Velykų tradicijos ir simboliai - Velykų kiškio dirbtuvės

Edukacijos metu vaikai sužinos apie Velykų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Velykų kiškio atsiradimo istorija,  diskutuos apie Velykų šventės prasmę. Praktinės dalies metu kiekvienas vaikas pasigamins savo medinio Velykų kiškio personažą sujungiant atskiras detales klijais, sukuriant charakterį, jam tinkamus rūbus ir kitas detales. Pagamintus personažus vaikai pristatys ir jais dekoruos  klasę ar namus.


Velykinė edukacija - Kiaušinių marginimas vašku

VELYKOS – gamtos atbudimo, pavasario džiaugsmo ir linksmybių šventė. Kiaušinis nuo pagonybės laikų simbolizuoja gyvybės atsiradimą, o Velykų numargintiems kiaušiniams būdavo priskiriamos ypatingos, magiškos galios. Tad šioje edukacijoje kiekvienas galės išbandyti mūsų senolių paliktą tradicinį margučių marginimo būdą natūraliu vašku. Išgirsite įdomiausias istorijas apie šv. Velykas, šventės tradicijas, sužinosite apie margučių spalvų ir raštų reikšmes bei patys nusimarginsite gražiausius velykinius margučius! Edukacijos metu lavinsime kūrybingumą, ugdysime kritinį mąstymą, diskutuosime kodėl svarbu saugoti savo paveldą, skatinsime pagarbą ir toleraciją vieni kitiems. Saugokime ir perduokime senąsias tradicijas vieni kitiems!

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Šiandien turbūt visi yra ragavę natūralios pupelių kavos. Tačiau šiuolaikinei visuomenei atsigręžiant atgal į protėvių tradicijas, naują reikšmę įgauna seniau už įprastą kavą gaminti gėrimai. Tarp jų neabejotina lydere yra gilių kava. Senieji liaudies medicinos žinynai teigia, kad gilių kava jauną žmogų daro gražiu ir ištvermingu, o seną – jaunina, suteikdama naujų jėgų. Lietuvoje gilių kavai naudojami paprastojo ąžuolo vaisiai turi daug žmogaus organizmui svarbių medžiagų ir vitaminų, todėl ši kava, užbalinta pienu ar grietinėle, tampa ne tik maloniu, bet ir vertingu gėrimu bet kurio amžiaus žmogui. Edukacinis užsiėmimas „Gilių nuotykiai virtuvėje“ vaikams vedamas žaisminga forma. Kalbama apie ąžuolą, jo reikšmę lietuvių mitologijoje ir tautosakoje, gilių naudą sveikatai. Po to seka vaizdingas pasakojimas apie Gilės patiriamus nuotykius namuose, nukritus nuo senojo ąžuolo. Vaikai sužino, ką Gilė mato, užuodžia ir girdi patekusi į žmonių virtuvę: pirma Gilė yra išgliaudoma, po to ji patiria maudynes piene, patampa miltais, o paskui kaitinasi skardoje. Jos pasidaro rudos, panašios į šokoladą, kvepiančios karamele. Vėliau Gilė susitinka su cukrumi, vandeniu, pienu ar grietinėle ir galų gale tampa gardžiu, garuojančiu gėrimu. Visi užsiėmimo dalyviai praktiškai supažindinami su gilių kavos paruošimu: gliaudo giles, vėliau mirko piene, mala ir skrudina. Skrudintus gilių miltus užpila karštu vandeniu, balina pienu ir skanauja. Prie gilių kavos siūloma pasivaišinti džiovintais obuoliais. O kol užpilta kava vėsta, dainuojamos liaudiškos dainelės apie ąžuolą, pritariant kanklėms.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Ši edukacija tai kontrastas dabartiniams daugumos vaikų užsiėmimų. Mokiniai atvyksta į trijų žemaitišku stiliumi pastatytų sodybų kaimą, esantį miške, pasižyminčiame ypatingu kraštovaizdžiu. Sodybos teritorijoje ir šalia esančiame pažintiniame take bei miške dalyviai gali praleisti kad ir visą dieną. Edukacijos metu mokiniai trumpai apsidairo 19 a. stiliumi atstatytoje žemaitiškoje troboje ir likusį laiką leidžia lauke. Edukatorius kviečia įsivaizduoti kaip prieš 70 ir daugiau metų dienas leisdavo bendraamžiai, kuo užsiimdavo, ką valgydavo, kokia buvo jų buitis. Pristatomi ir išbandomi komandiniai piemenų žaidimai, muzikos instrumentai, mokiniai patys kuria laužą ir gaminasi jame maistą. Vaikams tenka ir galvą pasukti ir rankas pamiklinti, nes ne viskas gaunasi iš karto, kad ir koks paprastas iš pirmojo žvilgsnio gali atrodyti vaikų gyvenimas senovėje. Praktiškai bus išbandomos įvairios priemonės kurias šiais laikais ne kiekvienam yra tekę pačiupinėti. Po edukacijos aptariami įspūdžiai ir patyrimai. Paprastai vaikai įvardina puikią savijautą gamtoje, džiaugiasi savo rankomis pasigaminę maisto, užkūrė laužą, labiau pažinę save ir savo klasiokus žaidimuose ir darbuose. Išgyvenimai kontrastuojantys su kasdieniniu gyvenimu suteikia pasitikėjimo savimi bei padeda įvertinti savo dabartinio gyvenimo aspektus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Maldai atsidėjusios vienuolės gyveno uždarą, prašalaičio akims neregimą gyvenimą. Kas dėjosi už storų vienuolyno sienų? Kokia buvo seserų kasdienio gyvenimo rutina? Ir kokie įvykiai sudrumsdavo lėtą, vienodą bernardinių dienų tėkmę? Linksmai atliksime užduotį, kuri reikalauja pastangų, kantrybės, kruopštumo (išbandysime simegrafijos techniką arba gotišką šriftą).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Jūrų mazgai: menas ar amatas? (5-8 kl. mokiniams)

Moksleiviai, dalyvaudami užsiėmimuose, susipažins su mazgų atsiradimo istorija, mazgų rišimo tradicijomis, sužinos kiekvieno mazgo pritaikymo sritį ir išmoks paprastų ir sudėtingesnių mazgų rišimo technikos. Edukacijos praktinėje dalyje moksleiviams bus suteiktos galimybės patiems pasigaminti savo „jūreivišką“ suvenyrą - supinti apyrankę. Veiklą paruošė tolimojo plaukiojimo jūrų kapitonas Evaldas Zacharevičius ir mazgų pynimo entuziastė STEAM centro laborantė Olga Berežnova.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Gedimino pilies paslaptys (nuotolinė paslauga)

Gedimino bokštas saugo daugybę paslapčių! Šio edukacinio užsiėmimo, metu keliaudami laiku, bandysime visi kartu jas atskleisti. Prieš 10.000 metų nuslinkęs paskutinis ledynmetis suformavo Vilniaus kalvas ir vandenis. Gamtos apsaugotoje vietoje pirmiausia atsirado gyvenvietė, vėliau – medinė pilis, mūrinė pilis. Jos fragmentai išliko iki mūsų dienų. Pilių sienos, atlaikiusios kryžiuočių antpuolius, miestą siaubusius gaisrus ir niokojusius karus, pasakoja istoriją: Gedimino bokštas buvęs parako sandėliu, optinio telegrafo punktu, kavine… Šiandien jis yra vienas lankomiausių turistinių objektų Lietuvoje. Po šios edukacijos paslapčių nebeliks, susipažinsime su Vilniaus Aukštutinės pilies istorine raida, kitusia jos paskirtimi ir svarba sostinės bei šalies istorijai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Nėra geresnės vietos susipažinti su šimtamete Lietuvos Prezidento institucija nei istoriniai Prezidento rūmai. Žengsite pro paradines duris, pro kurias šimtus kartų žengė prezidentai K. Grinius, A. Stulginskis  ir A. Smetona.  Išgirsite istorijas apie pasiaukojančią tarnystę visuomenei, tačiau kartu ir ištikimybę savo įsitikinimams. Interaktyvaus komandinio žaidimo metu išsiaiškinsite, kokia buvo Prezidento rūmų kasdienybė, kokias pareigas prezidentai turėjo atlikti, kokius lemtingus sprendimus jiems teko priimti. Pasitelkiant autentiškas Prezidento rūmų erdves, muziejaus eksponatus ir kitą vaizdinę bei tekstinę medžiagą šios kultūrinės edukacijos dalyviai susipažins su Prezidento institucijos Lietuvoje istorija, trimis tarpukario Prezidentais ir per šias iškilias asmenybes ir jų veiklą, atskleis kaip prezidento sprendimai gali nulemti žmogaus, visuomenės ir valstybės likimą.  Uždaviniai: 1) supažindinti su kiekvieno prezidento asmenybe, pristatant svarbiausius politinės veiklos bruožus; 2) išanalizuoti pagrindinius 1919–1940 m. Prezidento institucijos susiformavimo ir raidos istorijos momentus; 3) supažindinti su Prezidento rūmais – pagrindine prezidentų rezidencija ir politinių sprendimų priėmimo vieta; 4) išsiaiškinti, kaip prezidentų asmenybės ir vertybinės nuostatos veikia valstybės gyvenimą ir politinę kultūrą; 5) skatinti edukacijos dalyvių kritinį mąstymą ir komandinį darbą atliekant pateiktas užduotis. Edukatorius diskusijos forma pristatys Prezidento instituciją bei prezidentus, supažindins su autentiška rūmų aplinka. Vėliau mokiniai atliks interaktyvias užduotis, kurių pagalba komandinio žaidimo metu savarankiškai susipažins su tarpukario prezidentais ir jų veikla. Moksleiviai dirbdami grupėse lavins kritinį mąstymą ir socialinius įgūdžius. Komandinio žaidimo metu mokiniai drąsiai imsis iššūkio reikalaujančių užduočių ir savarankiškai ieškos kūrybinių sprendimų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kiekvieno vaiko širdelėje tūno slapta svajonė – naminis gyvūnėlis! Su mumis vaikai bent per mažą žingsnelį galės priartėti prie tos svajonės.
Edukacijos tikslas – supažindinti vaikus su gyvūnais bei išmokyti atsakingo elgesio su jais. Taip pat lavinti vaizduotę, motoriką, skatinti  kūrybiškumą. Mokyti išlaikyti koncentraciją dirbant pagal instrukcijas ir  įsitraukti į diskusiją, kuri vysto saviraišką bei pasitikėjimą savimi.
 Iš rankšluostukų vaikai lankstys gyvūnėlius, patys kurs jiems nosytes, ausytes, papuošimus ir, kaip tikriems gyvūnėliams, galės sugalvoti vardą. Pagamintą savo rankytėmis žaisliuką-rankšluostuką galės pasilikti. O, kurį laiką pasidžiaugę, išvynios ir naudos kaip rankšluostuką.
Edukacijos temos priklauso nuo užsakovo poreikių ir esamo laikotarpio (pvz.: Velykos – gyvūnėlis viščiukas su margintu kiaušiniu, Kalėdos – dovanėlė – augintinis šuniukas, o Naujieji metai – Zuikis pagal kinų kalendorių ir morkos formos atvirukas).
Edukacijas taip pat galime vesti lenkų ir rusų kalbomis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacijos metu gaminsime tikrą Vabzdžių namelį. Šalia smagaus užsiėmimo ir dekoracijos elementų pagrindų, bus suteikta žinių, kaip savo aplinkoje išlaikyti / skatinti vabzdžių bioįvairovę. Tinkamas Vabzdžių namelio modelio pasirinkimas apsaugos nuo komercijos rinkoje randamų arba internete aprašytų netinkamo modelio pavyzdžių.


Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Paslaptingieji pasauliai” (Nuotolinė paslauga)

„Trumpas kinas. Paslaptingieji pasauliai” programoje – keturi animaciniai trumpieji filmai, nukeliantys į unikalias vizualines visatas, kviečiantys pasinerti į džiaugsmo paieškas ir atrasti mitinius miško gyventojus bei miegančio pasaulio būtybes. Kino programa pradinių klasių moksleivius kviečia į atvirą diskusiją apie gyvybės trapumą, gebėjimą atsisveikinti, tikėjimą savomis svajonėmis ir džiaugsmą būti tikru savimi. Filmai padeda plėsti jaunųjų žiūrovų akiratį, pažinti aplinkos procesus ir būti aktyviais mus supančių reiškinių ir įvykių dalyviais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Plungės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Tikslas – supažindinti edukacijos dalyvius su Plungės Oginskių parko kultūriniu ir gamtiniu paveldu įtraukiant juos į aktyvų žaidimą.
Uždaviniai:
1. Suteikti dalyviams naujų žinių, patirčių, susieti jas su jau turimomis.
2.  Per veiklas ugdyti savivertę ir motyvaciją, pasitikėjimą savimi ir savo sprendimais, darbu.
3. Padėti mokiniams pajusti eksperimentavimo bei pažinimo džiaugsmą.
4. Veiklos metu ugdyti socialinius įgūdžius: gebėjimą dirbti individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti. Veiklos aprašymas: klasė, atėjusi į edukaciją, padalijama į komandas po 4–5 jaunuolius. Kiekvienai komandai duodamas Plungės parko žemėlapis su pažymėtais objektais bei užduočių lapas. Užduotys atliekamos aplankant žemėlapyje pažymėtus objektus (kai kurioms atlikti reikalinga QR kodų skaitymo programėlė, įdiegta mobiliuosiuose telefonuose), bibliotekoje turimos hologramos, VR akiniai, padedantys aplankyti virtualią oranžeriją ir kt.). Po to komandos pasitikrina įgytas žinias viktorinoje. Apdovanojami nugalėtojai. Vyksta edukacijos aptarimas.
Siekiamas poveikis: 1. Veiklos metu patiriamos teigiamos emocijos, įtraukiantis žaidimas didina kultūrinį sąmoningumą, supažindina su Plungės kultūriniu bei gamtiniu paveldu.
2. Dalyvavimas veikloje leidžia pajusti pažinimo džiaugsmą.
3. Per veiklas ugdoma savivertė ir motyvacija, pasitikėjimas savimi ir savo sprendimais, darbu.
4. Veiklos metu ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti.
Veiklos įgyvendintojai: Plungės vaikų bibliotekos darbuotojai: Kristina, bibliotekos vedėja, edukatorė ir Paulius Gadeikis, edukatorius.


Menas mieste - ką pasakoja Vilniaus skulptūros?

Vilniuje kalba ne tik žmonės, bet ir skulptūros. O ką jos pasakoja? Eime paklausyti! Leiskimės į nuotykį ir kūrybiškus pokalbius magiškose sostinės senamiesčio gatvelėse.

Edukacijos metu dalyviai smagiai ir įtraukiančiai susipažins
su MO muziejus prakalbintomis skulptūromis, kuriose įkūnytos svarbios lietuvių istorinės asmenybės. Senamiesčio erdvėse kūrybiškai tyrinės supančią aplinką bei pažins skulptūrinę Vilniaus atmintį.


