir iki šiol prisimenamos, analizuosime, kodėl.
Skaitysime parinktas kūrinių ištraukas, jas inscenizuosime, persirengę personažų kostiumais. Kūrybinėse dirbtuvėse skaitysime knygų anotacijų pavyzdžius ir bandysime patys parašyti rekomendaciją pasirinktai knygai ateitiems vaikams.
Parinktų reikšmingų kūrinių ištraukos padės pažinti vaikams skirtą literatūrą, analizuoti aktualias paaugliams temas. Sudėtingų situacijų aptarimas padės suprasti, kad realybė yra prieštaringa ir paradoksali, kad gyvenimas kartais būna skausmingas, bet dažniausiai knygos turinys moko, jog iš visų gyvenimiškų situacijų yra išeitys,  o išbandymai tik grūdina asmenybę. Vaikystės knygų aptarimas padės suvokti jų svarbą vaiko vystymosi raidai, elgesiui, pasaulėžiūros bei vertybių susiformavimui, skatins atsakingai elgtis, bendrauti ir daugiau skaityti.


Kviečiame visus Kultūros paso naudotojus atvykti į Klaipėdos lėlių teatro interaktyvią ekskursiją-edukaciją "Pėdinimai po Klaipėdos senamiestį su edukacija". Keliaudami nuo Klaipėdos lėlių teatro iki Klaipėdos lėlių teatro edukacinio centro, išgirsite Klaipėdos miesto atsiradimo legendą, sužinosite netikėtų istorijų apie pakeliui esančias Klaipėdos vietas bei pastatus. Na, o pasiekus edukacinį centrą, kviesime dalyvauti vienoje iš trijų vaikų ir pedagogų puikiai vertinamų edukacijų: "Lėlių teatro magija", "Iliuzija lėlių teatre", "Mechaninis stebuklas".


Galiu kitaip: kalbantys filmai, garsinės ir liečiamos knygos (išvažiuojamoji)

Kas yra taktiliniai paveikslai ir liečiamos knygos? Kodėl skaitymo sunkumus patiriančiam draugui reikia garsinių knygų? Kaip jis jaučiasi, kai tenka skaityti prieš klasę? Kaip disleksiją turintis vaikas mato raides ir tekstą? Kaip atrodo kino filmai neregio akimis ir kaip garsinis vaizdavimas gali atverti visai kitokią kino patirtį?

Visa tai ir daugiau sužinosi pasirinkęs edukaciją „Galiu kitaip: kalbantys filmai, garsinės ir liečiamos knygos“. Prisiliesime prie savo jausmų, kurie kyla susidūrus su negalia, ir mokysimės kurti atsakingai. Tvariai. Aiškiai perteikdami norimą žinutę, emociją bei vaizdą, kad mūsų sukurtas produktas būtų prieinamas kuo platesnei visuomenės grupei. Mokysimės kurti ateitį, kuri palanki visiems.

Šią edukaciją tau praves Lietuvos audiosensorinės bibliotekos (LAB), kuri rūpinasi visais, negalinčiais skaityti įprastai, komanda. LAB – lyderė Lietuvoje, kai kalbama apie įtrauktį ir informacijos prieinamumą.


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Trimis auksiniais scenos kryžiais apdovanota režisierė Olga Lapina ir Keistuolių teatro aktoriai, pasitelkę Milošo Macoureko pasakas bei apsakymus, praveria duris į ypatingai trapų ir jautrų pasaulį - pirmuosius žingsnius mokykloje žengiančio vaiko išgyvenimus naujoje ir nepažįstamoje sistemoje.? Scenoje atgimstančius kūrinius sieja viena tema - atėjimas į pirmąją klasę. Kas atsitinka mažam žmogui, išgyvenančiam aplinkos bei sistemos, pagal kurią jis gyveno iki šiol, apsivertimą aukštyn kojomis? Spektaklio kūrybinė komanda ieško atsakymo į šį klausimą pasitelkdami abstrakčią erdvę, estetiką ir ieškodami vaikiškos logikos, kalbos bei santykių jungties. „Vertingiausias dalykas, kurį atradome M. Macoureko kūryboje - didžiulė pagarba vaiko vidiniam pasauliui. Spektaklis primena žiūrovams, jog buvimas mokyklos sistemoje negali sunaikinti žingeidžios, išradingos, fantazija paremtos mažojo žmogaus prigimties, - o juk atėjęs į mokyklą vaikas išgyvena nuolatinį konfliktą tarp to, kaip jis turėtų atrodyti bei elgtis ir to, kaip pats save įsivaizduoja. Su „Ilgąja pertrauka“ tęsiame M. Macoureko tradiciją ir atliekame savotišką teatrinį vaiko vidinio pasaulio tyrimą“, - mintimis dalinosi režisierė O. Lapina.? „Ilgoji pertrauka“ - spektaklis ne tik mokyklinukams, tiems, apie kuriuos kalbama scenoje; tai kūrinys visiems jų aplikoje esantiems žmonėms, tėvams bei mokytojams, atskleidžiantis vaizdingą, vaiko akyse bei mintyse nuolat besimainantį pasaulį - visiškai kitokį, nei regime suaugusiojo žvilgsniu. Tuo pačiu tai ir spektaklis kiekvienam, kažkada patyrusiam, ką reiškia iš savo saugaus ir šiek tiek pasakiško pasaulio žengti į didelį, kitonišką ir bauginantį mokyklos gyvenimą.


Zanavykų muziejaus ekspozicijoje pamatysite Užgavėnių kaukių parodą, linksmo animacinio filmuko pagalba susipažinsite su Užgavėnių šventimo tradicijomis ir šios šventės personažais. Pasigaminsite pačią baisiausią Užgavėnių kaukę, su kurią tikrai išvysite šaltą žiemą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Edukacija,  Baltijos gintaras–mūsų auksas, tai galimybė susipažinti su gintaru ir pasigaminti dailų papuošalą savo rankomis. Edukacijos pradžioje edukatorius Irmantas Pilis supažindina dalyvius su gintaro kilme. Dalyviams pristatoma kaip gintaras pateko į jūrą ir kam buvo skirtas senovėje, atskleidžiama kaip patiems rasti gintarą vaikštant  prie jūros.  Antroje dalyje dalyviai išmokomi gręžti skylutę ir apdirbti gintaro gabalėlį su senoviniais prietaisais. Edukacijos pabaigoje kiekvienas dalyvis pasigamina savo gintarinį pakabuką/amuletą.


Alytaus Jurgio Kunčino viešoji biblioteka

Knygelė ,,Transformeris" - į mokyklą - tai kūrybinė edukacija vaikams, kurios metu kiekvienas galės bent trumpam pabūti tikru knygos autoriumi!
Edukacijos metu vaikai susipažins su pagrindinėmis knygos sudedamosiomis dalimis bei susikurs savo knygelę - transformerį.
Edukacijos metu lavės vaikų kūrybinis, kritinis, analitinis mąstymas, suvokimas apie tai kaip tekstas siejasi su kontekstu. Tai - patyriminė, praktinė edukacija, kurios metu vaikai skatinami ,,išlipti" iš įprastų mąstymo rėmų.
Edukaciją vykdome Alytaus apskrityje.


Spektaklis vyresniųjų klasių moksleiviams „Pakalnučių metai“

„Knygos teatro“ spektaklis „Pakalnučių metai“ pastatytas pagal noveles iš J. Ivanauskaitės debiutinio novelių rinkinio „Pakalnučių metai“ (1985). Spektaklyje stengiamasi perteikti knygoje jaučiamas emocijas, mintis, idėjas, potyrius, spalvas ir dar daugiau. Vidinės veikėjų dramos atskleidžiamos per melodiją, aromatą, spalvą ar lytėjimą. Kiekviena detalė, kaip ir rašytojos J. Ivanauskaitės kūryboje, čia tampa ypatingai svarbi. Spektaklio vaizdai nuolat persipina ir slenka per veikėjų tekstą, žaisdami bei kurdami neįprastas, vaizduotę žadinančias istorijas.
Kompaktiškas, mobilus aktorių derinys, minimalios techninės priemonės bei lengvai transportuojamos dekoracijos padeda pasiekti, kad spektaklis būtų pritaikytas vaidinti ne tik didžiuosiuose miestuose, bet ir regionuose bei teatrui specialiai nepritaikytose patalpose. Teatro faktūra ir dinamiškas medžiagos pateikimas gali būti patrauklus ne tik jaunajam žiūrovui, bet ir įvairaus amžiaus bei socialinių grupių žmonėms. Tikimasi, jog pamatytas spektaklis išliktų lyg perskaityta knyga.

 Trys skirtingi gyvenimai, trys aktoriai ir trys jų išgyventos istorijos: muzika, meilė ir mirtis bei žaidžianti rašytojos J. Ivanauskaitės vaizduotė – tokia „Knygos teatro“ spektaklio „Pakalnučių metai“ idėja, pirmame plane pateikiant profesionalią aktorių vaidybą, tikrąsias gyvenimo vertybes nagrinėjančias temas ir pristatant išskirtinio talento lietuvių literatūros autorių kūrybos darbus.
 Spektaklio „Pakalnučių metai kūrybinė grupė: aktoriai - Redita Dominaitytė („Knygos teatro“ vadovė,), Aura Garmutė, Dalius Skamarakas/Vaidotas Žitkus, režisierė – Virginija Kuklytė, scenaristė – Milda Sokolovaitė, grafikos dizainerė – Urtė Ramšaitė, scenografė – Urtė Rimkevičiūtė, scenos judesys - Sigutė Mikalauskaitė dizainerė – Justina Samčenkaitė, šviesa - Jonas Vološčenka, muzika – Laura Misiukevičiūtė ir Modestas Kapustinskas, teatro fotografas – Deivis Lukas projekto vadovė – Miglė Petronytė.
Spektaklio trukmė- 1.20 val.


40 metų! Tiek pogrindyje teko slapstytis lietuvių kalbai ir ją puoselėjusiems slaptųjų mokyklų mokytojams, kuriuos vadino daraktoriais. Suvalkietiškoje stuboje turėsite progą pabūti tikrais XIX a. mokiniais ir pajusti spaudos draudimo laikų atmosferą. Joje Jūs ne tik patirsite, kai reiškia rašyti ant grifelinės lentelės pasišviečiant žvake, bet ir pajusite siaubą, kai netikėtai užklups žandarai.


Tai muzikinė edukacinė pasaka apie Panevėžio muzikinio teatro skambantį pasaulį, jo gyventojus garsiukus, jų nuotaikas, gyvenimo būdą, bendravimo taisykles. Šią edukaciją lydi specialiai parinkti kūriniai. Galbūt jos ir girdėtos, ir tai dar geriau, nes Muzikos šalyje daineles reikia išgirsti kitaip, pamatyti jose tai, apie ką anksčiau nebuvo pagalvota.


