Edukacijos tikslas – supažindinti mokinius su teatro scenos užkulisiais, teatro struktūra, elgesio teatre taisyklėmis, per improvizaciją lavinti jų žodyną, kūrybingumą, vaizduotę, pažintinius gebėjimus.
Uždaviniai:
1. Pristatyti Kelmės mažojo teatro istoriją ir Lietuvos teatro istorijos pradmenimis;
2. Supažindinti su teatro užkulisių aplinka;
3. Supažindinti su teatro šviesų ir garso operatoriaus veikla;
4. Pristatyti grimo kambario patalpas ir grimo atlikimo subtilybes;
5. Pristatyti sukurtus teatrinius kostiumus pastatymams Kelmėje;
6. Įtraukti skirtingas amžiaus grupes į sugrupuotus improvizacinius žaidimus.
Dalyviai susipažins su žiūrovams nematoma teatro puse, įgaus papildomų žinių apie teatro veiklą, istoriją, aktorių pasiruošimą iki spektaklio. Antroje edukacijos dalyje susipažins su improvizaciniais žaidimais, kurie taikomi aktoriams apšilti. teatro improvizacijų pagalba dalyviai išlaisvina ir atsiskleidžia mokinių gebėjimai laviruoti situacijose. Improvizaciniai žaidimai yra sugrupuoti pagal amžiaus grupes.


Edukacinio užsiėmimo metu nagrinėsime, kaip senovėje, kuomet elektros dar nebuvo, žmonės skaičiavo laiką. Vaikai turės galimybę gyvai pamatyti, paliesti ir užuosti senovės laiko skaičiavimo prietaisus, sudėlioti juos chronologine seka. Mokysimės pasigaminti veikiantį saulės laikrodį. O edukacijos apibendrinančiąją dalį vainikuos nuotaikingas komandinis žaidimas.
Edukacinio užsiėmimo tikslas yra supažindinti mokinius su senoviniais laikrodžiais, jų svarba, kodėl žmonės pradėjo skaičiuoti laiką ir kaip jį skaičiavo. Išryškinti kiekvieno senovinio laikrodžio kultūrinį kontekstą. Uždaviniai: 1. pristatyti senovinius laikrodžius, jų pavadinimus ir kilmės istoriją; 2. kartu su mokiniais naudojant interaktyvias priemones analizuoti senovinių laikrodžių svarbiausias dalis, veikimo principą ir įgalinti mokinius naudotis senoviniais laikrodžiais; 3. atliekant aktyvias užduotis pasigaminti saulės laikrodį, kuris taptų pagalbinė priemonė orientuojantis laike; 4. lavinti mokinių kompetencijas: kūrybiškumą, kritinį mąstymą.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


“Žaliasis koncertas” – tai muzikanto, multiinstrumentalisto ir edukatoriaus Remio Rančio vedama muzikinė edukacija jaunimui apie ekologiją, sveiką gyvenimo būdą bei žmogaus ryšio su gamta svarbą. Nors edukacijos tematika dažnai kalba apie negatyvų žmogaus poveikį gamtai, tačiau pats koncertas yra smagus, šmaikštus ir motyvuojantis veikti. Jame atlikėjas muzikuos bei pasakos „su meile apie dalykus, dėl kurių žaliuojame ir su ironija - apie dalykus, dėl kurių vystame“. Kitaip tariant, jūsų laukia gero gyvenimo receptas, išrašomas skirtingais instrumentais – gitarlele, kalimba, perkusija, fleitomis ir melodionu.
Pagrindinis koncerto kūrinys “Žalia" kalba apie mus supančią gamtos harmoniją ir grožį. Kiti koncerte skambantys autoriniai R. Rančio kūriniai yra apie darnos siekį kasdieninėje veikloje ir aplinkoje, apie neatsakingą medžių kirtimą, apie sveiką mitybą, apie judėjimo stoką šiandienos pasaulyje.
Edukacinio koncerto muzikiniai numeriai išsiskiria netradicinių instrumentų bei ritmų panaudojimu. Tam tikros kūrinių ritminės idėjos yra "pasiskolintos" iš P. Amerikos bei Afrikos muzikos tradicijų. Visi kūriniai atliekami gyvai arba naudojant "looper'į" (momentinio įrašymo technologija). Koncertas interaktyvus – daugelyje kūrinių auditorija atliks svarbų muzikinį vaidmenį pritardama balsais, ritmingais plojimais.
Remis Rančys – Lietuvos ir tarptautinėje muzikos scenoje puikiai žinomas muzikantas,  multiinstrumentalistas, džiazo kūrėjas bei edukatorius. Jis taip pat užsiima edukacine veikla – per daugiau nei penkerius metus Lietuvoje bei užsienyje R. Rančys surengė apie 200 muzikos edukacinių užsiėmimų vaikams ir suaugusiesiems.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Magiškas šilko pasaulis". Jo metu supažindinama su šilku ir jo istorija, bei suteikiama galimybė patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje liejami dažai bei dekoruojamas šilkas, sukuriama nosinaitė. Kūrybiniai rezultatai visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Vasario 16-osios epocha: vaidmenų žaidimas

Tam, kad tokio dokumento kaip Nepriklausomybės aktas pasirašymas virstų į gerai veikiančią valstybę, reikalingas didžiosios daugumos visuomenės pritarimas ir palaikymas. Kokio dydžio tai darbas? Galbūt dalį žmonių reikia įkalbėti? O galbūt kažkas taip ir liks neįtikintas? Vaidmenų žaidimo metu galėsite įsijausti į XX a. pr. kasdienybę ir pasimatuoti valstietės Onos, vilniečio Donato ir valdininko Aleksandro batus. Visi jie turėjo savo nuomonę apie tai, kas vyksta valstybėje! Drauge su edukatoriumi virtualiai keliaudami po Signatarų namų ekspoziciją atrasite, kaip Nepriklausomybės paskelbimą galėjo vertinti jūsų vaidmens atstovas bei geriau pažinsite visuomenę ir žmones, gyvenusius Vasario 16-osios epochoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Jie gyveno šalia mūsų – žydiškasis Pasvalys

Ekskursijos metu apžiūrima buvusi sinagoga, kurioje išlikusi bima, arkiniai langai, durys, moterų maldos vieta, išorinės sienos. Keliaujant Pasvalio miesto gatvėmis, apžiūrimi žydams priklausę pastatai. Aplankoma Rūtų gatvė, kurioje gyveno žydų gelbėtojos Ona Levonienė su dukra Genute. Prisimenamas šių kuklių moterų žygdarbis, gelbstint Vabalninko vaistininką Govšovičių, nepamirštami ir kiti žydų gelbėtojai pasvaliečiai. Vėliau lankoma Palėvenės gatvė, kurioje veikė getas, talpinęs beveik 1500 žydų. Vaikai gali įsivaizduoti, koks tai buvo sunkus laikas, turi progą pamąstyti apie žmogaus vietą ir pasirinkimo galimybes grėsmės akivaizdoje – gelbėti ar išduoti. Sustojama prie pastato, kur veikė žydų pradžios mokykla. Ekskursija baigiama žydų kapinėse.


Origami lėlių spektaklis "Arklio Dominyko meilė" (1kl.- 2kl.)

Meilė ir draugystė svarbi tema vaikų pasaulyje. Ji padeda augti, pažinti pasaulį, atskleisti save, įsitraukti į įdomias veiklas .Tačiau ne visiems vaikams pavyksta greitai susirasti draugą, jie bendraudami tarpusavyje patiria sunkumų, nes nemoka įvardinti, išreikšti jausmus. Popierinių (origami) lėlių vaidinimas pagal Vytauto V. Landsbergio pasaką “ Arklio Dominyko meilė” šiuolaikiškai, subtiliai ir kūrybingai pateikia jaunajam žiūrovui meilės temą . Žiūrėdami vaidinimą dalyviai nejučia sutapatina save su veikėjais ir stebėdami jų išgyvenimus labiau pažįsta ir supranta save bei aplinką. Pasakos siužetas stebinantis, paradoksalus. Laukinis arklys Dominykas pamilsta gražią ir truputį aikštingą rugiagėlę. Artėjant žiemai, arklys nuskina rugiagėlę ir paslepia, nes šalna kėsinasi ją sušaldyti, o pats iškeliauja į Afriką. Jo kelionė įdomi ir sudėtinga. Dominykas susitinka baltąją mešką, krokodilą, kupranugarių ir kitokių veikėjų. Pagaliau Dominykas patenka į rugiagėlių pievą, iš kurios kilusi jo mylimoji. Artėjant pavasariui Dominykas grįžta į Lietuvą, nes vėl turi išdygti jo rugiagėlė. Sceninio veiksmo metu du aktoriai ( Kamilė Kondrotaitė ir Liudas Vyšniauskas) pasakodami šią istoriją naudoja įvairių dydžių, formų popierinius lankstinius. Scenografijoje matome įvairius pasaulio žemėlapių vaizdavimo būdus , kurie kelionės metu kinta, keičiasi. Visa tai apjungia subtilūs akvarelės piešiniai ( dailininkė Liuda Liaudanskaitė) ir fortepijono garsai (kompozitorė Aušra Vaštakaitė). Stebėdami lėlių ir objektų judėjimą žiūrovai nejučia įsitraukia į žaidimą, lavina savo fantaziją, kūrybingumą. Spektaklyje yra interaktyvių momementų, kurie įtraukia žiūrovą ir skatina kūrybingai mąstyti kartu ieškant sprendimų. Šis meilės ir kelionių vaidinimas moko meilės ir kūrybos. Spektaklis 2015 metais nominuotas klaipėdietiškam teatralų apdovanojimui "Padėkos kaukė" už geriausią metų spektaklį.


Miestas ir kultūra. Derybų menas ir bendradarbiavimas. Greitkelių tiesimas per mokyklų valgyklas ir policijos komisariatai ligoninėse. Kartais net ir geriausiems miestų merams pritrūksta idėjų, reikia pagalbos, o ilgos naktys kartu su savivaldybės komandomis neatneša norimų rezultatų. “Kūryba miesto problemose. Ar būtinai taip, o ne kitaip?” kviečia mokinius įsijausti į skirtingų miesto sektorių darbuotojus ir bendradarbiaujant sukurti balansą tarp transporto, edukacijos, pagalbos ir verslo sričių. Kiekviena 4-5 mokinių komanda derėsis tarpusavyje dėl žemės sklypų, kurie reikalingi objektų statyboms. Kūrybiškumas, jaunų žmonių idėjos ir jaunatviška energija yra pagrindiniai įrankiai kuriant geresnį mūsų miesto rytojų. Renginys skirtas Vilniaus 700 metų jubiliejaus minėjimui


Edukacija „Laikinosios sostinės fenomenas“

Nuotolinės edukacijos „Laikinosios sostinės fenomenas“ tikslas – ugdyti sąmoningą vaikų požiūrį į kultūros paveldą ir jo išsaugojimo svarbą. Uždaviniai: supažindinti mokinius su svarbiausiais Laikinosios sostinės vystymosi etapais, įdomiausiais istoriniais faktais, žymiausiais žmonėmis, didingiausiais pastatais.
Per du Laikinosios sostinės dešimtmečius Kaunas padarė milžinišką vystymosi šuolį – iš provincialaus carinės Rusijos gubernijos centro tapo modernia sostine. Ir nustebino visko mačiusią senąją Europą. Nei architektūra, nei madomis, nei gyvenimo stiliumi, nei ekonomika Kaunas nenusileido Londonui ar Berlynui ir buvo vadinamas Mažuoju Paryžiumi.
Nuotolinė edukacija „Laikinosios sostinės fenomenas“ mokinius supažindins su Laikinosios sostinės istorija. Kartu su edukatore nuosekliai klausydami istorijų, žiūrėdami vaizdo įrašų ir fotografijų, mokiniai keliaus po tarpukario Kauną, susipažins su svarbiais istoriniais pastatais (Prezidentūra, Lietuvos bankas, Karininkų ramovė, Ministrų kabinetas ir kt.), įdomiausiais faktais, žymiausiais žmonėmis. Edukatorė kvies vaikus įsitraukti ir dalyvauti: kritiškai mąstyti atsakant į istorinius klausimus, paieškoti pasislėpusių architektūros elementų. Po edukacijos taip pat laukia specialios tyrinėjimams skirtos iliustruotos užduotys, kurias atlikdami vaikai galės įtvirtinti ir papildyti bendrąsias ir specialiąsias bei edukacijos metu įgytas žinias.
Edukatorė su mokiniais bendrauja tiesiogiai per Zoom platformą iš anksto suderintu laiku. Metodai: gyvas pasakojimas, papildomas temine vizualine medžiaga (archyvinės nuotraukos ir vaizdo įrašai), garsiniais elementais (grojama tarpukario muzika), klausimų atsakymų žaidimu, žemėlapio pažinimu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Senoviniai stalo žaidimai: išmok, pasigamink ir žaisk.

Stalo žaidimai - puiki metodinė priemonė įvairiausioms mokinių kompetencijoms ugdyti: nuo bendrųjų(bendravimo, bendradarbiavimo, taisyklių laikymosi, mokėjimo laimėti ir pralaimėti), iki specialiųjų – skaičiavimo, loginio, strateginio mąstymo, skaitymo įgūdžių, kūrybiškumo lavinimo ir kt. Edukacijos metu mokiniai ne tik sužinos ir išmoks žaisti, bet ir patys pasigamins labiausiai patikusius stalo žaidimus, kuriuos galės sėkmingai žaisti ir ateityje. Šia programa siekiame: • Skatinti stalo žaidimų kultūrą mokyklose • Supažindinti mokinius su stalo ir kitais žaidimais, kurie buvo žaidžiami senovėje įvairiausiuose kontinentuose, ypatingą dėmesį skiriant viduramžių Europoje ir, žinoma, Lietuvoje gyvavusiems stalo žaidimams. • Netradiciniu būdu paskatinti vaikus domėtis istorija, kultūra, senovės tradicijomis, skatinti vaikų kūrybiškumą. • Suburti klasės kolektyvą tarpusavio bendravimą ir bendradarbiavimą skatinančiai veiklai.