Spektaklis "Nojaus laivas" ( Nuotolinė paslauga)

Spektaklis „Nojaus laivas“ – tai vaizdingai, įdomiai ir orginaliai papasakota Šventajame Rašte, Pradžios knygoje aprašyta Didžiojo tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istorija. Dievas dėl žmonių nedorumo planavo milžinišku potvyniu sunaikinti Žemę, tačiau tarp visų žmonių atsirado vienas vyras Nojus, kuris rado malonę Dievo akyse. Nojui buvo duoti nurodymai suręsti didžiulį laivą į kurį turėjo tilpti ne tik Nojaus žmona bei trys jo sūnūs su žmonomis, bet ir visų žemėje gyvenančių gyvūnų, paukščių ir roplių poros. Nojus –mūsų visų propropro... prosenelis, supermenas, didvyris išsigelbėjas nuo tvano . Biblinė pasaulio tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istorija atskleidžiama aktoriui vartant ir komentuojant nuostabiais raštais ir piešiniais išmargintos didelės bei paslaptingų kertelių turinčios knygos puslapius. Kartais iš jų išnyra vis nauji personažai: žmonės, gyvūnai, paukščiai, ropliai, laivo korpuso detalės, ar teksto nuotrupos. Piešiniuose ir tekstuose tarsi senoviniuose papirusuose ar olose išraižytose ornamentuose suskamba visiems gerai žinoma Šventojo Rašto istorija. Orginaliai, jautriai, nebanaliai. Vaikams augant svarbu turėti herojų , jie randa labiausiai žavintį didvyrį ir visaip stengiasi į jį lygiuotis. Jo žygdarbiai suteikia jiems pasitikėjimo savimi, į jį žvelgdami jie mato dalelę savęs. Stebėdami šį teatro vaidinimą, jie gali sutapatindami save su Nojumi labiau pažinti ir suprasti save bei aplinką, analizuoti ir suvokti savų patirčių, vertybių bei elgesio pagrįstumą. Kritikai šį darbą įvertino kaip itin pavykusį meninės ir edukacinės jungties ieškojimą. Spektaklis 2017 metais buvo nominuotas klaipėdietiškam apdovanojimui „Padėkos kaukė“ už geriausią scenografiją.


Užsiėmimas vyksta slaptosios lietuviškos mokyklos ekspozicijoje, Kirdeikių sodyboje, muziejaus Aukštaitijos kaime, kur iš tiesų yra veikusi slaptoji mokykla. Programos dalyvius pasitinka „daraktorė“ ir veda dalyviams pamoką slaptojoje mokykloje. Atsižvelgus į užsiėmimo dalyvių amžių, aptariamas spaudos draudimo laikotarpis, knygnešių žygiai, lietuviškos knygos kelias į Didžiąją Lietuvą, mamos mokykla, slaptosios mokyklos, jų specifika ir skirtumai nuo šiuolaikinių mokyklų. Dalyviai įsitraukia į diskusijas apie lietuvių kalbos išsaugojimo galimybes spaudos draudimo metu, svarsto apie pilietinės atsakomybės svarbą bei bando įsijausti į tuometinių moksleivių gyvenimą - mokosi skaityti iš autentiškos anuomet išleistos maldaknygės slebizavimo būdu, bando rašyti grifeliu ant grifelinės lentelės bei surasti tinkamą slėptuvę nuo žandaro. PASTABA: sodyba, kurioje vedamos edukacijos, yra nešildoma, tad programa vykdoma tik šiltojo sezono metu, t. y. gegužės-rugsėjo mėn. Programa pritaikoma atsižvelgiant į dalyvių amžių.


Kiekvienam norinčiam suprasti simbolių paslaptis svarbu žinoti jų slaptas reikšmes, užsiėmimo metu bus pateikiamas simbolių ir jų reikšmių sąrašas su įdomiais pavyzdžiais. Simboliu tapęs ženklas užmaskuoja tam tikrą tekstą, žinią, kurią norima pertekti. Šiais laikais savotiškais simboliais tampa logotipai ir prekės ženklai. Edukacijos metu bus kalbama kaip galima pasinaudoti simbolių kalba ir sukurti savo originalų ženklą.  Naudojantis ženkliukų gaminimo aparatu kiekvienas pasigamins savo išskirtinį ženklą, kurį galės įsisegti į savo rūbą ar kuprinę.


Orientacinis žaidimas „Atrask Vilniaus pramonės istoriją“

Beveik pusantro šimtmečio Naujamiestis buvo Vilniaus industrine šerdimi. Dūzgė staklės, riaumojo varikliai, tepalų kvapai maišėsi su šviežių bandelių aromatu. XXI-ajame amžiuje rajonas kitoks – daugelis fabrikų jau senokai užvertė paskutiniuosius savo istorijos puslapius ir užleido vietą moderniems loftams bei biurams. Vis dėlto proziški gamyklų pastatai liudija neįprastą Naujamiesčio praeitį. Šio žaidimo metu galima pasitikrinti savo orientavimosi aplinkoje gebėjimus, atrasti išlikusius originalius istorinius artefaktus, sužinoti apie juos intriguojančių detalių ir, žinoma, atlikti įdomias užduotis. Beje, šiai pramogai nereikalingi jokie išmanieji įrenginiai! Pasikliauti teks tik savo akimis, kojomis ir protu.


Edukacijos dalyviai išmoks komunikuoti radijo technologijomis (racijomis).
Edukacija vyksta tiek edukacinėje klasėje tiek lauke, ieškant informacijos muziejaus lauko ekspozicijoje esančioje Saulės sistemos modelyje. Edukacijos dalyviai supažindinami su elektromagnetinių bangų sklidimu įvairiose erdvėse. Išbando radijo komunikavimo stoteles (racijas). Pasiskirsto komandomis ir gauna užduotis. „Misijos kontrolė“ lieka edukacinėje klasėje, o „astronautai“ keliauja po lauko ekspoziciją ieškoti informacijos. Komunikuojama radijo stotelių pagalba. Atlikus užduotis, visi susirenka edukacinėje klasėje ir vyksta užduočių aptarimas, diskusija dalyviams aktualiais klausimais.


Japonija iš arti: furoshiki ir origami lankstymo dirbtuvės

Šiuolaikiniame pasaulyje ypač svarbu mokytis tvarių įgūdžių, kurie padėtų taupyti savo ir gamtos išteklius, o taip pat ir skatintų kūrybiškumą, bendradarbiavimą bei savęs ir kitų pažinimą. Furoshiki ir origami - dvi meninės praktikos atsiradusios Japonijoje, net ir šiandien yra aktualios ir populiarėjančios ne tik Japonijoje, bet ir visame pasaulyje. Furoshiki – tai lengvas audinys, o taip pat ir tvaraus daiktų ir dovanų įpakavimo menas. Origami – tai popieriaus lankstymo ir karpymo menas. Šios edukacijos metu susipažinsime su tam tikrais dovanų įrišimo į audinį būdais bei specifiniais audinių raštais ir tekstūromis (Japonijoje audeklai ir jų gamyba bei puošimas yra ypač svarbi kultūros dalis). Origami lankstiniai lygiai taip pat yra naudojami puošiant įvairias dovanas ir turi svarbią ir įvairią simboliką. Visas šias žinias pritaikysime ir praktiškai – pagal tam tikras schemas, į audinius (specialius medvilninius audeklus – furoshiki, arba kasdienius aksesuarus – skareles, šalius ar rankšluostėlius) pakuosime įvairius daiktus, kursime savo pakavimo būdus, taip pat ir išmoksime susirišti pirkinių maišelius, kompiuterių dėklus. Iš popieriaus lankstysime papuošimus bei knygų skirtukus. Visos šios praktikos skatina kūrybiškai pažvelgti į kasdienybę ir susikaupus planuoti bei kurti naujas daiktų paskirtis tvarumo ir atsakingumo labui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacijos metu vaikai sužinos apie Velykų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Velykų simboliais, diskutuos apie Velykų šventės prasmę. Praktinės dalies metu kiekvienas vaikas pasigamins savo krepšelį margučiams iš veltinio. Krepšelio dalis reikės susiūti naudojant saugią plastikinę adatą, o paruoštą krepšelį dekoruoti parenkant tinkamus Velykoms simbolius ir spalvas. Pagamintus krepšius užkrausime gera nuotaika ir pavasariškais linkėjimais, o vaikai galės jais dekoruoti klasę ar namus.


Kodėl turime būti mandagūs, gerbti šalia esantį (mokytoją, klasioką), tuos kuriuos sutinkame (pvz. kiemsargis, gyvūnas, augalas)? Labai dažnai vaikai pamiršta mandagaus ir kultūringo elgesio taisykles. O gal nežino? Prisiminsime, kas tai yra etiketas, elgesys, elgsena, taisyklė. Susipažinsime, kaip rengdavosi ir elgdavosi žmonės priklausomai nuo laikmečio ir valstybės. O kas aktualu šiais laikais? Kaip reikia elgtis bibliotekoje, spektaklyje? O ką veikti pertraukų metu? Per amžius pasakose, sakmėse, patarlėse kiek daug sukaupta išminties. Pasisėmę iš protėvių išminties, kursime pasaką apie šaunųjį Dinozaurą, kuris papuola į neįtikėtinas situacijas, tačiau istorija baigiasi laimingai. Prisiminsime, kad būtina gerbti aplinkinius, kad ir kaip jis keistai apsirengęs ir elgiasi nekasdieniškai. Aptarsime įprastas ir ne kasdienes situacijas. Prisiminsime, kodėl svarbu būti mandagiems visur. Susikursime savo klasės pasisveikinimą ir atsisveikinimą. Sukursime “Svajonių taisykles” - taisykles, kurių visada norisi laikytis. Jei aktualu, papildysime klasės ir mokyklos taisykles. Sudarysime veiklų pertraukų metu sąrašą ir draugausime. Juk Tu esi pats mandagiausias vaikas!


Edukacinio užsiėmimo metu išskirtinėse muziejaus erdvėse, Kelmės dvaro rūsiuose, vaikai išgirs pasakojimą apie vieną seniausių liaudies audinių rūšį - juostas, susipažins su jų raštais bei spalvomis, jų simbolika. Juostos žmogų lydėdavo nuo gimimo iki mirties. Gimusį kūdikį suvystydavo į juostą. Juostos buvo būtina moterų ir vyrų aprangos dalis. Taip pat jas dovanodavo įvairiomis progomis. Be juostų neapsieidavo ir atsisveikinant su mirusiuoju. Žemaičiai daugiausiai naudojo vytines juostas. Kadangi jų audimui nereikėjo ypatingų įrankių, šias juostas nusivydavo bandą ar žąsis ganydavusios piemenaitės. edukacinio užsiėmimo metu vaikai žaisdami, mindami mįsles pasirinks norimų spalvų siūlus, išmoks juos susiverti į lenteles, nusivys nesudėtingą juostelę - skirtuką knygai ar draugystės apyrankę. Tikslas – supažindinant su žemaičiams būdingomis vytinėmis juostomis, atskleisti vaikams savo krašto ir lietuvių tautos savitumą, skatinti jaunąją kartą puoselėti bei tęsti tradicijas. Uždaviniai: pasitelkiant vaizdines bei interaktyvias priemones pristatyti vytinių juostų vijimą; supažindinti su juostų vijimo priemonėmis. Metodai: informacijos pateikimas naudojant vaizdines priemones; vaikų įtraukimas į aktyvią veiklą per žaidimus; individualus praktinis darbas. Rezultatai: vaikai, dalyvavę šioje veikloje: bus įgiję žinių apie vieną seniausių lietuvių juostų vijimo būdų; įgis praktinių įgūdžių, mokės kūrybiškai pritaikyti savo nuvytas juostas šiuolaikinėms reikmėms; bus puoselėjami bendravimo ir bendradarbiavimo įgūdžiai; išplės savo kultūrinį mentalitetą; bus paskatinti saugoti bei tęsti tradicijas.


Barokas – judėjimas, ekspresija, ekstazė? (Nuotolinė paslauga)

Barokas tobulas renesanso formas pakeičia tokiomis, kurioms iki tobulumo trūksta tik trupučio, – jos yra taip netoli „geros formos”, kad priverčia žiūrovą ją sukurti. Naudojant vizualinę ir video medžiagą moksleivius supažindinsime su baroko stiliaus ypatumais, jam būdingais perdėtais judesiais, aiškiomis detalėmis, šviesos ir tamsos sąveika, įtampos ir dramos kūrimu. Moksleiviai sužinos ir barokines išraiškos priemones – perdėta gausa, spalvingumas, ornamentika ir didybė. Užsiėmimo metu taip pat kalbėsime apie pagrindines kultūrines, politines ir socialines baroko stiliaus susiformavimo prielaidas. Barokas plito kaip katalikiškų šalių menas, tai buvo tarsi reakcija į protestantų reformaciją. Užsiėmimo metu analizuosime barokinės architektūros, skulptūros, tapybos pavyzdžius bei muziką. Pristatysime didžiuosius baroko meistrus ir jų sukurtus šedevrus. Gebėjimas atskirti meninius stilius bei daryti istorinių įvykių ir meno raidos sąsajas prisidės prie moksleivių kultūrinio sąmoningumo ugdymo, praplės jų pasaulio suvokimo ribas, leis giliau pažvelgti į visuomenėje vykstančius procesus. Edukacinis užsiėmimas padrąsins moksleivius analizuoti meno kūrinius, mokins atrasti barokiniam stiliui būdingus bruožus.


Edukacinė programa susideda iš dviejų dalių - teorinės ir praktinės.  Programos tikslas - supažindinti mažuosius programos dalyvius su Mažosios Lietuvos regiono etnokultūriniais elementais, teatralizuotai pristatant pamario krašto senąjį amatą - žvejybą medinėmis valtimis.  Kintų Vydūno kultūros centro kieme eksponuojama sena Venterinė valtis, prie kurios dalyvius teatralizuotai pasitinka etnogarfiniais rūbais apsitaisiusi žvejo žmona. Ji ateina susirinkti vyro sugauto laimikio ir sutinka vaikus, kuriuos įtraukia į diskusiją apie senus ir naujus laivus. Parodo  Venterinę valtį, joje esančius įrankius ir kokias žuvis vyras dažniausiai mariose sugauna, kiek laiko jis praleidžia mariose, ką valgo, kur miega, ką daro užklupus audroi.  Žaismingo dialogo pagalba kiekvienas vaikas skatinamas diskutuoti atsakyti ir užduoti jam iškilusius klausimus. Taip išsiaiškinama apie pagrindines valties dalis, išgirsta naujus tarmiškus žvejybos įrankių pavadinimus, bando atspėti kam jie naudojami. Betarpišku bendravimu ir teatralizuoto dialogo principu programos dalyviai įtraukiami į klausimų ir atsakymų pokalbį. Programos dalyviai sužinos, kaip reikia paruošti valtį ir kokius įrankius su savimi privalo turėti žvejas. Kokie išlikę prietarai ir kada žvejas jų paisydavo. Kokius reginius ar nutikimus vieni kitiems pasakojo žvejai. Improvizuota žvejo žmona pakviečia vaikus pažiūrėti koks laimikis įklivo į tinklą ir kviečia vaikus į pagalbą išrinkti žuveles-magnetukus, spalvinimo rušinius.  Žvejo žmona tarmiškais pavadinimais vardina traukiamas žuvis ir vaikų klausia, kokias žuvis jie pažįsta ir gal žino kaip jos atrodo.  Vaikai kviečiami į dirbtuves prie edukacinio stalo, kur  tęsiama praktinė ir kūrybinė dalis.  Klasėje vaikai prisimena marių žuvelių raštus, kaip jų švynai ir pelekai blizga saulėje, kaip gali raibuliuoti įvairiomis spalvomis. prisiminimui apie pamario kraštą vaikai išsineša nuspalvintą medinę žuvelę-magnetuką.