Senovinės puodininkystės ir šiuolaikinės keramikos edukacija pradinukams

Užsiėmimo "Senoji ir šiuolaikinė molio keramika" edukacijos metu dalyviams bus pristatomas keramikos formų, ir dekoro kitimas per istoriją bei keramikos technologinis ir kultūrinis virsmas per žmonijos pažangą. Mokiniai susipažins su senosios keramikos, atgamintos pagal eksperimentinę archeologiją, ir šiuolaikinės keramikos ekspozicija, kurios eksponatus bus galima liesti rankomis. Ugdytiniai bandys suvokti istorinius kultūrinius pokyčius ir juos logiškai pagrįsti, aptars eksponatų meninę vertę. Apžiūrės šiuolaikinę degimo krosnį, geležies amžiaus apžiedimo stovylus, viduramžių medines žiedimo stakles, molio minkytuvą, glazūras, stebės kaip žiedžiamas puodas. Vaikai kurs norimą indą arba švilpuką ir dekoruos liaudiškais, norimais ornamentais. Pagal poreikį savo kūrinius dengs angobu - specialiais keramikos dažais. Sukurti gaminiai po edukacijos bus
džiovinami, degami ir glazūruojami ir atiduodami ar išsiunčiami sutartu būdu.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Baltijos jūros banginukas šaukia SOS!“orientuotas į ekologinio raštingumo gebėjimų ugdymą, aktualizuojant Baltijos jūrų kiaulių populiacijos kaitos problemas ir pasekmes Baltijos jūros ekosistemai. Edukacinis užsiėmimas yra sukurtas menininko Rodion Petroff meninės instaliacijos „Jūros plastika“ pagrindu. R. Petroff instaliacija savo estetika sudrebina pačias giliausias emocijas. Viena iš instaliacijos dalių pavadinta „Juodoji jūra“ – tai Baltijos jūros perkrikštijimas juodąją, jos papuošimas gedulo kaspinu. Anot paties R. Petroff, tai – „bedugnė, iš kurios negrįžta gyvūnai ir gyvūnų rūšys“. Žavus blizgus paviršius, saulės įžiebti blikai jūroje, vaivorykštiniai atspalviai keri savo apgaulinga estetika. Šiuos akiai patrauklius efektus kuria vandens telkinio drama – laivo avarijos ar žmonių aplaidumo dėka išpilti didžiuliai mazuto ar naftos kiekiai. Šį užterštos jūros „romantišką“ peizažą apžiūrime per apvalų langą – saugiai, lyg iš laivo kajutės. Tokios eko meninės interpretacijos, patyriminės veiklos leidžia paveikiau kalbėti apie mažųjų banginukų – Baltijos jūrų kiaulių nykimo priežastis bei įsitraukti į sprendimų paiešką. Kūrybiškumą, komandinį darbą bei bendradarbiavimą, skatinančios užduotys padeda ugdyti aplinkosauginės kultūros ir darnaus visuomenės vystymosi įgūdžius. Edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Baltijos jūros banginukas šaukia SOS!“ yra išvažiuojamosios patyriminės ugdymo dienos programos „JŪROS PLASTIKA“ dalis


Dirbtuvių metu dalyviai supažindinami su šiuolaikinio cirko žanru ieškant atsakymų į klausimus: kuo šiuolaikinis cirkas skiriasi nuo tradicinio? Kaip tapti cirko artistu? Kada pradėti mokytis cirko? Kokių yra cirko disciplinų? Taip pat trumpai pristatomos galimybėmis apjungti cirką su skirtingomis meno srtitimis, o prieš pradedant fizines veiklas, žaidimų pagalba daromas apšilimas, kuriuo naudojasi net ir cirko profesionalai. Apšilę ir pasiruošę vaikai keliauja pažindintis su tokiomis cirko disciplinomis kaip žongliravimas ir akrobatika. Praktinių pratimų pagalba mokomasi pirmųjų triukų su trenerių pagalba, kuriuose atsiskleidžia cirko nauda mokinių ugdymo procese, pavyzdžiui, kūrybiškumo, pasitikėjimo savimi ir kitais skatinimas per žaismingas ir įtraukinačias veiklas. Galiausiai vaikai gali parodyti ką išmoko, atlikti triukus kaip tikri cirko artistai taip gerinant komunikaciją ir empatiją tarp bendraamžių.


„Kūčios ir Kalėdos Kliukliuko miške“. Kūrybinė edukacija su rašytoja Alvile Rimaite

„Kalėdos girioje – tokia šventė, kai gali patirti džiaugsmą ne tik gaudamas dovanų, bet ir jas dovanodamas. Miško gyventojai Kalėdas švenčia ne tik kaip saulės sugrįžimą ir gamtos atgimimo pradžią. Tai toks metas, kai visi džiaugiasi galėdami būti kartu. Susipykusieji – susitaiko, atleidžiami ir pamirštami visi praėjusių metų pykčiai ir nuoskaudos, jei tokių buvo būta“.
Literatūrinėje-kūrybinėje edukacijoje vaikai su rašytoja keliaus į knygos „Kliukliukas, arba keletas istorijų, nutikusių vienam gauruočiui“ pasaulį. Tai aukštų pušų, skarotų eglių ir senų ąžuolų miškas. Čia, apsuptas žvėrių bei paukščių kaimynystės, gyvena gauruotis, vardu Kliukliukas. Vaikai sužinos, kad Kliukliuko girioje švenčiamos ne tik Kalėdos, bet ir unikali mūsų šventė – Kūčios.
Edukacijos metu kalbėsime apie tikrąjį švenčių džiaugsmą – buvimą kartu su artimaisiais. Apie ypatingą gruodžio nuotaiką – laiką, skirtą ramiam švenčių laukimui, bendrabūviui, pagalvojimui apie šeimą ir brangiausius bičiulius. Apie laiką, tokį tinkamą kūrybai. Ir leisimės į ją – kartu kursime Kūčių ar Kalėdų istoriją, arba dioramas (pasirinktinai). Pirmuoju atveju vaikai mokysis pasakojimo kūrimo įdomybių, 4–6 vaikų grupėmis kurs savąją istorijos dalį. Vėliau jas sujungsime į vieną pasakojimą. Antruoju atveju – mokysis atkurti knygos sceną dėžutėje, kūrybiškai, įvairiomis technikomis panaudojant gamtos gėrybes ir antrines žaliavas. Dioramos kuriamos 6–8 vaikų grupėmis. Sukurtas dioramas vaikai galės naudoti tęstinei veiklai – kitoms literatūrinėms edukacijoms, šventinei nuotaikai sukurti.
Užsiėmimo tikslas – skatinti vaikų domėjimąsi literatūra, ugdant kūrybiškumą, kultūrinį sąmoningumą, kritinį mąstymą, dėmesį bendrabūviui ir tvarumui.
Knygos „Kliukliukas, arba keletas istorijų, nutikusių vienam gauruočiui“ ištraukos įtrauktos į 3-ios klasės serijos TAIP! lietuvių kalbos vadovėlius („Šviesa“, 2018).


Kviečiame atrasti baroko meno kūrinių grožį ir įvairovę!
Edukacijos metu autentiškoje erdvėje - Šv. Mykolo arkangelo bažnyčioje ir buvusiame bernardinių vienuolyne įsikūrusiame muziejuje moksleiviai ir juos lydintieji suaugusieji atras visą baroko perlų vėrinį: puošniai austus ir nuostabiais ornamentais siuvinėtus drabužius, simboliais ir dekoro gausa žėrinčius auksakalystės dirbinius, įspūdingus paveikslus ir skulptūras. Kas jiems bendra ir kokie pagrindiniai principai, kuriuos gali perprasti net pradinukai? Kokie ornamentai dažniausiai buvo naudojami baroko epochos menininkų? Kada verkia angelai ir ką reiškia kaukolės simbolis? Ne tik grožėsimės, bet ir kursime savo meno dirbinį pasitelkę naujai įgytas žinias. Naudodami trafaretus, štampavimą, ornamentavimą ir auksavimą edukacinėje klasėje vaikai galės sukurti stebinančius kūrinius.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Ukrainiečių kultūrinis palikimas Vilniuje“ iš ciklo kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje

Ekskursijos metu mokiniai įsitrauks į gyvą mokymosi procesą, susipažins su Lietuvoje gyvenusia ukrainiečių bendruomene, su svetimųjų imperijų priespaudos laikais, istorinėmis lietuvių ir ukrainiečių raidos paralelėmis ir skirtumais, religija, papročiais, kultūros sklaida, svariu indėliu į Lietuvos istoriją, išlikusiu kultūriniu ir architektūriniu paveldu, garsiausių didikų giminių kilusių iš Ukrainos (Chodkevičiai, Čartoryskiai, Tiškevičiai) palikimu Vilniuje. Programos metu mokiniai sužinos, kad buvo „Valstybė valstybėje“ – ukrainietiškos žemės Vilniaus apygardoje, bendros kovos už išsivadavimą ir kodėl Vilnius – faktinis ir simbolinis stačiatikių Kijevo metropolijos centras. Aptars kokie buvo pirmieji bandymai kurti modernių tautų lietuvių ir ukrainiečių diplomatinius santykius ir ryšius. Mokiniai bus skatinami suprasti ir interpretuoti istoriją, iškelti klausimus apie tautinių bendruomenių gyventojus, atkreipti dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius. Ugdyti pastabumą ir gilinti žinias, religinių konfesijų įvairovės klausimu. Skatinti vaikų toleranciją ir supratimą apie daugiatautį Vilnių ir jo kultūrinę aplinką. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.


Garso terapijos instrumentai. Fėjų lazdelių dirbtuvės

Edukacijos  metu mokiniai supažindinami su garso terapija ir joje naudojamais instrumentais. Garso terapija suteikia galimybę giliai atsipalaiduoti, atkurti savo vidinę harmoniją, pasinerti į save. Tokie intuityviai kuriami garsai padeda natūraliai relaksuoti ir pažadinti mūsų vaizduotę. Vaikai turės galimybę išgirsti ne tik tibetietškų dubenų garsą, bet ir vibracijos poveikį fiziniam kūnui. Edukacijos metu bus menamos mįslės, mokiniai mokysis atpažinti instrumentą pagal jo skleidžiamą gamtos garsą. Susipažins su tokių instrumentų gamybos ypatumais bei naudojamomis gamtinėmis medžiagomis. Vaikai patys galės išbandyti ir muzikuoti perkusiniais instrumentais.
Mokiniai praktiškai patirs garso terapijos poveikį. Edukacijos pabaigoje gaminsime muzikos instrumentą – fėjų lazdelę, kurią vaikai galės parsinešti namo. Šios edukacijos metu ugdomas vaikų kūrybiškumas ir meninė saviraiška, skatinamas vaikų rūpinimasis savo fizine ir psichine sveikata, fėjų lazdelių dirbtuvių metu lavinama smulkioji motorika.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė ekskursija po teatrą „Atrask kur slepiasi teatro paslaptys“

Edukacinės ekskursijos po teatrą : „Atrask kur slepiasi teatro paslaptys" metu pradinių klasių moksleiviai turės galimybę kartu su profesionaliu aktoriumi pasivaikščioti po Kauno miesto kamerinio teatro sales, tarnybines bei pagalbines patalpas. Galės ne tik apžiūrėti, bet ir paliesti teatrinius rekvizitus, prožektorius ir dar daugybę kitų paslaptingų daiktų. Ši edukacinė ekskursija suteikia vaikams ne tik galimybę susipažinti su teatro užkulisiais, bet ir praktiškai patirti aktoriaus profesijos ypatumus, išbandyti savo improvizacijos gebėjimus.

Visa tai ir dar daugiau įdomybių moksleiviai sužinos ekskursijos metu po teatrą. Tikime, kad tai  sužadins jų smalsumą bei žingeidumą. O po šios neeilinės kelionė jie dar labiau domėtis teatru ir jo kuriama paslaptinga magija.


