Šiaudinukų vėrimo edukacijos tikslas- supažindinti su šiaudinių sodų vėrimo tradicija ir kūrybos pavyzdžiais, ugdyti suvokimą, kad kiekvienas galime būti ir esame tautos kultūros kūrybingas tęsėjas.
Tradiciniai sodai, šiaudiniai dirbiniai sugrįžta į mūsų namus ir šventes. Edukacijos dalyviai  sužinos apie sodų rišimo tradiciją, jų dekoratyvinę bei apeiginę reikšmę. Apžiūrės skirtingų sodų pavyzdžius, pamatys, kiek skirtingų gaminių galima padaryti iš javų šiaudų. Paliesime ekologiškumo, tvarumo temas, juk dirbsime su tokia natūralia, draugiška gamtai medžiaga. Edukacijoje iš  paruoštų gamtinių medžiagų dalyviai gamins pasirinktus šiaudinukus. Pagal sudėtingumo lygį pasirinks ir suvers įvairius reketukus, žvaigždeles. Šiaudinukais galima puošti Kalėdinę eglutę, Velykines kompozicijas, galima juos kabinti kaip dekoracijas. Puikiai tinka puošti erdves kalendorinėms ir valstybinėms šventėms. Edukacijoje ugdysite kruopštumą, kantrybę, raminsite sielą, o savo pagamintą dirbinėlį kiekvienas galės pasiimti.
Užsiėmimus veda tautodailininkė, sertifikuota šiaudinių sodų rišėja Julija Jauniuvienė.


Spalva turi didelę įtaką žmonių gyvenimui, yra viena pagrindinių meninės išraiškos priemonių ir neatsitiktinai laikoma populiariausia estetinio jausmo forma. Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje moksleiviams pateiksime pavyzdžių kaip spalvų mokslas susijęs su kitais mokslais – fizika, chemija, optika, psichologija ir matematika. Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai atliks praktines užduotis, lavinančias ir gilinančias spalvos pojūtį ir spalvos suvokimą. Praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami „paruoštukus“, moksleiviai atliks skirtingas spalvines užduotis. Atlikdami užduotis moksleiviai susipažins su spalvų ratu: sužinos pirmines spalvas, sumaišys antrines, vėliau tretines, įves pagalbinį spalvinį ratą achromatinėms spalvoms. Įvairioms spalvoms parinks kuo daugiau atspalvių, išdėstys atspalvius tamsėjančia tvarka, išgaus erdvę spalvomis išdėstydami spalvas tolstančia ir artėjančia tvarka. Mokysis spalvų maišymo. Praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami „paruoštukus“, moksleiviai atliks skirtingas spalvines užduotis. Atlikdami užduotis moksleiviai susipažins su spalvų ratu: sužinos pirmines spalvas, sumaišys antrines, vėliau tretines, įves pagalbinį spalvinį ratą achromatinėms spalvoms. Įvairioms spalvoms parinks kuo daugiau atspalvių, išdėstys atspalvius tamsėjančia tvarka. Moksleiviai taip pat susipažins su esminėmis spalvų kategorijomis: pagrindinės, achromatinės, chromatinės, šviesios, neutralios, tamsios, ryškios, blankios, vėsios, šaltos, šiltos spalvos. Ir sudarys spalvinę kompoziciją pagal duotą kategoriją. Sužinos kokios spalvos yra kontrastingos, kokie pagrindiniai kontrasto dėsniai, kontrastų rūšys; koks ryšys tarp spalvos ir formos; sužinos kas yra koloritas. Edukacinis užsiėmimas moksleiviams bus ne tik puiki terapija, bet ir puiki proga patirti įvairių mokslų sintezę. Moksleiviai išmoks sudaryti spalvinį ratą ir juo naudotis, supras spalvinio kontrasto principus. Suvoks, kad kiekvienas asmuo yra individualus, jo kūriniai ir spalvų filosofija unikalūs.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Nuotolinė Teatro pamoka - teatro istorija ir interaktyvios užduotys

Nuotolinė teatro pamoka, atliekama atskirais srautais pagal amžių, kurios metu profesionalūs aktoriai žaismingai, pasitelkę muzikos instrumentus, papasakoja teatro istoriją ir šio meno teorinius dalykus atskiromis potėmėmis: kas yra teatras, kuo teatras gali būti naudingas kiekvieno gyvenime, kuo teatras skiriasi nuo kitų menų, iš ko susideda aktoriaus profesija, Lietuvos teatro asmenybės  ir pan. Praktinėje dalyje visi kartu darome kūno mankštą, kalbos aparato mankštą, dėmesio, emocijų žaidimus ir pan. Pabaigoje pateikiami namų darbai.
Veiklas kuria, adaptuoja, įgyvendina profesionalūs teatro „Teatriukas“ aktoriai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Kaip skaito tėtis“ vyksta ekspozicijoje „Senosios vaizdinės gamtos mokslų priemonės“, kur mažieji muziejaus lankytojai žaidžia teatrą. Jame yra aktoriai ir žiūrovai, scenarijus ir režisierius. Edukacinis užsiėmimas pradedamas trumpu įvadu apie teatralizuotą skaitymą. „Aktoriai“ aprengiami, specialiomis priemonėmis nugrimuojami. Vaikams išdalijamos edukacijai išleistos pasakų knygelės su išryškintais skirtingų personažų tekstais. Trumpai paaiškinus vaidmenis, „aktoriai“ skaito tekstą ir atlieka savo personažo vaidmenį. Šiame užsiėmime skaitymas tampa žaidimu. Šio edukacinio užsiėmimo tikslas – skatinti mokinių skaitymo balsu gebėjimą bei gebėjimą sekti kitų skaitomą tekstą, kartu ugdant mokinių kūrybiškumą, gebėjimą koncentruoti dėmesį, pastabumą. Teatralizuoti skaitymai prisideda ugdant mąstančius, emociškai sveikus ir turinčius lakią fantaziją vaikus.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Viešoji įstaiga Alytaus kultūros centras