Vilniaus bastėjos paslaptys (Nuotolinė paslauga)

Ar žinojote, kad Vilniaus senamiesčio pakraštyje stūkso didingas pastatas – Vilniaus gynybinės sienos bastėja, skaičiuojanti ne vieną šimtą metų? Šį pastatą nuo pat pradžių gaubė daug paslapčių, keistų nutikimų ir neįtikinamiausių legendų. Nors Vilniaus bastėja šiandien yra muziejus, pasakojantis apie krašto gynybos svarbą, tačiau prieš beveik 500 metų bastėja buvo pastatyta visai kitu tikslu. Kokiu? Kokias paslaptis ji slepia? Kokia legendinė būtybė buvo (o gal yra?) įsikūrusi Vilniaus bastėjoje? Apie visa tai ir dar daugiau – virtualiame edukaciniame užsiėmime „Vilniaus bastėjos paslaptys“. Kartu aiškindamiesi, atlikdami užduotis, reikšdami savo nuomonę, susipažinsime su autentišku ir Lietuvoje vieninteliu tokio tipo pastatu – bastėja.


Anykščių sakralinio meno centre saugoma ir eksponuojama ilgamečio Anykščių Šv. Mato bažnyčios klebono monsinjoro Alberto Talačkos dailės kūrinių kolekcija ir biblioteka. Monsinjoro dailės kūrinių kolekcijoje per 50 kūrinių, tarp jų – garsaus italų tapytojo Karlo Maračio (Carlo Maratti 1625–1713) darbas, nutapytas ant vario plokštės. Tai vienintelis šio dailininko darbas, esantis Lietuvos muziejuose. Kolekcijoje taip pat išvysite Johano Baptisto Lampio, Simono Čechavičiaus, Jono Rustemo, Antano Žmuidzinavičiaus, Kazio Šimonio, Česlovo Kontrimo, Vaidoto Žuko ir kt. tapybos darbus. Advento laikotarpiu siūlome mokiniams kultūrinę edukaciją „Kalėdų belaukiant“. Jos tikslas – suteikti naujų žinių bei papildyti ir praturtinti bendrojo ugdymo mokyklų tikybos programą. Apžiūrint Sakralinio meno centro ekspoziciją, supažindinti mokinius su pagrindiniais krikščionybės ikonografiniais simboliais. Kulturinės edukacijos „Kalėdų belaukiant“ uždaviniai: 1. Mokyti atpažinti ikonografinius simbolius meno kūriniuose. 2. Supažindinti su Betliejaus istorija. 3. Palyginti prakartėlių kūrimo tradicijas Lietuvoje ir Europoje. 4. Sukurti kūrybinį darbelį „Prakartėlė“ arba „Kalėdiniai atvirukai“. Metodai ir priemonės: 1. Sakralinio meno centre saugomos kunigo monsinjoro Alberto Talačkos sukauptos XVII–XX a. meno kūrinių kolekcijos apžiūrėjimas ir jos analizė. 2. Betliejaus istorijos klausymasis, jos trumpas aptarimas. 3. Pokalbis, aiškinimasis, kas tai yra prakartėlė. 4. Skaidrių su prakartėlių nuotraukomis iš skirtingų Europos šalių ir Lietuvos peržiūra. 5. Darbelių „Prakartėlė“ arba „Kalėdiniai atvirukai“ kūrimas naudojant įvairias menines priemones. Kūrybinis procesas vyksta dirbant grupėse, paskirstant užduotis pagal amžių ir gebėjimus, taikant žaidybinius metodus, padedančius dalyviavms atsipalaiduoti ir išlaisvinti kūrybinę mintį. „Prakartėlė“ – tai komandinis kūrybinis darbas; vaikai pasiskirsto užduotis ir padedami edukatoriaus sukuria originalią savo klasės prakartėlę.


Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Ar galima pasakas paliesti ir užuosti, o gal paragauti? Atsakymus sužinosite edukaciniame užsiėmime „Pajusk pasaką“. Kviečiame moksleivius į unikalią literatūros pažinimo patirtį – klausytis Prano Mašioto pasakos „Kiškis Drąsuolis“ užrištomis akimis ir pasitelkiant pojūčius. Pasakojimo žodžius lydės įvairūs jusles žadinantys veiksmai ir sensorinės priemonės (pvz.: skaitant sakinį „Miške augo kiškelis“ klausomasi pušų ošimo garso, rankomis liečiamas samanų gabalėlis), kurios sustiprins dalyvių skonio, kvapo ir lytėjimo pojūčius, išlaisvins vaizduotę, atpalaiduos.


Įtraukusis spektaklis- edukacija "Apie medų ir bites"

Mokinių ir pedagogų pamėgta edukacija, kai mokymosi turinys pateikiamas spaktaklio forma, o edukatorė yra ne mokytoja, o tik bičių gyvenimo stebėtoja, kaip ir renginyje dalyvaujantys mokiniai. Edukacinio spektaklio metu susipažinsime su avilio šeimininke – bičių motinėle ir mažąja darbininke bitute Gyte. • Ką reiškia posakis „darbšti kaip bitė“ ir kodėl protingi dėdės kalba, kad be bičių nebūtų ir žmonių? • Bitutė Gytutė papasakos, kaip ji ir kitos bitės surenka nektarą ir kaip iš jo atsiranda medus. • Ką dar bitės gamina? Kokie yra bičių produktai? Kuo bitės maitinasi, kad būtų greitos? Kur bitės laiko medų? Gaminsime natūralaus vaško žvakes. „Saldu kaip du medu“ – pavasario (sodų), vasaros (liepų), rudens (miško) medus – nejaugi jie skirtingi? Kodėl uostydami gėles išsitepame nosį? Viską ir dar daugiau papasakos bitutė Gytutė. • Pažvelgsite į pasaulį pro bitės akinius. Ar žinojote, kad bitės turi net penkias akis? Žinios bus pateiktos žaisminga forma, be išankstinių nuostatų. Po edukacijos dalyviai gebės: aptarti medaus, bičių duonelės, žiedadulkių ir vaško išgavimo/pagaminimo būdus. Programos metu yra pabrėžiama tiek grupinio, tiek asmeninio darbo ir pagalbos draugui svarba - gyvendami bendruomenėje prisitaikome prie jos kultūros ir papročių, puoselėjame tradicijas ir išsaugome savitumą. Mokiniai supras, kad visuomenėje svarbus kiekvienas individas, savo gebėjimais prisidedantis prie bendros grupės gerovės. Pateikiamos užduotys, pritaikytos mokinių amžiui ir supratimui (1-2kl., 3-4kl., 5-6kl.) lavins kūrybiškumą ir atskleis dalyvių individualumą. 45min. renginys vykdomas vienai klasei/grupei vienu metu, į ugdymo įstaigą atvykstama susidarius 4-6 grupėms.


MOKAUSI IŠ KINO nuotolinės edukacinių filmų peržiūros

Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios temos: draugystė, santykiai su šeima, bendraamžiais, moraliniai pasirinkimai, emociniai išgyvenimai, asmens tapatumas, patyčios, tolerancija ir kt. Siūlomų filmų programa yra kruopščiai atrinkta skirtingoms amžiaus grupėms. Peržiūrų metu pasitelkiant kiną kaip priemonę, siekiama ugdyti moksleivių kritinį mąstymą, kūrybingumą, socialinius ir komunikacinius įgūdžius, plėsti kultūrinį akiratį, skatinti vartoti legalų turinį. Programos filmai pasižymi pasakojamos istorijos universalumu, aukštu meninis lygiu, patraukliu pateikimu, edukaciniais elementais. Filmai žiūrimi nuotoliniu būdu (klasėje arba namuose), atsiuntus filmo nuorodą. Filmus lydi profesionali edukacinė medžiaga, padedanti pedagogams aptarti matytą filmą su moksleiviais. Metodinėje medžiagoje pateikiamas filmo kontekstas, analizuojamas stilius, parengtos praktinės užduotys ir klausimai diskusijai.
Filmų programą sudaro daugiau nei 20 filmų, skirtų įvairaus amžiaus moksleiviams. Kiekvienais metais programa papildoma 2-4 naujais filmais. Naujausią filmų repertuarą rasite „Mokausi iš kino“ svetainės skiltyje „Virtuali salė“: https://mokausiiskino.lt/filmu-programa/?tipas=virtuali_sale

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Stalo žaidimai – tai ne tik pramoga, bet ir puiki galimybė lavinti pažinimo įgūdžius. Edukacijoje vaikai susipažins su senoviniu žaidimu „Malūnas“, kurio istorija siekia daugiau nei 3500 metų. Šis žaidimas žinomas visame pasaulyje.

Vaikai sužinos apie „Malūno“ kilmę ir jo istoriją, apžiūrės archeologinių kasinėjimų metu atrastą žaidimo lentos fragmentą. Praktinėje dalyje jie pasigamins savo žaidimo lentą, ją dekoruos ir išbandys žaidimą, naudodami įvairias dailės priemones.

Pasinerkite į istoriją ir kūrybą su „Malūnu“ – šiuo žaidimu, kuris jungia kartas!


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Atverkime Vilniaus kiemelių vartus“ Meskime kelią dėl takelio ir pamatykime
kitą Vilniaus pusę, už vartų ir storų sienų besislepiančius senamiesčio kiemelius. Gynybinės sienos likučiai, karo ženklai,
skulptūros, viešieji šuliniai ir šventųjų atvaizdai. Juose virė gyvenimas, skambėjo dainos, poetų eilės, spausdinimo mašinėlių
garsai, sąmokslų planai. Visi jie iki šių dienų išsaugojo savąsias paslaptis apie unitus, filaretus ir filomatus, vykusias šventes
ir pasimatymus, studentų išdaigas ir profesorių suokalbius. Edukacinės ekskursijos tikslas supažindinti mokinius su unikaliu
Vilniaus senamiesčio kultūros paveldu, pastatų ir kiemų formavimosi raida ir užstatymo kaita, skirtingais architektūros
stiliais ir jų meninėmis detalėmis, kelių šimtų metų senumo mūro lipdymo būdais ir jo liekanomis. Išlikusiu kultūriniu
praeities paveldu ir dabarties technologijomis padedančiomis jį konservuoti, atkurti ir išsaugoti. Ekskursijos metu mokiniai
įtraukiami į edukacinius, teminius žaidimus, istorinis pasakojimas papildomas archyviniais dokumentais, nuotraukomis.
Mokiniai skatinami gyvai tyrinėti ir ugdyti dėmesingumą juos supančiai aplinkai, naudodamiesi jiems suteikta papildoma
medžiaga įsivaizduoti praeities miestą bei jame vykusius pokyčius, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą,
domėtis Vilniaus praeitimi ir dabartimi.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Ar žinote, koks gyvūnas, kokius namus įsiruošia: ar visi paukščiai suka lizdus, kur žiemoja varlės, kas surenčia trobelę, o briedis ar įsiruošia namą? Kas gyvena pievoje, prie vandens telkinio, vandenyje ir žmogaus kaimynystėje? Visi Žemės planetos gyventojai – žmonės, žvėrys, paukščiai, ropliai, vabalai, žuvys ar vos plika akimi įžiūrimi padarėliai – turi namus. Tik mes, nematydami gyvūnų, gamtoje jų neatpažįstame. Suręsta trobelė, įruošta irštva ar iškaltas uoksas – tai kokių gyvūnų saugūs namai? Dalyvaujantys edukaciniame užsiėmime, išklauso edukatoriaus pasakojimo, apžiūri natūralius, iš gamtos parneštus, ir sukurtus gyvūnų namus, o savo įgytas žinias pritaiko žaisdami-dėliodami dėlionę. Dėlionę dėlioja nedidelės vaikų grupelės (1–4 vaikai), tad užsiėmime dalyvaujant didesnei vaikų grupei, jie išskirstomi į grupeles. Dalyviai įvertina įgytas žinias ir padovanotose knygelėse, kurių puslapiuose pavaizduoti gyvūnų namai, nuo lipdukų lapo į knygelės puslapius sukelia gyvūnus – namučių gamtoje gyventojus.


Edukacija vaikams "Oro balionu po Lietuvą"

Tai žaisminga, teatrališka, informatyvi edukacija, kurios metu mokiniai susipažįsta su autorine lavinamąja siūta knyga
"Vaikams"apie Lietuvą". Edukacijos "Oro balionu po Lietuvą" dalyviai susikuria į save panašias lėles, kurios siūtu oro balionu menamai keliauja po šalį. Taip mokiniai susipažįsta su įvairiausiais istorinias, kultūriniais, gamtos objektais, atlieka užduotis, kuria/pildo Lietuvos žemėlapį. Užsiėmimo metu vaikai vaidina, žaidžia, mėgdžioja, diskutuoja, dalinasi savo patirtimi bei pildo lavinamąją knygą siūtomis detalėmis, objektais. Edukacijos metu vaikai patiria kūrybos džiaugsmą, įsitraukia į žaidimus, trumpus vaidinimus, aktyvųjį klausymąsi. Užsimėmimas ugdo pilietiškumą, meilę savo kraštui, plečia kultūrinį akiratį, moko bendrauti ir bendradarbiauti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Sojų vaško žvakių liejimas "Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis"

Aromatinių sojų vaško žvakių gamybos edukacija „Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis".
Vykdomos edukacijos trukmė 60 min. Edukacija vykdoma 1-4 klasės mokiniams.
Edukacijos metu žvakių gamybai naudojamos tik natūralios medžiagos ir priemonės: sertifikuoti sojų vaškas ir natūralūs eteriniai aliejai, medvilnės dagtis. Žvakes liejame daugkartinio naudojimo 30 ml. aliumininiuose, tinkančiuose sąlyčiui su maistu, indeliuose.
Edukacijos metu:
- dalyviai skaidrių bei video pagalba detaliai yra supažindinami su žvakių gamybos taisyklėmis, aromatinių žvakių ingridientais bei detaliu jų aprašymu, saugiu žvakių laikymu bei deginimu;
- po supažindinimo vyksta sojų vaško testavimas ir lyginimas su parafininėmis žvakėmis;
- supažindinimas su eteriniais aliejais jutiminiu būdu (uodžiant);
- žvakės kūrimo procesas: kol kaitinamas ir lydomas sojų vaškas, kiekvienas edukacijos dalyvis gamina savo žvakių širdį, iš siūlomų eterinių aliejų susikuria savo žvakės aromatą; lydomui vaškui pasiekus reikiamą liejimo temperatūrą, sumaišo visus žvakės ingridientus bei galiausiai kiekvienas pats išlieja savo unikalią sojų vaško aromatinę žvakę.
Išliejus žvakes bei laukiant kol jos sustings, mokinys apipavidalina savo pasigamintos žvakės pakuotę.
Likusį edukacijos laiką skiriame pokalbiams, pasisakymams, mokinių klausimams, pastebėjimams, diskusijoms.