Edukacija „Žemė – gyvybės planeta“ kviečia mokinius leistis į smagią kelionę po mūsų planetą ir jos paslaptis. Ar žinojote, kad Žemę sudaro 70 % vandens, o tik 30 % sausumos? Šioje edukacijoje vaikai sužinos, kodėl mūsų planeta vadinama „Žemė“ ir kokie elementai būtini gyvybei išlaikyti. Programos metu tyrėjai galės atlikti įdomius eksperimentus modernioje laboratorijoje, pasijusti tikrais mokslininkais ir smagiai praleisti laiką. Sužinosime, kodėl oras svarbus žmogui, gyvūnams ir augalams, ir pamatysime, kaip sausas ledas virsta į dujinę būseną, atlikdami eksperimentą su „besiplečiančiu burbulu“. Taip pat pasigaminsime „sauso ledo kokteilį“, stebėsime spalvingų vandens lašelių tankio skirtumus ir atliksime kvėpavimo pratybas, mokydamiesi apie anglies dioksido ir deguonies mainus. Visi bandymai įtrauks vaikus į įspūdingą pasaulį, kuriame oras, vanduo, žemė ir ugnis – pagrindiniai Aristotelio elementai – atgyja prieš akis. Pasinerkite į šią nuotykių pilną edukaciją ir leiskite savo vaikui patirti mokslo stebuklus bei tapti tikru tyrėju! Tikslas: Skatinti mokinius pažinti gamtos elementų (oro, vandens, ugnies) svarbą gyvybei, atskleidžiant jų simbolinę reikšmę skirtingose kultūrose ir ugdant kūrybiškumą bei kritinį mąstymą per praktinius eksperimentus ir meninę veiklą. Uždaviniai: 1. Supažindinti vaikus su oro, vandens ir ugnies simboline reikšme įvairiose kultūrose, skatinti jų supratimą apie kultūrinį paveldą ir tradicijas. 2. Įtraukti mokinius į kūrybinius eksperimentus ir menines užduotis, kurios padės jiems išreikšti gamtos reiškinius įvairiomis technikomis ir lavinti meninės raiškos gebėjimus. 3. Skatinti mokinius analizuoti stebimus gamtos procesus per eksperimentus, kelti klausimus ir ieškoti sprendimų. 4. Ugdyti gebėjimą dirbti grupėje, diskutuoti ir dalintis idėjomis, taip lavinant socialinius bei komunikacinius įgūdžius. 5. Sukurti teigiamą mokymosi patirtį, kuri ugdys pasitikėjimą savimi ir skatins toliau domėtis gamtos mokslais ir menu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija „Istorijos pamoka botaniškai: augalų simboliai heraldikoje“ supažindina su Lietuvos ir užsienio šalių heraldika ir padeda išsiaiškinti augalų simbolių reikšmes joje. Neformali aplinka leidžia papildyti formaliojo ugdymo programą – penktos klasės istorijos pamokų turinį. Edukacijoje sujungiamos turimos patirtys ir bandoma išsiaiškinti bei įtvirtinti užslėptus simbolius, kurių reikšmių atskleidimas bus tarpdiscipliniškai naudingas: tiek istorijoje, tiek literatūroje, tiek dailėje.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Edukacinį užsiėmimą sudaro pažintinė ir praktinė dalys. Pažintinė dalis vyksta muziejaus ekspozicijoje tarp autentiškų ir intriguojančių muziejuje saugomų eksponatų. Šioje dalyje aptariame pasaulyje iki popieriaus gyvavusias popieriaus alternatyvas, skatiname diskusiją, kas paskatino ieškoti naujų priemonių bei nuolat spartino popieriaus gamybos raidą, kalbame apie Lietuvoje ūžusius popieriaus malūnus. Naudodami didinamuosius stiklus, dalyviai nuodugniai tyrinėja skirtingus popieriaus pavyzdžius: apžiūri XIX a. įspūdingo storio rankų darbo lapų knygą bei XIX a. spaustuvių popierių. Pavyzdžiai aptariami, lyginami, vertinami. Praktinėje dalyje dalyviai paruoštą popieriaus masę pila į specialius sietelius, kūrybiškai derina spalvas, pasitelkdami fantaziją, dekoruoja įvairiomis priemonėmis, spaudžia, presuoja ir sausina, kol galiausiai pasigamina popieriaus lapą su individualia kūrybine kompozicija.


Iš viso pasaulyje gyvena apie 200–250 skirtingų pelėdų rūšių. Lietuvoje galime pamatyti 13 pelėdų rūšių, iš kurių net 6 įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą. Ne visos jos gyvena mūsų šalyje, kai kurios tik užklysta. Išgirsti ar pamatyti pelėdas natūraliai gamtoje nėra taip paprasta. Jei pelėda apsigyvena kaimynystėje dažnu atveju išgirsime patinuką, kuris gina gyvenamąją teritoriją ar šaukia pateles. Žmonės kalba, kad pelėdos yra protingi paukščiai, kad geba sukti galvą 360 laipsnių, na bet ar tikrai viskas yra tiesa? Daug legendų ir mitų sukurta apie šiuos paslaptinguosius paukščius. Tad kviečiame Jus užsisakyti edukaciją ir sužinoti įdomių faktų apie pelėdas, jų mitybą bei paslaptingą gyvenimo būdą. Šios edukacijos pagrindinė žinutė - kaip mes kiekvienas turime elgtis gamtoje, kokie mūsų žingsniai aptikus sužeistą paukštį. Edukacinė programa sudaryta iš dviejų dalių: teorija ir praktika. Edukacija bus vedama pirštinės lėlės (pelėdos) pagalba. Tai lėlė, kuri visada arti vaiko. Animuojama kurs gyvą santykį su vaiku. Edukacijos metu naudosime išmaniąsias technologijas, iš anksto parengtą prezentaciją papildytą nuotraukomis, vaizdo įrašais ir net pelėdų balsais. Šios edukacijos lektorė - pedagogė, ornitologė Ingrida Lagunavičienė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Lietuvos fotomenininkų sąjungos Kauno skyrius

Plati ir įvairiapusiška Kauno fotografijos galerijos parodų programa suteikia galimybę susipažinti tiek su Lietuvos, tiek su užsienio autorių kūryba. Apsilankymas galerijoje prisidės prie fotografijos, kaip svarbaus Lietuvos ir pasaulio kultūros dėmens suvokimo įtvirtinimo. Užiėmimą papildantis momentinės fotografijos proceso analizavimas ir eksperimentai su juo leidžia gyvai pamatyti fotografinių procesų veikimo principus, raidą ir galimybes. Šis užsiėmimas neapsiribos tik ekspozicijos pristatymu – mokiniai bus plačiau supažindinami su momentinės fotografijos istorija. Momentinė fotografija (instant photography) ir jos estetika padarė didžiulę įtaką vizualiajai istorijai ir šiandienos vizualinei kultūrai – „Instagram“ estetikai, skaitmeninės fotografijos filtrams ir pan. Pradinukai bus supažindinami su momentinės fotografijos pagrindais ir veikimo principu. Su edukatorių pagalba bus fotografuojami dalyvių portretai, kurie vėliau pataps individualios kūrybinės užduoties dalimi. Bus siekiama skatinti dialogą su edukacijos dalyviais, taip juos įtraukiant ir sukuriant priežastį įsigilinti į parodos vaizdus, idėją ir momentinės fotografijos veikimo principus. Fotografija yra medija, kuria gali būti pasakojamos įvairiausios vaizdinės istorijos todėl priklausomai nuo parodos turinio, įgautos žinios gali liesti ne tik fotografiją, bet ir kitas temas.


1362 m. Kauno pilį nuo kryžiuočių puolimo gynė keli šimtai lietuvių lankininkų. Ar norėtumėte tapti vienu iš jų? Kviečiame susipažinti su viduramžių kario kasdienybe. Užsiėmimo metu sužinosite Kauno pilies istoriją, jos gynybos būdus, viduramžių medžioklės ir karybos principus bei pasigilinsite į tuometinę ginkluotę. Taip pat išbandysite lanką ir arbaletą dalyvaudami šaudymo turnyre.
Užsiėmimas gali būti vedamas dalyviams su klausos negalia, jeigu yra gestų kalbos vertėjas.
SVARBU: Užsiėmimas vykdomas Kauno pilies kieme tik šiltuoju metų laiku ir esant palankiomis oro sąlygomis.


Edukacinis užsiėmimas „Žaislininkystė: judantieji žaislai“

Vyskupas M. Valančius (1801–1875) viename savo pamokslų taip vertino žaidimus ir pramogas: „...žaidimai ir pramogos, kaip tinkamos priemonės mūsų jėgoms sustiprinti ir prabėgančioms valandėlėms maloniai praleisti, nieko smerktino savyje neturi...“ Žaidimų metu puoselėjami vaiko pojūčiai, atveriami pasaulio pažinimo vartai. Žaidimai skatina vaiko intelektinį ir fizinį vystymąsi. Žaislai leidžia vaikui geriau pažinti save. Su amatininko, gaminusio žaislus, gyvenimo būdu vaikai supažindins klausydami pasakos „Dievdirbio širdis“. Šiek tiek susipažinus su žaislininkystės amatu, bus galima suprasti, kiek daug dėmesio XIX a. pabaigoje buvo skiriama vaiko kultūrai ir kūrybai. Kalbėsimės apie senųjų žaislų gaminimo įrankius, priemones, žaliavas. Vaikams bus rodomos įvairios natūralios priemonės, iš kurių buvo gaminami žaislai (karnos, oda, arklio uodegos plaukai, kaulas, medžio žievė, plunksnos, šlynas, skiedros), įrankiai ir skirtingos medienos rūšys, tinkančios žaislų gamybai. Aptarsime, kuo skiriasi judantieji žaislai nuo nejudančių, sužinosime, kokius dažniausiai gamindavo moterys, o kokius vyrai. Užsiėmimo metu bus pristatyta didelė autentiškų XIX a. pabaigos–XX a. pradžios žaislų kolekcija. Vaikai stebėdami judančių žaislų veikimą erdvėje, susipažins su šiais žaislais: sukučiu „Vilkeliu“, figūrėle „Balvonu“, žaislu „Kalviai“, „Pokštų dėžute“, „Beždžionėle“, „Kareivėliais, „Kareivėliais-raiteliais“, „Gimnastu“, „Lentų pjovėju (pilščiku)“, „Medžio pjovėju ir kirtėju“, „Paukščiu ant ratukų“, „Lipiku“, „Arkliu ant sūpynių“. Diskutuosime apie žaislų pavadinimus ir ryšį su jų funkcija. Žaisdami aptarsime, kurie iš jų priklauso: švytuoklinių, inercinių, traukomųjų, sukamųjų, riedančiųjų ir žaislų ant sūpynių grupei. Kūrybinių dirbtuvių metu iš liepos medžio pasigaminsime žvėrelių formos žaisliukus. Dailinsime, dekoruosime.


Edukacija Giedriaus Mazūro skulptūrų parke

Atvykę mokiniai susipažins su keramikos degimo būdu raku. Patys sukurs po puodelį, kuris bus degamas keramikos degimo krosnyje, galės stebėti degimo procesą, kai darbai kaitinami iki 950 laipsnių Celsijaus temperatūros, vėliau karšti dedami į pjuvenas ir ataušinami bei plaunami vandenyje. Kadangi darbų degimas trunka 1 val., siekiant išlaikyti mokinių dėmesį pristatoma sodyba, kurioje gyvena jau trečia mokytojų šeimos karta, pristatomi keramikos darbai, degtukų dėžučių etikečių kolekcija, skulptūrų parko teritorija su interaktyviomis šiuolaikinio meno erdvėmis. Mokiniai turės galimybę stebėti gamtos motyvus išdidintu masteliu, susipažinti su akustine instaliacija „Aidas“, pamaitinti bei paglostyti sodybos teritorijoje laisvai vaikštančius gyvūnus. Esant pageidavimui galime žiesti. Išdegus darbams vaikai patys juos nusiplauna, nusifotografuoja ir vežasi su savimi. Pati edukacijos ašis yra keramikos darbo dekoravimas ir degimas, todėl ji yra įdomi ir prieinama tiek pirmų, tiek dvyliktų klasių mokiniams, Jaunesnių klasių mokiniams informacija perteikiama žaidimo forma, tyrinėjat aplinką, vyresniems leidžiama daugiau eksperimentuoti, praktiškai pabandyti keramikos įrankius, skatinant pasitikėjimą kūrybiškumą.