Obelynės parko kankorėžiai ir kankorėžėliai

Obelynės parkas yra Kamšos botaninio – zoologinio draustinio teritorijoje, Akademijos miestelio pakraštyje, ribojasi su giliomis Varžupio ir Obelynės upelių griovomis. Tai gamtininko profesoriaus Tado Ivanausko įkurtas parkas jo sodyboje. Parkas paskelbtas respublikinės reikšmės istoriniu, kraštovaizdžio, architektūros paminklu.
Edukacijos metu, vaikščiojant po parką, pasakojama Obelynės dendrologinio parko atsiradimo istorija, rodomi čia augantys medžiai.
Edukacija suskirstyta į 13 stotelių, prie kurių sustojama, trumpai pristatomi medžiai, praktinei užduočiai atlikti renkami kankorėžiai, vaisiai, uogos ir kt. (priklausomai nuo lankymosi sezoniškumo). Stotelės:
1. Didžioji tuja
2. Kanadinė cūga
3. Juodoji pušis
4. Bankso pušis
5. Geltonoji pušis
6. Paprastoji eglė
7. Balkaninė pušis
8. Serbinė eglė
9. Didžioji pocūgė
10. Sibirinis maumedis
11. Kurilinis maumedis
12. Baltoji eglė
13. Žirniavaisis puskiparisis
Po išsamaus pasakojimo apie medžius, edukacijos dalyviai dirba individualiai arba grupėse, kuriami koliažai  ir vykdomas kankorėžių spalvinimo pleneras.
Aplankomas gyvenamasis namas-memorialinis muziejus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Gaminsime kūčiukus – minkysime tešlą, kočiosime, pjaustysime ir kepsime. Šeimininkavimas virtuvėje suburs į didelės šeimos ratą. Kalbėsimės apie Kūčių tradicijas: kaip puošiame stalą, kiek ir kokių valgių dedame ant jo. Kiekviena šeimininkė kūčiukus kepa kitaip – didesnius, mažesnius, su aguonomis ar be jų. O ir vadina labai skirtingai: prėskučiai, šližikai, kleckučiai... Aptarsime kokios kūčių tradicijos svečiose šalyse, kuo lietuviški kūčiukai yra ypatingi? O gal jūsų šeima turi savitas kūčių tradicijas, kokios jos galėtų būti jūsų ateityje? Smagu kepti, smagu ir ragauti. Ragausime tradiciškai su aguonų pienu. Aguonpienis – vienas iš archajiškiausių Kūčių vakaro skonių. Kūčios – Šv. Kalėdų stebuklo išvakarės, susitaikymo ir aukos šventė. Vaikams dar ir paslapčių, burtavimų bei žaidimų metas. Pasimokysime burtų, pažaisime ir lauksime Kūčių ir Šv. Kalėdų džiaugsmo.


Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su lankų atsiradimo bei naudojimo istorija, skirtingomis lankų rūšimis ir formomis, senovės lietuvių medžioklės papročiais, šaudymo technika. Išklausę pristatymą bei saugaus elgesio instruktažą, dalyviai įgytas teorines žinias pritaikys praktiškai, kuomet patys šaudys į taikinį, bei rungsis dėl šauniausio lankininko vardo. Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai bus skatinami išmokti susikaupti, pažinti bei valdyti savo mintis ir emocijas, bus tobulinama koordinacija, ištvermė.


Pokario laisvės kovos ir genocidas Klaipėdos regione

Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su vizualine, tekstine medžiaga apie tremtį ir rezistenciją Klaipėdos regione.Apie tremtį šios potemės: trėmimo priežastys ir mastai, organizatoriai, 1941 m. trėmimai ir jų statistika bei ypatumai; pokario trėmimai, jų kryptys; gyvenimas tremtyje, netektys. Trumpai apie politinius kalionius. Apie rezistenciją šios potemės: trumpa priešistorė, partizaninės struktūros, ginkluotė, spauda, bunkeriai ir slėptuvės, ryšininkai, KGB struktūros. Diskusijos metu bus lyginamos praeities ir dabarties genocido, represijų, smurto apraiškos, mąstoma, kokios priemonės tada ir dabar galėtų mažinti smurtą.
Lauko ekspozicijoje- partizanų bunkerio (kopija) ir tremties vagono (originalas) lankymas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacija „Didysis karvedys Jonas Karolis Chodkevičius“ vyksta Kretingos muziejaus dvaro istorijos ir kultūros ekspozicijoje. Rodant Jono Karolio Chodkevičiaus šeimos portretus, giminės herbą, teritorijų schemas ir kitus eksponatus, pasakojama apie Jono Karolio Chodkevičiaus asmenybę, jo nuopelnus Lietuvai ir Kretingos miestui, statant naujus miestus, rūpinantis gyventojų gerove. Pristatomas garsaus XVII a. flamandų tapytojo, batalinių kompozicijų autoriaus Pieterio Snayerso paveikslas „Salaspilio mūšis“, kuriame pavaizduoti lietuvių apsupti ir bėgantys švedų kariai, krintantys arkliai. Aiškinamos karyboje naudotų terminų sąvokos, kariuomenių pulkų išsidėstymai ir jų susirėmimų schemos, supažindinama su mūšyje naudotais ginklais, karių apranga, atskleidžiamos karo genijaus J. K. Chodkevičiaus gudrybės, kurios lėmė didžiausią pergalę žmonijos istorijoje bei akcentuojamas pergalės prie Salaspilio įprasminimas – Karolštato (Kretingos) miesto įkūrimas. Užsiėmimo pabaigoje mokiniai atlieka užduotį – kartu dėlioja 3x1,8 m dėlionę „Šlovingoji pergalė“, kurioje atvaizduotas Salaspilio mūšis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinis užsiėmimas Veikti ŽALIAI - matyti MĖLYNAI

Ko sieksime?
Per interaktyvias - kūrybines užduotis sieksime ugdyti užsiėmimo dalyvių ekologinį raštingumą, įvertinti savo indėlį tvariems ateities sprendimams, kurti saugią ir draugišką aplinką. Edukacinis užsiėmimas orientuotas į pažinimo, komunikavimo ir skaitmeninės kompetencijų ugdymą.
Ką veiksime?
Edukacinio užsiėmimo „Veikti ŽALIAI – matyti MĖLYNAI“ pagrindas – protmūšis, kuriame pateikiami uždari, atviri klausimai bei užduotys, kurios skatina moksleivių kritinį, analitinį bei loginį mąstymą, lavina komandinio darbo bei komunikavimo įgūdžius grupėje ir viešai. Užsiėmimo dalyviai įtraukiami dalintis, drauge generuoti idėjas, ieškant tvarių sprendimų aplinkos išsaugojimui. Refleksijai naudojamas kūrybinio rašymo metodas, suteikiantis galimybę kūrybiškai veikti ir geriau įsisavinti edukacinio užsiėmimo metu gautas žinias ir patirtis
Kur susitiksime?
Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centre, (pastatas už delfinariumo)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinės animacijos dirbtuvės "Metų laikai”

VšĮ "Mstislavo Dobužinskio daugiakultūrinis centras"

Vaikai pasirenka vieną iš metų laikų. Kuria tam tikrus simbolius kurie atspindėtu viena iš metų laikų plastilino pagalba. Sukurtus simbolius- objektus deda ant matinio stiklo. Priešais matinį stiklą fotoaparato pagalba vaikai gales pajudinti plastilininį objektą ir fotografuoti kiekvieną judėsį. Po dirbtuvių visa medžiaga sumontuojama kompiuterinėje programoje ir po šio proceso vyksta darbo peržiūra, aptariama su vaikais ką naujo jie įgijo, kokios emocijos patyrė


Senovinio amato karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija,
žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai
kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros
programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta
edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų
pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas
sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir
populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis.
Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys
formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.


Pasaulis bendrauja su mumis simboliais. Ar norėtumėte juos iškoduoti ir perskaityti?
Jei įdomu, kviečiame Jus į intriguojančią pažinimo ir kūrybiškumo kelionę: unikalią kultūrinę - kūrybinę edukaciją „Simbolių Detektyvas“.
Ji skirta norintiems suprasti magišką simbolių kalbą, giliau pažinti save bei aplinkos įvairovę, santykį su ja.
Edukacija paremta  dailės terapijos principais, kuriuos suformavo K.G. Jung, D.W. Winnicott. Remiantis hipoteze, kad kiekvienas žmogus savo kūryboje gali “papasakoti” tik apie save, kūrybiniame procese jis visada ir susitinka tik su savimi, o kūrinyje išnyrantys simboliai — raktas į dar gilesnę savižiną, savasties supratimą. Beje, tai, ką mes pastebime aplink - taip pat tik žinutės apie mus pačius. Patyrinėkime jas!
Simbolių tema šioje edukacijoje plati ir supažindina su įvairių kultūrų profiliais, akcentuoja savos kultūros raiškos svarbą, kultūrinį tapatumą bei pilietinį sąmoningumą, leidžia žaismingai patyrinėti meno kūrinius, susipažinti su jų simbolių spektru, suprasti asmeninę simbolinę raišką.
Edukaciją sudaro 3 dalys: 1) Teorinė praktika, kurioje dalyviai  susipažins su simbolių įvairove, analizuos juos grupelėse, taip skatindami kritinį mąstymą ir kultūrinį sąmoningumą; 2) Kūrybinis procesas, kuomet dalyviai  pasirinktomis dailės priemonėmis kurs savo asmeninę, unikalumą liudijančią simbolinę kompoziciją — šioje  individualaus tapatumo raiškoje stiprės kūrybiškumas bei estetinis suvokimas; 3) Refleksija, skirta kūrybos proceso ir produkto analizei, kūrinio simbolių šifravimui, asmeninių resursų įsivertinimui, edukatorės grįžtamajam ryšiui — dalyvių savižinos ir savivertės, motyvacijos, kritinio mąstymo ir socialinių įgūdžių stiprinimui.
Šios edukacijos poveikis daugialypis, dovanojantis teigiamų emocijų, įkvepiantis sąmoningumui, kultūriniam smalsumui.
Edukaciją veda profesionali dailininkė, dailės terapeutė, jaunimo darbuotoja Vaida Virbalaitė.
Visos reikalingos kūrybinės priemonės dalyviams suteikiamos.


Muzikinis spektaklis "Deivių archeologija" ir kūrybinės muzikinės dirbtuvės

Muzikiniame spektaklyje "Devių archeologija" kūrėjai skleidžia taikios visuomenės viziją. Senosios Europos tyrinėtoja- Marija Gimbutienė, antropologė, neolito europinės civilizacijos tyrėja teigusi, kad moterų pasaulėjauta paremtos civilizacijos pagrindą sudarė meninė kūryba ir nematerialios vertybės. Pasak mokslininkės, Senosios Europos pirmtakai garbino moteriškos giminės dievybes – žemės, gamtos, namų židinio, lemties, mirties ir pomirtinio pasaulio deives, kurios globojo ir puoselėjo taikų žmonių sugyvenimą, tarpusavio santykių darną, pagarbų požiūrį į gamtą ir žmogaus gyvybę. Gimbutienės teorija apie Senosios Europos taikios matriarchatinės visuomenės žlugimą ir karingosios patriarchalinės kultūros įsigalėjimą, kai Europą iš dabartinės Rusijos pietinių stepių užplūdo karingųjų indoeuropiečių gentys, šiandienos pasaulį sukrėtusių įvykių fone įgyja naujo aktualumo.„Deivių archeologija“, sukurta pasitelkiant Gimbutienės mokslines įžvalgas, jos aprašytų dievybių simboliką ir charakteristikas, polifonine sutartinių bei įvairių gamtos garsų kalba pasakoja apie esminius žmogaus ir gamtos gyvenimo etapus. Senovės baltų mitinės dievybės Žemyna, Laima, Austėja, Giltinė, Vėlių motė spektaklyje atgyja žuvies, paukštės, gyvatės, bitės ir panašių toteminių figūrų pavidalais, o veiksmo fabulą įrėmina mitai apie Elnią Devyniaragį ir Pasaulio medį. Ypatingą spektaklio atmosferą kuria scenografija, primenanti archeologinių kasinėjimų vietą. Po spektaklio surengiamos kūrybinės sutartinių giedojimo dirbtuvės.


SOSTINIŲ SVARBA KULTŪRINIAM GYVENIMUI: praktinė edukacija su LEGO

SOSTINIŲ SVARBA KULTŪRINIAM GYVENIMUI: PRAKTINĖ EDUKACIJA SU LEGO. Nuo senų laikų pasaulyje pradėjo kurtis bendruomenės, miesteliai, miestai, šalys. Šalyse esantys miestai išsiskirdavo savo nauda visuomenei (vieni būdavo pramoniniai, prekybiniai, kultūriniai) tokius miestus turime ir dabar. Tačiau dar nuo senų laikų atsirado terminas kaip “sostinė” - kuris vartojamas įvairiomis prasmėmis. Lietuvoje irgi turime puikių pavyzdžių:Telšiai - Žemaitijos sostinė, Varėna - Lietuvos grybų sostinė ir t.t. Bet ką žodis “sostinė” reiškė tada ir dabar? Kuo šalims yra svarbi jų sostinė? Šiuos klausimus kelsime kartu su mokiniais ir diskutuosime. Kalbėsime apie žodžio “sostinė” reikšmę bei svarbą. Kalbėsime apie Lietuvos istorijoje buvusias sostines, taip pat paliesime keletą kitų šalių (Prancūzija, Jungtinė Karalystė ir pan.). Tai edukacija , kurios metu vaikai susipažins su savo šalies ir kitų šalių sostinėmis bei diskutuos sostinių svarbą šalims. Edukacijos metu vaikai konstruos su LEGO modelį. Edukacija skatina pažinti ne tik savo šalies kultūra, bet susipažinti ir su kitomis skirtingomis šalimis ir jų kultūros paveldu. Taip pat tema plečia mokinių kultūros supratimą, jų išskirtinumą bei siekia, kad mokiniai pažinę kitokias kultūras, jas priimtų teigiamai ir jaustų norą išsaugoti savas tradicijas. Edukacijos metu mokiniai naudodami savo kūrybingumą susipažins su skirtingų tautų kultūros paveldu juos konstruodami.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


GYVŪNAS IR ROBOTAS MANYJE: Kaip menas padeda bendrauti ir kūrybiškai spręsti konfliktus

Prasidedant paauglystei atsiranda iššūkis geriau suprasti save, naujai atrasti savo tapatumą ir vietą pasaulyje. Gebėjimas reikšti save, bendrauti bei mokytis spręsti konfliktus yra vienas svarbesnių užduočių. Šis edukacinis užsiėmimas kviečia patyrinėti atsiradusius skirtingus roboto ir gyvūno vaidmenis savyje bei kituose ir dažnai iš to kylančius konfliktus, nes santykiai su aplinkiniais (draugais, mokytojais, tėvais ir pan.) neretai kelia iššūkių ir sunkumų. Užsiėmimo metu mokiniai MO muziejaus parodoje, remiantis edukatoriaus – psichologo parinktais meno kūriniais, tyrinėja bendravimo, santykių bei konfliktų temas. Mokosi suprasti savo ketinimus bei emocines būsenas, jas išreikšti, įsijausti į kito žmogaus poziciją. Susipažinę su efektyvaus bendravimo principu taikymu kasdienėse situacijose, mokosi pastebėti kylančią konfliktinę situaciją ir ją spręsti. Meno kūriniuose atpažinti ir suprasti jausmus (viltis, pyktis, pavydas, liūdesys, nuoskauda, meilė ir pan), bei gvildena įvairių santykių, konfliktų bei socialinių ryšių temas. Rekomenduojame klasės valandėlių metu.