Organizatoriaus pastaba.
Kviečiame susisiekti +370 670 96679 arba info@sestasispojutis.lt ir susitarti dėl Jums ir mums patogaus renginio laiko (sukursime individualų renginį kalendoriuje Jūsų mokinių grupei).


Ekskursija „Bingo! Senamiesčio kiemeliai“

Vilniaus senamiesčio kiemeliai – paslaptingos erdvės, slepiančios įvairiausias istorijas, netikėtus atradimus. Kiekvienas unikalus, kiekvienas kitoks! Sužaidybintoje ekskursijoje kartu tyrinėsime, ieškosime atsakymų į istorinius klausimus ir rinksime savuosius „Bingo!“. Pasivaikščiojime laukia įtraukiančios miesto istorijas atskleidžiančios veiklos: pabandysime savo inicialus išrašyti plunksna, ragausime sodelyje augančio medžio arbatos, puošimės ir fotografuosimės lyg praėjusio amžiaus panelės ir ponaičiai…

Ekskursijos tikslai – ugdyti sąmoningą vaikų požiūrį į Vilniaus istorinio centro paveldą ir jo išsaugojimo svarbą, ugdyti pastabumą ir gebėjimą suprasti įvairius istorijos, kultūros, meno ženklus miesto aplinkoje.


Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsite su Chodkevičių rūmų meno vertybėmis: paveikslais, baldais ir interjero detalėmis. Taip pat išgirsite įdomių faktų apie XIX a. dvaro kasdienybę, moters ir vyro vaidmenį valdant dvarą. Praktiniame užsiėmime jaunesniuosius kviesime pasigaminti popierinę lėlytę su drabužiais ir įvairiais rekvizitais, o vyresniuosius įsijausti į dvaro gyvenimą ir pasimatuoti madingus XIX a. drabužius bei aksesuarus.


Gyvo daržo istorijos.
Lėlių parodėlė ir edukacinių rimuotų mįslių skaitymas.
Lėlių kūrėja, psichologė, knygų autorė Ieva Motiejauskė pristato savo kurtas įstabias tekstilines lėles kaip gyvus daržo gyventojus. Lėlės yra stilizuotos, atpažįstamos iš subtilių užuominų: moliūgas, arbūzas, ramunė, žirnis, kukurūzas ir daugybė kitų daržo gyventojų čia tarsi pasakų herojai, subtiliai užmaskuoti, atpažįstami pagal spalvas ir būdingus požymius. Vaikams teks įjungti vaizduotę, kad atpažintų, kokią daržovę ar gėlę vaizduoja lėlė. Renginyje taip pat pristatomos trumpos rimuotos edukacinės mįslės apie daržoves, kurias įminti padės mįslių pabaigoje pasirodančios užuominos. Tai leis vaikams aktyviai dalyvauti, įsitraukti, atverti vaizduotę.
Daugybė vaikų nemėgsta valgyti daržovių, dar daugiau jų nepažįsta – painioja pavadinimus, nežino kaip atrodo valgoma daržovės dalis, ką jau kalbėti apie augalą, kuris ją užaugina: kokio jis dydžio, kokie lapai, kotai, ūgliai?
Šis pristatymas supažindina vaikus su įvairiomis daržovėmis žaismingai ir linksmai: žodžiais ir vaizdu nupasakojama augalo išvaizda ir jo užauginami vaisiai/daržovės/uogos. Vaikai pamatys ir galės pačiupinėti, palyginti įvairias sėklas. Diskutuodami mokiniai galės spėlioti, svarstyti, prisiminti, lyginti – stiprinami jų bendravimo ir bendradarbiavimo įgūdžiai, lavinamas estetinis skonis.
Lėlė, vaizduojanti mums taip įprastą daržovę ar gėlę pateikiama kaip mažytis meno kūrinys. Renginys griauna stereotipus, jog daržas – nepatraukli, sunkaus darbo reikalaujanti vieta.
Autorė kviečia pažvelgti į daržą kaip į paslaptingą, mistinę, gyvą ekosistemą, kurioje auga švarus, sveikas maistas. Per estetiką, paslaptingumą, žodžio žaismą vaikai kviečiami patirti daržą kitaip, drąsinami patys eksperimentuoti ir auginti.
Renginys skirtas priešmokyklinio amžiaus vaikams ir 1 – 4 klasių mokiniams. Užsiėmimo trukmė 45 min.
Vieta: mokyklų klasėse, bibliotekose.


Edukacinis spektaklis Dantenija skirtas vaikams nuo 6 iki 12 metų, kurio metu mokome apie sveiką gyvenseną ir teisingą dantų priežiūrą. Spektaklyje vaidina profesionalūs aktoriai iš Taško teatro ir spec. poreikių turintys aktoriai, teatras Drugelis. prieš spektaklį žiūrovai edukuojami apie spec. poreikių turinčių žmonių būtiną integraciją, kad priimtume vieni kitus tokius, kokiais mus sukūrė Dievas. Kad kiekvienas turime svajoti ir siekti savo tikslų- kai mes pasitikime savo mokytojais- galime pasiekti visko- ko tik norime. Spektaklyje vyksta pagrindinė kova tarp burnoje gyvenančių bakterijų ir dantisto įrankių (vaikai supažindinami su dantisto įrankiais, kad neturėtų baimės apsilankyti pas dantistą), kurie moko vaikus kaip reikia valytis dantukus, kad jie būtų sveiki ir negestų.


Ekskursija prasideda Trakų gatvės pradžioje, kur mus pasitinka Miesto sargybinio statula. Senų piešinių bei žemėlapių pagalba aiškinsimės, kaip ši siena juosė Vilnių, kiek prireikė pastatyti vartų bei kaip jie galėjo atrodyti. Aplankysime 4 Vilniaus gynybinės sienos vartų vietas, ieškosime išlikusių miesto sienos liekanų, kalbėsime apie sienos statybą ir jos reikšmę sostinės gyvenimui. Pasigėrėsime vieninteliais išlikusiais Aušros Vartais, tyrinėsime detales, kurios buvo bendros visiems miesto vartams ir aiškinsimės, kur ir kaip gyveno bei kokias pareigas turėjo Vilniaus budelis, taip pat glaudžiai susijęs su gynybine miesto siena.


Lietuvių liaudies skulptūra paplitusi visose etnografinėse srityse, bet labiausiai – Žemaitijoje. Atskirų etnografinių sričių kūriniai turi savo specifinių bruožų. Tą faktą lėmė istorinės ir kultūrinės aplinkybės.
Siekdami vaikus supažindinti su sakraline XIX-XX a. liaudies kūryba, pasitelkiami šventieji, atvaizduoti dabartiniu laiku bei turintys filmuko veikėjų bruožų. Užsiėmimo tikslas - supažindinti vaikus su lietuvių liaudies menu per simbolius.


Apie geležinį vilką ir Lietuvos kunigaikščių žygius

Ar galima prakalbinti Vytauto Kašubos skulptūras, kurios eksponuojamos Prano Domšaičio galerijoje? Įsižiūrėkime į skulptoriaus sukurtus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų atvaizdus medaliuose, paminklų modelius, skulptūrinius biustus. Ten tiek daug įdomybių! Kai įminsite, ką reiškia istoriniai ženklai ant valdovų skydų, akimirksniu atsidursite paslaptingame legendų pasaulyje, kur šimtais balsų kaukia geležinis vilkas, kviesdamas kunigaikštį Gediminą statyti naują sostinę, o pajūrio laumės bando pastoti kelią kunigaikščiui Kęstučiui pas mylimąją Birutę. Išklausę legendą ir apžiūrėję skulptūras, lipdysime patikusius pasakos veikėjus.


Viduramžių darbai ir pramogos medinėje pilyje

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacijos tikslas – skatinti susidomėjimą Mindaugo laikų Lietuvos istorija bei istorinės rekonstrukcijos būdu pristatyti XIII–XV a. Šeimyniškėlių (Vorutos) piliakalnio istorinį kompleksą – vieną didžiausių gynybinių įtvirtinimų Rytų Lietuvoje. Supažindinti su to meto žmonių gyvenimo būdu, žemės apdirbimo įrankiais ir padargais, augintomis žemės ūkio kultūromis, senoviniais vaikų žaidimais. Priemonės – autentiška piliakalnio aplinka ir šalia jo esantis atkurtas papilio kiemas, apjuostas gynybiniais įtvirtinimais. Remiantis istoriniais artefaktais atkurta sienų apgulties technika, viduramžių drabužiai, papuošalai, kasdieniniai reikmenys, žemės apdirbimo įrankiai ir padargai (kapliai, akėčios, žagrė, pjautuvai, spragilai ir kt.), senovinių žemės ūkio kultūrų ir vietinių vaistinių ir prieskoninių žolelių lysvės, trinamosios girnos, lininės virvės, vilnoniai siūlai ir kitos priemonės. Senoviniai stalo žaidimai ("Kvirkatas", "Tvirtovė"), komandinis žaidimas "Ritinis". Numatoma veikla – žaismingi edukatorių pasakojimai, įtraukiantys dalyvius į minėtą istorinį laikmetį, susipažinimas su piliakalnio infrastruktūra – apsauginiais pylimais, papiliu, papėdės gyvenviete bei žmonių gyvenimo kasdienybe. Edukacijos dalyviai susipažins su pilėnų kasdieniniais darbais, mityba, žemės ūkiu. Papilio kiemo lysvėse pamatys dabar jau retai auginamus augalus – ropes, barščius, laukinius česnakus, linus, susipažins su vietinėmis prieskoninėmis ir vaistinėmis žolelėmis. Visi galės susipažinti kaip atrodė žemės apdirbimo įrankiai: senovinės akėčios, žagrė, pjautuvas, kastuvas ir kt. Grūdus mėgins sumalti trinamosiomis girnomis. Susipažinę su viduramžių žemės ūkiu, žiūrės animacinį filmą apie Vorutos pilį. Taip pat žais senovinius stalo žaidimus ar išmėginti komandinį mūsų protėvių žaidimą "Ritinį". Siektini rezultatai – savo krašto istorijos populiarinimas ir tautinės tapatybės formavimas, patriotiškumo ugdymas. Mokykloje pamokų metu įgytų teorinių žinių papildymas praktine veikla.


Užsiėmimo metu susipažinsite su Kuršių mariomis, didžiausiu Lietuvos gėlavandeniu vandens telkiniu, kadaise buvusiu pačiu žuvingiausiu. Pažinsite čia gyvenančias marių žuvis, žvejybinių burvalčių tipus, žvejybos ypatumus istorijos tėkmėje. Suprasite kaip žmogaus ūkinė veikla įtakoja žuvų išteklius mariose. Sužinosite kokiais būdais buvo reguliuojama žvejyba seniau ir dabar. Išmoksite šišioniškių gyventojų vartotus žuvų pavadinimus, bei žvejų naudotus prietarus žvejybos metu. Bumbinsite ir spėliosite žuvis. Medžiagos perteikimui pasitelkiama skaidrės ir video medžiaga.
Žaisime žaidimą ŽvejOK ir išsiaiškinsime kas yra geriausias žvejas, arba pagal duotas instrukcijas nusilybdysite žuvį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kaip asiliukas draugą surado (Nuotolinė paslauga)

Prano Domšaičio galerijos edukacinis užsiėmimas „Kaip asiliukas draugą surado“ iš ciklo „Pasakos muziejuje. Kas muziejuje gyvena?“ kviečia pradinių klasių mokinius keliauti su nenuorama asiliuku iš jaukios sodybos Kuršių marių pakrantėje iki tolimosios Pietų Afrikos, pasižvalgyti nuo Gerosios Vilties kyšulio viršūnės ir įsitikinti, kad draugystė ir draugų pagalba – svarbiausia. Kartu pasekę pasaką ir sulaukę laimingos pabaigos, ieškosime pasakoje pamatytų paveikslų dailininko P. Domšaičio nuolatinėje kūrybos ekspozicijoje, aptarsime juos ir patys kursime savo vaizdines istorijas apie draugystę. O buvo taip...


Edukacinė programa „Dailieji Jonavos krašto amatai“ (1 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradiciniais Jonavos krašto amatais bei jų interpretacijomis šiuolaikiniame mene ir madoje. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti, populiarinti tradicinius Jonavos krašto amatus, verslus, išryškinti jų vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Pristatyti ir garsinti Jonavos krašto tradicinio meno kūrėjus. 3. Skatinti tautinio paveldo produktų gamybos technologijų perimamumą, pratęsti tiesioginį amato perimamumą. 4. Skatinti kartų vienybę, suteikiant
galimybę amatininkams pasidalinti sukaupta patirtimi. 5 Sudominti mokinius nauja etnografine ekspozicija. 6. Skatinti mokinių verslumą. Užsiėmimo metu didesnis dėmesys skiriamas Jonavos krašto drožybos amato puoselėtojams. Virtualiai aplankomos Jonavos krašto sertifikuotų amatininkų kūrybinės dirbtuvės -  demonstruojama video siužetų/ pasakojimų ištraukos. Išryškinama kryždirbystės ir liaudies skulptūros vertė. Lankydami etnografinę ekspoziciją mokiniai turi galimybę tyrinėti Jonavos krašto medžio audėjų, mezgėjų, šiaudinių sodų, verbų pynėjų, margučių margintojų, kalvių darbus. Rengiama viktorina, kuriai klausimus virtualiai pateikia Jonavos krašto amatininkai. Demonstruodami tradicinio meno dirbinius bei senuosius namų apyvokos rykus amatininkai yra parengę interaktyvias užduotis, skatinančias plėsti etninės kultūros žinias, sužadinti domėjimąsi liaudies menu.
Siekiamas poveikis: mokiniai suvoks tradicinių amatų vertę šiuolaikinei kultūrai, susidomės muziejaus etnografine ekspozicija,  susipažins su įvairiomis senųjų amatų rūšimis, vietos amatininkų darbais, gebės įvardinti senuosius rykus bei žinos jų paskirtį. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ko gero vienintelis gyvūnas šioje planetoje, kuris yra taip plačiai paplitęs ir taip plačiai gali būti naudojamas- tai yra avis. Tai ir gyva žoliapjovė sodyboje, maisto šaltinis, o jau avies vilna tai yra ekologiškas bei atsinaujinantis žaliavos šaltinis kuris yra panaudojamas labai plačiai. Iš jos gaminami siūlai mezgimui, audimui, techniniai veltiniai bei audiniai. Taip pat nuo seno pastebėtos vilnos velimosi savybes. Veliama gali būti viskas: apavas, apranga, rankinės, kepurės, aksesuarai. Taip pat veltinis yra naudojamas ir interjere. Gaminami paveikslai, kilimai. Vilna netgi yra naudojama statybose-dedama tarp rąstų, statomi net patys namai -jurtos. Įterpus vilną į žemę, ji panaudojama kaip trąša augalams. Iš avies kailių siuvami kailiniai, kepures. O ar žinojote, kad avys yra tikrai ne vienintelis gyvūnas žemėje nuo kurio yra kerpama vilna? Ar kada matėte gyvai kaip yra kerpama avis? O gal smalsu būtų tai išmėginti patiems? Norite pamatyti kaip nukirpta vilna yra perdirbama? Norėtumėte patys išmėginti senovinį autentišką vilnos karštuvą? O gal norėtumėte patys pasigaminti autentišką suvenyrą iš vilnos? Norite pasisemti gerų emocijų bei turiningai praleisti laiką tarp alpakų ir kitų vilną auginančių gyvūnų? Visą tai ir dar kai ką daugiau pamatysite ir patirsite atvykę į edukacinę programą “Vilnos Kelias“. Edukacijos metu dalinamės su Jumis žiniomis bei sukaupta patirtimi apie vilnos apdirbimo amatą. Susipažinsime su vilna ir iš jos patys savo rankomis pasigaminsite mielą suvenyrą. Pamatysite bei išmėginsite Lietuvoje pagamintas senovines vilnos karšimo stakles, kitus naudojamus vilnos apdirbimo įrenginius. Mūsų ūkyje pamatysite vilną auginančius gyvūnus (avis, alpakas, triušius ir pan.) bei kartu išmėginsime visus vilnos perdirbimo etapus nuo avies kailio kirpimo iki kol gaunamas išbaigtas gaminys. Atvykite pas mus, smagiai ir naudingai praleisime laiką!