Edukacija paremta interaktyvios ekskursijos principu, kviečia vaikus atvykti į Alytaus kultūros centą ir perskaityti jį kaip
nuotaikingą komiksą, kur kiekviena erdvė turi savo nepakartojamą istoriją ar išskirtinius faktus. Tai unikali galimybė pasijausti renginio organizavimo komandos dalimi, kultūros centro darbuotoju ar meno kolektyvo nariu. Kultūros centras gali didžiuotis, juk pastate puikuojasi į kultūros paveldo sąrašą įtraukta tapybinė freska ,,Audėjos" - vaikai ne tik galės iš arti apžiūrėti šį meno kūrinį, bet ir išgirsti jo sukūrimo istoriją. Neretai tam tikri procesai atrodo paprastesni negu yra iš tiesų ,
tad vaikai turės puikią galimybę pasimatuoti garso ar šviesų operatoriaus atsakomybės jausmą, įlįsti į atlikėjo kailį, stovint
didžiojoje scenoje prie mikrofono. Dažniausiai besilankantieji Alytaus kultūros centre pamato tik mažą jo dalį - šios
ekskursijos metu pamatysite visas jo neatrastas erdves, o cirko studijos ,,Dzūkija'' klounas nustebins tuomet, kai mažiausiai
to tikėsitės!

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Monospektaklis 9-12 kl. mokiniams „Avinai“

Interaktyvus storytelingo monospektaklis ,,Avinai” gimė įkvėptas autobiografinių patirčių. Jis kviečia žiūrovus kartu su aktoriumi tyrinėti jautrias temas, siejančias kiekvieno mūsų vaikystę, paauglystę, suaugusiojo gyvenimą. Spektaklis analizuoja temas, kuriomis paprastai nedrąsu kalbėti bendraamžių, apsiginklavusių šviečiančiais telefonais, tarpe.
Ar tau patinka Tavo vardas? Ar niekad nenorėjai jo pasikeisti? Ar žinai kokia yra Tavo vardo istorija?
Kažkas Tau suteikė vardą, gimimo datą, kitus svarbius dalykus, kurie šiandien apsrendžia tave. Kaip manai, koks jausmas nešioti vardą ir pavardę žmogaus, su kuriuo nebendravai beveik visą savo gyvenimą?
Monospektaklis ,,Avinai" aktoriaus bei dramaturgo Raimondo Klezio ir režisieriaus Justo Tertelio kūrybinio bendradarbiavimo rezultatas. Įnteraktyvus spektaklis jaunimui, gimė įkvėptas autiobiografinių patirčių. Jis kviečia žiūrovus kartu su aktoriumi tyrinėti jautrias temas, siejančias kiekvieno mūsų vaikystę, paauglystę, suagusiojo gyvenimą. Spektaklis kalba apie jauno žmogaus apmaudą, pyktį, liūdesį ir atleidimą.

Režisierius – Justas Tertelis
Aktorius ir dramaturgas – Raimondas Klezys
Scenografė ir kostiumų dailininkė – Indrė Pačėsaitė
Kompozitorius – Matas Saladžius
Spektaklio peržiūra yra papildyta pospektakline diskusija ir kūrybine užduotimi, kurių metu aptariamaos dokumentinio teatro, storytelingo, monospektaklio kūrybos būdai ir kitos inovatyvios šiuolaikinio teatro raiškos galimybės. Kūrybinės užduoties metu mokiniai spektaklio raiškos rėmuose, apraria, analizuoja ir generuoja asmenines idėjas, galimam naujam spektakliui. Tokių veiklų metu gilinamos tiek kultūrinio, tiek meninio, tiek edukacinio poveikio sritys.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacijos metu susipažinsite su vienu žymiausiu XX a. kūrėju ir dailininku Pablu Pikaso, kuris savo kūryba sužavėjo visą pasaulį ir tapo kubizmo pradininku. Kuo kvėpavo, kaip dirbo ir kokius meno kūrinius kūrė įžymusis dailininkas? Sužinokite ir išbandykite kubizmo epochos subtilybes patys! Kultūrinės edukacijos metu mokiniams pateikiamos meninėmis raiškos priemonės, kurios būdingos P. Pikaso ir kubizmo laikotarpiui. Pateikiami ir aptariami darbų pavyzdžiai. Eskizuojamos ir gryninamos darbų idėjos, mokinių sukurti piešiniai perkeliami ant lėkštės specialių dažų pagalba. Kiekvienas paslaugos dalyvis išsineša savo kūrybiško darbo rezultatą - savo rankomis dekoruotą lėkštę!