Edukacinis užsiėmimas  „Sukursime vaikystės  žaislą“

Edukacijos metu mokiniai susipažins su lėlių istorija, klasifikacija ir paskirtimi, ugdys kūrybinius gebėjimus, estetinį ir meninį pojūtį. Kiekvienas dalyvis susipažins su skudurinių lėlių rišimo procesu ir savarankiškai gebės surišti lėlę, kurią galės pasiimti namo.


Ar kada išdrįstum apkeliauti pasaulį su oro balionu, o gal perplaukti vandenyną su medine valtele? Mes siūlome apkeliauti pėsčiomis ir tik per 90 minučių! Tai įmanoma tik miniatiūrų ir botanikos parke "Babilono sodai". Teorijos metu supažindinsime jaunuolius su istoriniais įvykiais, pakeitusiais mūsų protėvių suvokimą apie žemės plokštumą, apie gamtos jėgas ir beribę pačio žmogaus valią, kurios dėka mes žinome, kad vandenynas ne toks ir baisus, kad žemė apvali, kad visi žmonės, kurie pakeitė pasaulio istoriją yra visada atmintyje.
Po šios edukacijos  mokiniai pažvelgti į mus supantį pasaulį kitomis akimis – tai lyg geografijos, istorijos ir biologijos pamokos kitaip.


Edukacinė ekskursija „Joniškio krašto kryždirbių ir dievdirbių kūrybos paveldas“

Muziejuje yra saugomas Joniškio krašto dievdirbių ir kryždirbių kūrybos paveldas – ypatingos meninės ir istorinės vertės XIX a.–XX a. pirmosios pusės sakralinės skulptūros ir kryždirbystės paminklų ikonografija. Muziejaus sakralinės ekspozicijos pasididžiavimas – XIX a. Kryžiaus kelio stočių skulptūrinės kompozicijos, kurios yra vienintelis išlikęs talentingo dievdirbio Augustino Ulčino išdrožtas unikalių skulptūrų ciklas. Edukacinės ekskursijos dalyviams bus pateikiama nemažai žinių apie žymiausius Joniškio krašto kryždirbius ir dievdirbius: Marcijoną Šinicką, Antaną Lengvenį, Joną Remeiką, Ignacą Jurevičių, Marcijoną Šutkų ir kitus. Taip pat bus pristatoma kryždirbystės paminklų kūrimo ir statymo tradicijų apžvalga bei demonstruojamas kryždirbių ir dievdirbių kūrinius fiksavusių tyrinėtojų ikonografinis palikimas.


Orientacinė ekskursija  DRUSKININKAI - DEGUONIES BOMBA

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Lankomus objektus turėsite rasti patys, pagal mūsų virtualaus gido Braino siunčiamas užuominas ir užduotis. Gidas visos kelionės metu Jums neleis pasiklysti, o susidūrus su rimtu iššūkiu - visada bus pasiruošęs padėti.
Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis.
Net 4 km. maršruto po Druskininkus metu pabuvosite ten, kur retas keliautojas užsuka, išgirsite pačių įdomiausių istorijų apie sūriųjų šaltinių kurortą. Vaikščiodami žaliausio Lietuvos kurorto keliais patirsite tikrą deguonies bombos sprogimą.

Ar pasiruošę šiam iššūkiui? Tuomet susitikime Druskininkuose!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas yra tikras žmogus, tačiau fiziškai su jumis nedalyvauja: jis realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Šimtmetį skaičiuojančios Lietuvos operos gimimas nebuvo lengvas. Mokiniai kviečiami apsilankyti lietuviško Džiuzepės Verdžio ,,Traviatos“ pastatymo pagrindinio Violetos vaidmens atlikėjos Adelės Galaunienės muzikiniame salone ir susipažinti su tuometės Operos vaidyklos kūrimo, pirmojo ,,Traviatos“ spektaklio pastatymo iššūkiais. Kas yra opera, kas ir kaip parinko kūrinį pirmajai premjerai, kodėl pirmajai operai dirigavo pianistas, aktoriai vaidino vilkėdami skolintus vakarinius drabužius, o scenografijai buvo naudojami iš namų A. Galaunienės atsinešti patalai? Atsakymus į šiuos ir daugybę kitų su tarpukariu Valstybės operoje statytais spektakliais susijusių klausimų rasite lankydamiesi Adelės ir Pauliaus Galaunių namuose-muziejuje. Čia edukacijos dalyviai turės galimybę patys sudalyvauti kuriant spektaklio mizansceną. Pasidalinę grupėmis, mokiniai turės galimybę išmėginti savo jėgas scenografijos, kostiumų kūrime, pabūti aktoriais ir dėmesingais žiūrovais.


Susipažinimas su kultūros ir technikos paveldu Liubavo dvaro malūne

Su muziejaus darbuotojo gido-edukatoriaus pagalba ekskursijos dalyviai susipažįsta su Liubavo dvaro malūnu - muziejumi. Susipažindami su Liubavo dvaro aplinka ir ekspozicija, jie daug sužino apie savo šalies istoriją, architektūrą, senąsias technologijas, atsinaujinančius energijos šaltinius. Liubavo dvaro malūne nusikeliame į laikmetį prieš šimtą metų, senovinį akmeninį malūno pastatą, kuriame esančios įvairios technologijos veikia net ir dabar. Didelę ir stebinančią malūno funkcijų įvairovę atskleidžia susipažinimas su senosiomis vandens malūno technologijomis. Naudojantis muziejaus terminalu, galima interaktyviai pažinti šimtametes technologijas. Užsiėmimo metu plečiamos žinios apie savo šalį, jos istoriją, daug sužinoma apie senąsias technologijas ir atsinaujinančių energijos šaltinių panaudojimą, apie nuo seno ypatingą svarbą turėjusius gamybinius procesus. Vieno seniausių Lietuvoje Liubavo dvaro, kurio pavadinimas siejamas su žodžiu „meilė“, istorija suteiks žinių ir apie čia gyvenusius valstybei svarbius asmenis.


Gyvename įvairialypiame pasaulyje, kuriame skirtinga gyvenamoji aplinka, kalba, papročiai ir net klimatas formuoja unikalų pasaulio suvokimą, kuris atsispindi ir kūryboje. Edukacinės programos metu vaikai geriau susipažins su visais pasaulio žemynais, jų išskirtinumais ir analizuos, kaip supanti aplinka daro įtaką kūrybai, ką simbolizuoja tradiciniai dirbiniai, kodėl jie yra tokie svarbūs pasaulio bei kultūros pažinimui. Pažinę kultūrų skirtumus, vaikai nauju žvilgsniu pažvelgs į juos supantį pasaulį, geriau supras, kokios simbolinės reikšmės pavaizduotos meno kūriniuose ir kritiškai įvertins aplinkos poveikį kūrybai. Programos metu atliks praktinę užduotį – į pagalbą pasitelkiant interaktyvius sprendimus.


Kviečiame pažinti kerintį parfumerijos meną ir išmokti sukurti asmeninių kvepalų formulę. Užsiėmimo metu degustuosime daugybę skirtingų eterinių aliejų - nuo prabangių gėlių aromatų iki citrusų ir prieskoninių kvapų. Pradedantys kvepalų kūrėjai turės galimybę išbandyti save kvapų pasaulyje ir sukurti savo unikalius kvepalus, kurie bus nuostabi dovana sau ar draugui. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis pagamins natūralius aliejinius kvepalus iš natūralių esencijų, kuriuos supilsime į dailų buteliuką.


Vinetu kaimas, gyvosios Amerikos indėnų istorijos muziejus, vykdo atvykstamasias edukacines, patyriminės programas po visą Lietuvą ir gali aplankyti Jūsų įstaigą su išskirtine, edukacine kultūrine programa „Būgnų ir dainų ratas“. Nuo seno senovės žmonės žinojo apie būgnų skleidžiamo garso ir jo vibracijos magiškas galias, kurios pakelia nuotaiką, stiprina kūną, protą ir dvasią. Ne veltui žmogui duotas ir balsas. Net be žodžių, vien garsu galima išreikšti savo emocijas, pajusti save. Dainuodami ir muzikuodami galime įgyti daugiau sveikatos, harmoningam ir laimingam gyvenimui. Dainos ir muzika suartina kultūras ir žmones, leidžia juos geriau pažinti. Jai sklindant įsivyrauja taika, meilė ir darna, tiek žmogaus viduje tiek ir išorėje. Edukacijos ,,Būgnų ir dainų ratas” dalyviai gaus po indėnišką instrumentą: būgną ar barškutį, su kuriais lavinsime tam tikrus muzikos ritmo ir dainavimo gebėjimus, kurie pravers ne tik muzikuojant, bet ir kasdieniame gyvenime. Pasileisime į harmonijos, grožio ir bendrumo paieškas, o radę tai, pasimėgausime paieškų vaisiais. Atsipalaidavę ir pažadinę savo kūrybinę energiją kursime ritmus, kurie dar niekada neskambėjo po šia Saule. Grojimas būgnais ir dainavimas - tai tam tikra meditacijos forma, terapija, kurią naudoja daugelis tautų ir genčių,nes ji prasklaido pilkus debesis, suteikia energijos, padeda paleisti baimę, blogas mintis ar emocijas ir atveria kelią į pasitikėjimą, džiaugsmą ir laimę. Tai būdas pažinti save ir atverti savo prigimtines savybes, gebėjimus, kurie duoti siektiisėkmingo, laimingo ir darnaus gyvenimo.


Užfiksuota šviesa – chemija ir fotografija

Fotografija neskaičiuoja dar nė 200 metų, o technologiškai ši viena iš naujausių vaizduojamojo meno šakų pakito nenusakomai: nuo pirmųjų fotografijų iki šiuolaikinės skaitmeninės technologijos. Pakito ne tik fotoprocesų technologijos, bet ir fotografijos samprata, pritaikymas, filosofija. Apie tai kalbėsime edukacinio užsiėmimo teorinėje dalyje. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai, naudodami senosios fotografijos metodą – cianotipiją, gamins atviruką. Cianotipija tai – vienas iš pirmųjų fotografinio vaizdo gavimo būdų, atrastas 1842 m. Jo rezultatas – šviesiai arba tamsiai mėlynas atspaudas. Su vyresnių klasių moksleiviais (10 - 12 klasių) išsiaiškinsime ir vaizdo atsiradimo bei fiksavimo cheminį mechanizmą. Susipažinę su technologija moksleiviai žingsnis po žingsnio kurs savo kūrinį. Jie pradės nuo to, kad teptuku užteps ultravioletiniam spektrui jautrų mišinį. Tuomet ruošinį išdžiovins ir jam išdžiūvus, iš pasirinktų elementų – džiovintų augalų, daiktų  arba karpomų siluetų iš popieriaus – išdėlios piešinį. Šis etapas reikalauja daugiausiai kruopštumo, kompozicijos suvokimo ir kūrybiškumo. Džiovintų augalų dėliojimas lavina kadravimo pojūtį, vaikai mokosi suvokti augalų siluetus, komponuoti dėmes, linijas ir taškus. Sudėliotą kompoziciją jie užfiksuoja po ultravioletine lempa. Užsiėmimas padės moksleiviams suprasti mokslo ir meno sąsajas. Tarpdisciplininės edukacijos padės moksleiviams atsikratyti klaidingo požiūrio, kad gamtos ir tikslieji mokslai su menais neturi nieko bendro, o eksperimentavimas būdingas visoms mokslo, meno ir gyvenimo sritims. Ši edukacija atskleis mokslo ir meno sintezės galimybes. Cianotipijos procese jungiasi fotografijos ir tapybos procesai. Pažymėtinos ir vaikų fantazijos galimybės – jie gali laisvai dėlioti viską: pradedant augalais ir baigiant aplink mus esančiais daiktai.


Maisto kultūros edukacija ,,Blynadienis Suvalkijoje"

Paslaugos tikslas: supažindinti moksleivius su Suvalkijos krašto istorinės kulinarijos ištakomis ir išmokyti kepti bei pagardinti suvalkietiškus blynus.
Paslaugos uždaviniai: 1.apžvelgti Suvalkijos krašto istorines kulinarijos tradicijas.
2. Suprasti kuo ir kodėl skyrėsi Suvalkijos krašto ir kitų Lietuvos regionų maitinimosi įpročiai.
3. Pasigaminti Suvalkietiškus blynus su įvairiais padažais ir juos degustuoti.
Pačioje Suvalkijos krašto širdyje prie Marijampolės  yra Liudvinavo miestelis, jau atšventęs savo trijų šimtų metų jubiliejų, buvęs Mažąja Kultūros sostine. Čia gyvena ir dirba darbštūs suvalkiečiai, kurie kviečia visus, norinčius paragauti blynų.  Netikėkite patarlėmis, kad suvalkiečiai skūpūs ir šulinius rakina. Mes paneigsime šiuos prietarus. Edukatorės, grynos suvalkietės, supažindins su šio krašto istorija, kultūra , maisto istorija ir vaišinimosi papročiais. Gaminsime Suvalkietiškus blynus su trijų rūšių pagardais, juos valgysime.  Pasakosime sodybos istoriją, pravesime senovinių suvalkietiškų žodžių ir posakių viktoriną. Nugalėtojus apdovanosime.


Edukacinis užsiėmimas „Piemenėlių buitis ir žaidimai“

Kelmės dvaro svirne ir dvaro parke vykstančiame edukaciniame užsiėmime mokiniai bus supažindinti su piemenavimo papročiais Kelmės krašte. Užsiėmimas sudarytas iš trijų dalių. Pirmiausia autentiškoje Kelmės dvaro svirno aplinkoje tautiniais rūbais apsirengusi šeimininkė papasakos apie piemenėlių buitį, darbus ir laisvalaikį. Mįslėmis ir posakiais paįvairintas pasakojimas supažindins su svirne įkurta etnografine ekspozicija. Vaikai galės patys išbandyti eksponatus: pasverti druską senovinių svarstyklių bezmėno pagalba, pavaikščioti apsiavus klumpėmis, pasimatuoti iš rugių šiaudų padarytą piemenėlio palapinę nuo lietaus. Po to Kelmės dvaro parke visi žais piemenėlių žaidimus: mokysis vaikščioti su kojūkais, bandys rankų miklumą ant stiebų mėtydami iš žilvičio susuktus lankus, užrištomis akimis numušinės nuo baslio skrybėlę. Iki soties prisižaidę moksleiviai grįš į svirną, kamaroje sėsis prie stalo, kur kiekvienam paruoštas žemaitiškas pasninko patiekalas ir piemenėlių mėgtas valgis - virta nelupta bulvė su sėmeniniu. Supažindinti su pasninko tradicijomis ir piemenėlių mitybos įpročiais, vaikais ragaus pačių nusiluptą ir į sėmeninį pamerktą bulvę, kaip anais laikais tai darė piemenėliai.