Taškavimo technikos edukacijose mokiniai turės galimybę pasinerti į ypatingą mandalų kūrimo meną, pabrėžiant tiek meninę išraišką, tiek gilesnę kultūrinę mandalų reikšmę. Detalus raštų kūrimas taškeliais ne tik padės lavinti smulkiąją motoriką, dėmesio sutelkimą ir vizualinius-erdvinius gebėjimus, bet ir suteiks meditacinės patirties, kuri skatina sąmoningumą ir streso mažinimą. Per besikartojantį taškų dėliojimo procesą mokiniai ugdys kantrybę, atkaklumą ir pasiekimo jausmą, taip pat susipažins su mandalų kultūrine ir istorine svarba. Šie užsiėmimai orientuoti į holistinę ugdymo patirtį, sujungiančią meninių įgūdžių ugdymą su kultūros pažinimu ir emocine gerove.


Šokių pamoka skirta 5 - 12 klasių mokiniams. Jos metu moksleiviai išmoks įvairių lietuvių liaudies šokių, pagilins etnokultūrines žinias, lavins meninius, kūrybinius ir muzikinius gebėjimus. Šokis kaip meno šaka ugdo ne tik specialiuosius gebėjimus, kurie padeda išreikšti save, komunikuoti, įnešti savo indėlį į kultūrinį gyvenimą, bet ir įvairius bendruosius - bendravimo, mąstymo, problemų sprendimo - gebėjimus. Lietuvių liaudies šokių mokymasis yra viena iš patraukliausių etninės kultūros pažinimo formų, stiprina kultūrinės tapatybės pajautimą bei jos vertės suvokimą. Įsitraukę į smagius ir judrius šokius mokiniai, patys to nepastebėdami, išmoksta daug naujų dalykų: lavina dėmesį, ištvermingumą, taisyklingą laikyseną, ugdo valią, pasitikėjimą savimi, estetines pažiūras, vaizduotę, muzikinius ir kūrybinius gebėjimus, mokosi bendrauti. Šokių pamoką ves Varėnos kultūros centro vyr. folkloro specialistė, folkloro ansamblio „Žeiria“ vadovė, etnomuzikologė Vaida Naruševičiūtė, kuri įvairias lietuvių etnochoreografijos edukacijas veda jau 18 metų.


Ar jums įdomu, kokie buvo senelių ir prosenelių kūdikystės ir vaikystės žaislai? Ar jie skyrėsi nuo mūsiškių, o gal buvo tokie pat arba panašūs? Jeigu susidomėjote, jūsų laukia įdomi pažintinė kelionė po senovinių žaislų bei žaidimų pasaulį. Galėsite pažaisti su senųjų žaislų kopijomis, pasinerti į stebuklingą pasakų pasaulį ir patys pasidaryti nesudėtingą žaisliuką.


Edukacinė programa skirta 1–4 klasių moksleiviams susideda iš dviejų dalių. Pažintinė dalis: pažintis su rašytojos vaikyste, pomėgiais, santykiais su artimaisiais. Ekskursija po vasarnamį, jame esančiais kambariais, eksponatais, baldais, biblioteka. Vaikai turės pasukti galvas žaidime su eksponatais. Praktinė dalis: kaip atsiminimą apie rašytoją ir muziejų dalyviai lipdo iš molio šunelį arba rožę. Rašytoja, kaip ir daugelis mūsų turėjo draugą augintinį, šunelį Bulką. Jis buvo jos kelionių po Lietuvą palydovas ir žinoma vasaras leisdavo kartu su rašytoja Priekulėje, kur jos vasarnamis skendėjo rožių žieduose. Labiausiai rašytoja mėgo savo rožes. Lipdymas iš molio lavina smulkiąją motoriką, erdvinį mąstymą, ugdo kūrybiškumą ir ramina. Šunelis ir rožė lipdomi specialių formų pagalba, vėliau džiovinami ir spalvinami specialiais dažais. Gamybos metu prie rožės tvirtinamas pagaliukas - kotelis, o šuniukui įveriama juostelė, kad būtų galimybė kabinti kaip žaisliuką. Juos parsiveš į namus kaip prisiminimą.


Edukacijos tikslas – supažindinti mokinius su teatro scenos užkulisiais, teatro struktūra, elgesio teatre taisyklėmis, per improvizaciją lavinti jų žodyną, kūrybingumą, vaizduotę, pažintinius gebėjimus.
Uždaviniai:
1. Pristatyti Kelmės mažojo teatro istoriją ir Lietuvos teatro istorijos pradmenimis;
2. Supažindinti su teatro užkulisių aplinka;
3. Supažindinti su teatro šviesų ir garso operatoriaus veikla;
4. Pristatyti grimo kambario patalpas ir grimo atlikimo subtilybes;
5. Pristatyti sukurtus teatrinius kostiumus pastatymams Kelmėje;
6. Įtraukti skirtingas amžiaus grupes į sugrupuotus improvizacinius žaidimus.
Dalyviai susipažins su žiūrovams nematoma teatro puse, įgaus papildomų žinių apie teatro veiklą, istoriją, aktorių pasiruošimą iki spektaklio. Antroje edukacijos dalyje susipažins su improvizaciniais žaidimais, kurie taikomi aktoriams apšilti. teatro improvizacijų pagalba dalyviai išlaisvina ir atsiskleidžia mokinių gebėjimai laviruoti situacijose. Improvizaciniai žaidimai yra sugrupuoti pagal amžiaus grupes.


Nuo brūkšnio iki paveikslėlio: susipažinkime su kiniškais hieroglifais ir tradiciniu Rytų Azijos kaligrafijos menu! (5-8 kl.)

Nors iš pirmo žvilgsnio kinų kalbos hieroglifai gali priminti keistus paveikslėlius, iš tikrųjų jie slepia itin logišką, struktūruotą ir tūkstantmečius skaičiuojančią rašto sistemą! Kviečiame 5-8 klasių moksleivius patyrinėti kinų kalbos rašmenis bei Rytų Azijos kaligrafijos meną, išmokti rašyti hieroglifus bei susikurti savo kiniškais hieroglifais išraizgytus vardus! Ši edukacija prisidės prie vaikų kūrybinio polėkio ugdymo, praplės moksleivių pasaulėžiūrą, tarpdalykines žinias bei kultūrinės įvairovės suvokimą.


Edukacinio užsiėmimo metu nagrinėsime, kaip senovėje, kuomet elektros dar nebuvo, žmonės skaičiavo laiką. Vaikai turės galimybę gyvai pamatyti, paliesti ir užuosti senovės laiko skaičiavimo prietaisus, sudėlioti juos chronologine seka. Mokysimės pasigaminti veikiantį saulės laikrodį. O edukacijos apibendrinančiąją dalį vainikuos nuotaikingas komandinis žaidimas.
Edukacinio užsiėmimo tikslas yra supažindinti mokinius su senoviniais laikrodžiais, jų svarba, kodėl žmonės pradėjo skaičiuoti laiką ir kaip jį skaičiavo. Išryškinti kiekvieno senovinio laikrodžio kultūrinį kontekstą. Uždaviniai: 1. pristatyti senovinius laikrodžius, jų pavadinimus ir kilmės istoriją; 2. kartu su mokiniais naudojant interaktyvias priemones analizuoti senovinių laikrodžių svarbiausias dalis, veikimo principą ir įgalinti mokinius naudotis senoviniais laikrodžiais; 3. atliekant aktyvias užduotis pasigaminti saulės laikrodį, kuris taptų pagalbinė priemonė orientuojantis laike; 4. lavinti mokinių kompetencijas: kūrybiškumą, kritinį mąstymą.


“Žaliasis koncertas” – tai muzikanto, multiinstrumentalisto ir edukatoriaus Remio Rančio vedama muzikinė edukacija jaunimui apie ekologiją, sveiką gyvenimo būdą bei žmogaus ryšio su gamta svarbą. Nors edukacijos tematika dažnai kalba apie negatyvų žmogaus poveikį gamtai, tačiau pats koncertas yra smagus, šmaikštus ir motyvuojantis veikti. Jame atlikėjas muzikuos bei pasakos „su meile apie dalykus, dėl kurių žaliuojame ir su ironija - apie dalykus, dėl kurių vystame“. Kitaip tariant, jūsų laukia gero gyvenimo receptas, išrašomas skirtingais instrumentais – gitarlele, kalimba, perkusija, fleitomis ir melodionu.
Pagrindinis koncerto kūrinys “Žalia" kalba apie mus supančią gamtos harmoniją ir grožį. Kiti koncerte skambantys autoriniai R. Rančio kūriniai yra apie darnos siekį kasdieninėje veikloje ir aplinkoje, apie neatsakingą medžių kirtimą, apie sveiką mitybą, apie judėjimo stoką šiandienos pasaulyje.
Edukacinio koncerto muzikiniai numeriai išsiskiria netradicinių instrumentų bei ritmų panaudojimu. Tam tikros kūrinių ritminės idėjos yra "pasiskolintos" iš P. Amerikos bei Afrikos muzikos tradicijų. Visi kūriniai atliekami gyvai arba naudojant "looper'į" (momentinio įrašymo technologija). Koncertas interaktyvus – daugelyje kūrinių auditorija atliks svarbų muzikinį vaidmenį pritardama balsais, ritmingais plojimais.
Remis Rančys – Lietuvos ir tarptautinėje muzikos scenoje puikiai žinomas muzikantas,  multiinstrumentalistas, džiazo kūrėjas bei edukatorius. Jis taip pat užsiima edukacine veikla – per daugiau nei penkerius metus Lietuvoje bei užsienyje R. Rančys surengė apie 200 muzikos edukacinių užsiėmimų vaikams ir suaugusiesiems.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Magiškas šilko pasaulis". Jo metu supažindinama su šilku ir jo istorija, bei suteikiama galimybė patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje liejami dažai bei dekoruojamas šilkas, sukuriama nosinaitė. Kūrybiniai rezultatai visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Edukacinė programa " Kino pamoka 1-4 kl" mokiniai žiūri pasirinktą filmą, kuris skatina mokinius į filmą žiūrėti ne tik kaip paveikslėlių meną ar pramogą, bet ir pamatyti autoriaus paslėptas žinutes, užkoduotas mintis. Šiam tikslui pasiekti prieš kiekvieną filmą užduodamas kertinis pagal filmo tematiką klausimas ir pabrėžiame, į ką mokiniai turėtų atkreipti dėmesį. Po kino peržiūros reflektuojame matytą filmą. Po filmo vyksta žaidybinės užduotys: 1-2 klasės mokiniams – naudojant skirtingų 3 spalvų deimantukus deda į atskiras stiklines vazeles vertindami, kokias emocijas sukėlė filmas. Rezultatas aptariamas kartu su edukologu. Atsisveikinant dalinami emocijų veidukai, skatinant visą savaitę stebėti ir atpažinti savo jausmus. Klasėje su mokytoju aptarti. 3-4 klasės mokiniams – vykdomi debatai apie filmo įvykius, veikėjų poelgius, pagrindžiant savo nuomonę. Ant spalvotų lipnių popierėlių rašo žinutes bei palinkėjimus filmo veikėjams ir juos klijuoja ant stendo.


Vasario 16-osios epocha: vaidmenų žaidimas

Tam, kad tokio dokumento kaip Nepriklausomybės aktas pasirašymas virstų į gerai veikiančią valstybę, reikalingas didžiosios daugumos visuomenės pritarimas ir palaikymas. Kokio dydžio tai darbas? Galbūt dalį žmonių reikia įkalbėti? O galbūt kažkas taip ir liks neįtikintas? Vaidmenų žaidimo metu galėsite įsijausti į XX a. pr. kasdienybę ir pasimatuoti valstietės Onos, vilniečio Donato ir valdininko Aleksandro batus. Visi jie turėjo savo nuomonę apie tai, kas vyksta valstybėje! Drauge su edukatoriumi virtualiai keliaudami po Signatarų namų ekspoziciją atrasite, kaip Nepriklausomybės paskelbimą galėjo vertinti jūsų vaidmens atstovas bei geriau pažinsite visuomenę ir žmones, gyvenusius Vasario 16-osios epochoje.