Ši edukacinė programa yra skirta supažindinti su gintaro ir kitų fosilijų formavimusi. Užsiėmimo metu apžvelgiamas priešistorinis etapas nuo dinozaurų išnykimo (prieš 65 mln. metų), gintaro formavimosi (prieš 40-50 mln. metų) iki pat šių dienų. Tam, jog dalyviai geriau suvoktų inkliuzų unikalumą, juos lyginsime su kitomis iškastinėmis fosilijomis: trilobitais, amonitais ir belemnitais. Aptariant skirtingas fosilijų susiformavimo ir išnykimo teorijas, ugdomas dalyvių kritinis mąstymas. Liesdami ir uostydami skirtingų spalvų, formų, įvairiems laikotarpiams ir vietovėms būdingus gintarinius eksponatus, moksleiviai suvoks šių organinės kilmės mineralų išskirtinumą, supras, kodėl būtent Baltijos gintaras yra vienas iš labiausiai vertinamų pasaulyje. Pasakojimo metu rodomos skaidrės padės atskleisti šių akmenų unikalumą ir grožį šitaip ugdant tautinį pasididžiavimą gimtosios šalies gamtiniu paveldu. Dalyviai tyrinės šio, dar kitaip vadinamo „Šiaurės aukso“ savybes, edukacijos metu bus atliekami eksperimentai su gintaro gabaliukais ir dulkėmis. Moksleiviai mokysis atskirti tikrąjį Baltijos gintarą nuo klastotės. Kūrybinė edukacijos dalis ? draugystės apyrankės gaminimas, iš taip vadinamojo „gydomojo“ gintaro, kuris yra ne tik puiki puošmena, bet ir nuo seno naudojamas kaip natūralus repelentas, skirtas apsisaugoti nuo uodų. Šios programos tikslas – sudominti moksleivius gamtos mokslais, žadinti ir ugdyti tautinę kultūrinę savimonę.


Kultūringo bendravimo įgūdžių dirbtuvės „Plepėti ar patylėti?“

Tai edukacinis kultūringo bendravimo ir aktyvaus klausymosi įgūdžių ugdymo užsiėmimas. Apie ką mes kalbame susitikę su bičiuliais? Ar pokalbis gali mus praturtinti? Plepėti ar verčiau patylėti? Mes sakome, kad iš tiesų galimas lengvas, malonus, kultūringas ir intelektualus pokalbis, kai tavęs iš tiesų klausosi. Tačiau, jei nori būti išgirstas, išmok ir pats išklausyti! Edukacijos tikslas – lavinti mokinių kultūringo bendravimo ir intelektualaus pokalbio gebėjimus bei aktyvaus klausymosi įgūdžius. Kaip vyksta šios smagios „plepėjimo“ dirbtuvės? Mokiniai yra aktyvūs edukacijos dalyviai. Porose jie gauna skirtingas užduočių instrukcijas, tačiau vienas kitam to neatskleidžia. Kiekvienas turi galimybę pabūti kalbėtojo ir klausytojo vaidmenyse, kuriais nuolat keičiasi. Skiriamos pokalbių temos (mėgstama muzika, kinas, literatūra ir kt.) ir užduotys, mokančios kultūringo bendravimo. Po kiekvieno pokalbio vyksta aptarimas ir refleksija. Taip dalyviai po truputį suvokia, kokie bendravimo, ir aktyvaus klausymosi įgūdžiai yra tinkami, padedantys palaikyti kultūringą pokalbį, o kurie netinkami. Edukacinio užsiėmimo metu taip pat skiriama kūrybinė užduotis, kurią turi atlikti nematydami vienas kito, o tik girdėdami, žaidžiami patyriminiai žaidimai, kurie atskleidžia kultūringo bendravimo kliūtis ir netinkamas nuostatas. Edukacijos nauda paaugliams ir jaunimui: • leidžia pastebėti kultūringo bendravimo kliūtis; • padeda suprasti, kokius įgūdžius turi ir ką reikia tobulinti, • leidžia įgyti intelektualaus, kultūringo pokalbio patirties; • lavina bendravimo įgūdžius, kūrybiškumą ir sąmoningumą.


Žalia gyva – senas vaikų žaidimas. Jį Vilniuje ir apylinkėse žaidė pokario vaikai – bet kuriuo momentu vaikas galėjo ištarti „žalia gyva“ ir draugas turėjo parodyti prie savo kūno glaudžiamą žalią, gyvą lapą, gėlės žiedą ar pan. Žiemą tai buvo nelengva užduotis! Profesionali kūrybinė grupė, pasitelkusi nuotraukas, literatūrinę medžiagą, gyvus prisiminimus, kūrybiškai ir jautriai sudėliojo originalų spektaklio „Žalia gyva“ scenarijų, kurio veikėjai – įvairių tautybių, įvairių laikotarpių mažieji Vilniaus gyventojai. O istorijos – pačios įvairiausios – ir labai linksmos, ir liūdnos, ir sukrečiančios – tokios, kokia Vilniaus ir visos Lietuvos istorija ( Gedimino laiškai, gaisrai, karai, iš Vokietijos bėgiais keliaujančio ir ieškančio tėvų berniuko istorija, mergaitės su ožkele, gyvenančios Aušros vartų palėpėje, žydų berniuko Romeno meilės istorija, traukiniai į Sibirą, Baltijos kelias ir kt. – iki šios dienos). Tai – tarsi gyva istorijos pamoka. Pamoka, skatinanti prisiminti, telktis ir didžiuotis savo tautos istorija, vystanti kritinį mąstymą, kūrybiškumą. Edukacinis spektaklis „Žalia gyva“ mobilus, pritaikytas vaidinimui mokykų salėse. Spektaklis „Žalia gyva“ D. Tamulevičiūtės profesionalių teatrų festivalyje Varėnoje pripažintas geriausiu 2016 m. spektakliu vaikams. Spektaklio sukūrimą iš dalies finansavo Lietuvos kultūros taryba.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Literatūrinė edukacija su Igne Zarambaite „Voveriuko Muko nuotykiai"