Kviečiame kartu persikelti į Pietų ir Šiaurės Ameriką, Azija, Afriką ir net Australiją, panagrinėti Europos regionus. Lesinsime spalvotąsias papūgas iš Australijos, įlįsime į  šikšnosparnių urvą, pamatysime, kaip pešasi iš Madagaskaro kilę neklaužados lemūrai, o Pietų Amerikoje gyvena daug gražių ir įdomių beždžionių, Afrikoje – surikatos, Šiaurės Amerikos stepėse mąsliai jus stebi ir urvus rausia juodauodegiai preriniai šuniukai. Kaip norisi visus pamatyti gyvai, bet reiktų taip toli ir ilgai keliauti jų ieškant! Išeitis – apsilankyti zoologijos sode Zoopark Vilniuje ir iš arti pamatyti daug įvairių gyvūnų, pabūvoti net šešiuose žemynuose ir susipažinti su tolimų kraštų kultūra!


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Šio edukacinio užsiėmimo metu galėsite pasiklausyti pasakojimo apie rugių sėjos, javų kirtimo, rišimo ir kūlimo, grūdų valymo ir malimo bei duonos kepimo procesus, išvysite visus senuosius Klaipėdos krašto darbo įrankius, naudotus duonos ruošimui. Pamokėlės metu susipažinsite ir su duonos gamybos ypatumais senovėje. Patys mėginsite grūsti grūdus, smulkinti juos piesta, susipažinsite su atskiromis javų rūšimis bei atliksite įdomias užduotis.


Literatūrinė edukacija: sensorinis skaitymas ir laimės paieškos

Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Kviečiame pamatyti, išgirsti, paliesti, užuosti ir paragauti Davide Cali knygą „Laimės prekeivis“! Literatūrinės edukacijos tikslas – patraukliai, pojūčius stimuliuojančiomis priemonėmis formuoti teigiamą dalyvių požiūrį į skaitymą, žadinti jų smalsumą, knygos kaip priemonės – geriau pažinti save ir suprasti aplinkinį pasaulį – priėmimą.
Jaukiai įsikūrę Vaikų bibliotekos kambarėlyje, sensorinio skaitymo metu „patirsime“ knygos istoriją. Pažinsime knygos veikėjus – įvairių rūšių paukščius, aptarsime jų panašumus ir skirtumus. Kritiškai mąstysime, kodėl priimami vienokie ar kitokie veikėjų spendimai, kaip elgtumėmės mes. Ieškosime kūrybiškų sprendimų, kaip gali pasisukti knygos siužetas. Ugdysime kultūrinį sąmoningumą keldami klausimus: kiek kainuoja laimė, ar galima ją nusipirkti, o gal tik sukurti? Reflektuosime patyrimus, jausmus ir išlaisvinsime vaizduotę kurdami savo „Laimės stiklainėlį“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Spektaklio peržiūra ir aptarimas su kūrėjais | „me two / Savoj krūvoj”

VšĮ Urbanistinio Šokio Teatras "Low Air"

Edukacinio užsiėmimo metu pristatomos apdovanojimus pelniusio spektaklio (ne)paaugliams „me two / Savoj krūvoj” ištraukos, susipažįstama su spektaklio kūrėjais ir atlikėjais, su kuriais analizuojamas spektaklis ir jame nagrinėjamos temos, skirtingais aspektais ir intensyvumu aktualios kiekvienam jaunuoliui.

Pagrindinis tikslas – ugdyti kūrybiškai ir socialiai aktyvią, estetinei ir kultūrinei patirčiai atvirą asmenybę ugdant edukacijos dalyvių meninį skonį ir įvairiapusį požiūrį į judesio meną bei jo panaudojimo galimybes.

Suteikiant teorinių žinių apie kultūros ir meno procesus, kultūros produktų (su)kūrimą ir plėtojimą, pristatant darbo pavyzdį (spektaklį) ir supažindinant su skirtingų meno sričių apjungimo, bendradarbiavimo galimybių pavyzdžiais, su spektaklio / šokio kūrimo ypatumais – ugdyti dalyvių kultūrines / menines žinias ir kūrybinį potencialą.

Apie spektaklį:
Šokio spektaklis, pelnęs kritikų ir publikos pripažinimą drąsiomis, nuoširdžiomis, paliečiančiomis istorijomis, išskirtine muzika ir scenografija.
Spektaklio „me two / Savoj krūvoj” dramaturgija paremta grupės jaunų šokėjų asmeninėmis patirtimis, susijusiomis su galios santykiais, LGBTQ+ tapatybės formavimusi, seksualiniu priekabiavimu ir galios piktnaudžiavimu jaunuolių atžvilgiu. Tai skatina priklausyti „savai krūvai“ ir dalintis. Žiūrovai kviečiami pažvelgti į paauglystę iš stebėtojo, tėvų, mokytojo, sprendimų priėmėjo žiūros taško ir apmąstyti galios ribas tarpasmeniniuose ir kartų santykiuose.
Daugiau informacijos: https://lowair.lt/teatras/savoj-kruvoj/

Apie Vilniaus miesto šokio teatrą Low Air:
Tai naujovių ieškantis jaunosios kartos šokio teatras, jungiantis urbanistinio ir šiuolaikinio šokio elementus. Low Air taip pat yra ir šokio mokykla, kurioje kasmet šokio iš profesionalių šokio
pedagogų mokosi įvairaus amžiaus (vaikai, paaugliai, suaugę, senjorai) ir įvairios šokio patirties turintys šokio entuziastai.
Daugiau informacijos: https://lowair.lt/


Programos „Grafikos meno paslaptys Janinos Monkutės-Marks muziejuje" dalyviai supažindinami su išeivės, Janinos Monkutės-Marks asmenybe, jos kūrybos keliu ir jos vardo muziejaus atsiradimo istorija. Aptariama Janinos Monkutės-Marks labai mėgta grafikos meno technika - iškiliaspaudė ir apžiūrima originalių menininkės sukurtų linoleumo ir medžio raižinių atspaudų kolekcija. Aptariama grafikos technika– iškiliaspaudė ir jos subtilybės. Praktinio užsiėmimo metu moksleiviai skatinami sukurti individualius grafikos raižinius - iškiliaspaudes ir įgyvendinti 1-2 atspaudus ant popieriaus lapo naudojant šaukštą. Visus susikurtus atspaudus moksleiviai pasiima prisiminimui. Programa vykdoma Janinos Monkutės-Marks muziejaus-galerijos ekspozicijų salėse, muziejaus įkūrėjos kūrinių apsuptyje, kurie nuteikia programos dalyvius pozityviai ir padeda atsiskleisti jų kūrybiškumui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Dramos ir objektų spektaklis vaikams „O Viešpatie, Vilnius!” (nuotolinė paslauga)

Rūsys – šauni vieta, bandantiems slapstytis nuo gyvenimo. Jame, Mažojoje „Lėlės“ teatro scenoje, ir susitinka pora kiek „kuokštelėjusių“ pelėnų bei virtualaus pasaulio valdovas – skaudžiai su mama susipykęs berniukas. Tai istorija apie tiesos paieškas ir būtinybę kalbėtis, apie tai, kad problemos tampa išsprendžiamos jas išsakius ir nuo jų nebėgant. O šalia vienatvės, šeimos, draugystės bei tarpusavio supratimo laukia dar viena pasakojimo linija – puikiausio pasaulyje miesto, Vilniaus! Pelėnų, pratūnojusių savąjį gyvenimą rūsyje, dėka susipažinsime su šio krašto legendomis ir pasakojimais bei susiremsime su tokiomis paslaptingomis Vilniaus būtybėmis kaip kad magų magas Tvardauskas ir Vilniaus Baziliskas...


Spektaklis „Tūla, arba esame okupuota šalis“

Spektaklis „Tūla arba esame okupuota šalis“ Alytaus miesto teatre sukurtas 2012 m. Režisierė ir inscenizacijos autorė Loreta Liausaitė į sceną perkėlė vieną gražiausių lietuvių meilės ir geriausiu vadinamą rašytojo Jurgio Kunčino romaną „Tūla“ Šiame kūrinyje atskleidžiama fatališkos meilės tema, chaotiška, nuopuolių pilna autoriaus gyvenimo linija. Tai tikra istorija apie meilę , turinčią begalę spalvų ir apibūdinimų – valkatiška ir dieviška, purvina ir tyra, girta ir sąmoninga, nuščiuvusi ir klykianti, pūvanti ir išsiskleidusi. Kūrinio kalba labai vaizdinga, tuo pačiu realistiška, tad ir vaizdai teatro scenoje atspindi realybę, kuri supo autorių. Ir jeigu šiandienos jaunas žiūrovas jų nėra matęs realybėje, tai gali piešti vaizduotėje arba nuspręsti savo akimis bent dalį tos istorijos pamatyti netolimoje ateityje. Spektaklyje įkomponuotos vaizdo projekcijos praplečia scenos priemonių arsenalą, o autorinė Eugenijaus Kanevičiaus muzika papildo kūrinį, kurdama ano laikmečio nuotaiką. Įtaigus spektaklis „Tūla arba esame okupuota šalis“ įtraukia žiūrovą, atveria jo emocijas, sukuria erdvę vaizduotei ir būsimoms diskusijoms bei aptarimui. Tai galimybė kelti kultūrinį išprusimą bei gebėjimą analizuoti kūrinį, pasitelkus skirtingas meno rūšis ir priemones. Jurgio Kunčino romanas yra įtrauktas į moksleivių literatūros programas, dažnai autoriaus kūryba būna analizuojama baigiamųjų egzaminų temose, todėl šis spektaklis gali būti puiki mokomoji priemonė. Spektaklis ugdo kultūrinį jauno žmogaus sąmoningumą, įvairių kūrybinių idėjų, patirties ir emocijų raiškos svarbą ir skatina tobulinti visą gyvenimą trunkančią mokymosi kompetenciją. Taip ugdomas žiūrovo poreikis lankytis teatre, kuris būtų svarbus visą gyvenimą.


Kviečiame į visais metų laikais vykstantį virtualų literatūrinį maratoną „Nuo Meškiuko Rudnosiuko iki Kakės Makės“. Tarp
šių, ypatingą populiarumą pasiekusių dviejų personažų stūkso aukštas ir nuostabus knygų kalnas, sukurtas rašančių ir
piešiančių vaikams. Į jį pradedama kopti vos pažinus raides, o kad būtų lengviau, siūlomės tapti vedliu. Nuotolinės pamokos
tikslas - pasivaikščioti po Vaikų literatūros muziejaus erdves, iššniukštinėti visas jo kerteles, atrasti ir pažinti Pasakų namo
gyventojus. Kadangi pamoka skirta 1 - 4 klasių mokiniams, kūrinius parinkome derindamiesi prie vaikų skaitymo patirties ir
mokyklinių programų. Pirmokus supažindinsime su Vytės Nemunėlio legendine eiliuota pasakaite „Meškiukas Rudnosiukas“, papasakosime jos sukūrimo istoriją, aptarsime iliustracijų tautinius motyvus, supažindinsime su eksponuojamais poeto
asmeniniais daiktais. Su antrokais plačiau panagrinėsime papildomam skaitymui rekomenduojamą rašytojo V. Petkevičius pasaką „Gilės nuotykiai Ydų šalyje“. Šios pasakos sukūrimo istorija atskleis kūrybingą rašytojo bendravimą su savo vaikais. Aiškinsime, kas gi tos ydos, skaitydami pasakos ištraukas bandysime formuluoti ydų pavadinimus. Su trečiokais vartydami M. Vainilaičio mitologinę pasaką „Bruknelė" leisimės ieškoti nykštuko Dzingučio, prapuolusio Laumės Žydrūnės dvare, parodysime, kaip amžiną veikėjų kovą dėl meilės galima demonstruoti šešėlių teatre. Su ketvirtokais, demonstruodami personažų kostiumus, vaidmenimis skaitysime žaislų susipažinimo sceną iš V. Žilinskaitės pasakos - apysakos "Kelionė į Tandadriką". Analizuosime veikėjų charakterius, draugystės temą.


Kultūros pažinimas per gamtą: Vaistai gamtoje

Edukacinį užsiėmimą ves žinomas gamtininkas Andrejus Gaidamavičius, kuris moksleivius su vaistiniais augalais supažindina jau daug metų. Šį kartą pažintis su vaistiniais augalais bus pateikiama netradiciškai – per kultūrą: daug lengviau įsiminti naujus augalų vardus, jei žinai tų augalų istorijas. Be to, mokiniai bus supažindinti su senoviniais vaistinių augalų vardais, kuriuos prisimena tik mūsų seneliai. Vaikai mokysis atpažinti augalus naudojant du būdus – tradicinį (knygas, augalų apibūdinimo raktus) ir specialias identifikavimo programėles išmaniuosiuose įrenginiuose. Taip pat vakai susipažins su pagrindinių vaistinių augalų savybėmis, mokysis atsakingo vaistinių augalų naudojimo. Užsiėmimas vyks artimiausioje mokyklai gamtinėje aplinkoje (pievoje, miške, prie vandens telkinio ar pelkėje), kur nesunku nueiti pėsčiomis, naudojantis miesto viešuoju arba mokyklos transportu. Pastaba: paslauga teikiama šiltuoju metų laiku, Vilniaus ir Utenos apskrityse. Norint paslaugą gauti kitose apskrityse.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Vertybių „lipdymas“ bei kūrybinga savojo AŠ paieška

Pasitelkiant novatoriškas komunikavimo bei ugdymo priemones, vaikai savojo AŠ ieškos puoselėdami kultūrą (didindami kultūrinį sąmoningumą ir tapatumą bei plečiant požiūrį į sociokultūrinius reiškinius), meninius gebėjimus (bus išmėginamos tarpdisciplininės meninės formos atrandant savo mėgstamiausią, taip padedant ugdytiniui atskleisti savo vidinį pasaulį bei sąvąjį AŠ) bei mokydamiesi socialinės gerovės pagrindų (vertybių, bendravimo ir bendradarbiavimo, savarankiškumo, savivokos, tinkamo jausmų išreiškimo, tolerancijos ir pan).
Siekis - ugdyti: komunikavimo, pažinimo, socialinės, emocinės bei sveikos gyvensenos kompetencijas.