Jie gyveno šalia mūsų – žydiškasis Pasvalys

Ekskursijos metu apžiūrima buvusi sinagoga, kurioje išlikusi bima, arkiniai langai, durys, moterų maldos vieta, išorinės sienos. Keliaujant Pasvalio miesto gatvėmis, apžiūrimi žydams priklausę pastatai. Aplankoma Rūtų gatvė, kurioje gyveno žydų gelbėtojos Ona Levonienė su dukra Genute. Prisimenamas šių kuklių moterų žygdarbis, gelbstint Vabalninko vaistininką Govšovičių, nepamirštami ir kiti žydų gelbėtojai pasvaliečiai. Vėliau lankoma Palėvenės gatvė, kurioje veikė getas, talpinęs beveik 1500 žydų. Vaikai gali įsivaizduoti, koks tai buvo sunkus laikas, turi progą pamąstyti apie žmogaus vietą ir pasirinkimo galimybes grėsmės akivaizdoje – gelbėti ar išduoti. Sustojama prie pastato, kur veikė žydų pradžios mokykla. Ekskursija baigiama žydų kapinėse.


Origami lėlių spektaklis "Arklio Dominyko meilė" (1kl.- 2kl.)

Meilė ir draugystė svarbi tema vaikų pasaulyje. Ji padeda augti, pažinti pasaulį, atskleisti save, įsitraukti į įdomias veiklas .Tačiau ne visiems vaikams pavyksta greitai susirasti draugą, jie bendraudami tarpusavyje patiria sunkumų, nes nemoka įvardinti, išreikšti jausmus. Popierinių (origami) lėlių vaidinimas pagal Vytauto V. Landsbergio pasaką “ Arklio Dominyko meilė” šiuolaikiškai, subtiliai ir kūrybingai pateikia jaunajam žiūrovui meilės temą . Žiūrėdami vaidinimą dalyviai nejučia sutapatina save su veikėjais ir stebėdami jų išgyvenimus labiau pažįsta ir supranta save bei aplinką. Pasakos siužetas stebinantis, paradoksalus. Laukinis arklys Dominykas pamilsta gražią ir truputį aikštingą rugiagėlę. Artėjant žiemai, arklys nuskina rugiagėlę ir paslepia, nes šalna kėsinasi ją sušaldyti, o pats iškeliauja į Afriką. Jo kelionė įdomi ir sudėtinga. Dominykas susitinka baltąją mešką, krokodilą, kupranugarių ir kitokių veikėjų. Pagaliau Dominykas patenka į rugiagėlių pievą, iš kurios kilusi jo mylimoji. Artėjant pavasariui Dominykas grįžta į Lietuvą, nes vėl turi išdygti jo rugiagėlė. Sceninio veiksmo metu du aktoriai ( Kamilė Kondrotaitė ir Liudas Vyšniauskas) pasakodami šią istoriją naudoja įvairių dydžių, formų popierinius lankstinius. Scenografijoje matome įvairius pasaulio žemėlapių vaizdavimo būdus , kurie kelionės metu kinta, keičiasi. Visa tai apjungia subtilūs akvarelės piešiniai ( dailininkė Liuda Liaudanskaitė) ir fortepijono garsai (kompozitorė Aušra Vaštakaitė). Stebėdami lėlių ir objektų judėjimą žiūrovai nejučia įsitraukia į žaidimą, lavina savo fantaziją, kūrybingumą. Spektaklyje yra interaktyvių momementų, kurie įtraukia žiūrovą ir skatina kūrybingai mąstyti kartu ieškant sprendimų. Šis meilės ir kelionių vaidinimas moko meilės ir kūrybos. Spektaklis 2015 metais nominuotas klaipėdietiškam teatralų apdovanojimui "Padėkos kaukė" už geriausią metų spektaklį.


Miestas ir kultūra. Derybų menas ir bendradarbiavimas. Greitkelių tiesimas per mokyklų valgyklas ir policijos komisariatai ligoninėse. Kartais net ir geriausiems miestų merams pritrūksta idėjų, reikia pagalbos, o ilgos naktys kartu su savivaldybės komandomis neatneša norimų rezultatų. “Kūryba miesto problemose. Ar būtinai taip, o ne kitaip?” kviečia mokinius įsijausti į skirtingų miesto sektorių darbuotojus ir bendradarbiaujant sukurti balansą tarp transporto, edukacijos, pagalbos ir verslo sričių. Kiekviena 4-5 mokinių komanda derėsis tarpusavyje dėl žemės sklypų, kurie reikalingi objektų statyboms. Kūrybiškumas, jaunų žmonių idėjos ir jaunatviška energija yra pagrindiniai įrankiai kuriant geresnį mūsų miesto rytojų. Renginys skirtas Vilniaus 700 metų jubiliejaus minėjimui


Edukacija „Laikinosios sostinės fenomenas“

Nuotolinės edukacijos „Laikinosios sostinės fenomenas“ tikslas – ugdyti sąmoningą vaikų požiūrį į kultūros paveldą ir jo išsaugojimo svarbą. Uždaviniai: supažindinti mokinius su svarbiausiais Laikinosios sostinės vystymosi etapais, įdomiausiais istoriniais faktais, žymiausiais žmonėmis, didingiausiais pastatais.
Per du Laikinosios sostinės dešimtmečius Kaunas padarė milžinišką vystymosi šuolį – iš provincialaus carinės Rusijos gubernijos centro tapo modernia sostine. Ir nustebino visko mačiusią senąją Europą. Nei architektūra, nei madomis, nei gyvenimo stiliumi, nei ekonomika Kaunas nenusileido Londonui ar Berlynui ir buvo vadinamas Mažuoju Paryžiumi.
Nuotolinė edukacija „Laikinosios sostinės fenomenas“ mokinius supažindins su Laikinosios sostinės istorija. Kartu su edukatore nuosekliai klausydami istorijų, žiūrėdami vaizdo įrašų ir fotografijų, mokiniai keliaus po tarpukario Kauną, susipažins su svarbiais istoriniais pastatais (Prezidentūra, Lietuvos bankas, Karininkų ramovė, Ministrų kabinetas ir kt.), įdomiausiais faktais, žymiausiais žmonėmis. Edukatorė kvies vaikus įsitraukti ir dalyvauti: kritiškai mąstyti atsakant į istorinius klausimus, paieškoti pasislėpusių architektūros elementų. Po edukacijos taip pat laukia specialios tyrinėjimams skirtos iliustruotos užduotys, kurias atlikdami vaikai galės įtvirtinti ir papildyti bendrąsias ir specialiąsias bei edukacijos metu įgytas žinias.
Edukatorė su mokiniais bendrauja tiesiogiai per Zoom platformą iš anksto suderintu laiku. Metodai: gyvas pasakojimas, papildomas temine vizualine medžiaga (archyvinės nuotraukos ir vaizdo įrašai), garsiniais elementais (grojama tarpukario muzika), klausimų atsakymų žaidimu, žemėlapio pažinimu.


Nuo idėjos iki produkto – tapk išradėju su LEGO® (1-4 kl.)

Ką žinote apie žinomiausius pasaulio išradimus bei statinius? Kaip jie atsirado? Kas juos sukūrė? Kaip jūsų sugalvotai idėjai tapti realybe? Šios edukacijos metu paieškosime atsakymų į šiuos ir kitus svarbius klausimus. Dirbdami komandomis ir konstruodami jūsų sugalvotus statinius bei įrenginius LEGO pagalba, tapsime išradėjais eidami keliu nuo idėjos iki produkto!


Obelynės parko kankorėžiai ir kankorėžėliai

Obelynės parkas yra Kamšos botaninio – zoologinio draustinio teritorijoje, Akademijos miestelio pakraštyje, ribojasi su giliomis Varžupio ir Obelynės upelių griovomis. Tai gamtininko profesoriaus Tado Ivanausko įkurtas parkas jo sodyboje. Parkas paskelbtas respublikinės reikšmės istoriniu, kraštovaizdžio, architektūros paminklu.
Edukacijos metu, vaikščiojant po parką, pasakojama Obelynės dendrologinio parko atsiradimo istorija, rodomi čia augantys medžiai.
Edukacija suskirstyta į 13 stotelių, prie kurių sustojama, trumpai pristatomi medžiai, praktinei užduočiai atlikti renkami kankorėžiai, vaisiai, uogos ir kt. (priklausomai nuo lankymosi sezoniškumo). Stotelės:
1. Didžioji tuja
2. Kanadinė cūga
3. Juodoji pušis
4. Bankso pušis
5. Geltonoji pušis
6. Paprastoji eglė
7. Balkaninė pušis
8. Serbinė eglė
9. Didžioji pocūgė
10. Sibirinis maumedis
11. Kurilinis maumedis
12. Baltoji eglė
13. Žirniavaisis puskiparisis
Po išsamaus pasakojimo apie medžius, edukacijos dalyviai dirba individualiai arba grupėse, kuriami koliažai  ir vykdomas kankorėžių spalvinimo pleneras.
Aplankomas gyvenamasis namas-memorialinis muziejus.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Gaminsime kūčiukus – minkysime tešlą, kočiosime, pjaustysime ir kepsime. Šeimininkavimas virtuvėje suburs į didelės šeimos ratą. Kalbėsimės apie Kūčių tradicijas: kaip puošiame stalą, kiek ir kokių valgių dedame ant jo. Kiekviena šeimininkė kūčiukus kepa kitaip – didesnius, mažesnius, su aguonomis ar be jų. O ir vadina labai skirtingai: prėskučiai, šližikai, kleckučiai... Aptarsime kokios kūčių tradicijos svečiose šalyse, kuo lietuviški kūčiukai yra ypatingi? O gal jūsų šeima turi savitas kūčių tradicijas, kokios jos galėtų būti jūsų ateityje? Smagu kepti, smagu ir ragauti. Ragausime tradiciškai su aguonų pienu. Aguonpienis – vienas iš archajiškiausių Kūčių vakaro skonių. Kūčios – Šv. Kalėdų stebuklo išvakarės, susitaikymo ir aukos šventė. Vaikams dar ir paslapčių, burtavimų bei žaidimų metas. Pasimokysime burtų, pažaisime ir lauksime Kūčių ir Šv. Kalėdų džiaugsmo.


Virtualus literatūrinis susitikimas „Juodavandeniai“ (Nuotolinė paslauga)

Kaip negali spręsti apie knygos turinį iš jos viršelio, taip negali pažinti žmogaus iš pradinio įspūdžio. Juk žmogus – kaip tekanti upė, jis visada visiems ir visur kitoks. Turi savo dugną, paviršių, o kiekvieno vanduo savaip drumstas – skirtingomis patirtimis, svajonėmis, paslaptimis. Visi tarsi juodavandeniai – tuo pačiu ir tamsos, ir šviesos nešėjai. Virtualaus literatūrinio susitikimo metu rašytoja Ignė Zarambaitė pristatys knygą „Juodavandeniai“, laimėjusią akcijoje „Metų knygos rinkimai 2020“, įtrauktą į prestižinį reikšmingiausių pasaulio knygų vaikams ir paaugliams katalogą „The White Ravens 2020“. Kūrinys priskiriamas probleminės prozos žanrui, tačiau jame apstu nuotykinio, mistinio, detektyvinio pasakojimo elementų. Pagrindinė veikėja Anika persikelia į gimtąjį miestelį, kuriame gyveno iki tėvų skyrybų. Ji su mama kurį laiką praleido sostinėje, ten stengėsi pamiršti skaudžias patirtis, pradėti gyvenimą iš naujo. Vis dėlto aplinkybės privertė sugrįžti. Šešiolikmetę merginą vėl prislegia vaikystės ir ankstyvos paauglystės prisiminimai – nesutarimai šeimoje, žiaurios bendramokslių patyčios. Anikos viduje veši senos nuoskaudos, bet išoriškai ji stipriai pasikeitusi, niekas jos neatpažįsta. Ji nusprendžia tuo pasinaudoti. Pasivadinusi Ana, perėmusi mamos pavardę į gimnaziją įžengia tapusi kitu žmogumi... Pasitelkiant vaizdines priemones bus perteikiamos knygos siužeto, veikėjų charakterių kūrimo subtilybės. Kas įtakojo knygos protagonisto, antagonisto elgesį? Ar jie turėjo kitą pasirinkimą? Kokios patyčių priežastys, pasekmės? Kodėl tas pats žmogus aplinkinių matomas skirtingai? Kaip jam prilimpa „etiketės“? Dalyviai bus įtraukti į atvirą, neformalų pokalbį apie problemas ir dilemas, su kuriomis susiduria „Juodavandenių“ ir kitų šiuolaikinių paauglių knygų veikėjai bei jie patys. Vėliau moksleiviai atliks individualią kūrybinę užduotį – dalinsis įžvalgomis apie žmogų, vandenį ir žmogų kaip vandenį.