Edukacijoje remiamasi Ignės Zarambaitės ir
Živilės Kalasauskaitės knygelėmis „Voveriukas Mukas ir pamestas raktas“ bei „Voveriukas Mukas ir Žaliamiškio lobis“ (leidykla „Šviesa“). Šių leidinių tikslas - priartinti vaikus prie knygos, skaitymą paverčiant prasmingu užsiėmimu ir žaisminga pramoga, kuria galima užsiimti pavieniui arba kolektyviai. Pasiūlėme mažiesiems įtraukiančius, nuotaikingus pasakojimus apie voveriuką ir kitus miško žvėrelius, taip pat greta pasitelkėme smagias užduotis, eksperimentus, padedančias geriau suvokti tekstą, pastebėti vaizdines detales, susieti literatūrinį tekstą su supančiu pasauliu. Knygelėse aprašomos kasdienės situacijos, kuriose vaikai gali atpažinti save, taip pat įpintos aktualios kitoniškumo, draugystės, savęs ir aplinkos pažinimo, gamtosaugos temos.

Susitikimo metu pasitelkus informacines technologijas, vaizdines priemones bus aptartos minėtos knygelės. Autorė Ignė Zarambaitė supažindins vaikus su linksmuoliu voveriuku Muku ir jo draugais, pakvies leistis į nuotykių pilną literatūrinį žygį po Žaliamiškį. Dalyviai, gilindamiesi į siužeto vingius, atliks žaismingas užduotis, už išradingumą ir išmonę rinks taškus. O patiems smalsiausiems galbūt net pavyks surasti lobį! Voveriukui juk pavyko, tad beliko sekti jų pėdomis...


Kaip buvo tada, kai nebuvo nei metro, nei kilogramo? Kaip ir kuo žmonės matavo, svėrė? Ar tai buvo seniai? Edukacinė programa „Sveriu, matuoju, pirštais skaičiuoju“ Panevėžio gamtos
mokykloje supažindins su senoviniais ir dabartiniais ilgio, svorio, tūrio matais. Primins, kad šiuolaikine matavimų sistema naudojamės visai neseniai, tik apie 100 metų. Atliekant praktines užduotis, teks  pamatuoti ir pasverti šiuolaikinėmis priemonėmis ir prietaisais bei senoviniais metodais pvz., panaudojant delno plotį, ištiestų rankų ilgį, pėdos ilgį; sudėti pyrago tešlai skirtus ingredientus rieškučiomis, saujomis, žiupsniais ir žiupsneliais. Grupinės, kūrybinės užduoties metu mokiniai konstruos ilgio matavimui skirtą metrą ir balansines svarstykles. Spręs problemas, kai šiuolaikiniame gyvenime kartais tenka prisiminti senovinius matavimo metodus, kai po ranka nėra šiuolaikinių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lietuvių tremties istorijos literatūroje ir teatre (Nuotolinė paslauga)

Tai nuotolinė kultūrinio ugdymo pamoka, kurios metu jos autorė ir vedančioji, aktorė, režisierė ir rašytoja Birutė Mar pristato ir skaito ištraukas iš autentiškais tėvų prisiminimais paremtos istorinės pjesės teatrui “Ledo vaikai”, kurioje panaudoti ir vienos iškiliausių lietuvių tremties laikotarpį įamžinusių rašytojų D.Grinkevičiūtės knygos “Lietuviai prie Laptevų jūros”, taip pat E.Gudonytės knygos “Karta nuo Sibiro” motyvai. Skaitomos istorinės pjesės ištraukos, dramaturgės pasakojimas iliustruojamas filmuota medžiaga - autorės tėvų prisiminimų apie tremtį fragmentais, to laikmečio archyvinėmis nuotraukomis. (Pagal pjesę „Ledo vaikai“ pačios autorės ir režisierės Lietuvos nacionaliniame dramos teatre sukurtas spektaklis buvo nominuotas kaip geriausias Nacionalinės dramaturgijos pastatymas Lietuvoje 2016 metais - “Auksinio scenos kryžiaus“ apdovanojimai). Antrojoje pamokos dalyje vyks interaktyvus rašytojos ir režisierės pokalbis-diskusija su moksleiviais apie XX a. Lietuvos istoriją (nepriklausomybės laikotarpį iki 1940-jų bei sovietų okupaciją), nelengvą XXa. antros pusės Lietuvos kelią į laisvę, istorijos ryšį su šiandiena, akcentuojant svarbiausių žmogaus vertybių - Tėvynės meilės bei vidinės laisvės (kaip sąlygos išlikti sunkiausiose gyvenimo aplinkybėse) svarbą. Taip pat, bus diskutuojama apie istoriniais faktais kuriamos literatūros bei teatro aktualumą ir emocinį paveikumą, taip skatinant vaikų savarankišką mąstymą ir neabejingą požiūrį į istorinius įvykius.