Užsiėmimo metu pristatoma Mažosios Lietuvos gyventojų lietuvininkų buitis bei šio krašto gyventojų tautinis kostiumas su išskirtinėmis jo detalėmis delmonu ir šimtaraštėmis juostelėmis. Akcentuojami šio krašto kostiumo ypatumai, spalvų deriniai, saviti raštai, skirtumai nuo kitų Lietuvos regionų drabužių. Užsiėmimas vyksta etnografinėje ekspozicijoje, todėl yra puikios galimybės pristatyti autentiškus Klaipėdos krašte naudotus buities daiktus, supažindinti su kiekvieno jų paskirtimi, istorija. Dalyviai supažindinami su klaipėdietiško kostiumo atsiradimo pradžia ir jo raidos etapais nuo XIX a. vidurio iki XIX a. antros pusės, užakcentuojant protestantizmo įtaką kostiumo transformacijai. Praktinio užsiėmimo metu atliekamos kūrybinės užduotys: dekoruojami delmonų pavyzdžiai.


Išvažiuojamoji programa „Grafikos meno paslaptys Janinos Monkutės-Marks muziejuje“

Išvažiuojamosios programos „Grafikos meno paslaptys Janinos Monkutės-Marks muziejuje" dalyviai supažindinami su išeivės Janinos Monkutės-Marks asmenybe, jos kūrybos keliu ir jos vardo muziejaus atsiradimo istorija. Aptariama Janinos Monkutės-Marks labai mėgta grafikos meno technika - iškiliaspaudė ir tyrinėjama originalių menininkės sukurtų linoleumo ir medžio raižinių atspaudų kolekcija. Aptariama grafikos technika– iškiliaspaudė ir jos subtilybės. Praktinio užsiėmimo metu moksleiviai skatinami sukurti individualius grafikos raižinius - iškiliaspaudes ir įgyvendinti 1-2 atspaudus ant popieriaus lapo naudojant šaukštą. Visus susikurtus atspaudus moksleiviai pasiima prisiminimui. Programa vykdoma programos gavėjo mokykloje, pažįstamoje erdvėje, kuri nuteikia programos dalyvius pozityviai ir padeda atsiskleisti jų kūrybiškumui.


Bendramoksliai. Pokalbių svetainė (Nuotolinė paslauga)

Menininkės Brigitos Kasperaitės integruota pamoka „Pokalbių svetainė“ skirta kritiška įvertinti socialines medijas bei savęs kaip medijų dalyvio suvokimą bei pažinimą. Pasitelkiant LARP (liet. gyvo veiksmo vaidmenų žaidimas) formatą, pokalbių kambarį ir socialinių medijų platformų
(Instagram, Snapchat ir t.t.) veido filtrus bus reflektuojama apie identiteto kūrimą, perkūrimą ir savi-reprezentaciją. Užsiėmimas kurtas remiantis naujausiu Brigitos kūriniu „big loving eyes“ (liet. „didelės mylinčios akys“), kuriame kalbama apie dideles akis, kurios myli „turinį“.
Brigita Kasperaitė (g. Kaune) – studijavo Vilniaus dailės akademijoje kur įgijo medijų meno bakalauro ir magistro laipsnius, Stokholmo karališkajame dailės institute, Neapolio meno akademijoje ir Leipcigo aukštojoje grafikos ir meno mokykloje. Šiuo metu ji gyvena Leipcige. Menininkės praktika koncentruojasi ir permąsto mūsų kasdienes vizualines kultūras.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Edukacijos metu dalyviai sužinos, kas yra iliuzijos, kaip jos susidaro, kas yra miražas, pareidolija ar dirbtinės perspektyvos. Dalyviai susipažins su judančiais paveikslėliais, gėrėsis 3D anaglifais ir interaktyvių eksponatų pagalba atras stulbinančių optinių apgaulių.


Naujai, žaismingai ir nenuobodžiai pažvelk į literatūrą! Ateik į biblioteką, kurios erdvės tampa pabėgimo kambariais! Žymaus dramaturgo Viljamo Šekspyro tragedija paremti galvosūkiai, mįslės ir kodai pakvies rimtai pasvarstyti, kiek žinome apie šį autorių ir jo kūrybą, o kiek – ne. Edukacija, skirta 8–12 klasės mokiniams padės atskleisti žanrų įvairovę, o skirtingo sudėtingumo kambariai, komandinis darbas garantuos įvairiausias emocijas. Laukia įdomi diskusija apie dabartinio, sąmoningo žmogaus vertybes: lyderystę, pasirinkimo laisvę sudėtingą žmogaus situaciją dramatiškoje epochoje. Pašekspyrinkime drauge: trūksi ar ištrūksi?


Trakų Pusiasalio pilyje, edukacinio užsiėmimo metu jo dalyviai sužinos apie Lietuvos Didįjį kunigaikštį Kęstutį, paties kunigaikščio statytoje pilyje, dalindamiesi savo žinomais faktais paneigs arba patvirtins su šiuos valdovu siejamas legendas ir mitus, išsiaiškins didžiojo kunigaikščio asmenybės bruožus, suvoks jo kaip valdovo indėlį ir reikšmę Lietuvos istorijai. Užsiėmimo metu bus įtrauktos dar dvi svarbios Lietuvai asmenybės: Vytautas didysis ir jo motina Birutė. Dalyviai pasigamins su kunigaikščiu Kęstučiu susijusį suvenyrą – jo antspaudą.


Spektaklis "Šiurpūs įvykiai Pabališkių karčiamoje"

Nuotaikingas pasakomąja tautosaka paremtas spektaklis suaugusiems su velnių ir laumių prieskoniu. Kiekvieną žiemą Pabališkių karčiamą velniai apninka. Štai ir šį kartą kur buvęs kur nebuvęs velnias Sidabranosis taikosi karčiamininko dukrą pavogti ir į plynes išsitempti. Deja, jis nenumatė, kad įvykiai gali pakrypti visai kita linkme... o jei dar pilnatis.... Senolių išmintimi, patirtimis, posakiais, patarimais ir pasakomis turtingas spektaklio scenarijus subtiliai primena apie žemiškas žmonių nuodėmes ir jų pasekmes. Spektaklis įtraukia ir nepaleidžia nuo pirmųjų minučių. Nori žvilgtelt į pragarą, nors ir pro rakto skylutę? Žvilgtelsi. Nori stebuklų? Bus. Nori pasilinksminti 18 a. Lietuvos karčiamoje? Žinoma, prašom! Nori gauti žinutę iš praeities – gausi! Spektaklis sukurtas pagal Regimanto Kaškausko pjesę „Šiurpūs įvykiai Pabališkių karčiamoje“. Režisierė – Nida Vita Žilinskienė Spektaklio dailininkė – Rasa Puišienė Muzika – Petras Jucevičius


Edukacija „Dekoracijų gamyba pagal dzūkų kalendorines šventes“ skirta stiprinti ir ugdyti meilę dzūkų krašto kalendorinėms šventėms, papročiams, vertybėms, tradicinų ir kūrybinių veiklų išsaugojimui.  Edukacijos metu dalyviai susipažįsta su visomis kalendorinėmis šventėmis, ypatingai su tuo metu artimiausia kalendorine švente, tradiciškai gaminama dekoracija, jos gaminimo eiga, bando patys pasigaminti dekoraciją, sprendžia, kokias medžiagas, priemones, tekstūras, dydžius, formas ir spalvas panaudoti dekoracijos gamyboje. Gamybos eigoje dalinasi vieni su kitais kūrybinėmis idėjomis, kaip pasigaminti estetiškai atrodančią kalendorinių švenčių dekoraciją. Edukacinis užsiėmimas skatina geriau pažinti dzūkų kraštui būdingas kalendorines šventes, plečia supratimą apie švenčių prasmę, reikšmingumą, skatina tradicijų išsaugojimą ir perdavimą ateities kartoms.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Žmogus ir gamta – natūralūs ir mūsų sukelti pavojai

Kviečiame į paskaitą, kurioje susipažinsime su unikalia mūsų planeta. Žemė yra unikali dėl joje egzistuojančio skysto vandens, gyvybės ir protingos civilizacijos. Kokie pavojai slypi gamtiniuose procesuose, kaip jie nulemia kultūrinę ir civilizacinę raidą bei kaip šie pokyčiai gali vykti ateityje? Kokį pavojų kelia žmogaus veikla, o gal kažkur mes ją pervertiname? Štai šiuos svarbius reiškinius aptarsime nuotolinėje paskaitoje. Siekiame, kad auganti karta nenutoltų nuo gamtos, suprastų ir išmoktų vertinti ją bei joje vykstančius reiškinius, domėtųsi savo aplinka, ištekliais, rūpintųsi jų išsaugojimu. Nuo to priklauso ir viso pasaulio kultūriniai pokyčiai.


Spektaklis „Čipolinas“ (Nuotolinė paslauga)

Šįkart mažųjų žiūrovų laukia nuotykių kupina išsilaisvinimo, kovos už teisybę istorija, nesutilpusi į vieną teatro sceną ir nusidriekusi per skirtingas teatro erdves. Kartu su svogūnėliu Čipolinu ir kitomis daržovėmis vaikai ieškos kelio į laisvą, nesuvaržytą gyvenimą, atvirai ir kritiškai žvelgs į mūsų pačių istoriją ir ateities perspektyvas. Kaip teigia režisierius Šarūnas Datenis: „Šiuo spektakliu norime paskatinti vaikus mąstyti savo galva ir šiek tiek maištauti. Suvokti, kad gyvename demokratiškoje valstybėje ir neprivalome aklai vykdyti to, kas mums pasakyta. Turime teisę kelti klausimus, dalintis savo idėjomis ir prieštarauti valdžios sprendimams.“


Tikslas – pasiremiant rašytojų kūryba apie bendravimą suteikti mokiniams žinių apie etiketą, formuoti elgesio kultūrą įvairiose aplinkose.
 Kodėl turime būti mandagūs, gerbti šalia esantį (mokytoją, klasioką), tuos kuriuos sutinkame (pvz. kiemsargis, gyvūnas,
augalas)? Labai dažnai vaikai pamiršta mandagaus ir kultūringo elgesio taisykles. O gal nežino? Prisiminsime, kas tai yra etiketas, elgesys, elgsena, taisyklė. Susipažinsime, kaip rengdavosi ir elgdavosi žmonės priklausomai nuo laikmečio ir
valstybės. O kas aktualu šiais laikais? Kaip reikia elgtis bibliotekoje, spektaklyje? O ką veikti pertraukų metu? Per amžius
pasakose, sakmėse, patarlėse kiek daug sukaupta išminties. Pasisėmę iš protėvių išminties, kursime pasaką apie šaunųjį
Dinozaurą, kuris papuola į neįtikėtinas situacijas, tačiau istorija baigiasi laimingai. Prisiminsime, kad būtina gerbti
aplinkinius, kad ir kaip jis keistai apsirengęs ir elgiasi nekasdieniškai. Aptarsime įprastas ir ne kasdienes situacijas.
Prisiminsime, kodėl svarbu būti mandagiems visur. Susikursime savo klasės pasisveikinimą ir atsisveikinimą. Sukursime
“Svajonių taisykles” - taisykles, kurių visada norisi laikytis. Jei aktualu, papildysime klasės ir mokyklos taisykles. Sudarysime
veiklų pertraukų metu sąrašą ir draugausime. Juk Tu esi pats mandagiausias pilietis!


Vitražai – šviesa ir spalvos (Išvažiuojamoji)

Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai išgirs trumpą ir intriguojančią vitražo raidos istoriją, kuri prasidėjo senovės Romoje. Susipažins su vitražo gamybos technologija. Viduramžiais statytos gotikinės katedros papuoštos vitražiniais langais. Užsiėmimo metu prisiminsime šiuose senuosiuose vitražuose vaizduojamas biblijines scenas. Juk neatsitiktinai viduramžių bažnyčių vitražai buvo vadinami neturtingųjų biblija. Kai saulėtą dieną bažnyčia skęsta raudonuose, mėlynuose, žaliuose saulės spinduliuose, atrodo tarsi panyri į vaivorykštę. Moksleiviai sužinos spalvų simboliką religiniame mene, religinių atributų ir kitų simbolių reikšmę. Mokysis juos atpažinti ir suprasti. Su moksleiviais aptarsime istrones vitražo atsiradimo ir išpopuliarėjimo sąlygas, religijos svarbą viduramžių mene, tuomet naudotas menines išraiškos priemones bei jų estetinę ir švietėjišką reikšmę. Edukacinės programos teorinė dalis ir pasakojamos istorijos odifikuojamos priklausomai nuo moksleivių amžiaus. Kūrybinių dirbtuvių metu visi moksleiviai nupieš po vieną skirtingą vitražinio lango projektą, kuriuos veliau sujungsime į vieną didelį vitražinį langą.


Edukacinė ekskursija „Paslaptingoji Vilniaus istorija“

Vilnius - paslaptingas, magijos kupinas miestas, kuris įtraukia, užburia ir stebina savo netikėtais atradimais. Šios edukacijos metu pasitelkiamas natūralus bei vakarinis miesto apšvietimas: ekskursija prasideda valandą prieš saulės laidą ir baigiama sužibus pirmosioms miesto šviesoms. Skirtingo apšvietimo dėka miestas atsiskleis naujomis spalvomis ir vizualinės medžiagos, legendų, mitų, užduočių pagalba naujai pažvelgsime į senojo miesto istoriją ir pastatus. Gyvos istorijos, mitai bei legendos, užrašytos miesto savivaldos magistrato, dvarų ar vienuolynų metraščiuose, nukels daug šimtmečių atgal, kur galėsite išgirsti įstabių karališkojo dvaro dramų, vienuolių intrigų, paprastų miestiečių nutikimų, kurių neišgirsite per jokias istorijos pamokas.  Legendos yra miesto vaizdinė iliustracija, kurioje užfiksuota daug svarbios vietinės informacijos, perduodamos iš kartos į kartą. Ši ekskursija leis pasinerti į mistiškojo Vilniaus gyvenimą. Pažinkite kitokį Vilnių, pilną vakaro šešėlių, gražiai apšviestų bažnyčių, tamsių gatvelių, kurios slepia daug paslapčių ir negirdėtų istorijų. Siekiama, jog po edukacijos moksleiviai būtų giliau susipažinę su vilnietišku istoriniu-kultūriniu paveldu, perduodamu iš kartos į kartą, būtų motyvuoti ir toliau tyrinėtų Vilniaus bei savo gimtų miestų kultūrino paveldo detales.


Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su su žvakių liejimo amatu, jo raida ir reikšme žmogaus kasdieniniam gyvenimui. 1. Pasitelkiant multimedijos priemones pristatoma vaško istorija, paskirtis, sudėtis ir panaudojimo būdai; 2. Aptarsime žvakių gamybos istoriją, medžiagas ir reikšmę, funkcijos kaitą bėgant amžiams; 3. Dalyviai susipažins su žvakių liejimo būdais ir reikalingomis priemonėmis; 4. Liesime žvakes dviem būdais: senuoju būdu mirkant dagtį į vašką ir naujuoju būdu - pasiruošiant silikonines formas, į jas pripilant vaško ir išimant jau sustingusias žvakes. 5. Aptarsime edukacinio užsiėmimo patirtis: ką sužinojome? kas patiko? kuris būdas žvakių liejimui pasirodė lengvesnis, greitesnis? Kiekvienas dalyvis namo parsiveš po dvi natūralaus vaško žvakes pagamintas senuoju ir šiuolaikiniu žvakių liejimo būdu.