Pokario laisvės kovos ir genocidas Klaipėdos regione

Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su vizualine, tekstine medžiaga apie tremtį ir rezistenciją Klaipėdos regione.Apie tremtį šios potemės: trėmimo priežastys ir mastai, organizatoriai, 1941 m. trėmimai ir jų statistika bei ypatumai; pokario trėmimai, jų kryptys; gyvenimas tremtyje, netektys. Trumpai apie politinius kalionius. Apie rezistenciją šios potemės: trumpa priešistorė, partizaninės struktūros, ginkluotė, spauda, bunkeriai ir slėptuvės, ryšininkai, KGB struktūros. Diskusijos metu bus lyginamos praeities ir dabarties genocido, represijų, smurto apraiškos, mąstoma, kokios priemonės tada ir dabar galėtų mažinti smurtą.
Lauko ekspozicijoje- partizanų bunkerio (kopija) ir tremties vagono (originalas) lankymas.


Ekskursija Alytaus archeologijos muziejuje

Archeologinę ekspoziciją sudaro trys dalys. Pirmoji pristato akmens amžiaus radinius Lietuvoje ir titnago reikšmę Pietų Lietuvoje, čia rastus dirbinius iš šios gamtinės medžiagos. Antroji skirta geležies amžiui, jos akcentas – jotvingių genčių gyvenimas. Trečioji – duoklė miestui, nes ir pati ekspozicija įkurta Pirmajame Alytuje. Archeologų radiniai pasakoja Alytaus istoriją nuo jos ištakų iki XVI amžiaus, kai Dzūkijos sostinei suteiktos miesto teisės. Ekspozicijoje galima apžiūrėti archeologų radinius iš piliakalnio papėdės kapinyno ir Pirmojo Alytaus aikštės. Lankytojai gali patys išbandyti akmenines girnas grūdams malti, akmens šlifavimo, medžio drožimo darbus senaisiais padargais. Su istorija galima susipažinti ne tik apžiūrint eksponatus, bet ir specialaus kompiuterio ekrane.


Edukacija „Didysis karvedys Jonas Karolis Chodkevičius“ vyksta Kretingos muziejaus dvaro istorijos ir kultūros ekspozicijoje. Rodant Jono Karolio Chodkevičiaus šeimos portretus, giminės herbą, teritorijų schemas ir kitus eksponatus, pasakojama apie Jono Karolio Chodkevičiaus asmenybę, jo nuopelnus Lietuvai ir Kretingos miestui, statant naujus miestus, rūpinantis gyventojų gerove. Pristatomas garsaus XVII a. flamandų tapytojo, batalinių kompozicijų autoriaus Pieterio Snayerso paveikslas „Salaspilio mūšis“, kuriame pavaizduoti lietuvių apsupti ir bėgantys švedų kariai, krintantys arkliai. Aiškinamos karyboje naudotų terminų sąvokos, kariuomenių pulkų išsidėstymai ir jų susirėmimų schemos, supažindinama su mūšyje naudotais ginklais, karių apranga, atskleidžiamos karo genijaus J. K. Chodkevičiaus gudrybės, kurios lėmė didžiausią pergalę žmonijos istorijoje bei akcentuojamas pergalės prie Salaspilio įprasminimas – Karolštato (Kretingos) miesto įkūrimas. Užsiėmimo pabaigoje mokiniai atlieka užduotį – kartu dėlioja 3x1,8 m dėlionę „Šlovingoji pergalė“, kurioje atvaizduotas Salaspilio mūšis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinis užsiėmimas Veikti ŽALIAI - matyti MĖLYNAI

Ko sieksime?
Per interaktyvias - kūrybines užduotis sieksime ugdyti užsiėmimo dalyvių ekologinį raštingumą, įvertinti savo indėlį tvariems ateities sprendimams, kurti saugią ir draugišką aplinką. Edukacinis užsiėmimas orientuotas į pažinimo, komunikavimo ir skaitmeninės kompetencijų ugdymą.
Ką veiksime?
Edukacinio užsiėmimo „Veikti ŽALIAI – matyti MĖLYNAI“ pagrindas – protmūšis, kuriame pateikiami uždari, atviri klausimai bei užduotys, kurios skatina moksleivių kritinį, analitinį bei loginį mąstymą, lavina komandinio darbo bei komunikavimo įgūdžius grupėje ir viešai. Užsiėmimo dalyviai įtraukiami dalintis, drauge generuoti idėjas, ieškant tvarių sprendimų aplinkos išsaugojimui. Refleksijai naudojamas kūrybinio rašymo metodas, suteikiantis galimybę kūrybiškai veikti ir geriau įsisavinti edukacinio užsiėmimo metu gautas žinias ir patirtis
Kur susitiksime?
Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centre, (pastatas už delfinariumo)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ebru „Tarp gėlių“ edukaciją sudaro dvi dalys: pirmoji teorinė, kurios metu rodomas filmukas ir edukatorės pasakojimas supažindina su šios technikos atsiradimo istorija, jos atsiradimo Europoje keliu, pritaikomumu ir žinoma su Ebru technikos elementais, gėlių tapymo formomis. Praktinio užsiėmimo metu kiekvienas dalyvis turės po indelį su jūros dumbliais paruoštu vandeniu. Liedami spalvas, formuodami su tam skirtais pagaliukais ir šukomis, ant vandens nupieš originalius, nepakartojamus keturis A6 formato paveiksliukus – įvairių pažįstamų ar sugalvotų gėlių žiedlapių spalviškumu, skirtingomis formomis, raštais. Piešinius nuo vandens perkels ant popieriaus lapų, kuriuos galės panaudoti kituose kūrybiniuose sumanymuose (kuriant koliažus, atvirukus ar įrėminant, kaip užbaigtą paveikslą). Edukacinės programos pabaigoje vyks sukurtų darbų aptarimas, perteiktų gėlių spalviškumo, formų panašumo, studijavimas, emocijų suvokimas. Piešimo ant vandens edukacija „Tarp gėlių“ skatina mokymosi motyvaciją, didina pasitikėjimą savimi, supažindina su Rytų tautų kultūra, žadina vaizduotę ir jausmus, padeda pažinti mūsų gamtos puošmeną - gėles, pamatyti jų grožį ir suteikia galimybę mokytis įvairių dalykų patrauklia forma.


Senovinio amato karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija,
žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai
kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros
programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta
edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų
pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas
sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir
populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis.
Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys
formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.


Muzikinis spektaklis "Deivių archeologija" ir kūrybinės muzikinės dirbtuvės

Muzikiniame spektaklyje "Devių archeologija" kūrėjai skleidžia taikios visuomenės viziją. Senosios Europos tyrinėtoja- Marija Gimbutienė, antropologė, neolito europinės civilizacijos tyrėja teigusi, kad moterų pasaulėjauta paremtos civilizacijos pagrindą sudarė meninė kūryba ir nematerialios vertybės. Pasak mokslininkės, Senosios Europos pirmtakai garbino moteriškos giminės dievybes – žemės, gamtos, namų židinio, lemties, mirties ir pomirtinio pasaulio deives, kurios globojo ir puoselėjo taikų žmonių sugyvenimą, tarpusavio santykių darną, pagarbų požiūrį į gamtą ir žmogaus gyvybę. Gimbutienės teorija apie Senosios Europos taikios matriarchatinės visuomenės žlugimą ir karingosios patriarchalinės kultūros įsigalėjimą, kai Europą iš dabartinės Rusijos pietinių stepių užplūdo karingųjų indoeuropiečių gentys, šiandienos pasaulį sukrėtusių įvykių fone įgyja naujo aktualumo.„Deivių archeologija“, sukurta pasitelkiant Gimbutienės mokslines įžvalgas, jos aprašytų dievybių simboliką ir charakteristikas, polifonine sutartinių bei įvairių gamtos garsų kalba pasakoja apie esminius žmogaus ir gamtos gyvenimo etapus. Senovės baltų mitinės dievybės Žemyna, Laima, Austėja, Giltinė, Vėlių motė spektaklyje atgyja žuvies, paukštės, gyvatės, bitės ir panašių toteminių figūrų pavidalais, o veiksmo fabulą įrėmina mitai apie Elnią Devyniaragį ir Pasaulio medį. Ypatingą spektaklio atmosferą kuria scenografija, primenanti archeologinių kasinėjimų vietą. Po spektaklio surengiamos kūrybinės sutartinių giedojimo dirbtuvės.


Apie LAPINĄ, kuris pametė protą (Nuotolinė paslauga)

Kas galėjo atsitikti, kad gudruolis Lapinas, ilgai ir laimingai gyvenęs, pametė protą? Su vaikais teatre kalbame apie viską - apie baimes ir džiaugsmus, apie laimes ir nelaimes. Todėl labai džiaugiamės, kad leidyklos "Odilė" išleistos knygos "Apie lapiną, ,kuris pametė protą“ (autorius - lietuvių kilmės rašytojas ir iliustratoriaus M.Baltscheit (Vokietija) pagalba galime kalbėti apie tai, kas ištinka, atėjus senatvei. Apie pasikeičiantį pasaulį, šeimą ištikusius rūpesčius, apie jaunųjų lapiukų nesupratimą - kodėl Lapinas pametė protą? Alzheimerio ir kitų demencijų tema atsirado Lietuvos vaikų literatūros lentynoje pačiu laiku - visokio amžiaus žmonės susiduria su daug klausimų, kuriuos kartais esame linkę apeiti, nors sutariame, kad su vaikais reikia kalbėtis atvirai ir aiškiai. Tai kodėl ne apie senatvę? Ši literatūrinė medžiaga (beje, sukurta remiantis asmenine rašytojo patirtimi) kupina žinių, atjautos ir turi gražią istoriją, kurią ir norime teatralizuotai, įtaigiai ir interaktyviai papasakoti kuo platesniam vaikų ratui. Tai sukelia minčių, gražiai paaiškina dalykus ir stiprina šeimos santykius. Edukacijos metu skaitysime, vaidinsime, dainuosime, bendrausime su vaikais, žaisime atminties lavinimo žaidimus. Siūloma idėja neabejotinai prisidės prie socialinės atskirties mažinimo skirtingų visuomenės grupių integracijos.