Garsų terapijos edukacijos pagrindinis tikslas yra skatinti gilų atsipalaidavimą, harmonijos jausmą ir bendrą gerovę, siekiant pasiekti vidinę ramybę, sąmoningumą ir emocinį balansą.
Uždaviniai:
1. Padėti atsipalaiduoti ir mažinti stresą;
2. Padėti susidoroti su emociniais iššūkiais ir permainomis gyvenime.
3. Didinti sąmoningumą apie kūną ir psichiką.
4. Skatinti kūrybiškumą ir naujų idėjų generavimą.
5. Skatinti savirefleksiją.
Šie uždaviniai orientuoti į asmens gerovę, vidinį augimą ir pažinimą. Garsų terapija yra ne tik priemonė atsipalaiduoti, bet ir kelias į gilesnį savęs suvokimą bei harmoniją.
Kas yra garsas? Garsas yra vibracija ir ta vibracija paliečia kiekvieną mūsų fizinio kūno dalį. Todėl garsą galime girdėti ne tik ausimis, bet ir kiekviena kūno ląstele.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinio užsiėmimo tikslas – ugdant asmenines, kūrybiškumo, komunikavimo, pažinimo, žinių ir supratimo, gebėjimų ir vertybinių nuostatų kompetencijas, ugdyti pilietišką, sąmoningą ir laisvą asmenybę, gebančią vertinti svarbiausius Lietuvos istorijos momentus, reikšmingiausius įvykius. Atvykę į edukaciją sužinosite apie Lietuvos valstybės ir Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo dienų įvykius, taip pat susipažinsite su pagrindiniais valstybės simboliais – Vyčiu, vėliava ir tautiška giesme. Mokiniai išklausę pasakojimą dalyvaus diskusijoje „Laisvė tai...“. Naudodami trispalvės vėliavos spalvas mokiniai „išpins“ knygos skirtuką.


“Kūno ekspresija: išmok skaityti kitų mintis!”

Kelias kalbas mokate? Lietuvių, anglų, rusų, vokiečių, prancūzų....? Dvi, o gal visas penkias ar net daugiau? Kaip manote, kiek laiko užtrunka išmokti vieną kalbą? Mėnesį, du mėnesius, metus? O ar žinote, kad yra kalba, kuria galite bendrauti visame pasaulyje ir kurios nereikia mokytis metų metus? Kalba, kuri yra seniausia iš visų kalbų ir kurios gramatika yra suprantama visiems šio pasaulio žmonėms? Kūno kalba sudaro 55% informacijos, kurią mes perduodame vieni kitiems kūno signalais, gestais, mimika. Didžiausią dalį informacijos mes gauname stebėdami ir bendravimą analizuodami vizualiai. Kūno kalba nemeluoja. Jei yra nesutapimas tarp žodžių ir kūno signalų, žmonės paprastai pasitiki pastaraisiais. Edukacijos metu mokiniai lavins kūno ekspresijos ir neverbalinės komunikacijos gebėjimus. Sužinos ir praktiškai išbandys svarbiausius pirmojo įspūdžio, empatiško bendravimo, streso įveikos per kūno kalbą aspektus. Įgaus daugiau pasitikėjimo savimi, ugdys kūrybingumą ir kritinį mąstymą. Mokysis tolerancijos, lygybės ir pagarbos bendravime.


Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Ar norėtumėte išvysti bibliotekoje esančią storiausią, didžiausią, o gal interaktyvią knygą? Ar norėtumėte pasigalynėti proto mūšyje su draugais? O gal norėtumėte savo turimą knygą pažymėti jūsų sukurtu ekslibrisu? Jei taip, jūsų laukia edukacinė pamoka ,,Knygos paslaptys“. Ši edukacija yra skiriama 1-8 klasių mokiniams: 1-4 klasėms ir 5-8 klasėms. Priklausomai nuo mokinių amžiaus edukacijos metu mokiniai dalyvauja įvairaus sudėtingumo protmūšiuose, susipažįsta su įdomiausiomis bibliotekos knygomis, jaunesnieji mokiniai gamina nuotaikingus skirtukus su pasakų personažais, o vyresnieji mokiniai - kuria ekslibrisus ir juos paverčia ženkliukais/magnetukais.


Orientacinis pažinimo žaidimas DINGUSI KLAIPĖDA

Interaktyvi ekskursija, kurios lankomus objektus turėsite rasti patys, vedami mūsų virtualaus gido Braino. Lyg detektyvinę bylą narpliosite DINGUSIOS KLAIPĖDOS istoriją, kol ištyrinėsite pagrindinius esamus ir dingusius Klaipėdos objektus.  Aiškinsitės kur dingo Reformatų bažnyčia, ką mena varpas nusileidęs iš bažnyčios bokšto, ką Simonas Dachas aprašė savose eilėse arba kur dingo balandžio sparnai puošę seniausio pašto įėjimą? Žingsnis po žingsnio versite istorijos knygos puslapius, kol praeisite 2 km. ilgio maršrutą po Klaipėdos senamiestį. Įdomu? Susitikime ant Biržos tilto!