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Imigracija. Tau tai pažįstama?“

Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas JŪROS PLASTIKA. Imigracija. Tau tai pažįstama?“ orientuotas į ekologinio raštingumo gebėjimų ugdymą, aktualizuojant Lietuvos teritoriniuose vandenyse sutinkamų invazinių gyvūnų atsiradimo priežastis ir pasekmes Baltijos jūros ekosistemai. Edukacinis užsiėmimas yra sukurtas menininko R. Petroff meninės instaliacijos „Jūros plastika“ pagrindu. Menininkas čia distopiškai kuria ateities viziją, parodo, kaip galėtų keistis gamta. O gal jau pasikeitė? Imigracijos tema čia užkoduota su autoriui būdinga maniera – per ironijos, abejonių prizmę ir priverčiant žiūrovą kvestionuoti matomus vaizdus. Dalyviai analizuodami meninę instaliaciją per gautą patirtį imigracijos temą aptaria 2 aspektais: įvertina Lietuvos teritoriniuose vandenyse sutinkamų gyvūnų žalą vietinėms rūšims bei asociatyviai aptaria imigracijos temą šalies politiniame, ekonominiame, istoriniame, kultūriniame kontekste. Tokios eko meninės interpretacijos, patyriminės veiklos leidžia paveikiau kalbėti apie imigraciją plačiąja prasme bei įsitraukti į sprendimų paiešką. Kūrybiškumą, komandinį darbą bei bendradarbiavimą, skatinančios užduotys padeda ugdyti aplinkosauginės kultūros ir darnaus visuomenės vystymosi įgūdžius. Edukacinis užsiėmimas „JŪROS PLASTIKA. Imigracija. Tau tai pažįstama?“ yra išvažiuojamosios patyriminės ugdymo dienos programos „JŪROS PLASTIKA“ dalis.


Nepriklausomybės priklausomybės (nuotolinė edukacija)

Interaktyvios edukacijos „Nepriklausomybės priklausomybės“ tikslas – ugdyti moksleivių sąmoningumą, padėti suprasti realią priklausomybių žalą ir formuoti blaivaus gyvenimo nuostatas. Edukacijos metu mokiniai išgirs naujausią medicininę informaciją apie priklausomybes, jų žalą fizinei ir emocinei sveikatai. Diskusijų ir praktinių užduočių metu moksleiviai sužinos, su kokiomis problemomis susiduria priklausomi asmenys, bandys atpažinti įvairias situacijas iš kasdienybės ir rasti joms tinkamus sprendimus. Edukacijos pavadinimas kilęs iš noro apžvelgti toksinių medžiagų paplitimo kultūrą paskutiniais Lietuvos nepriklausomybės dešimtmečiais. Edukacija pradedama, sukuriant pasitikėjimu grįstą atmosferą, kurioje moksleiviai gali laisvai dalintis savo įžvalgomis, taip skatinant jų asmeninę motyvaciją ir gebėjimą sąmoningai pasirinkti blaivų gyvenimo būdą. Moksleiviai yra kviečiami atlikti kūrybines užduotis leidžiančias atskleisti realią priklausomybių žalą. Aiškinamasi, kad priklausomybė gali būti ne tik nuo toksinių medžiagų (alkoholio, narkotikų, kitų psichotropinių medžiagų), bet ir nuo veiksmų (lošimų, kompiuterinių žaidimų ir kt.) ar santykių. Aptariami mitai apie priklausomus žmones. Edukacijos metu moksleiviai supažindinami su faktoriais, didinančiais riziką tapti priklausomu (šeimos istorija, genetika, santykiai su tėvais, psichinės sveikatos problemos, draugų ratas ir kt.). Edukacijos metu simuliuojamos situacijos, kuriose moksleiviai patys pabando būti „siūlančiojo“ ir „atsisakančiojo“ vaidmenyse, išbandomi įvairūs būdai atsisakyti, pasakyti – NE kvaišalų vartojimui. Aptariama, kaip efektyviai atsisakyti siūlymo vartoti bei apginti savo poziciją, kaip argumentuoti ir nepažeisti savo orumo.


Sovietmečio Lietuvos teatras: cenzūra ir kūrėjo laisvė

Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Nuo pat savo atsiradimo prieš 2500 metų, teatras ir cenzūra yra neišskiriama pora. Antikos laikais, senovės graikų dramaturgas Phrynichas pristatė savo pjesę „Mileto užgrobimas“ – ši laikoma pirmuoju, tyrėjams žinomu spektakliu, pradėjusiu vakarų teatro istoriją. Vaidinama buvo apie persų sunaikintą Graikijos miestą. Spektaklis klaikiai suerzino žiūrovus, o autoriui valdžia paskyrė tūkstančio drahmų baudą ir uždraudė spektaklį. Štai jums ir pirmasis cenzūros aktas. Cenzūruotas teatras ir viduramžiais, jo cenzūra ilgus šimtmečius užsiėmė ir Anglijos karaliai bei karalienės, Prancūzijos karališkasis dvaras, kai kuriose šalyse cenzūra aktyvi ir dabar Lietuvos teatras ypatingai cenzorių varstomas ir tikrinamas buvo penkis dešimtmečius, 1944 – 1990 metais. Visi teatrai buvo suskaičiuoti, suregistruoti, kiekviename knibždėjo šnipų ir partijos skundikų, tekstai buvo iš anksto patikrinti ir išvalyti nuo pavojingų minčių, o repertuare beveik 50 procentų turinio turėjo atitekti raudonąją žvaigždę šlovinančioms pjesėms. Cenzūros aparatas buvo valdomas trijų sektorių – SSKP, KGB ir glavlito – vyriausiosios valdybos literatūros ir meno reikalams. Nepaklūstantys buvo skaudžiai baudžiami. Tačiau menas - iš prigimties neprisitaikėliškas – nuolat ieško būdų kalbėti žmonėms tiesą, ir šito cenzoriai atimti nesugebėjo. Brukama propaganda ir mokymas „teisingai“ mąstyti, pagimdė ligi tol Lietuvos teatre nematytą reiškinį – Ezopo kalbą.7 – 9 dešimtmečiai – ištisas jos klestėjimo laikas, kuomet sukurti legendomis tapę spektakliai, drąsiai kritikavę okupantus ir palaikę laisvės viltį šimtams žiūrovų, plūdusių pažiūrėti gandais ir mitais apaugusių vaidinimų. Paradoksalu, tačiau būtent dėl cenzūros suvaržymų, Lietuvos teatras sproginėjo kūrybiniais sprendimais ir išgyveno tikrą pakilimą – tapo žinomas ir pripažintas nuo Čikagos iki Maskvos, kūrėjų pavardės nuolat šmėžavo spaudoje, jų kalbos ir meniniai darbai tapo tikru galvos skausmu sovietinei valdžiai.


Gipso pažinimas – realjefas. Gipsas yra natūrali medžiaga, saugi ir kilni. Jo panaudojimo galimybių yra labai daug. Viena iš sričių kuria plačiai aptarsime– dailė, skulptūra. Edukacijos metu susipažinsime su Lietuvoje randamomis iškasenomis. Apžiūrėsime iškasenų pavyzdžius. Aptariama jų panaudojimo galimybė Lietuvoje. Reljefai dažnai naudoti daugumos senovės kultūrų mene. Aptarsime žinomiausius realjefo skulptūros laikotarpius dailėje taip pat susipažinsime su Lietuvoje esančiais realjefo skulptūros payzdžiais. Užsiėmimo metu sužinosite kaip kuriami realjiefo paveikslai iš gipso ir juos gali kurti kiekvienas. Gipsinio reljefo kūrimas - gyvas, džiaugsmingas ir gydantis procesas, meno pažinimo terapiją, kurios metu išsijungia loginis mąstymas, suaktyvinama intuicija bei kūrybinis įkvėpimas. Užsiėmimo metu panirsime į savo vidų ir patys dėliodami realjefą, bandydami išgauti norimą vaizdą sukursite gipso paveikslą. Gipso liejimas savo rankomis ne tik atskleis jūsų kūrybinius sugebėjimus, bet (paveikslus) vaikai parsineš namo ir dar ilgai prisimins, kaip gera jas buvo kurti. Po užsiėmimo šis paveikslas, priklausys Jums. Ir kiekvienas dalyvis dar ilgai prisimins šią edukaciją.


Teatras – jėga kuri atpalaiduoja, išvalo sielą ir prikelia naujiems gyvenimo iššūkiams. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su vaidybos ir improvizacijos pagrindais, spontaniškumo, scenos judesio principais. Atsipalaiduos ir pasiners į naujų galimybių pasaulį. Jaunimas ugdys ir lavins gebėjimus, kurie padeda atsikratyti nerimo, baimės klysti, drąsiau save išreikšti, pasitelkti intuiciją, spontaniškai demonstruoti kūrybines galias, įveikti ribojančius įsitikinimus, pasitikėti savimi, būti čia ir dabar, aktyviai klausytis, girdėti, matyti, pajausti, priimti šalia esantį, neblokuoti kito idėjų, būti atviram, nuoširdžiam, „be kaukės“, mokėti keisti statusą, reikšti emocijas. Ugdomos esminės žmogiškosios kompetencijos - empatija, tolerancija, pagarba, mokėjimas suprasti ir priimti kitų autentiškumą. Lavinami viešo kalbėjimo, istorijų pasakojimo, vaidmenų ir atsakomybės pasiskirstymo, veikimo komandoje įgūdžiai. Mokiniai taip pat ugdys bendravimo ir bendradarbiavimo kompetenciją, kuri prisidės prie saugesnės mokymo(si) aplinkos kūrimo, mokymo(si) proceso bei santykių tarp mokyklos bendruomenės narių gerinimo.


Vizualios interpretacijos trimatėje erdvėje

Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Jungiant skaitmenines technologijas ir tekstinius, vaizdinius kūrinius mokiniai aktyviai dalyvaus tarpdisciplininėje pamokoje – susiskirstę komandomis ir naudodamiesi suskaitmenintu Lietuvos nacionalinės bibliotekos archyvo, europeana.eu ir kitu autorių teisėmis neapribotu turiniu, fizinio arba skaitmeninio koliažo principu kurs laikmetį atspindinčias mizanscenas (trimačius atvaizdus). Kūrybinio proceso metu bus lavinamas jų sąmoningumas ir kritinis mąstymas, mokiniai geriau supras istorinį situacijos kontekstą – mintis ir idėjas - gebės geriau susieti tarpusavyje įvairius laikmečio ekonominius, istorinius, politinius ir kultūrinius faktus į bendrą visumą.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinio užsiėmimo metu dalyviams bus pristatoma trumpa užsienio ir Lietuvos animacijos istorija, lėlinės animacijos pradininko Vladislovo Starevičiaus animacijos fragmentai.
Susipažinę su esminiais animacijos principais ir pasiskirstę į grupes, dirbtuvių dalyviai imsis animacinių filmukų kūrimo proceso: naudodamiesi klasikinio ir šiuolaikinio meno reprodukcijų iškarpomis ir kurdami koliažus, pritaikys juos animacinio filmuko siužetui.
Dirbtuvių tikslas ne tik išlaisvinti kūrybinį mąstymą, bet ir jį tikslingai nukreipti kviečiant dalyvius aktualizuoti svarbias jiems visuomenės problemas ir temas, tuo pačiu ieškant tinkamo būdo, kaip norimą žinutę ištransliuoti žiūrovui.
Užsiėmimo metu dalyviai „stop kadro“ principu susikurs iki 2 min. trukmės animacinius filmukus, o užsiėmimo pabaigoje skirsime laiko jų peržiūrai, aptarimui.


Edukacija skirta 1-4 klasių mokiniams.
Tikslas. Įdomiai, patraukliai ir šiuolaikiškai supažindinti programos dalyvius su etnografiniais daiktais, kurių šiuolaikiniuose namuose nerasite.
Edukacijos dalyviai susipažįsta su senaisiais amatininkų įrankiais ir dirbiniais, kaimo išradėjų pagamintais prietaisais ūkio darbams ir buičiai. Edukacijos dalyviai sužinos praeityje naudotų įrankių ir daiktų paskirtį, įrenginių veikimo principus, kokia buvo kaimo žmonių buitis, darbai ir kasdienybė. Mokiniai galės ir patys išbandyti senovinių daiktų paskirtis: galės kočioti skalbinius, naščiais nešti kibirus, matuotis klumpes, mokysis surasti senovinę skalbimo mašiną (kultuvę), lygintuvą (kočėlus), šviestuvą (balaną).


Užsiėmimo metu išsiaiškinsime, kas yra aromaterapija ir kaip ją galime pritaikyti šiandienos kasdienybėje. Praktinio užsiėmimo metu mokiniai, padedami edukatorės kurs aromaterapinės druskos receptą, kuri odai suteiks švelnumo ir minštumo jausmą. Pačių pagamintas aromaterapinis droduktas turės ir aromaterapinių - gydomųjų savybių (padės įveikti nemigą, stresą, išsiblaškymą ar kitus emocinius negalavimus, peršalimo profilaktikai bei prevencijai). Aromaterapinę druską praturtinsime ne tik eteriniais aliejai, bet ir moliais, kurie suteiks odai naudingų medžiagų, mineralų oksidų.


Šios edukacijos metu moksleiviai teoriškai susipažins su Ventos krašto senąja istorija, apžiūrės modernią ir įdomią Ventos
regioninio parko lankytojų centro ekspoziciją, išmoks mėtyti žiemgalių ietis bei įskelti ugnį senoviniu titnaginiu skeltuvu.
Ekspozicijoje yra kompiuteriniai terminalai su liečiamais ekranais, kuriuose galima pamatyti ir susipažinti su daug įdomių mūsų krašto istorijos momentų. Ši ekspozicija su jos įrenginiais yra labai geros priemonės teorinei edukacijos daliai.
Teorinėje dalyje moksleiviai trumpai supažindinami su Ventos krašto priešistoriniais laikais, su čia gyvenusia žiemgalių gentimi, jos papročiais ir buitimi, su istoriniais laikais – kalavijuočių ordino įsiveržimu, kovomis su juo, Lietuvos
valstybės atsiradimu, žiemgalių asimiliacija ir su vėlesne istorija. Teorinė dalis nėra vien sausas dėstymas, bet tuo pačiu ir patraukli vizualizacija. Praktinė dalis: 1. Supažindinimas su titnaginiais skeltuvais – kaip jie atrodo, iš kur kilę, kaip su jais skeliama ugnis (jei geras oras, lauke saugioje vietoje, prižiūrint mokytojui, bandoma uždegti išdžiūvusias samanas, jei blogas – viduje tik skeliamos kibirkštys, irgi saugioje vietoje). 2. Supažindinimas su žiemgalių ietimis, jų formomis, ir po to lauke ieties mėtymas į taikinį. Užsiėmime aprūpinama maksimali sauga, nes ietį vienu metu sviedžia tik vienas moksleivis, prižiūrint mokytojui. Moksleiviai šiek tiek priartės prie suvokimo, kaip atrodė gyvenimas ir buitis mūsų kraštuose ankstyvaisiais viduramžiais – kaip skiriasi ugnies išgavimas nuo dabartinio, ir kiek reikia jėgų, tikslumo bei patirties, atliekant regis paprasčiausią kovinį veiksmą – ieties metimą. Nors moksleiviai praktiškai užsiima tik su dviem įrankiais (per tiek laiko daugiau ir neįmanoma), bet tuo pačiu metu, jiems dirbant, mokytojas trumpai papasakoja ir apie kitas iki istorinio laikotarpio žiemgalių buities bei karybos ypatybes. Baigiamoji užsiėmimų dalis – klausimai, refleksija.