Kūrybiškumo lavinimas šiuolaikinėje kultūroje

"KAZIMIERO SIMONAVIČIAUS UNIVERSITETAS", UAB

Interaktyvios kūrybiškumo lavinimo dirbtuvių, pasitelkiant žaidybiškumo įrankius, tikslai:
1)	Skatinti kūrybinį mąstymą per metaforas, smalsumą bei refleksiją, dirbant komandoje ar individualiai.
2)	Padėti atrasti prigimtinį kūrybiškumą ir rasti būdus kaip galima jį integruoti kasdieninėse veiklose.
3)	Pasitelkus žaidybiškumo elementus, atrasti savo kūrybines galias ir potencialą.
Uždaviniai:
a)	Supažindinti su skirtingais kūrėjais, pristatant jų garsiausius darbus ar veiklas.
b)	Pasitelkiant kūrybines užduotis skatinti atrasti galimus sprendimo būdus.
c)	Išbandyti naujus metodus bei žaidybinimo elementus, lavinančius kūrybiškumą.
Formatas: 90 min. paskaita- praktinės kūrybiškumo dirbtuvės, kurių metu moksleiviai atliks įvairias kūrybiškumą lavinančias užduotis, susipažins su kūrybiškumo, atminties lavinimo metodais. Sužinos naudingos informacijos apie žinomus kūrėjus ir jų istorijas. Išbandys žaidybinimo elemntus: kūrybinį rašymą, istorijų pasakojimą (angl. Storytelling).
 Dirbtuvių vedėja – Rasa Vilnienė, KSU marketing vadovė, turinti pedagogo kvalifikaciją, dviejų metų pedagoginę patirtį, vedant neformalaus švietimo veiklas “Kūrybiškumo ABC” Vilniaus m. mokyklose. Turinti daugiau nei 12 metų patirties komunikacijos srityje, kaip laisvai samdoma rašytoja ir turinio kūrėja. Knygos “Naglis Bierancas. ATEITIES ŽMOGAUS FENOMENAS: kaip neknisti sau proto ir džiaugtis gyvenimu” autorė.


VU Šiaulių akademijos Botanikos sodas kviečia smalsius vaikus susipažinti su gamta ir augalais. Lietuviai nuo seno jautė sakralų ryšį su visata ir nuolat save laikė nedalomu sudėtingos gamtos mechanizmo sraigteliu. Šios edukacijos metu papasakosime daugybę augalų istorijų: kodėl šermukšnio bijo raganos ir velniai, ar papartis turi žiedą tik literatūroje ir pasakojimuose ir kt.. Padiskutuosime, kaip nesuardyti tūkstančiais ryšių susietos ir nuo neatmenamų laikų gyvuojančios gamtos ir žmogaus draugystės, o atvirkščiai kai palaikyti darnųjį vystymąsi, kultūros istorijos atmintimi, kuriai neįkainojamos įtakos turėjo ir augalai. Išžvalgę Botanikos sodo augalų kolekcijas ir pasiskirstę grupelėmis bei pasimokę skaityti sodo žemėlapį tapsite Augalų detektyvais, kurie tarp 4000 skirtingų augalų rūšių gebės rasti tą vienintelį. Sveikas rungtyniavimo jaudulys ir įgytos žinios leis dar labiau pamilti gamtą, įvairovę ir mūsų kultūrą preityje ir knygose. Edukacija parengta vadovaujantis Bendrąja pradinio ir pagrindinio ugdymo programa, tad puikiai tiks ugdymui ir patyriminei veiklai netradicinėse erdvėse.


Ar kada nors girdėjote kur atsirado Kalėdinė eglutė ir kodėl žybčioja ant jos lemputės? Kodėl mes puošiame būtent šią žaliaskarę, o ne kitą medį? O ar žinojote kokiais žaisliukais puošė eglutes mūsų seneliai? Šias ir dar daugelį kitų įdomių istorijų išgirsite mūsų edukacijoje apie kalėdinius žaisliukus. Siekiame vaikučius supažindinti su šv. Kalėdų tradicijomis ir papročiais, įdomiausiomis šventės ypatybėmis. O linksmiausia dalis, kad edukacijų metu, vaikai patys pasigamins įvairiausius kalėdinius žaisliukus, pagal savo nuotaiką mėgstamas spalvas, fantaziją ir kūrybą. Parsinešime dalelę šilumos ir Kalėdų tradicijų į savo namus.


Ši edukacinė programa vykdoma Šilutės H. Šojaus dvaro restauracinėse patalpose, kuriose sukurta jauki ir saugi aplinka, tinkamai įrengta mokymams. Programa skirta mokyklinio amžiaus vaikams, siekiant juos supažindinti su emalio menu, jo istorija, technikomis ir praktiniu pritaikymu.
Programa apima teorinius ir praktinius užsiėmimus. Vaikai supažindinami su emalio meno istorija nuo senovės Bizantijos laikų iki šių dienų, sužino, kaip emalis buvo naudojamas papuošalams, indams, skulptūroms ir kitiems dekoratyviniams objektams kurti. Tai padeda plėsti žinias apie meną ir kultūrą.
Po teorinės dalies dalyviai gauna savo vario plokšteles ir jas paruošia naudojimui. Jie nusprendžia, ar jų kūrinys bus papuošalas, ar interjero detalė, ir pasirenka spalvas bei piešinius.
Praktiniuose užsiėmimuose vaikai patys išbando emalio gamybą ir eksperimentuoja su emalio dengimu ant mažų paviršių. Kiekvienam dalyviui suteikiama asmeninė vieta su paruoštomis medžiagomis ir įrankiais. Emalis yra medžiaga, sudaryta iš stiklo ir įvairių metalų oksidų, kurie lemia jo spalvą ir lydymosi temperatūrą. Kiekviena spalva turi savo kodą ir spalvų paletę, padedančią atskirti, kokia spalva bus, kai emalis išsilydys. Paprastai emalis kepamas specialioje krosnyje, kurios temperatūra siekia nuo 700 iki 900 laipsnių Celsijaus.
Pirma, emalio milteliai, kurie būna jau paruošti gamybai, sumaišomi su distiliuotu vandeniu ir naudojami. Tada, naudojant mentelę (steką) arba teptuką, emalis dedamas ant vario plokštelės. Prieš tai plokštelės paviršius turi būti tinkamai paruoštas: nušveistas, švariai nuplautas ir nuriebalintas.
Kaip tinkamai dėti emalį, parodo profesionali juvelyrė. Tokiu būdu vaikai gauna teorinių žinių ir praktinių įgūdžių, padedančių suprasti šį senovinį ir gražų meną.
Iškepus emalio ruošinius, vaikai išsineša namo ne tik gerą emociją, bet ir savo sukurtą meno kūrinį, kuris ilgai primins apie šią įdomią ir kūrybingą patirtį.


"Miško takais iki Kačėniškės piliakalnio"

Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Tikslas: pažintinio žygio pėsčiomis metu aplankant vieną iš kultūros paveldo objektų - Kačėniškės piliakalnį, supažindinti moksleivius su Sirvėtos regioninio parko išskirtine verte - kalvotu reljefu, pristatyti Kačėniškės piliakalnį ir analizuojant gretimų vietovių bei gamtos objektų pavadinimus, atskleisti jų kilmę. Pažintinio žygio dalyviai kviečiami keliauti po saugomai teritorijai priklausančius lankomus objektus, kuriuose atsiveria išskirtinai kalvotas reljefas ir ypatingas kraštovaizdis. Žygio dalyviai keliaus pažintiniu taku per pelkę, bus prie Kačėniškės piliakalnio, stebės ir fiksuos įspūdingą kraštovaizdį nuo jo viršaus, keliaus mišku. Taip pat viso žygio metu dalyviai klausys specialisto pasakojimo, atliks mokomąsias užduotis, diskutuos tarpusavyje, nagrinės vietovardžius, reflektuos bei atliks tęstinę kūrybinę užduotį grįžę į ugdymo įstaigą. Žygio dalyviams rekomenduojama turėti tinkamą aprangą ir avalynę pagal oro sąlygas. Trukmė: 135 min (su numatytomis pertraukomis). Dėl smulkesnės informacijos apie žygį siūlome iš anksto susisiekti: el. p. jolita.garbuliene@saugoma.lt arba tel. +37061429275.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Piešimas ant porceliano turi ilgą ir turtingą istoriją, kuri siekia tūkstančius metų. Gimęs Kinijoje, o bėgant metams išplitęs po vakarų pasaulį, dekoruotas porcelianas buvo mėgiamas didikų ir trokštamas kolekcionierių. Pramonės revoliucija palengvino porceliano gamybą ir dekoravimą, o atsiradus masinės gamybos būdams, porceliano indai tapo prieinami visiems. Šiandien nieko nenustebinsi įsigyjęs dailiai išpieštą puodelį ar lėkštę, tačiau savo rankomis sukurtas ir išgražintas gaminys taps vienetiniu ir nepakartojamu kūriniu. Kviečiu apvalioje porceliano lėkštelėje nutapyti savo spalvotą pasaulį, kuriame tilps svajonės, sapnai, fantazijos. Pažadinsime vidinį kūrėją ir išbandysime senąją piešimo ant porceliano tradiciją. Derindami su šiuolaikiniu menu sukursime unikalius dizainus ir raštus. Kad darbas vyktų sklandžiai ir nekeltų streso žvilgtelsim į pavyzdžių biblioteką, naudosimės trafaretais ir įvairiomis piešimo priemonėmis bei technikomis. Savo rankomis dekoruota lėkštė kels pasididžiavimą ir gyvenimą tęs kaip saldaininė, užkandžių, o gal papuošalų lėkštutė.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Užsiėmimo tikslas - pasyvius muziejaus lankytojus-stebėtojus paversti aktyviais dalyviais-tyrėjais. Moksleivių grupė suskirstoma į komandas, kurios gauna panašias užduotis. Užduočių tikslas - per aktyvią veiklą susipažinti su muziejaus eksponatais, gauti naujos informacijos apie menininkus. Grupės sprendžia kryžiažodžius, fotografuoja, ieško skirtumų, atlieka kūrybines užduotis, pristatinėja rezultatus draugams, diskutuoja. Taikoma metodika padeda moksleiviams atskleisti naujas savo galimybių ribas, išbandyti save naujame vaidmenyje. Aktyvi veikla skatina smalsumą, kūrybiškumą, keičia požiūrį į muziejų. Užduočių sudėtingumas parenkamas pagal amžiaus grupes, užsiėmimas pritaikytas ir mišraus amžiaus grupėms. Vykdant ir aptariant užduotis dalyviai įtraukiami į diskusijas, jiems pateikiami klausimai, kurie stimuliuoja aktyvią pažintinę veiklą. Naudojami žaidimo ir pasinėrimo į kitą realybę metodai. Komandoje kiekvienas turi savo vaidmenį ir jam skirtas užduotis. Tai padeda atskleisti naujus gebėjimus, leidžia pasireikšti pasyvesniems mokiniams, atkreipia dėmesį į detales, įtraukia dalyvius į aktyvią veiklą muziejaus erdvėje. Dirbant komandoje išlaikomas aktyvumas, atlikus užduotis jaučiamas pasididžiavimas savimi.


Protų mūšiai. Kelionė po Lietuvą, - tai pramoginė, interaktyvi viktorina, lavinanti loginį mąstymą ir fantaziją. Edukacijos metu dalyviai, sudarę komandas, interaktyvių priemonių pagalba atsakinėja į įvairius klausimus, susijusius su Lietuvos istorija, lietuvių kalba ir literatūra, geografija, muzika, choreografija, daile ir kitais dalykais. Dalyviai ne tik atsakinėja į teorinius klausimus, bet ir sprendžia praktines užduotis: natūrinius galvosūkius, daro eksperimentus, siekdami sužinoti atsakymą greičiau už kitus. Ši edukacija suteikia galimybę dar giliau pažinti Lietuvos kultūrą ir praplėsti akiratį įvairiose kultūros srityse. Nekantriai laukiame susitikimo su jumis!


Spektaklis 5-10 m. vaikams MILŽINAS MAŽYLIS pagal vaikų ir paauglių rašytojos Kotrynos Zylės pirmąją knygą MILŽINAS MAŽYLIS (2014 m.) Kviečiame vaikus kartu su mitiniu herojumi Milžinu Mažyliu sukurti Lietuvos kultūrinį žemėlapį – istorinius objektus, po kuriuos vėliau bus galima ne tik pakeliauti teatro scenoje, bet ir drauge su tėveliais juos atrasti kelionių po Lietuvą metu! MILŽINAS MAŽYLIS – žinomos legendos, padavimai ir mitai apie Lietuvos krašto kultūros ir gamtos objektus – kaip atsirado Kernavės piliakalniai, Glėbo ežeras, Vokės upė, Plauskinių kaimas ar Kuršių nerija? Spektaklio herojus – Milžinas, kurį tėvai nusprendžia pavadinti Mažyliu. Jis kartu su tėvais gyvena netoli Vilniaus, tačiau toks gyvenimas jam atsibosta. Milžinas Mažylis leidžiasi į kelionę po Lietuvą, kurios metu susipažįsta su įvairiais mitiniais herojais. Spektakliu kūrėjai siekia pristatyti Lietuvos kultūrinį ir gamtinį žemėlapį, parodyti, kiek daug įdomių vietų, objektų čia esama, paskatinti vaikų norą keliauti, pažinti Lietuvos kraštą, o taip pat įtraukti į keliones ir krašto pažinimą ir savo tėvelius. Spektaklis pasakoja skirtingų objektų atsiradimą. Kiekvienas objektas – ar tai būtų medis, kalnas ar upė – turi savo istoriją. Spektaklio kūrėjai kviečia jas išgirsti ir kartu kurti Lietuvos mitinį pasaulį!
Šio teatro spektaklių pagrindinė tema – draugystė. Per ją yra skatinama susitapatinti su spektaklio personažu, ugdyti atjautą, empatiją, įsijautimą į kito išgyvenimus. Režisierė – Eglė Kižaitė Aktoriai: Danas, Karolina / Gabrielius Spektaklio metu kuriamas gyvas garsas.