Pasidalinę į nedideles grupeles, į savo telefonus komandiškai gausite suktas užuominas, kurias išnarpliojus - rasite vietą, kurią jums gidas nori parodyti - gal tai bus tiltas, o gal paminklas, kartais tiesiog tuščias žemės plotelis, nors vos prieš kelis dešimtmečius buvo didingiausias Mėmelio statinys. Tik suradę tai ką reikia ir išklausę trumpą ir įdomią informaciją apie rastą "lobį" galėsite tęsti žaidimą, keliaudami prie sekančios užduoties, kol išspręsite DINGUSIOS KLAIPĖDOS detektyvą.
Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - nepaklaidinome dar nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.
Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet kviečiame į Klaipėdą!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Kas yra herbai? Kur ir kodėl jie buvo naudojami? Kokie asmenys ar institucijos juos turėdavo? Ką reiškė herbas senovėje ir ką - šiandien? Per edukacinį užsiėmimą dalyviai sužinos kaip herbai atsirado, kokios jų sudarymo taisyklės, ką reiškia heraldikoje naudojamos spalvos, kokios figūros naudojamos komponuojant herbą, ką jos simbolizuoja. Valdovų rūmų muziejaus ekspozicijose dalyviai ieškos herbinių ženklų, puošiančių gobelenus, monetas, koklius, taures. Įgytas žinias pritaikys gamindami savo herbą (5 ir 6 kl. mokiniai) ir kurdami apie jį pasakojimą (7 ir 8 klasių mokiniai).


VIEŠOJI ĮSTAIGA "AUKŠTAITIJOS SIAURASIS GELEŽINKELIS"

Edukatorius - palydovas pasitiks moksleivius Anykščių geležinkelio stotyje. Pasisveikinsime, pažaisime susipažinimo žaidimą. Palydovė dalyvius ves apžiūrėti Anykščių geležinkelio stotį, viktorinos pagalba bus pristatyta siauruko istorija. Nuvesime į šimtamečio siauruko stoties antrąjį aukštą, kuriame ilgus metus gyveno stoties viršininkas. Vaikai susipažins su stoties viršininko gyvenimo būdu. Supažindinsime su geležinkelio inžineriniais statiniais (vandens bokštu, kolonėle ir kt.), išsiaiškinsime jų paskirtį, darbuotojais: traukinio mašinistais, palydove, supažindinsime su antros klasės vagonu ir važiuosime per Šventosios tiltą grožėtis nuostabiu Anykščių kraštovaizdžiu. Keliaujant siauruku 6 skrybėlių metodo pagalba vaikus skatinsime įsitraukti į kultūros paveldo išsaugijimą bei plėtrą ir aptarsime, kam ir kodėl siaurukas turėtų gyvuoti ir kaip jį pritaikyti vaikams bei suaugusiems. Programos trukmė – 1 val.


Edukacinės programos metu mokiniai susipažins su keramikos amatu, jo raida pasaulyje nuo seniausių laikų iki šių dienų, suvoks ryšį tarp keramikos ir civilizacijos atsiradimo, pažins skirtingų kultūrų keramikos technikas, aiškinsis keramikos ištakas ir tolesnę jos raidą Lietuvoje, didelį dėmesį skiriant lietuvių liaudies keramikos paveldui. Užsiėmimo metu bus ugdomas suvokimas, kad keramika yra viena seniausių meno rūšių, turinti įvairias apipavidalino formas ir technikas. Antroje užsiėmimo dalyje mokiniai praktiškai išbandys šį amatą – gamins suvenyrus iš keramikos: pakabukus, medalius, puodelius, dekoruos juos lietuvių liaudies raštais. Pagamintus darbelius mokiniai išsineš su savimi.


Edukacinė programa "Lietuva NATO gretose"

Lietuva NATO gretose – tai žinių ir gebėjimų viktorina.  Čia ne tik sužinosi aibę dalykų apie Lietuvos kariuomenę, NATO aliansą, bet ir galėsi panaudoti snaiperinį ginklą, bendrauti neverbaliniu būdu ar tinkamai naudoti fonetinę ir Morzės abėcėlę, surinkti ar išardyti NATO standarto ginklus bei atlikti daug kitų kariškų veiklų. Visa tai – Lietuvos karių duona, kurios paragauti teks visiems dalyviams. Juk kariai pasiryžę ne tik ginti Lietuvą, bet ir kitas NATO nares, kurių partneriais esame jau 15 metų.