Stiklas - viena tauriausių materijų žemėje - gimsta sąveikaujant smėliui, vandeniui, orui ir ugniai. Šis procesas pavaldus tik puikiai technologiją išmanantiems, pragarišką karštį pakeliantiems žmonėms. Yra daugybė įvairių stiklo apdirbimo technikų. Stiklą galima pūsti, formuoti, lieti į formą, klijuoti, sukepti, šlifuoti, ėsdinti graviruoti, pjaustyti ir t.t. Dažniausiai stiklo papuošalų kūrimui naudojami spalvoto ir skaidraus stiklo lakštai, stiklo sliūlai, konfeti. Juos sukepant, kaitinant, jungiant su kitomis medžiagomis ir gaumani stikliniai papuošalai. Užsiėmimo metu aptarsime pagrindines stiklo gaminimo technikas, susipažinsime su medžiagomis ir įrankiais reikalingais stiklo apdirbimui. Naudosime spalvotus ir skaidrius įvairių formų ir atspalvių stikliukus, įvairiausias iliustracijas, augalėlius, varžtelius, vielutes ir viską ką fantazija ir galimybės leis įdėti į papuošalą. Šie užsiėmimai - tai ne tik unikali galimybė iš arčiau susipažinti su šiuo nepaprastai įdomiu menu, bet ir galimybė turiningai praleisti laiką bei savarankiškai susikurti nepakartojamus ir vienetinius papuošalus iš stiklo.

Užsiėmimo metu Jūs konstruosite savo papuošalus (auskarus, sagę, pakabuką ar žiedą pasirinktinai) iš įvairių atspalvių, formų ir dydžių stiklo iš anksto iškeptų stiklo formų (papuošalų detales sutvirtindami specialiais klijais). Tuomet savo sukurtus papuošalus šlifuosite, montuosite tvirtinimo detales, laikiklius, užsegimus ir pan. Stiklo spalvų ir formų gausa suteiks Jums kūrybinę laisvę, o dėstytojos patarimai padės tinkamai atlikti užduotį. Įdėtos pastangos tikrai pateisins jūsų lūkesčius!


Karjeros ugdymas - neatsiejama šių dienų aktualija. Jaunuoliai nežino, kokią profesiją rinktis, nes dažniausiai nežino, kokias stipriąsias savybes jie turi. Edukacijos metu, pasitelkiant neformaliojo ugdymo metodus, dailę bei dramos, teatro elementus edukacijos dalyviai atras savąjį AŠ.
Siūloma paslauga padės dalyviams įsivardinti savo stiprybes, skatins jaunuolius susipažinti su darbo kultūra, domėtis skirtingomis profesijomis, darbo aplinka, didins kultūrinį sąmoningumą, skatins diskutuoti, reflektuoti, ieškoti sprendimo būdų, bendrauti ir bendradarbiauti, dirbti komandoje bei individualiai.


Prisijaukinkime siaubą! Siaubo istorijų pasaulis...

Siaubo istorijos – tarsi amerikietiški kalneliai ar motokroso lenktynės - tam tikros rūšies pramoga ar ekstremalus sportas, bet tik stiprių pojūčių mėgėjams. Šis užsiėmimas skirtas patiems drąsiausiems arba priešingai – tiems, kam savo baimes reikia įveikti labiausiai – patiems bailiausiems. Užsiėmimo metu sužinosime, kad velnias ne toks jau ir baisus, kaip yra piešiamas... Po siaubo žanro skraiste telpa labai daug ir įvairių formų kūrybos. Užsiėmimo metu bus supažindinama su įvairiais siaubo elementų turinčiais folkloro žanrais: siaubo pasakomis, mitologinėmis sakmėmis, šiurpėmis ir sakmiškaisiais pasakojimais (miesto sakmėmis), šiek tiek susipažinsime ir su kitais siaubo elementų turinčiais žanrais: siaubo literatūra, filmais, vaizdo žaidimais. Trumpai susipažinę su teorija, pereisime prie praktinės dalies – įvairių žaidimų, estafečių ir galiausiai improvizuoto šiurpės kūrimo. Pasitelkiant įvairias rankdarbiams reikalingas priemones (karoliukus, siūlus, medžiagos skiautes), edukacijos dalyviams siūlysime su(si)kurti unikalią ir originalią lėlę – Siaubuoklėlę. Užsiėmimo metu netruks mistiškų pasakojimų, praktinių užduočių ir, žinoma, sveikos dozės siaubo...


Senovės kario apranga ir ginkluotė. Žiedinių šarvų gamyba.

Toks edukacinis užsiėmimas – vienintelis Lietuvoje! Seniausiuose Alytaus miesto rūsiuose, menančiuose XVI a., kviečiame susipažinti su senovės baltų karyba, gyvensena ir žiedinių šarvų gamyba. Ilgą laiką pažintis su žiediniais šarvais buvo tik teorinė – nebuvo galima jų paliesti, apsirengti, o tuo labiau pačiam pasigaminti. Šią spragą užpildė Alytaus kraštotyros muziejus! Kviečiame pajusti, ar tikrai buvo paprasta joti į karą apsiginklavus ir apsišarvavus tokia apsauga, ar mes šiandien esame tokie pat stiprūs, kaip ano meto kariai. Į šiuos klausimus tikrai rasite atsakymus užsiėmimo metu.


Kuo kvepėjo Kleopatra, Barbora Radvilaitė, Napoleonas Bonapartas ir kitos istorinės asmenybės?  Kokią parfumeriją jie mėgo labiausiai ir kaip ją naudojo?

Visą tai ir dar daugiau atrasite edukacijoje „Istorijos kodas: kvapai“. Bandydami iššifruoti paslėptą informaciją, dalyviai atras netikėtų faktų apie istorines asmenybes (Kleopatrą, Vengrijos karalienę Elžbietą, Barborą Radvilaitę, Liudviką XIV, Mariją Antuanetę, Napoleoną Bonapartą), bandys iškoduoti uodžiamą kvapą ir atrasti jo sudedamąsias dalis. Dalyviai sužinos kvepalų atsiradimo istoriją, parfumerijoje naudojamas priemones, šiems laikams neįprastus kvėpinimosi būdus.

Dirbdami komandose dalyviai bandys iššifruoti, kas susijusio su edukacija slepiasi dailės meno kūriniuose bei dirbtinio intelekto sugeneruotose iliustracijose.
Susipažinę su istorinėmis asmenybėmis ir jų parfumerija, dalyviai ieškos sąsajų su dabartimi bei tyrinės savo išskirtinumą, individualumą ir norimus palikti pėdsakus istorijoje.

Edukacijai naudojami originalūs atkurti botaniniai istorinių asmenybių kvepalai.

Ar pasiruošę nulaužti „Istorijos kodą: kvapai“?


Edukacinė programa „Lietuviškos Kūčios ir Kalėdos" (1 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas - skatinti moksleivių domėjimąsi žiemos švenčių tradicijomis. Uždaviniai: 1. Supažindinti moksleivius su mitinio pasaulio slėpiniu, kasdieniško ir sakralaus laiko samprata. 2. Mokyti Advento darbų, sudominti Kūčių vakaro burtais ir draudimais. 3. Išryškinti vakarojimo tradicijos reikšmę bendruomenės kultūrai, skatinant moksleivius atgaivinti adventinius susiėjimus. 4. Išryškinti Kūčių vakarienės vertę šiuolaikinėje kultūroje. 5. Mokytis Advento - Kalėdų tautosakos. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas sakme. Užmezgamas pokalbis apie jaunimo užsiėmimus Advento laiku. Prisimenamas visoje Lietuvoje gyvavęs jaunimo paprotys vakaroti: susieiti vienoje troboje bendro darbo dingstimi, pasakoti visokius atsitikimus, juokus, pasakas, žaisti žaidimus. Aptariami Advento draudimai, jų prasmė, sekamos sakmės. Demonstruojamas video siužeto „Advento darbai“,  fragmentas. Vaikinai mokosi vyti virvę, merginos - plėšyti plunksnas. Pristatomos Kūčių dienos tradicijos: ritualinis apeiginis apsivalymas, namų, kiemų tvarkymasis, prausimasis. Didesnis dėmesys skiriamas Kūčių stalo paruošimui, valgių simbolikai, eglutės puošimo tradicijai, mirusių protėvių pagerbimui. Aptariami likimą lemiantys tikėjimai ir burtai, išbandomos kai kurios burtų formos: liejiniai su žvake, skaičiavimas. Demonstruojamas video siužeto fragmentas. Moksleiviai mokosi Advento-Kalėdų dainų, žaidimų, ratelių. Liejama žvakė mirkymo būdu arba su forma. Siekiamas poveikis: mokiniai išmoks keletą Advento laikotarpio darbų, burtų, suvoks draudimų prasmę, Kūčių vakarienės vertę, išmoks lieti žvakę su mirkymo būdu arba su forma, pritaikys įgytus gebėjimus projektuose. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Mob.: +37060120070.


Mūsų senas parkas - rūmai dideli, čia gyvena eglės, ąžuolai žali... ir beržai – balti balti… Gamtoje tiek daug įdomių procesų, gyvių ir spalvų. O kiek ji turi paslapčių! Įminti šias paslaptis galėsite per tyrinėjimą, todėl gamtos pažinimo edukacija „Labas, Ąžuole!“ yra puiki priemonė norint skatinti vaikų domėjimąsi juos supančia aplinka ir joje vykstančiais procesais bei ugdant rūpestį ir meilę gamtai ir visam, kas gyva. Ši edukacija padės vaikams suprasti gyvūno elgesį, norą bendrauti, pažinti juos supantį gyvąjį pasaulį, atverti naujas tiriamąsias erdves, ieškoti gamtinių medžiagų. Vaikai, keliaudami po parką ir pažindinami su gamtos gėrybėmis, ugdys kritinį mąstymą, vizualinį erdvės suvokimą, dėmesio koncentravimą, kantrybę ir atkaklumą. Kiekviena užduotis atneš nuostabų atradimo džiaugsmą bei stengsis įminti vis daugiau ten slypinčių paslapčių. Gamtos pažinimo edukacija taip pat gali būti puiki įvadinė mokymosi priemonė norint sudominti vaikus biologijos, fizikos, chemijos ir gamtos pažinimo mokslais. Nuo pat pirmų ekskursijos minučių mokiniai bus įtraukti į užduočių pinkles, mėgins prisiminti ar atspėti užkoduotus medžių pavadinimus, prisilies prie istorijos vingių, pasisveikins su ąžuolu ir apkabins seniausio Lietuvos medžio giminaitį. Taip pat ieškos laukinio skruzdėlyno ir bandys atspėti kodėl skruzdėlės tokios nedraugiškos aplinkiniams. Edukacijos metu bus pasitelkta vaikų sugebėjimas orientuotis aplinkoje, tikslo siekimas, fizinis aktyvumas. Formuojamas atsakingumas ir komandinis darbas. Edukacijos pabaigoje eisime visi maitinti alpakų ir triušiukų. Sakoma, kad būvimas su alpakomis yra stresinės terapijos dalis, atpalaiduojanti kūną ir dvasią.


Šifras „Laisvė“: įrenk partizanų bunkerį!

Slaptažodžiai, slapyvardžiai skamba kaip burtažodis ar greitakalbė, tačiau jie buvo neatsiejami partizaninio karo dėmenys. Pasak Jurgio Ožeraičio-Mažeikos, „Be slaptumo nėra galima jokia pogrindinė veikla ir užsibrėžto tikslo pasiekimas. Paslaptis, priesaika – svarbiausias pogrindžio pagrindas.“ Vyriausioji partizanų vadovybė, kurios priešakyje stovėjo gen. Jonas Žemaitis-Vytautas, buvo šifruojama raide L arba žodžiu Laisvė.

Šiame edukaciniame užsiėmime 5–8 klasių mokiniai atvers duris į paslaptingą partizaninio karo pasaulį. Gilinantis į jį bus ne tik atskleistos partizaninio karo sąsajos su Vasario 16-ąja, bet ir išryškės jų slaptos kovos bruožai. Mokiniai pažvelgs į slaptą partizanų gyvenimą po žeme ir makete sukurti savo bunkerio „interjerą“

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nuo seniausių laikų jauni dailininkai amato mokydavosi kopijuodami garsiųjų meistrų darbus. Ne vienas jų galiausiai pralenkė savo mokytojus. Ekskursijoje plačiau susipažinsite su kopijavimo reiškiniu dailėje ir kodėl jis buvo toks populiarus, o praktinėje dalyje, pasitelkę kalkinį popierių, kopijuosime garsius lietuvių dailininkų: P. Suglevičiaus, J. Rustemo, K. Rusecko, V. Neveravičiaus paveikslus.


Viljamo Šekspyro gyvenimo ir kūrybos kelias (Nuotolinė paslauga)

Panevėžio Elenos Mezginaitės viešoji biblioteka

„Viljamo Šekspyro gyvenimo ir kūrybos kelias“ – nuotolinė edukacija, atitinkanti bendro lavinimo mokyklos literatūros mokymo programos turinį, supažindinanti vyresniųjų klasių moksleivius su anglų rašytojo Viljamo Šekspyro gyvenimu ir kūryba. Užsiėmimo dalyviai sužinos svarbiausius rašytojo gyvenimo ir kūrybos faktus, susipažins su viduramžių teatro bruožais ir su soneto vertimo subtilybėmis, klausydamiesi garso įrašo bandys atkurti soneto tekstą, žiūrės ištraukas iš roko operos „Meilė ir mirtis Veronoje“ (kompozitorius K. Antanėlis) ir spektaklio „Įstabioji ir graudžioji Romeo ir Džuljetos istorija“ (režisierius O. Koršunovas), įgytas žinias pasitikrins Kahoot internetinėje viktorinoje.