Žodį robotas sugalvojo visai ne mechanikas, o rašytojas. Daugelis rašytojų kūrė kūrinius, kuriuose herojai buvo ne vien tik žmonės, bet ir robotai. Skaitytojai dievino mokslinę fantastinę literatūrą, kurioje vaizdžiai buvo pasakojama apie tai, kokia gali būti ateitis. O ateityje buvo vaizduojama daugybė unikalių ir nežinomų technologijų, minimi robotizuoti humanoidai, gyvensiantys tarp žmonių. Po Antrojo Pasaulinio karo buvo pradėti gaminti pirmieji robotai - žaislai.
Edukacijos metu mokiniai paanalizuos pirmuosius robotizuotus išradimus literatūroje ir kultūroje. Sužinos, kaip atrodė
pirmieji robotai – žaislai. Mokiniai užsiėmimo metu sukonstruos roboto modelį, sujungs jį su energijos šaltiniu ir varikliu. Pažintinė dalis: teorinės dalies metu mokiniai stebės filmuką apie robotų atsiradimą literatūroje ir pop kultūroje. Kūrybinė veikla: iš skirtingo tipo medžiagų sukonstruos roboto modelį. Praktinė mokslinė veikla: modelyje sujungs elektros šaltinį su varikliu, kurio dėka robotas judės ir suksis. Tikslas - susipažinti su robotų atsiradimo istorija literatūroje ir pop kultūroje. Uždaviniai: 1. Palyginti senovinius robotus - žaislus su šiuolaikiniais.
2. Ugdyti techninius, konstrukcinius, kūrybinius ir meninius įgūdžius bei gilintis į istorijos, fizikos kultūros pažinimą. 3.
Padėti mokiniams suprasti, kaip vyko technikos kultūros pažanga. 4. Sukurti roboto modelį ir įdiegti veikimo mechanizmą.
Priemonės: variklis, baterijos laikiklis, laidai, gnybtų kaladėlė, baterija AA, karšti klijai, užtrauktukas, dekoravimo priemonės (blizgučiai, šinilinės vielutės, burbuliukai, akytės), atsuktuvai, replės. Rezultatai: kiekvienas mokinys susikonstruos judantį, besisukantį robotuką. Robotukai liks vaikams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ir aš mažas buvau... pasakas skaičiau, pirštais skaičiavau

Ar žinojote, kad vienas žymiausių vaikų rašytojų Pranas Mašiotas ne tik parašė apie 150 knygų, tačiau vienoje jų aprašė savo paties vaikystės nuotykius ir buvo atsidavęs mokytojas, mokęs vaikus matematikos ir fizikos? Šio užsiėmimo metu pažinsime rašytojo asmenybę ir išgirsime apie svarbiausius jo darbus. Skaitydami autoriaus kūrinio ,,Ir aš mažas buvau“ ištraukas aiškinsimės, kaip anksčiau gyveno vaikai, vėliau pakviesime suvaidinti rašytojo pasakų herojus. Galiausiai, kartu atliksime paties pedagogo aprašytus eksperimentus - aiškinsimės, kas nutinka pakaitintam metalo gabaliukui, klausysime ,,skambančių Vilniaus varpų“ bei spręsime Prano Mašioto parengtus matematinius uždavinius skaitliukų ir aritmometro (mechaninės skaičiavimo mašinos) pagalba.


Siauruko atradimai kiekvienam smalsuoliui (9–12 klasėms)

Programos edukatorius pasitinka moksleivius, atvykusius į Anykščių siaurojo geležinkelio stotį. Pagal metų laiką ir oro sąlygas perone arba Siauruko muziejaus ekspozicijoje pasisveikinama, susipažįstama. Atvykusieji skatinami prisiminti, kada jiems teko važiuoti ir kokį įspūdį yra palikusi kelionė traukiniais. Bendravimo metu siekiama atkreipti programos dalyvių dėmesį į geležinkelio skirtumus, lyginami siaurieji ir platieji geležinkeliai, patikrinamos ir patikslinamos žinios apie Lietuvos geležinkelių istorinę kilmę, svarstoma, kaip laiko tėkmė transformuoja geležinkelių sistemą, komplekso teritorijoje realiu laiku ieškoma pavyzdžių ir įrodymų iškeltoms versijoms pagrįsti. Taip užmezgamas ryšys su grupe ir sukuriamas palankus kontekstas temai pristatyti. Edukatorius, pakvietęs programos dalyvius sėsti į rankinę dreziną su prikabintu vagonėliu, siūlo išbandyti pačią šią paprasčiausią bėginę transporto priemonę. Aiškinama rankinių riedmenų paskirtis seniau ir dabar, kartu su programos dalyviais svarstoma, kaip tokie riedmenys pakeitė žmonių gyvenimą. Programos dalyviai rankine drezina važiuoja į riedmenų paviljoną, pakeliui išbandydami ir keleivio, ir tokios drezinos „mašinisto“ patirtis, tyrinėdami tokios transporto priemonės greitėjimo ir stabdymo galimybes. Su moksleiviais diskutuojama apie tai, kokio tarpusavio bendravimo reikia, kad keli „mašinistai“ įstengtų suderinti savo veiksmus ir drauge priverstų dreziną greičiau riedėti. Riedmenų ekspozicijoje programos dalyviams pristatomos skirtingos transporto priemonės, irgi riedančios bėgiais, aiškinamos riedmenų paskirtys, taip atskleidžiant keleivinio ir krovininio transporto sistemą ir jos funkcionavimą, pabrėžiamos technikos raidos priežastys. Plačiau apie šios programos turinį – pateiktame teminiame plane.


Lankytojai susipažįsta su L. ir S. Didžiulių sodyba, apžiūri viduje įrengtą ekspoziciją, pristatančią juos kaip knygnešius, švietėjus, nukentėjusius už anticarinę veiklą. Kiekvienam sudaroma galimybė rašyti ar piešti žąsies plunksna, aptariama, kuo rizikavo slaptosios lietuviškos mokyklos dalyviai. 3–5 klasių mokiniai išgirsta kelis garsiausių knygnešių nutikimus. Praktinių užduočių metu detaliau panagrinėjamas „knygnešio terbos“ turinys, taip susipažįstama su spaudos draudimo literatūra, nes knygelės vartomos, apžiūrimas jų dydis, kaina, jos palyginamos su moksleivių turimomis savo namuose knygomis. Vaikai klausiami apie savo šeimos turimas seniausias knygas, taip skatinami domėtis šeimos biblioteka. Išbandydami bausmes, vaikai supranta, kad seniau vaikų gyvenimas nebuvo toks patogus, kaip dabar. Daroma krata leidžia pajusti knygnešių riziką. 6–8 klasių moksleivių praktinės veiklos orientuotos ne tik į knygnešystės plėtojimą šiame dvarelyje, bet ir visos Lietuvos žymiausių knygnešių atminties išsaugojimą Knygnešių sienelėje prie Kauno Vytauto Didžiojo karo muziejaus. Susiskirstę į grupeles iš atskirų žodžių bando sudėlioti Petro Vaičiūno posmą – Knygnešių sienelės įvardijimą, kuriame sutelpa plati knygnešystės prasmė, taip vaikai skatinami panaudoti įgytas žinias, atlikti užduotis grupėse, bendrauti tarpusavyje. Detaliau susipažįstama su asmenine S. Didžiulio biblioteka, jos reikšme ir likimu šiandieną. Moksleiviai apžiūri „Aušros“ numerius, pažymėtus S. Didžiulio bibliotekos ženklu. Žąsies plunksna bandomas sukurti knygos ženklas – ekslibrisas. Vyksta kratos darymas ir draudžiamų knygų ieškojimas, panaudojant išlikusią autentišką knygų slėptuvę. Apibendrinama, kaip knygnešystė nutiesė kelią į Lietuvos šiandieną. 9–12 klasių mokiniai sutelkia dėmesį ne tik į knygnešystę, bet ir plačiau pažįsta sodybos šeimininkus kaip šviesuolius, bendravusius su įžymiais šio krašto žmonėmis, sukaupusius nemenką biblioteką, kovojusius su prietarais, tamsumu, skleidusius žinias.


Į vieną "Arklystu" žodžio pusę telpa visas arklys, jo veržlumas, greitis, ištvermė, ištikima tarnystė ir tiesiog - tautosakiška dangaus dovana žmogui. Kita šio žodžio pusė laiko rykštę - nuolatinę dvejonę ir abejonę: “Aš nepakankamas. Kinkyk save. Kentėk.” Japonų senovės meno filosofijoje reikšmė slypi "už", o žmogaus, kaip kūrėjo, tikslas yra pašalinti tas eksterjero dalis, kurios atskleistų tai, kas slypi "už" arba viduje. Galbūt moksleiviai jaučiasi ariantys beprasmybės vagą, nes mato vienintelį kūrimo būdą - krauti sluoksnį po sluoksnio ir taip sukrauti ant savęs kalną? Kaip neprarasti kūrybiškumo ir drąsos pašalinti tas sluoksnių dalis, už kurių slypi savastis ir pati esmė - derlinga žemė, kurioje daiginasi autentiška asmenybė bei talentai? Mes džiaugiamės kurdami saugią erdvę, kurioj galim nusimesti balnus ir lėkti per prerijas su būriu to trokštančių jaunų žmonių. Vesti juos į slėnius ir leistis būti vedamiems. Dainuoti Simarono "Here I am" ir nevertinti nei vieno "This is me". Nes "jei būsi paruoštas tik teisingam keliui, nuolat vengsi klaidų ir net menkiausio nuokrypio, nesukursi nieko originalaus."


Pro vaikystės langą (Nuotolinė paslauga)

Pasiturinčių ūkininkų vaikas... Toks buvo tautos patriarchu vadinamas Jonas Basanavičius savo gyvenimo pradžioje. Virtualaus pasivaikščiojimo po tipišką turtingo Suvalkijos ūkininko sodybą metu, papasakosime ne tik apie XIX amžiaus buitį, bet ir apie Jonuko vaikystę, patirtus nuotykius bei išdaigas. Įgytas žinias užtvirtinsime atlikdami smagias užduotis.


Senovinė kūčia: grūdai kulinariniame Lietuvos pavelde ir šiuolaikinėje mityboje

Kūčia – ritualinis Kūčių patiekalas, be kurio nebuvo įsivaizduojamas šventinis stalas nė vienuose namuose. Tikėta, kad daiginti grūdai ir žirniai simbolizuoja skalsius metus, gerą derlių, medus atneša gerą sveikatą, riešutai suteikia pilnatvę, o spanguolės apsaugo nuo priešų.
Edukacijos metu moksleiviai supažindinami su šiuo benykstančiu senoviniu Lietuvos patiekalu, panaudojant visus 5 pagrindinius jutimus įtraukiami tyrinėti grūdus bei jų reikšmę Lietuvos etninėje kultūroje. Pirmoje dalyje moksleiviai aptars, kas yra grūdas, kuo grūdai buvo svarbūs lietuvio tradicinėje kasdienybėje, kaip atsispindi kulinariniam pavelde (pvz. duonoje) ir senoviniuose
patiekaluose (pvz. kūčia), koks grūdų vaidmuo dabar, ar kinta patiekalai iš grūdų. Diskutuos apie grūdo kelią iki duonos,
Senovinę kūčią - iš ko ji padaryta, iš kur kildinamas žodis "Kūčia" ir kokie grūdai buvo naudojami patiekalui gaminti. Kartu apžiūrėsime, iščiupinėsime grūdus, degustuosime daigintas sėklas, sužinosime kaip pasigaminti ir kartu gaminsime senovinį lietuvių patiekalą kūčią (šventei pavadinimą suteikęs Kūčių valgis iš įvairių grūdų, paskanintų medumi). Antroje dalyje bus skatinamas kūrybiškumas: dekoruojami indeliai, į kuriuos vėliau, praktinėje trečioje dalyje, pasisodins sudaigintus grūdus. Praktinė, paskutinioji dalis, suteiks daug džiaugsmo ir skatins atsakomybę, nes sėkmingai pasisodinus pradaigintus grūdus, pvz. kviečius, rezultatas - Velykų žolytė, kuria puošiama tradicinė lietuvių šventė Šv. Velykos. Visos edukacijos metu vaikai susipažįsta su sveika gyvensena, nes įgyja žinių bei patirties, kaip susidaiginti įvairius grūdus bei sėklas.


Spektaklis jaunimui „Jokūbo dienoraštis“ paremtas iš tiesų gyvenusių žydų vaikų dienoraščiais ir žydų folkloru, akcentuojama prisiminimų svarba. Pagrindinis spektaklio veikėjas 8-9 metų berniukas Jokūbas, gyvenantis įprastą gyvenimą. Jo kasdienius džiaugsmus nutraukia prasidėjęs karas. Po slėpimosi rusyje pamato, kad neliko nei žmonių, nei namų. Skatina mąstyti kas mums lieka, kai karas atima svarbiausius dalykus. Siekama skatinti pagarbą žmogaus gyvybei. Spektaklis yra aktualus augančiam žiūrovui, nes jis ne tik suteikia žinių apie istorinius įvykius, praeitį, kuri atsikartoja įvairiose šalyse įvairiais pavidalais. Kūrybiškai supažindina su įdomia, paveikia idėjų perteikimo forma.. Ši patirtis skatina mokinių kūrybiškumą, originalumą, smalsumą ir visapusišką domėjimąsi menu, pasitarnauja kaip puiki erdvė informacijos perdavimui, plėsti jaunų žmonių savimonę apie savąjį identitetą.


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Raštas – labai svarbus ir galingas žmogaus išradimas, kuriuo galima paprastai ir patogiai bendrauti su tais žmonėmis, su kuriais negalima pasikalbėti. Tai puiki priemonė, kuria galima užfiksuoti savo mintis. „Plunksnos rašto“ edukacijos metu mokiniams priminsime apie: • rašto istoriją; • pagrindinius rašto tipus; • rašymo priemones. Plačiau supažindinsime su žąsies plunksnos raštu, pakviesime jį išmėginti praktiškai. Žąsies plunksna galėsite užrašyti sveikinimą ar palinkėjimą ant Burbiškio dvaro atviruko, kuris liks jiems kaip turiningai ir smagiai praleisto laiko prisiminimas.