Ko gero vienintelis gyvūnas šioje planetoje,  kuris yra taip plačiai paplitęs ir taip plačiai gali būti naudojamas- tai yra avis. Tai ir gyva žoliapjovė sodyboje, maisto šaltinis, o jau avies vilna tai yra ekologiškas bei atsinaujinantis žaliavos šaltinis kuris yra panaudojamas labai plačiai. Iš jos gaminami  siūlai mezgimui, audimui, techniniai veltiniai bei audiniai. Taip pat nuo seno  pastebėtos vilnos velimosi savybes. Veliama gali būti viskas: apavas, apranga, rankinės, kepurės, aksesuarai. Taip pat veltinis yra naudojamas ir interjere. Gaminami paveikslai, kilimai. Vilna netgi yra naudojama statybose-dedama tarp rąstų, statomi net patys namai -jurtos. Įterpus vilną į žemę, ji panaudojama kaip trąša augalams. Iš avies kailių siuvami kailiniai, kepures. O ar žinojote, kad avys yra tikrai ne vienintelis gyvūnas žemėje nuo kurio yra kerpama vilna? Ar kada matėte gyvai kaip yra kerpama avis? O gal smalsu būtų tai išmėginti patiems? Norite pamatyti kaip nukirpta vilna yra perdirbama? Norėtumėte patys išmėginti senovinį autentišką vilnos karštuvą? O gal norėtumėte patys pasigaminti autentišką suvenyrą iš vilnos?  Norite  pasisemti gerų emocijų bei turiningai praleisti laiką tarp alpakų ir kitų vilną auginančių gyvūnų?
Visą tai ir dar kai ką daugiau pamatysite ir patirsite atvykę į edukacinę programą “Vilnos Kelias“. Edukacijos metu dalinamės su Jumis  žiniomis bei sukaupta patirtimi apie vilnos apdirbimo amatą. Susipažinsime su vilna ir iš jos patys savo rankomis pasigaminsite mielą suvenyrą. Pamatysite bei išmėginsite Lietuvoje pagamintas senovines vilnos karšimo stakles, kitus naudojamus vilnos apdirbimo įrenginius.  Mūsų ūkyje pamatysite vilną auginančius gyvūnus (avis, alpakas, triušius ir pan.) bei kartu išmėginsime visus vilnos perdirbimo etapus nuo avies kailio kirpimo iki kol gaunamas išbaigtas gaminys. Atvykite pas mus, smagiai ir naudingai praleisime laiką!


Edukacinis užsiėmimas „PAŽINKIME NEREGIMĄ PASAULĮ“ skirtas suartinti skirtingus vaikus bei ugdyti gebėjimą suprasti ką jaučia kitas žmogus, o susitikimas su neregiu padės pažinti kitaip pasaulį matančius žmones. Vaikai susipažins su unikaliomis knygomis, kurios skaitomos skirtingais pojūčiais: rega, lytėjimu, klausa ir net uosle. Pasitelkdami skirtingus pojūčius jie atliks interaktyvias užduotis, susipažins su Brailio raštu ir ir mėgins suvokti iškiliąsias iliustracijas taip, kaip tai daro neregiai. O pažintis su neregiu suteiks bendravimo patirties ir paliks nepamirštamą įspūdį. Ugdomas vaiko sąmoningumas, tolerancija ir gebėjimas priimti skirtingus – „kitokius“ žmones. Užsiėmime dalyvavo daugiau nei 5000 vaikų. Atliktas tyrimas parodė, kad po šio užsiėmimo vaikams sužadinamas empatiškumo, atjautos jausmas ir noras padėti kitiems bei prisidėti prie gerų darbų. Padėkime vaikams pažinti akimis nematomą pasaulio grožį! Užsiėmimą vedą du skaitovai: regintys ir neregys. Eglė Jokužytė (VšĮ „Verslas ar menas“ vadovė, knygų leidėja, rašytoja). Knygos “Marsiečio abėcėlė” autorė. Ilgametė neformaliojo vaikų švietimo patirtis. Įgyvendina socialinius projektus su reginčiais ir neregiais. Jos leidžiamos knygos reginčiųjų ir Brailio raštu turi socialinį edukacinį poveikį vaikams bei įvertintos nacionaliniu ir tarptautiniu mastu. Edukacinės programos iniciatorė: • 2016 m. Nacionalinės lygybės ir įvairovės „Metų proveržio“ apdovanojimas už regos negalią turinčių ir matančių žmonių suartinimą jaučiant knygas • 2019 m. „Geriausias vaiko draugas“, NVO ir kt.;


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo pradžioje edukatorius pristato Ebru meną – tapymą ant vandens, papasakoja apie jo ištakas, piešimo principus. Tapyba ant vandens yra atliekama tam skirtoje vonelėje – inde. Ebru teptuku ant sutirštinto vandens, naudojant ebru gamtinius dažus, ištaškomas norimų spalvų fonas, kuris išeina panašus į marmuro raštą. Specialiomis lazdelėmis ir šukomis formuojami įvairiausi raštai ir ornamentai, o gautas piešinys nuo vandens perkeliamas ant ebru popieriaus ar kitų natūralių gaminių. Tapyba ant vandens ramina mintis, išlaisvina jausmus, skatina kūrybiškumą, gerina emocinę ir fizinę sveikatą, veikia atpalaiduojančiai. Piešimas ant vandens lavina susitelkimą ir ugdo pasitikėjimą savimi. Ebru meno techniką lengvai įvaldo dauguma įvairaus amžiaus žmonių (patartina nuo 3 metų), o greitai gaunamas rezultatas ir teigiamas tapybos ant vandens poveikis džiugina dažno širdį.