Koks instrumentas vadinamas sielos veidrodžiu, kam orkestrui reikalingas dirigentas, kodėl muzikuojant būtina klausytis vienas kito – atsakymus į šiuos ir daugybę kitų klausimų edukacinėje programoje vaikams „Skambantis miškas“ kviečia atrasti „Palangos orkestras“.
Edukacinės programos tikslas – skatinti vaikų kūrybiškumą, kultūrinį sąmoningumą ir muzikinį supratimą, supažindinant juos su orkestro pasauliu, jo instrumentais bei harmonijos samprata. Programos metu vaikai ne tik išgirsta, kaip skamba įvairūs instrumentai, bet ir dalyvauja teatralizuotame muzikinės kelionės pasakojime, kuris lavina jų vaizduotę ir įtraukia į aktyvų pažinimo procesą.
Edukacija siekiama supažindinti vaikus su orkestro struktūra, jo instrumentų skambesiu ir atliekamu vaidmeniu; ugdyti kūrybiškumą ir vaizduotę per interaktyvias užduotis ir teatralinius elementus; skatinti bendradarbiavimą, komunikacijos ir klausymosi įgūdžius, stiprinant tarpusavio ryšius ir harmonijos suvokimą.
Edukacija vyksta Palangos kurhauzo teatro salėje, kur vaikai leidžiasi į muzikinę kelionę „Skambančiame miške“. Dalyvius lydi aktorė, kuri rūpinasi užsiėmimo dramaturgija, kviesdama vaikus bendrauti su „miško gyventojais“ – pučiamųjų ir mušamųjų instrumentų atlikėjais. Kartu su orkestro nariais ir dirigentu vaikai atlieka užduotis, skirtas instrumentų pažinimui, įsiklauso į muzikos harmoniją, mokosi atpažinti skirtingus garsus, o tuo pačiu ir geriau suprasti bei girdėti vieni kitus.
Edukacija ugdo vaikų kultūrinį sąmoningumą, skatina domėjimąsi muzika ir kitomis meno formomis, lavina kritinį mąstymą, komunikacijos ir bendradarbiavimo įgūdžius. Vaikai išmoksta klausytis ir atrasti muzikos džiaugsmą.

Programą įgyvendina profesionalus pučiamųjų instrumentų orkestras „Palangos orkestras“ kartu su aktore ir režisiere Aiste Šeštokaite, kompozitoriumi Tadu Šileika, scenografe ir kostiumų dailininke Guoda Korsakaite. Prie dirigento pulto – Lietuvos muzikos ir teatro akademijos studentas Simas Martinkus.


Pjesės veiksmas – Antrasis pasaulinis karas, Prancūzijos rezistencinis judėjimas. Po nesėkmingos operacijos pagautų ir palėpėje uždarytų partizanų grupės laukia fiziniai bei psichologiniai kankinimai. Būtent ši ribinė būsena iškristalizuoja esmines baimes, bei aiškiai atskleidžia jų savigynos būdus.

Atpažinti šio kūrinio aktualumą nėra sunku: mus lydi nuolatinis nerimas įprasminti savo būtį. Kadangi negalime įveikti mirties tiesiogiai, stengiamės ją įveikti simboliškai: įsmeigiame vėliavą mėnulyje, statome skulptūras žinomiems poetams, mokomės begales svarbių pavardžių... Atmintis – tai žmogaus sukurtas nemirtingumas, tačiau ji reikalauja išskirtinumo, o šis – aukos. Tokia įprasminimo grandinė yra puiki dirva žmogaus puikybei – šio spektaklio veikėjų tragedijai. Tragedijai, kurioje mirtininkas iš didelio noro būti žmogum nužmogėja.


SOSTINIŲ SVARBA KULTŪRINIAM GYVENIMUI: praktinė edukacija su LEGO

SOSTINIŲ SVARBA KULTŪRINIAM GYVENIMUI: PRAKTINĖ EDUKACIJA SU LEGO. Nuo senų laikų pasaulyje pradėjo kurtis bendruomenės, miesteliai, miestai, šalys. Šalyse esantys miestai išsiskirdavo savo nauda visuomenei (vieni būdavo pramoniniai, prekybiniai, kultūriniai) tokius miestus turime ir dabar. Tačiau dar nuo senų laikų atsirado terminas kaip “sostinė” - kuris vartojamas įvairiomis prasmėmis. Lietuvoje irgi turime puikių pavyzdžių:Telšiai - Žemaitijos sostinė, Varėna - Lietuvos grybų sostinė ir t.t. Bet ką žodis “sostinė” reiškė tada ir dabar? Kuo šalims yra svarbi jų sostinė? Šiuos klausimus kelsime kartu su mokiniais ir diskutuosime. Kalbėsime apie žodžio “sostinė” reikšmę bei svarbą. Kalbėsime apie Lietuvos istorijoje buvusias sostines, taip pat paliesime keletą kitų šalių (Prancūzija, Jungtinė Karalystė ir pan.). Tai edukacija , kurios metu vaikai susipažins su savo šalies ir kitų šalių sostinėmis bei diskutuos sostinių svarbą šalims. Edukacijos metu vaikai konstruos su LEGO modelį. Edukacija skatina pažinti ne tik savo šalies kultūra, bet susipažinti ir su kitomis skirtingomis šalimis ir jų kultūros paveldu. Taip pat tema plečia mokinių kultūros supratimą, jų išskirtinumą bei siekia, kad mokiniai pažinę kitokias kultūras, jas priimtų teigiamai ir jaustų norą išsaugoti savas tradicijas. Edukacijos metu mokiniai naudodami savo kūrybingumą susipažins su skirtingų tautų kultūros paveldu juos konstruodami.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacinis užsiėmimas  „Sukursime vaikystės  žaislą“

Edukacijos metu mokiniai susipažins su lėlių istorija, klasifikacija ir paskirtimi, ugdys kūrybinius gebėjimus, estetinį ir meninį pojūtį. Kiekvienas dalyvis susipažins su skudurinių lėlių rišimo procesu ir savarankiškai gebės surišti lėlę, kurią galės pasiimti namo.


Ar kada išdrįstum apkeliauti pasaulį su oro balionu, o gal perplaukti vandenyną su medine valtele? Mes siūlome apkeliauti pėsčiomis ir tik per 90 minučių! Tai įmanoma tik miniatiūrų ir botanikos parke "Babilono sodai". Teorijos metu supažindinsime jaunuolius su istoriniais įvykiais, pakeitusiais mūsų protėvių suvokimą apie žemės plokštumą, apie gamtos jėgas ir beribę pačio žmogaus valią, kurios dėka mes žinome, kad vandenynas ne toks ir baisus, kad žemė apvali, kad visi žmonės, kurie pakeitė pasaulio istoriją yra visada atmintyje.
Po šios edukacijos  mokiniai pažvelgti į mus supantį pasaulį kitomis akimis – tai lyg geografijos, istorijos ir biologijos pamokos kitaip.


Orientacinė ekskursija  DRUSKININKAI - DEGUONIES BOMBA

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Lankomus objektus turėsite rasti patys, pagal mūsų virtualaus gido Braino siunčiamas užuominas ir užduotis. Gidas visos kelionės metu Jums neleis pasiklysti, o susidūrus su rimtu iššūkiu - visada bus pasiruošęs padėti.
Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis.
Net 4 km. maršruto po Druskininkus metu pabuvosite ten, kur retas keliautojas užsuka, išgirsite pačių įdomiausių istorijų apie sūriųjų šaltinių kurortą. Vaikščiodami žaliausio Lietuvos kurorto keliais patirsite tikrą deguonies bombos sprogimą.

Ar pasiruošę šiam iššūkiui? Tuomet susitikime Druskininkuose!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas yra tikras žmogus, tačiau fiziškai su jumis nedalyvauja: jis realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale.


Vilniaus amatų dirbtuvėse: smuiko meistro įdomybės

Viešoji įstaiga Vilniaus senamiesčio atnaujinimo agentūra

Unikali patirtis geriausio styginių instrumentų meistro ir restauratoriaus Gerardo Rūko dirbtuvėse, pačioje Vilniaus senųjų amatų širdyje. Pažintinė edukacija prasideda susitinkant Vilniaus senamiesčio atnaujinimo agentūros patalpose (Stiklių g. 4), kur pristatomi senieji Vilniaus meistrai ir amatai, jų istorija, įvairovė bei svarba miestui ir vietos identitetui. Vingiuotomis sostinės gatvelėmis pasiekę amatininko erdvę, turėsite galimybę ne tik susipažinti su muzikos instrumentų istorija, bet ir patys prisiliesti prie jų gamybos proceso. Ar žinote kaip sukuriamas smuikas? o iš kokios medienos jis pagamintas? iš ko padaryti stryko „plaukai“? Su visomis restauravimo ir instrumentų gamybos įdomybėmis jus supažindins geriausi savo amato specialistai. Sužinokite kodėl XVII a. Vilniuje pagaminti instrumentai buvo laikomi itališkais. Atrask Vilniaus miesto muzikinių instrumentų tradicijas. Paaugliams patirtis meistro dirbtuvėse gali būti savotiškas karjeros galimybių tyrinėjimas, formuojantis tolimesnius interesus. Edukacija gali vykti ir anglų kalba, taip pat ji pritaikoma asmenims su specialiaisiais poreikiais.


Trakų istorinis kraštovaizdis: ežerai ir pilys

Užsiėmimas vyksta Trakų Salos pilies edukacinėje klasėje arba kitoje Trakų istorijos muziejaus pritaikytoje patalpoje. Užsiėmimo metu dalyviai sužinos, kad Trakai - išskirtinė vietovė, kurioje darniai persipina istorija ir gamta, ir kiekvienas čia gali atrasti sau ką nors įdomaus. Skaidrių pagalba edukatorius parodys, kaip keitėsi miestas ir jo apylinkės metams bėgant, mokiniai sužinos, kiek tam įtakos turėjo žmogaus veikla, o ką keitė laikas. Užsiėmimo metu bus papasakota trumpa miesto ir pilių istorija, vaizdžiai įterpiant legendas apie penkių ežerų, supančių miestą pavadinimų kilmę. Pasakojimą papildys muziejaus ekspozicijoje esančių ar rinkiniuose saugomų dailės kūrinių reprodukcijos, fotografijos. Praktinėje užsiėmimo dalyje mokiniai dalinami į dvi - tris komandas (priklausomai nuo grupės dydžio, išsirinks lyderius ir dalyvaus protų mūšyje, klausimai pateikiami vaizdžiai, pasinaudojant PowerPoint prezentacija. Atsakymų laiką fiksuoja smėlio laikrodis.


Gyvename įvairialypiame pasaulyje, kuriame skirtinga gyvenamoji aplinka, kalba, papročiai ir net klimatas formuoja unikalų pasaulio suvokimą, kuris atsispindi ir kūryboje. Edukacinės programos metu vaikai geriau susipažins su visais pasaulio žemynais, jų išskirtinumais ir analizuos, kaip supanti aplinka daro įtaką kūrybai, ką simbolizuoja tradiciniai dirbiniai, kodėl jie yra tokie svarbūs pasaulio bei kultūros pažinimui. Pažinę kultūrų skirtumus, vaikai nauju žvilgsniu pažvelgs į juos supantį pasaulį, geriau supras, kokios simbolinės reikšmės pavaizduotos meno kūriniuose ir kritiškai įvertins aplinkos poveikį kūrybai. Programos metu atliks praktinę užduotį – į pagalbą pasitelkiant interaktyvius sprendimus.


Edukacinė programa „Bibliotekininkas vienai dienai“ mokiniams atskleidžia darbo bibliotekoje dinamiškumą ir įdomumą – tai lyg orientacinis žaidimas su detektyviniais elementais. Edukacijos metu mokiniai susipažįsta su biblioteka, patys išbando bibliotekininko profesiją, tyrinėja darbo įrankius, mokosi iššifruoti UDK kodą ir pagal jį rasti leidinius bibliotekoje. Mokiniai įtraukiami į aktyvų orientacinį žaidimą, kuriame netrūks praktinių užduočių ir atradimo džiaugsmo. Edukacijos tikslas – plėsti mokinių kultūrinį akiratį, ugdyti kūrybiškumą, kritinį mąstymą, lavinti komunikacinius gebėjimus, suteikti teorinių ir praktinių žinių apie bibliotekininko darbą bei leisti kiekvienam edukacijos dalyviui „pasimatuoti“ bibliotekininko profesiją.