Padaryk pats – makrame ir šiuolaikinis dizainas

Makrame yra amatas, turintis turtingą ir įvairią istoriją. Nuo senovės Mesopotamijos iki šiuolaikinio interjero dizaino, makrame technika nuolat keitėsi ir prisitaikė prie skirtingų kultūrinių ir socialinių sąlygų. Šis menas ne tik išlaikė savo praktinę vertę, bet ir tapo svarbiu kūrybiškumo ir saviraiškos įrankiu.
Šiuolaikiniame dizaine makrame naudojamas kurti ne tik tradicinius objektus, tokius kaip sienų dekoracijos ir augalų laikikliai, bet ir drabužius, aksesuarus, baldus, netgi meno instaliacijas. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su trumpa makrame istorija ir pamatys kaip makarame techniką naudoja žinomi mados dizaineriai savo kūryboje. Populiarėjant „pasidaryk pats“ kultūrai ir ekologiškumui, makrame tapo vienu iš mėgstamiausių rankdarbių. Šis užsiėmimas skirtas tam, kad moksleiviai ne tik susipažintų su makrame technika, bet ir patys sukurtų darbą. Makrame technika remiasi kelių pagrindinių mazgų naudojimu, kuriuos derinant galima sukurti begalę skirtingų raštų ir struktūrų. Edukatoriai pademonstruos moksleiviams šiuos mazgus ir išmokins juos rišti.  Vėliau dalyviai pasirinks ir atliks vieną iš siūlomų projektų: raktų pakabuką, apyrankę arba kitą aksesuarą. Makrame meno ir amatų mokymasis praturtins moksleivius naujais įgūdžiais. Moksleiviai turės puikią galimybę pažinti šį senovinį amatą ir atrasti, kaip mazgų rišimas gali tapti neatsiejama jūsų kūrybinio gyvenimo dalimi. Užsiėmimas prisidės prie rankdarbių tradicijų išsaugojimo bei plėtros.


„Giesmė apie Gediminą“ – tai Balio Sruogos poema, kurioje atgyja  legendos apie Vilniaus įkūrimą personažai: kunigaikštis Gediminas, geležinis vilkas, sapną aiškinantis žynys Lizdeika. Edukacinio užsiėmimo metu kviečiame susipažinti su B. Sruogos asmenybe, pamatyti unikalius rašytojo namus, kartu pasvarstyti apie literatūros-istorijos-meno ryšį.
Apžiūrėjus muziejaus erdves, mokiniai gauna ištraukas iš poemos ir skaito kūrinį vaidmenimis. Aptarus siužetą, bandome prisiminti pagrindinius personažus, atpažįstame figūrėles, simbolizuojančias kūrinio veikėjus. Pasiskirsčius vaidmenimis, prasideda šešėlių teatras. Į nedideles komandas susigrupavę mokiniai tampa aktoriais ir žiūrovais. Interpretuojant ir vaidinant atskiras scenas patiriamas kūrybinio eksperimentavimo, improvizacijos džiaugsmas. Atskiros scenos sukuria vientisą rišlų Vilniaus įkūrimo naratyvą. Taip B. Sruogos poema „Giesmė apie Gediminą“ atgyja, yra aktuali ir žaisminga.


Paslauga vykdoma Odetos galerijoje. Mokiniai gali apžiūrėti meistrės kūrybines dirbtuves, stebėti medžio raižinio kūrimo procesą, susipažinti su reikalingomis medžiagomis ir įrankiais, apžiūrėti gausią kolekciją originalių medžio raižinių.
Po teorinės dalies vyksta praktinis darbas. Kiekvienas moksleivis kuria savo raižinį.
Medžio raižinys - iškiliaspaudės grafikos technika; seniausia ir viena labiausiai paplitusių.  Medžio raižinius kuria ir dailininkai profesionalai, ir tautodailininkai. Liaudiški medžio raižiniai Lietuvoje buvo labai paplitę XIX amžiuje. O šiuo metu labai nedaug meistrų kuria šia technika. Ją stengiamasi atgaivinti.
 Raižinių klišės daromos iš išilginės minkšto arba skersinės kieto medžio lentos. Mes raižiniams naudojame išilginę liepos medžio lentutę.  Savo sugalvotą originalų piešinį pieštuku nusipiešiame ant lentos. Jau prieš nusipiešiant piešinį, turime apgalvoti, kad nebūtų piešinys labai smulkus. Tada specialiais raižikliais išraižome. Raižinį padengiame voleliu su specialiais dažais ir senoviniu pačiu primityviausiu būdu su šaukštu perkeliame ant popieriaus.
Medžio raižinio sukūrimas užima daug laiko, todėl iš mokinių reikalauja ne tik kūrybiškumo ir originalumo, bet ir atidumo, susikaupimo, supratimo, kad reikia pabaigti pradėti darbą.
Atspaudę savo autorinius medžio raižinius, moksleiviai aptaria kūrybos rezultatus ir kūrybos procesą. Ekspromtu padaroma naujų darbų parodėlė ir, būtinai, aptariama.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Užsiėmimas vyksta Kretingos muziejaus etnografijos ekspozicijoje „Saulės ratu“. Pradžioje edukatorė parodo, kaip atrodo linai ir jų pluoštas (pakulos), demonstruoja senovinius lino apdirbimo įrankius, pasakoja apie jų paskirtį, pamoko vaikus jais naudotis. Sužinoję koks tai buvo sunkus ir varginantis darbas nuo lino sėklos iki išaustos drobės, toliau einama apžiūrėti eksponuojamų kraičio skrynių. Aptariama jų paskirtis, vaikai sužino kuo jos panašios ir kuo skiriasi, ką į jas dėdavo, susipažįsta su skrynių puošybos elementais ir simboliais. Diskutuojant mokiniai analizuoja, kaip skyrėsi žmonių gyvenimai, kaip daiktai per šimtą metų patobulėjo. Iš kraičio skrynios imami austiniai rūbai, rankšluosčiai, staltiesės, lovatiesės, kalbama apie lininio audinio savybes, privalumus, jų naudojimą seniau ir šiandien: virtuvėje, patalynei, aprangai. Užsiėmimo pabaigoje demonstruojamas žemaičių tautinis kostiumas. Diskutuojama apie tradicinių lietuvių rūbų reikšmę, aiškinamasi, kokios dalys jį sudaro, kokios kostiumo spalvos būdingos Žemaitijai. Edukacijos žinių užtvirtinimui vaikai gauna užduotį – grįžus į mokyklą nupiešti savo šeimos kraičio skrynią. Šis edukacinis užsiėmimas vaizdžiai praplečia mokykloje įgytas pasaulio pažinimo žinias, suteikia naujos patirties ir puikių įspūdžių.


Tikslas - skatinti atsargiai elgtis su nuodingais augalais
Uždaviniai 1.Supažindinti su veikliosiomis medžiagomis, jų poveikiu. 2. Supažindinti su nuodingais augalais. 3. Suteikti informacijos apie apsisaugojimo būdus. 4.Susipažinti su floristo profesija. 5. Mokyti pasigaminti atviruką su džiovintais augalais.
Edukacinė programa skirta supažindinti su nuodingais augalais mūsų aplinkoje, jų keliamu pavojumi bei apsisaugojimo priemonėmis. Mokiniai gaus augalų herbariumus arba apžiūrės gyvus augalus (tai įtakos metų laikas) besiklausydami ir lygindama rodomas nuotraukas su turimais herbariumais ras tinkamą nuodingą augalą. Susipažins su plokščiosios floristikos viena iš rūšių- atvirukų kūrimu, kompozicijos taisyklėmis, klijavimo būdu. Iš džiovintų augalų kurs atviruką. Atviruką pasiliks sau.  Tikimąsi, kad šių edukacijų metu įgytos žinios padės išvengti apsinuodijimų, skatins mokinių kūrybiškumą, gal net taps laisvalaikio užsiėmimu.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo metu suteikiama galimybę gilinti ir plėsti tapybos ant šilko žinias, bei patiems išbandyti naujas idėjas praktiškai. Pamokoje liejami dažai bei įvairiomis technikomis dekoruojama šilkinė skarelė. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Ar kada nors pagalvojote, kaip nuostabu būtų turėti magiškų galių? Atrodo, neįmanoma? Mes sakome kitaip! Magija = Mokslas? „EUREKADABRA!“ - tai renginys, kurio metu sugretinsime magijos ir mokslo pasaulius. „Hario Poterio“ fanai galės pasireikšti burtažodžių konkurse, o istorijos gerbėjai prisimins Lietuvos ir kitų šalių mitus ir legendas, kupinas raganų, burtų ir kerėjimų. Tačiau renginio širdimi taps mėginimas šiuos burtus ir kerėjimus atkartoti naudojant mokslą! Pasitelkdami chemines medžiagas bei įvaičius prietaisus pamėginsime atkartoti burtažodžius ir jų efektą realybėje. Ugnies kamuoliai, tirštais garais kunkuliuojantys eliksyrai, sustingdyti produktai ir šviesos blyksniai prikaustys kiekvieną stebėtoją. Dar geriau tai, jog dalį eksperimentų moksleiviai galės atlikti ir patys! Pagrindinis renginio tikslas - skatinti vaikų kultūrinį sąmoningumą per kūrybiškumo ir kritinio mąstymo ugdymą. Taip pat populiarinti mokslą parodant nuostabiąją jo pusę. Renginio metu mokiniai pagilins istorijos, fizikos ir chemijos žinias, o svarbiausia – labai linksmai praleis laiką! Pasijauskite turintys antgamtinių gebėjimų ir patirkite savo magiškąją EUREKĄ!


Edukacinė programa ,,Štuthofo koncentracijos stovykla B. Sruogos ,,Dievų miške". Knygos sukūrimo aplinkybės ir leidybos problematika" (Nuotolinė paslauga)

Edukacinę programą sudaro edukatoriaus pasakojimas, skaidrių demonstravimas bei klausimų-atsakymų forma papildymas ir pateiktos medžiagos komentavimas.


Pabėgimo kambarys „Partizano pėdsakais“ – tai unikali galimybė patirti tai, kas pasakojama knygose bei filmuose, o šios istorijos herojais būsite jūs!
Nusikėlę į 1948 metus, atsidursite  Priekulės NKVD saugumo būstinėje – teritorijoje, kurią gaubia tamsus praeities šydas. Remiantis istoriniais liudijimais, iš šios vietos pavyko pasprukti tik vienam žmogui. Jūsų tikslas – sekant jau pabėgusio partizano pėdsakais, ištrūkti iš šios būstinės.  Kaip? Jūs patys turėsite galimybę tai išbandyti...


Interaktyvi programa „Linksmosios pamokėlės su Pepe ir Karlsonu“

Astridos Lindgren knygų personažai Pepė Ilgakojinė ir Karlsonas į mokyklą atsineša pilną lagaminą pamokėlių iš svarbiausių pradinio ugdymo sričių- lietuvių kalbos, matematikos, pasaulio pažinimo, muzikos, šokių bei kūno kultūros. Programos metu visi šie ugdomieji dalykai virsta linksmosiomis pamokėlėmis, kurių metu Karlsonas ir Pepė kartu su moksleiviais mokosi bei atlieka užduotis, jog pamoka būtų išmokta ir įsisavinta. Pamokėlės vyksta žaidimų forma- per matematikos pamoką moksleiviai akis į akį susiduria su skaičiais, lietuvių kalbos pamokėlėje labai svarbu mokėti žodį, nes tik žodis gali parodyti teisingą kelią, šokių pamokėlėje personažai kartu su moksleiviais patiria judėjimo džiaugsmą, mokydamiesi pasaulio pažinimo ne tik aplanko visus žemynus, bet ir siekia keliavimo aplink pasaulį rekordo, muzikos pamokėlėje pademonstruoja balso galimybes, na, o kūno kultūros pamokėlėje laukiančioms užduotims reikia pasitelkti ne tik aktyvumą ir kūrybingumą, bet ir pakrutinti smegenis.
Pamokėlės skirtos masinei- komandinei veiklai.

Edukacijos tikslas- skatinti teigiamus jausmus, domėjimąsi mokymosi procesu, skatinti knygų skaitymą, patirti pažinimo ir atradimo, judėjimo, muzikos teikiamus džiaugsmus; ugdyti svarbiausias vertybes vertybių skalėje- empatiją, toleranciją, pagarbą, dėkingumą, atsakingumą.

Programa puikiai tinka Mokslo ir žinių dienos šventei, mokslo metų pabaigos šventei, vaikų gynimo dienai, išleistuvių šventei ar tiesiog tiems, kas vieną pamoką nori pasimokyti linksmai!

Idėjos autorius ir režisierius- Linas Barauskas.
Pepę ir Karlsoną įkūnija aktoriai- Rasa Strauzaitė ir Linas Barauskas.
Programos trukmė- 45 min.


Muzika ir šokiai - bendravimo, saviraiškos, kūrybingumo galimybė, neatsiejama kultūrinio identiteto dalis. Šios programos metu susipažinsime su senaisiais Aukštaitijos krašto rateliais, šokiais ir vaikų žaidimais. Patys šoksime, dūksime, žaisime!


Vartotojo portretas - vandens pakrančių tyrinėjimai Kaune

Edukacinės misijos "Vartotojo portretas-vandens pakrančių tyrinėjimai" vedantysis Giedrius Bučas – bendruomeninių dirbtuvių „Kūrybos kampas 360°“ įkūrėjas, VšĮ „Už švarią Lietuvą“ vadovas, Pokyčių lyderis, visuomenininkas, socialinis verslininkas, 2020 metų darnos žygio pėsčiomis aplink mūsų šalį „Už švarią Lietuvą!“ iniciatorius, bendruomenės kūrybos namų K.I.N.A.S. „Panemunė“ bendraįkūrėjas, gamtosauginės Prezidento V. Adamkaus premijos laureatas.
Misijos metu, kartu su moksleiviais tyrinėjame vandens pakrantes (upės, ežero, tvenkinio, jūros ir pan.) ir renkame „pamestas“ šiukšles. Dažnai žmonės sako, kad tai tik šiukšlės, tačiau jose slypi kur kas įdomesni dalykai. Šiukšlės tai mūsų vartojimo pasekmė, dažniausiai perteklinio vartojimo, jos  kaip lakmuso popierėlis parodo mūsų gyvenimo būdą, o dažnai net ir prasmę.  Kūrybingumo dėka mes galime iš jų "sudėlioti" vartotojo portretą. Atliekų, o dažnai antrinių žaliavų antrinis (meninis) panaudojimas tai stiprus kūrybinis ugdymas. Išrūšiavus rastas šiukšles, dėliojamas vartotojo portretas - instaliacija. Instaliacijos sudėtingumas priklauso nuo mokinių amžiaus grupės. Galima dėlioti abstrakciją, koliažą ar tūrinę formą, žaidžiant spalvomis, medžiagiškumu ar daiktų formomis. Tai netradicinė meno forma skatinanti netradicinį kūrybinį mąstymą ir empatiją mus supančiai aplinkai.
Tyrinėjant diskutuojame aplinkos apsaugos, ekologijos temomis, dalinamės darnaus vartojimo ir ekologiško gyvenimo būdo patirtimi. Diskusijoje paliečiame šių dienų aktualijas ir problematiką, pasaulines problemas, analizuojame kokias vertybes mes puoselėjame, o svarbiausia ieškome būdų kaip šias problemas galime spręsti mes ir kas už tai atsakingas
Tiesa viena–atsakingas esu AŠ. Koks tas mano AŠ–griovėjas ar kūrėjas?
Mokiniai:
Sužinos 5 pagrindinius darnaus vartojimo principus
Supras antrinių žaliavų panaudojimo filosofiją
Įgaus antrinių žaliavų rūšiavimo įgūdžių
Ugdys empatiją mus supančiai aplinkai
Suprasite manojo didžiojo AŠ galimybes


Spektaklis apie žodžio svarbą „Didysis žodžių fabrikas“

Agnès de Lestrade Didysis žodžių fabrikas

Spektaklis apie žodžio reikšmę mūsų gyvenime. Įsivaizduokime, kad yra tokia šalis- kur žmonės nekalba. Norėdami ištarti žodį- jį turi nusipirkti ir praryti... Dažniausiai labiausiai vertiname tai, už ką mokame pinigus. Labai saugome daiktus, už kuriuos brangiai sumokėjome.  O dabar pagalvokite, ką turime nemokamai ir dažniausiai visai nevertiname? Įsivaizduokite, jei norėdami pasakyti brangiam žmogui “Aš tave myliu”, neįpirktumėt šių žodžių, nes jie labai brangūs- vieninteliai žodžiai, kuriuos įpirktumėt savo meilei išreikšti būtų “vyšnia, dulkė, kėdė”...
Spektaklio tikslas- kad žiūrovas įvertintų žodžio svarbą. Uždaviniai:  ugdyti žiūrovų kūrybiškumą, socialinę kompetenciją- kad visi žmonės verti šios valstybės piliečiai, nesvarbu kokiam socialiniam sluoksniui jie priklauso, kad mes patys galime keistis ir keisti savo ir kitų požiūrį į aplinką, kuri mus supa, galime ją gerinti- pirmiausia per žodžius.