Sapnų ir svajonių gaudyklė - tai ne tik jaukus ir originalus interjero akcentas, tai ir laimės talismanas. Legendos pasakoja, kad šis indėnų kilmės amuletas apsaugo nuo blogų, piktų minčių ir dvasių, nemalonių sapnų, padeda greičiau užmigti ir miegančiajam siunčia ramius, spalvotus ir džiugius linkėjimus iš sapnų pasaulio. Edukacijos metu susipažinsime su indėnų kultūra ir tradicijomis, apie miego svarbą ir sapnus. Sapnų gaudyklę vaikai gamins patys: iš siūlų vers tinklą, kad blogi sapnai negalėtų pralįsti, versime ir kabinsime karoliukus ir papuošimus, su specialiais flomasteriais dekoruosime medinį pagrindą, blizgiais lipdukais gražinsime. Pagaminę ir padekoravę šį nepaprastą amuletą nešitės namo ir mėgausitės laimės talismanu!


Interaktyvi ekskursija „Vilnius: 5 pojūčiai“

Pamatyk, išgirsk, paragauk, paliesk, užuosk Vilnių! Kviečiame į interaktyvią ekskursiją po Vilniaus senamiestį. Pasivaikščiojimo metu ne tik sužinosite įdomių faktų apie svarbiausias Vilniaus senamiesčio vietas, bet ir aktyviai jame dalyvausite patirdami Vilnių visais penkiais pojūčiais. Kiekvienoje maršruto storelėje dalyvių laukia įtraukiančios užduotys ir istorijos, netikėti kvapai, garsai ir skoniai.

Edukacinis užsiėmimas-ekskursija „Žaidžiu Vilnių“ supažindina mokinius su svarbiausiais Vilniaus senamiesčio kultūros paveldo objektais, pagrindiniais miesto istoriniais įvykiais ir istorinėmis asmenybėmis. Žaidybinės ir patyriminės veiklos įtraukia kiekvieną mokinį ir padeda atrasti miesto pažinimo džiaugsmą.

Edukacinį užsiėmimą veda gidė ir edukatorė Rūta Norkūnė, Interaktyvių edukacinių ekskursijų vaikams ir suaugusiems iniciatyvos „Idėjų karalystė“ įkūrėja, pažintinių knygų vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ (2021 m. geriausios metų pažintinės knygos vaikams nominantė) ir „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autorė.

Jei nerandate tinkamo laiko, norėtumėte keisti maršrutą ar turite papildomų klausimų, susisiekite el. paštu idejukaralyste@gmail.com arba nurodytu telefonu.


Jeigu žinote - atpažįstate Darių ir Girėną, tačiau negalite prisiminti akronimo ANBO raidžių reikšmės? Žinote brolius Raitus, bet neįsivaizduojate kas toks buvo Antanas Gustaitis? Edukacijoje "Skrydis į praeitį" nusikelsime į tarpukario Lietuvos laikus, susipažinsime su Lietuvos aviacijos istorija ir atradimais, lyginsime mūsų šalies pasiekimus su pasauliniais. Pažinę mažai kur girdėtą arba neatrastą Lietuvos aviacijos istoriją, moksleiviai patys taps inžinieriais (-ėm) ir konstruotuojais - gamins miniatūrinį ANBO modelį.


Edukacinė programa „Margučių marginimas vašku“

Programos turinys: programą „Margučių marginimas vašku“ veda sertifikuotų tautinio paveldo produktų gamintoja, tradicinė amatininkė Jurgita Treinytė. Dalyviai supažindinami su margučių marginimo senosiomis tradicijomis, papročiais. Pristatomi dažymo būdai, marginimo technika, raštai. Dalyviai gauna priemones ir, padedami amatininkės, vašku margina margutį


Kauno miesto savivaldybės Vinco Kudirkos viešoji biblioteka

Pasitelkiant pantomimos raiškos priemones dalyviai bus skatinami į privalomus perskaityti literatūros kūrinius pažvelgti nekasdieniškai ir skaitymą paversti malonesniu ir įdomesniu užsiėmimu. Teatralizuoto K. Kasparavičiaus knygos „Apie daiktus“ skaitymo metu moksleiviai pasiners į tylos ir iliuzijų pasaulį. Kiekvienas galės praktiškai susipažinti su pantomimos menu, kuris skatina kūrybišką emocijų ir žodžio išraišką. Vaidinimo ir žaidimų forma bus mokomasi savo kūnu ir mimika išreikšti emociją, žodį transformuoti į judesį, kurti personažus ir jų aplinką. Pantomimos dėka lavinsime jutimus ir vaizduotę, mokysimės fizinės kontrolės ir analitinio mąstymo bei ugdysime savo kūrybiškumą.


Kviečiame į Advento vainiko gamybos dirbtuvėles, kurios metu pasigaminsime ne tik gražiausius vainikus, bet ir sužinosime Advento laikotarpio reikšmę plačiąja prasme. Bibliniais laikais, regis, visi žinojo, kaip pasitikti TAI, kas ateina. Žinojo, tikėjo ir mokėjo laukti. Tarsi visa žmonijos istorija iki Kristaus buvo Adventas – laukimo metas. O kaip visa tai suprasti šiandien, technologijų ir skubėjimo amžiuje? Todėl edukacijos metu ir siekiama dalyviams suteikti žinių bei kultūrinės patirties, ką Advento laikotarpis turėtų reikšti mūsų šiuolaikiniam gyvenimui. Galime švęsti Kalėdas, kaip prisiminimą, kas įvyko prieš 2 tūkstančius metų. Arba galime švęsti atėjimą "kažko", kas keičia pasaulį čia ir dabar. Užsiėmimo metu sužinosite, kokių tipų būna Advento vainikai ir iš ko jie gaminami. Mokysimės paprasčiausio ir gražiausio vainiko pynimo būdo. Jaukioje aplinkoje ir ramybėje, su meile ir šiluma, skambant muzikos garsams, galėsite patys pasigaminti vainiką, kuris jus džiugins Advento laiku.


Kalėdų eilėraščio dirbtuvės. Praktinė kūrybinė edukacija su knygų autore, poete Indre Pliuškyte-Zalieckiene

Edukacijos metu autorė supažindina vaikus su humoristinių eilėraščių žanru skaitydama savo kūrybą ir atlikdama performansą, kuriame vaikai aktyviai dalyvauja. Vėliau padedami autorės vaikai išbando savo jėgas kurdami humoristinį eilėraštį Kalėdų tematika.

Edukaciją veda knygų vaikams autorė, poetė ir iliustruotoja Indrė Pliuškytė-Zalieckienė, kuri yra pelniusi ne vieną apdovanojimą už savo kūrybą.

Autorė atvyksta į ugdymo įstaigą susidarius 4-6 klasėms/grupėms (minimalus skaičius per dieną – 80 vaikų).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kūrybinės dirbtuvės jauniesiems skulptoriams – apie Džakometį, judesį ir moterį-šaukštą

Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su skulptūros menu ir vienu žinomiausių XX a. skulptoriumi Albertu Džakomečiu. Menininko gyvenimas ir kūryba susiję su XX a. vidurio Europos kultūrine ir intelektualine atmosfera, o jo indėlis į modernų meną išlieka svarbus ir įtakingas. A. Džakometis dirbo įkvėptas ir paveiktas antikinės skulptūros bei afrikietiškojo meninio paveldo. Jo darbai unikalūs ir lengvai atpažįstami – išilgintos skulptūros įkūnija judėjimo momentą. Moksleiviai sužinos kas yra modernioji skulptūra; kaip ir kodėl atsirado supaprastintos formos, primityvizmas skulptūroje, supras kokia yra supaprastintų formų emocinė įtaiga. Moksleiviai susipažins su svarbiausiais A. Džakomečio darbais, tarp jų ir skulptūra „Moteris-šaukštas“ – dabar laikoma pirmuoju jo didžiu darbu, kurį jis atliko pakerėtas gentinių kultūrų ir senovės meno.
Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai kurs skulptūrą. Pavyzdžiu jiems bus A. Džakomečio darbai. Moksleiviai naudos aliuminio foliją, vielą, moduliną ir kitas priemones.
Šis užsiėmimas paskatins moksleivius domėtis meno istorija, tradicijomis, įkvėpimo šaltiniu skirtingais istoriniais laikotarpiais. Skulptūra turi gilų emocinį poveikį tiek jos kūrėjui, tiek žiūrovui. Todėl skulptūros kūrimas moksleiviams suteiks kūrybinių atradimų džiaugsmą, ugdys gebėjimą vizualiai mąstyti ir kurti. Skulptūra leidžia išreikšti save trimatėje erdvėje, tai stiprins moksleivių vaizduotę bei erdvinį mąstymą. Prisilietimas prie skulptūros meno – tai puikus būdas išplėsti savo kūrybinį potencialą.


Domiesi savo krašto kultūra? Nori sužinoti, kokios paslaptys glūdi seno namo su mansarda ir bokštu sekamoje istorijoje? Edukacinėje programoje „Pilaitės paslaptys“ Panevėžio gamtos mokykloje susipažinsi su vieninteliu Lietuvoje išlikusiu XX amžiaus pirmos pusės dviejų aukštų su mansarda ir bokštu mediniu pastatu. Tai vertingas medinės architektūros lankytinas objektas, atspindintis istorinio laikotarpio estetinius idealus, technikos bei mokslo pažangą, ekonomikos galimybes, neatsiejamas nuo vietos gamtinių sąlygų, socialinių santykių, nacionalinių savitumų. Sodyba, kurioje dabar įsikūrusi Panevėžio gamtos mokykla, kadaise priklausė jos šeimininkui, advokatui Česlovui Petraškevičiui. Mokyklos bendruomenei inicijavus, Česlovo Petraškevičiaus vila 2007 metais buvo įrašyta į Nekilnojamojo kultūros paveldo Kultūros vertybių registrą. Edukacijos metu bus pristatytas pastato architektūrinis išskirtinumas, jo paskirties kaitos istorija, supažindinama su vidaus erdvėmis, organizuotos paslaptingos, įtraukiančios, inovatyvios, patrauklios užduotys, padėsiančios atskleisti pastato istoriją ir kultūrinę vertę. Vizito metu aplankysi čia įsikūrusį mini zoo sodą, edukacines-rekreacines lauko erdves.


Parfumerio pradžiamokslis Raudondvario dvare

Kvepalų gamyba – užburiantis eksperimentas. Įdomus ir atpalaiduojantis procesas - įtraukia, o nenuspėjamas galutinis rezultatas - žadina smalsumą. Kvepalai pabrėžia asmenybės individualumą ir uždeda įvaizdžio akcentą. Edukacinės programos metu degustuosime skirtingų natų kvapus, derinsime ir analizuosime, kursime asmeninį receptą. Šio užsiėmimo metu turėsime galimybę dirbti su parfumerių naudojamomis prabangiomis molekulėmis, aldehidais ir eteriais. Kiekvienas dalyvis pagamins purškiamus kvepaus ir supilsime juos į dailų buteliuką.


Anykščių šilelio gamtos paslaptys (Nuotolinė paslauga)

Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Kalnai kelmuoti, pakalnės nuplikę! Kas jūsų grožei senobinei tiki? Kūrinio autorius, kunigas Antanas Baranauskas taip beveik prieš 200 metų pradėjo rašyti savo žymiąją poemą ,,Anykščių šilelis”, kurioje aprašo ne tik miško augaliją, bet ir ten gyvenančius miško žvėris, miške besilankančių žmonių elgesį. O ar dabar šilas toks pats, kaip beveik prieš 200 metų? Tą mums padės išsiaiškinti miškininkas, miško mokytojas Raimundas Ereminas, kuris visomis mintimis ir darbais yra pasinėręs į miško reikalus. Edukacijos dalyvius jis supažindins ne tik su A. Baranausko žymiąja poema, bet ir panagrinės dabartinę Anykščių šilo florą ir fauną. Edukacijos pabaigoje iliustruotoja Vilija Kvieskaitė dalyvius skatins būti ekologiškais ir perdirbti popierių.


MANO EMOCIJŲ JŪRA PER M.K. ČIURLIONIO KŪRYBOS ATSPINDĮ (PANAUDOJANT MENO TERAPIJOS EDUKACIJOS METODUS) 1-4 KL.

VšĮ Vaikų ir jaunimo visapusiško lavinimo centras

Kūrybinė edukacija „Mano jausmų pasaulis per M.K. Čiurlionio kūrybos atspindį“ leidžia kiek kitaip prisiliesti prie įžymiojo Lietuvos menininko M.K. Čiurlionio kūrybos: apžvelgiant, stebint, tyrinėjant jo paveikslus bei klausant muzikos kūrinius jūros tema. Edukacijos metu, pasitelkiant dailės, judesio bei muzikos terapijos edukacijos metodus, vaikai kūrybingai interpretuos Čiurlionio meno kūrinius, mokydamiesi asmeniškai atspindėti savo vidinį pasaulį – savo emocijas ir jausmus. Meditatyviai prisiliesdami prie Čiurlionio dailės bei muzikos kūrinių, stebės savo jausmus – „kaip tai veikia mane?“, „ką aš matau ir ką aš jaučiu?“, „kokias mintis ir emocijas man sukelia?“ ir pan. M.K. Čiurlionio kūriniai žadina vaikų vaizduotę ir smalsumą, kelią nuostabą, tad vaikai įkvėpti Čiurlionio kūrybos galės patys pasinerti į kūrinę saviraišką. Tyrinėdami meną per asmeninę emocinę patirtį ir leisdami savo vidiniam pasauliui atsispindėti taip, kaip patys jį jaučia ir supranta, vaikai mokysis pažinti save bei kitus. Edukacijos metu naudojami dailės terapijos edukacijos metodai ir tam skirtos priemonės – dažai, pastelės, kreidelės ir pan. – pavirs į savitą meno kūrinį. Čia svarbu pastebėti, kad nereikia jokių meninių gebėjimų – kurti ir savo vidinį pasaulį atspindėti gali kiekvienas mokinys! Edukacijos metu taip pat mokomasi įsiklausyti ir savo vidumi išgyventi muzikos kūrinį, meditatyviai jį pajaučiant ir atspindint savo kūryboje. Edukacijoje stebimi ir patyriminiškai interpretuojami šio autoriaus dailės bei muzikos kūriniai jūros tema įkvėps mokinius kurti bei daugiau pažinti save patį, lavinti save kaip kūrybingą, laisvą, emociškai pažinią bei besididžiuojančią iškiliais Lietuvos kūrėjais asmenybę. Po edukacijos mokinys: - Žinos, atpažins keletą M.K Čiurlionio dailės bei muzikos kūrinių jūros tema - Supras, kaip galima kūrybingai atspindėti ir išgyventi meno kūrinį per savo emocijas ir jausmus - Patirs kūrybinį džiaugsmą - Atsipalaiduos ir pailsės