Kultūros edukacija „M. K. Čiurlionio pėdomis“

„M. K. Čiurlionio pėdomis" - interaktyvus spektaklis jauniesiems žiūrovams. Scenarijaus autorė ir režisierė Svetlana Šulc (Šviesa Šulc). M. K. Čiurlionio pėdomis“ – tai interaktyvus spektaklis papildytas kultūrine edukacija.
Šiame spektaklyje moksleiviai yra ne tik žiūrovai, bet ir aktyvūs spektaklio dalyviai. Spektaklyje, pritaikant įvairius muzikos tempus (allegro, andante ir kt.) moksleiviai atliks užduotis (sveikinsis, dainuos sutartines, atliks tam tikrus ritminius judesius ir kt.). Spektaklio siužetas - du karaliai, pasiklydę M. K. Čiurlionio paveikslų pasaulyje, kurie ieško savo namų, pakeliui patirdami įvairius nuotykius. Jie neprisimena, kokiame paveiksle buvo ir iš kur iškeliavo, bando pakliūti į įvairius paveikslus, bet, nepritapdami juose, keliauja ieškoti savojo. Žiūrovai padeda jiems. Staiga visi pamato berniuką, nešantį rankose karalių pilį, ir tuomet Karaliai pajaučia, kad tai yra jų namai - paveikslas „Karalių pasaka“. Viso spektaklio metu gyvai skamba M. K. Čiurlionio muzika, atliekama teatro kompozitoriaus ir atlikėjo, o moksleiviai turi progą susipažinti su muzikiniu žodynu, ženklais bei muzikos kūrimo paslaptimi. Spektaklis žavi savo estetika. Jaunieji žiūrovai pasineria į M.K. Čiurlionio simbolių pasaulį. Mokiniai patys, teatro kompozitoriaus padedami, bandys kurti muziką, ir taip išreikšti savo jausmus ir emocijas. Spektaklio metu jie bus skatinami suprasti M. K. Čiurlionio muziką, įminti paveikslų mįsles. Jaunųjų žiūrovų padedami, išėję iš paveikslo, pabuvoję kituose paveiksluose, karaliai po įvairių nuotykių, laimingai sugrįš į savąjį pasaulį.


Ką reiškia gyvūnai ir augalai Lietuvos herbuose? (edukacija nuotoliu)

Edukacinis užsiėmimas „Gyvūnai ir augalai Lietuvos herbuose“ suteikia mokiniams galimybę geriau pažinti gyvūnus ir augalus, taip pat sužinoti, kaip ir kodėl jie tapo Lietuvos gyvenviečių herbų simboliais. Pavyzdžiui, stumbrai, taurai ir ąžuolai simbolizavo drąsą, stiprybę ir ilgaamžiškumą, todėl buvo plačiai naudojami herbų kūrime. O kai kurie gamtos objektai herbuose intriguoja neįprastomis istorijomis, pavyzdžiui, kaip Birštono herbe atsidūrė banginis, arba kodėl Labanoro herbą puošia šernas, grojantis dūdmaišiu.
Pamokos metu mokiniai keliaus po Lietuvą, tyrinėdami herbų pavyzdžius iš skirtingų šalies miestų, miestelių ir saugomų teritorijų, o kelionėje susipažins su svarbiausiais heraldikos principais. Pakeliui išgirs netikėčiausių istorijų apie retas gyvūnų ir augalų rūšis bei vietines tradicijas.
Užsiėmimo metu mokiniai kritiškai analizuos gamtinių simbolių reikšmes, remdamiesi istoriniais šaltiniais, heraldikos principais ir biologijos žiniomis. Jie diskutuos, kaip gamtą vaizduojantys herbai gali atspindėti žmonių vertybes ir identitetą. Mokymosi procesą praturtins iliustracijos, vaizdo įrašai, viktorinos klausimai ir trumpi žaidimai. Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas mokinys turės galimybę praktiškai pritaikyti žinias, kurdamas asmeninį arba visos klasės herbą su gamtos simbolika.
Ši edukacija jungia istoriją, dailę ir biologiją, suteikdama mokiniams plačią perspektyvą į gyvūnų ir augalų simboliką Lietuvos herbuose bei jų reikšmę kultūroje.
Pamoką veda profesionalus ir Lietuvoje žinomas gamtininkas Tomas Pocius, turintis ilgametę patirtį dirbant su vaikais ir suaugusiaisiais gamtinio švietimo srityje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Kviečiame pažinti kerintį parfumerijos meną ir išmokti sukurti asmeninių kvepalų formulę. Užsiėmimo metu degustuosime daugybę skirtingų eterinių aliejų - nuo prabangių gėlių aromatų iki citrusų ir prieskoninių kvapų. Pradedantys kvepalų kūrėjai turės galimybę išbandyti save kvapų pasaulyje ir sukurti savo unikalius kvepalus, kurie bus nuostabi dovana sau ar draugui. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis pagamins natūralius aliejinius kvepalus iš natūralių esencijų, kuriuos supilsime į dailų buteliuką.


Vinetu kaimas, gyvosios Amerikos indėnų istorijos muziejus, vykdo atvykstamasias edukacines, patyriminės programas po visą Lietuvą ir gali aplankyti Jūsų įstaigą su išskirtine, edukacine kultūrine programa „Būgnų ir dainų ratas“. Nuo seno senovės žmonės žinojo apie būgnų skleidžiamo garso ir jo vibracijos magiškas galias, kurios pakelia nuotaiką, stiprina kūną, protą ir dvasią. Ne veltui žmogui duotas ir balsas. Net be žodžių, vien garsu galima išreikšti savo emocijas, pajusti save. Dainuodami ir muzikuodami galime įgyti daugiau sveikatos, harmoningam ir laimingam gyvenimui. Dainos ir muzika suartina kultūras ir žmones, leidžia juos geriau pažinti. Jai sklindant įsivyrauja taika, meilė ir darna, tiek žmogaus viduje tiek ir išorėje. Edukacijos ,,Būgnų ir dainų ratas” dalyviai gaus po indėnišką instrumentą: būgną ar barškutį, su kuriais lavinsime tam tikrus muzikos ritmo ir dainavimo gebėjimus, kurie pravers ne tik muzikuojant, bet ir kasdieniame gyvenime. Pasileisime į harmonijos, grožio ir bendrumo paieškas, o radę tai, pasimėgausime paieškų vaisiais. Atsipalaidavę ir pažadinę savo kūrybinę energiją kursime ritmus, kurie dar niekada neskambėjo po šia Saule. Grojimas būgnais ir dainavimas - tai tam tikra meditacijos forma, terapija, kurią naudoja daugelis tautų ir genčių,nes ji prasklaido pilkus debesis, suteikia energijos, padeda paleisti baimę, blogas mintis ar emocijas ir atveria kelią į pasitikėjimą, džiaugsmą ir laimę. Tai būdas pažinti save ir atverti savo prigimtines savybes, gebėjimus, kurie duoti siektiisėkmingo, laimingo ir darnaus gyvenimo.


Užfiksuota šviesa – chemija ir fotografija

Fotografija neskaičiuoja dar nė 200 metų, o technologiškai ši viena iš naujausių vaizduojamojo meno šakų pakito nenusakomai: nuo pirmųjų fotografijų iki šiuolaikinės skaitmeninės technologijos. Pakito ne tik fotoprocesų technologijos, bet ir fotografijos samprata, pritaikymas, filosofija. Apie tai kalbėsime edukacinio užsiėmimo teorinėje dalyje. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai, naudodami senosios fotografijos metodą – cianotipiją, gamins atviruką. Cianotipija tai – vienas iš pirmųjų fotografinio vaizdo gavimo būdų, atrastas 1842 m. Jo rezultatas – šviesiai arba tamsiai mėlynas atspaudas. Su vyresnių klasių moksleiviais (10 - 12 klasių) išsiaiškinsime ir vaizdo atsiradimo bei fiksavimo cheminį mechanizmą. Susipažinę su technologija moksleiviai žingsnis po žingsnio kurs savo kūrinį. Jie pradės nuo to, kad teptuku užteps ultravioletiniam spektrui jautrų mišinį. Tuomet ruošinį išdžiovins ir jam išdžiūvus, iš pasirinktų elementų – džiovintų augalų, daiktų  arba karpomų siluetų iš popieriaus – išdėlios piešinį. Šis etapas reikalauja daugiausiai kruopštumo, kompozicijos suvokimo ir kūrybiškumo. Džiovintų augalų dėliojimas lavina kadravimo pojūtį, vaikai mokosi suvokti augalų siluetus, komponuoti dėmes, linijas ir taškus. Sudėliotą kompoziciją jie užfiksuoja po ultravioletine lempa. Užsiėmimas padės moksleiviams suprasti mokslo ir meno sąsajas. Tarpdisciplininės edukacijos padės moksleiviams atsikratyti klaidingo požiūrio, kad gamtos ir tikslieji mokslai su menais neturi nieko bendro, o eksperimentavimas būdingas visoms mokslo, meno ir gyvenimo sritims. Ši edukacija atskleis mokslo ir meno sintezės galimybes. Cianotipijos procese jungiasi fotografijos ir tapybos procesai. Pažymėtinos ir vaikų fantazijos galimybės – jie gali laisvai dėlioti viską: pradedant augalais ir baigiant aplink mus esančiais daiktai.


Užsiėmimas vyksta Trakų Salos pilies vakarinių kazematų ekspozicijoje, porceliano dirbiniams skirtoje salėje, ir edukacinėje klasėje. Užsiėmimo pradžioje edukatorius supažindina su įspūdinga porceliano kolekcija, pristato pagrindinių XVIII - XX a. Europos porceliano gamintojais, parodo jų dirbinių išskirtinius bruožus. Vėliau einama į edukacinę klasę. Dalyviai išsiaiškina kada, kas išrado porcelianą, iš kokių medžiagų jis yra gaminamas. Trumpos prezentacijos metu, skaidrėse stebimas visas porceliano gamybos procesas, kurį lydi edukatoriaus pasakojimas. Išsiaiškinamos priemonės, dalyviams, įtraukiant juos j pokalbį, padedama suprasti, kodėl svarbu žinoti medžiagų technines savybes, kas būtina, kad gaminys gautųsi kokybiškas, kodėl reikia įdėti daug ir kruopštaus darbo, kad rezultatas džiugintų ir dirbiniai tarnautų. Praktinėje dalyje iš modelino dalyviai pasigamina norimą dirbinį - pieštukinę, indelį smulkmenoms, vazelę ar kitą paties sugalvotą gaminį, dekoruoja pasirinktomis technikomis (ornamentuoja, karoliukais ar kt.).


Maisto kultūros edukacija ,,Blynadienis Suvalkijoje"

Paslaugos tikslas: supažindinti moksleivius su Suvalkijos krašto istorinės kulinarijos ištakomis ir išmokyti kepti bei pagardinti suvalkietiškus blynus.
Paslaugos uždaviniai: 1.apžvelgti Suvalkijos krašto istorines kulinarijos tradicijas.
2. Suprasti kuo ir kodėl skyrėsi Suvalkijos krašto ir kitų Lietuvos regionų maitinimosi įpročiai.
3. Pasigaminti Suvalkietiškus blynus su įvairiais padažais ir juos degustuoti.
Pačioje Suvalkijos krašto širdyje prie Marijampolės  yra Liudvinavo miestelis, jau atšventęs savo trijų šimtų metų jubiliejų, buvęs Mažąja Kultūros sostine. Čia gyvena ir dirba darbštūs suvalkiečiai, kurie kviečia visus, norinčius paragauti blynų.  Netikėkite patarlėmis, kad suvalkiečiai skūpūs ir šulinius rakina. Mes paneigsime šiuos prietarus. Edukatorės, grynos suvalkietės, supažindins su šio krašto istorija, kultūra , maisto istorija ir vaišinimosi papročiais. Gaminsime Suvalkietiškus blynus su trijų rūšių pagardais, juos valgysime.  Pasakosime sodybos istoriją, pravesime senovinių suvalkietiškų žodžių ir posakių viktoriną. Nugalėtojus apdovanosime.