Vaidybinis filmas "Pietys" pagal Kazio Sajos apsakymą (Nuotolinė paslauga)

„Pietys“ – poetinė kino pasaka apie vyrą, gyvenantį savo paties spąstuose, nemokantį ir bijantį džiaugtis gyvenimu. Trokštantį, bet nesiryžtantį. Mistinis vėjas, nubloškia Jį į keistą miestą, kuriame jam tenka susidurti su pačiu savimi. Diena praleista mieste apverčia jo gyvenimą aukštyn kojom. Filmas sukurtas pagal to paties pavadinimo Kazio Sajos apsakymą. Tai yra ankstyvasis ( vienas pirmųjų) filmo režisieriaus Tomo Smulkio darbas.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 9-12 kl.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus bei apsilankysime autentiškame Kipro Petrausko bute. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia, sudarant ne didesnę kaip 5 asmenų grupę neįskaitant lydinčių asmenų - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.


Edukacinė programa „Dainuojanti revoliucija“ skirta Lietuvos nepriklausomybės 35-mečiui paminėti

Koncertinė įstaiga valstybinis dainų ir šokių ansamblis "Lietuva"

2025-aisiais, minint Lietuvos nepriklausomybės 35-metį, pristatome specialiai šiai progai skirtą edukacinę programą „Dainuojanti revoliucija“.
Naujoje edukacinėje  programoje vaikai vaikščios po skirtingas to meto erdves/instaliacijas – spaudos rūmus, seimą, televizijos bokštą, Vingio Parką, Kalnų parką ir kitas svarbias tam laikmečiui lokacijas, kuriose vyks skirtingos veiklos – mitingai – laisvės kovos. Laisvės, kurią iškovojom daina. Vaikai ne tik susipažins su svarbiausiomis, tautą suvienijusiomis dainomis, bet kartu interaktyviai bus įtraukti į lazerio gamybą, barikadų statymą, priešų suklaidinimą, ilgai draustų dainų dainavimą, tautinių ratelių šokimą ir daug kitų tam laikmečiui būdingų veiklų.
Kartu su profesionaliais ansamblio artistais – choro atlikėjais, šokėjais ir nacionalinių instrumentų orkestru vaikai dainuos to meto dainas – nuo sutartinių iki legendinių grupių „Foje“ („Laužo šviesa“), „Anties“ , V. Kernagio („Baltas paukštis“), „Šaukiu aš tautą“ ir kt. Kūriniais priminsime dabartiniams vaikams apie to meto vyravusias revoliucingas nuotaikas ir ryžtą kovoti už savo tautos laisvę.
Tikimės, kad šis edukacinis užsiėmimas primins jaunajai kartai apie jų tėvų, senelių iškovotą laisvę Lietuvai, ne ginklu, bet daina ir vidiniu užsispyrimu. Taip pat sužadins vaikų smalsumą, norą domėtis istorija ir muzikine kultūra, tradicijomis iš kartos į kartą. Muzika ir šiandien vienija, augina bendrystės jausmą, stiprina įkvėpimą bei pasididžiavimą Lietuva, leidžia išgyventi pakylėjančias emocijas.


Pramoginė - edukacinė programa “Mokslininkas”

Jūsų moksleiviai genialūs, žingeidūs, sumanūs, ir mėgsta ekperimentuoti?

Siūlome programą, kurioje jūs patirsite naujų mokslinių atradimų, eksperimentų, bandymų įtraukiančių diskusijų ir azartišką mokslinę viktoriną!

EKSPERIMENTAI, PROGRAMOS METU:

Pamatys, kaip kietas rutulys, tampa skysčiu ir atvirksčiai;
Atlikinės bandymus su SAUSU LEDU;
Pajausime SKYTO AZOTO šaltį.
Išmoks be vėjo užgesinti ugnį;
Atliks "Degančių rankų" eksperimentą;
Sužinos daug mokslo įdomybių ir išbandys daug kitų linksmų užduočių bei žaidimų;
Varžysimės, kuri komanda turi daugiau žinių;
Išmoksime "moksliškai" diskutuoti ir priimti gerus sprendimus!

Užsiėmimą veda patyrę specialistai, visas naudojamas inventorius visiškai nepavojingas.

Taip pat paliksime Jūsų klasei sararankišką eksperimentą, kur specialūs rutuliukai sugeria 20 kartų daugiau vandens, negu patys sveria.


„ŽAISTI GYVENIMĄ“ kelionė po Algio Kriščiūno sukurtu fantazijos pasauliu

Kokia istorija slypi kitapus paveikslo?

Perženkite realybės ribas ir atsidurkite menininko Algio Kriščiūno sukurtame fantazijos pasaulyje. „Žaisti gyvenimą“ – tai unikali kelionė per dvi dešimtis atgijusių paveikslų, kurie virtualioje realybėje tampa gyvomis istorijomis.

Filmo ypatumai:

Siurrealistinis potyris: Panirkite į fantastišką ir neįprastą pasaulį, kurioje negalioja įprasti dėsniai.
Dviejų versijų filmas: Pasirinkite tarp įgarsintos versijos, kurioje istoriją pasakoja Mantas Jankavičius ir Inga Jankauskaitė, arba muzikinės versijos, kurioje jus lydės unikalus garso takelis.
Įspūdingi vaizdai: Algio Kriščiūno paveikslai buvo atkurti trimatėje erdvėje, naudojant šiuolaikines kompiuterinės grafikos technologijas, todėl galėsite juos patirti visiškai nauju būdu.
Jaudinanti istorija: Patirkite iki širdies gelmių jaudinančią istoriją, kurią užrašė pats Algis Kriščiūnas. Tai moters ir vyro pokalbis apie gyvenimą, kupinas prisiminimų ir jausmų.

„Žaisti gyvenimą“ – tai ne tik filmas, bet ir unikali patirtis, leidžianti pasinerti į menininko vaizduotę ir pamatyti pasaulį jo akimis. Šis filmas kviečia jus apkeliauti daugiau nei 20 virtualios realybės paveikslų, kuriuose atgyja ne tik spalvos ir formos, bet ir gilios emocijos bei prasmingi pasakojimai.

Vilniaus m. sav.; Šiaulių m. sav.; Kauno m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Komunikacijos nuotykiai: nuo šifro iki Wi-fi

Klaipėdos apskrities Ievos Simonaitytės viešoji biblioteka

Ar kada nors norėjote keliauti laiku ir sužinoti, kaip žmonės bendravo praeityje? Prisijunkite prie mūsų edukacinės programos, tyrinėdami keliaukite per komunikacijos istorijos etapus. Šiais metais, minint NATO įkūrimo sukaktį, kviečiame sužinoti, kaip komunikacijos technologijos padėjo užtikrinti saugumą ir bendradarbiavimą tarp sąjungininkų.

Edukacijoje tyrinėsime komunikacijos technologijų raidos ekspoziciją, susipažinsime bei prisiliesime prie senovinių komunikacijos įrankių. Analizuosime, kaip žmonės bendravo ankstesniais laikais, kaip technologijos vystėsi, kas darė įtaką ir formavo šiuolaikinę komunikaciją. Išbandysime kūrybinius eksperimentus, tyrinėsime koduočių paslaptis bei sužinosime, kaip technologijos prisidėjo prie saugumo užtikrinimo.  Prognozuosime, – kokiomis  komunikacijos priemonėmis bendrausime ateityje ir, kaip virtualios tikrovės technologijos keis mūsų gyvenimus. Išsiaiškinsime, kaip šiuolaikinės technologijos ir tarptautiniai aljansai, tokie kaip NATO, saugo mūsų kasdienį gyvenimą.

Ši edukacija skatina kūrybiškumą, ugdo kritinį mąstymą ir kultūrinį supratimą, siekiama suteikti visapusiškas žinias apie komunikacijos priemonių vystymąsi, saugumą ir jų poveikį visuomenei.


Edukacinė ekskursija „Muziejinių vertybių konservavimas bei restauravimas“ XIX-XII kl.

Ekskursijos metu moksleiviai išgirs įdomių faktų apie kultūrinio paveldo išsaugojimo procesus, taikomas metodikas, sužinos plačiau apie skirtingas restauravimo specializacijas. Dalyviai turės galimybę sužinoti kaip būtų galima išsaugoti objektą ir kokiais atvejais konservavimas arba restauravimas reikalingas, išmoks naujų sąvokų, terminų.


,,Misija (Ne)Įmanoma''. Patirtinis edukacinis žaidimas 5-6 kl. mokiniams

Žaidimą ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ užpildo linksmų, kūrybiškumą skatinančių, keistų, nepatogių, tačiau būtinai kultūrinį akiratį plečiančių, draugystę skatinančių ir komandą formuojančių užduočių vykdymas, unikalios piešimo ir rašymo simbioze paremtos refleksijos, sukuriančios dalyvių tarpe taip reikalingą bendrumo jausmą. Užsiėmimo metu dalyviai ne tik piešia, konstruoja, vaidina, dainuoja ir t.t., jie per savo patirtį ir išgyvenimus išjaučia bendruomenės iššūkius, geba juos įvardinti ir pasiūlyti būdų jiems išspręsti, ima labiau vertinti unikalius kolektyvo narių gebėjimus ir vienoje ar kitoje meno srityje bei jų indėlį į bendrą komandos sėkmę.
Edukacijos programą sudaro: susipažinimas, klausimų ratas, ,,ledlaužiai’’ pratimai, žaidimo pristatymas, strategijos planavimas, žaidimo procesas, užsiėmimo refleksija.
Mūsų didelės komandos tikslas - mokyklos bendruomenės bendravimo kultūros bei moksleivių kūrybiškumo puoselėjimas per kultūrinę raišką bei kultūrinį sąmoningumą.
Edukacija remiasi David Kolb patirtinio ugdymo principu, taip pat ,,Nesmurtinės komunikacijos’’ bei ,,Ubuntu’’ filosofijomis, S. Covey visų savo būties lygmenų pažinimo bei jų lavinimo principais.
Kultūrinio, kūrybiškumą ugdančio žaidimo ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ vedliai - jungtinė lektorių grupė iš Whatansu komandos.
Kadangi mūsų kolektyvas yra platus, eduakcija  vienu metu gali vykti kelioms grupėms/klasėms iš karto.


Spektaklis "Merė Popins" išvažiuojamasis

Spektaklyje pagal P. Travers apysakas „Merė Popins“ kūrybinė komanda kalba apie tarpusavio ryšio svarbą, pasitikėjimą, gebėjimą sustoti ir įsiklausyti, kai visas pasaulis aplink tave sukasi beprotišku ritmu. 5-9 metų vaikams IR jų tėvams
skirtas spektaklis prabils apie vaikų, kaip ypatingai socialiai pažeidžiamos grupės, augimo, brendimo, pasaulėjautos, kūrybiškumo formavimo galimybes šiuolaikiniame pasaulyje. Pasaulyje, kuris kartais ir suaugusius, ir vaikus įkalina
virtualioj erdvėj, socialiniuose tinkluose.


Spektaklis „Jokūbo dienoraštis“ (išvažiuojamoji)

Spektaklis jaunimui „Jokūbo dienoraštis“ paremtas iš tiesų gyvenusių žydų vaikų dienoraščiais ir žydų folkloru, akcentuojama prisiminimų svarba. Pagrindinis spektaklio veikėjas 8-9 metų berniukas Jokūbas, gyvenantis įprastą gyvenimą. Jo kasdienius džiaugsmus nutraukia prasidėjęs karas. Po slėpimosi rusyje pamato, kad neliko nei žmonių, nei namų. Skatina mąstyti kas mums lieka, kai karas atima svarbiausius dalykus. Siekama skatinti pagarbą žmogaus gyvybei. Spektaklis yra aktualus augančiam žiūrovui, nes jis ne tik suteikia žinių apie istorinius įvykius, praeitį, kuri atsikartoja įvairiose šalyse įvairiais pavidalais. Kūrybiškai supažindina su įdomia, paveikia idėjų perteikimo forma.. Ši patirtis skatina mokinių kūrybiškumą, originalumą, smalsumą ir visapusišką domėjimąsi menu, pasitarnauja kaip puiki erdvė informacijos perdavimui, plėsti jaunų žmonių savimonę apie savąjį identitetą. Spektaklis yra „Kaunas – Europos kultūros sostinės 2022“ programos dalis. Nuoroda į straipsnį: https://m.diena.lt/naujienos/kaunas/menas-ir-pramogos/karas-berniuko-jokubo-akimis-1076697


Tradiciniai Rytų Azijos kostiumai: susipažinkime su kimono, qipao ir hanbok! (4-8 kl.) (Išvažiuojamoji)

Kimono, qipao, hanbok – ar teko girdėti šiuos mūsų ausims neįprastus pavadinimus? Po jais slepiasi spalvingi, šimtmečius skaičiuojantys ir daug įdomybių slepiantys japonų, kinų ir korėjiečių tautiniai kostiumai. Kviečiame 4-8 klasių moksleivius iš arčiau susipažinti, patyrinėti šias aprangas, o taip pat ir patiems tapti jų dizaineriais! Ši edukacija ne tik stiprins mokinių kultūrinį išprusimą, bet ir kultūrinę raišką, nes užsiėmimo metu mokiniai įsitrauks ir į praktines veiklas, kurios lavins mokinių vaizduotę ir kūrybiškumą. Užsiėmimas taip pat skatins pagarbos, tolerancijos skirtingoms kultūroms ir jų atstovams ugdymą.