Orientacinis žaidimas „Pažink senąjį Šilutės dvarą“

Šiuolaikinėje visuomenėje dvarai palaipsniui tampa ne tik kraštovaizdį formuojančiais monumentais, bet ir istorinės atminties atspindžiais, regioninio identiteto formuotojais. Todėl pažintis su kultūros paveldu turi prasidėti kuo anksčiau, t.y. mokykloje, taip ugdant pilietiškas, savo šaknis žinančias ir vertinančias asmenybes. Atsižvelgdami į tai, Šilutės Hugo Šojaus muziejuje parengėme edukacinę pamoką: „Orientacinis žaidimas: pažink senojo Šilutės dvaro istoriją“. Ši edukacija atliepia prioritetines 2023 m. valstybės minimas svarbias datas ir sukaktis - Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-asias metines, kadangi šios pamokos metu dalyviai susipažins su Šilutės dvaro istorija, tačiau tai nebus fragmentiškas teorijos dėstymas, bet aktyvus istorinių faktų pažinimas, atliekant įvairių formų užduotis komandose. Numatyti du edukacinio užsiėmimo variantai: esant geram orui žaidimas vyks lauke, dvaro komplekso teritorijoje, esant prastoms oro sąlygoms – muziejaus ekspozicijose, kurios veikia centriniuose dvaro rūmuose. Šios edukacijos dalyviai bus suskirstyti į komandas. Užsiėmimo pradžioje kiekvienai komandai bus įteiktas žaidimo planas (žemėlapis), juo vadovaudamiesi dalyviai turės surasti punktus, kuriuose turės atlikti užduotis. Kiekvienas užduočių atlikimo punktas žymės istorinį faktą, susijusį su dvaro raida (išlikusių pastatų paskirtį senovėje, kokia ūkinė ir kultūrinė veikla buvo vykdoma dvare, atkreips dėmesį į dvarą supančią aplinką, sužinos, kuo svarbi Hugo Šojaus asmenybė ir kokiu pavyzdžiu ji gali būti jaunajai kartai, susipažins su krašto specifika (tarme, lokacijos ypatybėmis ir kt.)). Užsiėmimo dalyviai žaidimo metu atliks įvairių formų užduotis: matematines, logines (dėlios dėliones, spręs kryžiažodžius, kalbines) ir kt. Kuomet dalyviai atliks visas užduotis ir susipažins su dvaro istoriją jų lauks kūrybinė užduotis – dvaro maketo – magneto gamyba. Šios edukacijos metu dalyviai ne tik įgis naujas, bet ir pritaikys jau turimas dalykines žinias.


Edukacinė programa „Tautodailės rekordai“ (1 - 4 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas klausimais: „Kodėl siekiama rekordų?“, „Kodėl 2009 m. ir 2018 m. užfiksuota daugiausia Tautodailės rekordų?“ Demonstruojamas video siužetas / pasakojimas „Artūro Narkevičiaus Tautodailės rekordai“, kuriame sertifikuotų tautinio paveldo produktų tradicinis amatininkas, dvylikos Lietuvos tautodailės rekordų autorius pristato realizuotas kūrybines idėjas ir rekordinius pasiekimus. Mokiniai supažindinami ir su kitų Lietuvos regionų tautodailininkais, sertifikuotais amatininkais bei jų pasiektais rekordais: Adolfo Teresiaus, Edmundo Gaubo, Arvydo Baranausko, Odetos Bražėniėnės, Virgilijaus Vaičiūno, Augenijos Ruželienės, Vlado Kuzino ir kt. Demonstruojama skaidrių prezentacija, pristatomi 4 video siužetai/pasakojimai. Užsiėmimo dalyviai vertina tautodailininkų kūrinius pasiekimus, generuoja asmeninių rekordų idėjas, svarsto, kokie jų pasiekimai, įdėjus maksimalias pastangas, galėtų tapti rekordais.


Dabartinis sparčiai modernėjantis ir kompiuterizuotas pasaulis tolsta nuo gamtos ir realios aplinkos, kurioje gyvename. Šiandien daugelis vaikų, net ir kaime, nebepažįsta ne tik naminių gyvūnų, auginamų natūraliai, bet ir nebepastebi jų aplinkoje gyvenančių dažniausiai matomų gyvūnų - paukščių, nes šiandien paprasčiau juos ,,atrasti" plačiajame internete.
Programos dalyvių laukia smagi pažintinė-kūrybinė kelionė po paukščių pasaulį. Programos metu naudojami metodai, kurie padėtų dalyviams patiems pasijusti gamtininkais. Edukacinė programa vyksta kūrybinėse dirbtuvėse, kuriose gausu įvairiaspalvių skirtingų dydžių ir formų įdomių, neįprastų paukščių. Programos pradžioje dalyvius pasitinka įvairūs skirtingų paukščių balsai. Taip sukuriama temą atitinkanti kūrybinė aplinka, skatinanti mokinius generuoti idėjas, kelti klausimus, lavinti vaizduotę, kaupti informaciją, žinias ir jas kūrybiškai panaudoti. Įvadinėje edukacijos dalyje programos vadovas įtraukia vaikus į pokalbį, diskusiją apie jų aplinkoje gyvenančius  paukščius, stengdamas išsiaiškinti, kokius paukščius vaikai dažniausiai mato, pažįsta, kokius paukščius pastebėjo atvykę į pamario kraštą. Keliami klausimai: ,,Ar ilgauodegė zylė tikrai turi ilgą uodegą?, ,,Ar gali būti mėlynoji zylė? O  juodoji?", ,,Ar yra paukštis - liepsnelė? Edukatorius ragina vaikus pabūti gamtininkais-tyrėjais ir patiems surasti informaciją apie pamario paukščius, pasinaudojant mobiliaisiais telefonais. Atliekant kai kurias užduotis, mokiniai skirstomi grupėmis, kad galėtų aptarti, prieiti vieningos išvados, priimti sprendimą ir pateikti tinkamą atsakymą. Užduotis stengiamasi pateikti kūrybiškai, žaismingai, pvz., paukščių pamėgdžiojimų tekstų korteles ,,paukščių ansamblio vadovas" nusiima nuo paukščio sparno ar nusikabina nuo paukščio snapo, o paukštelių ruošinius kūrybinei užduočiai nusikabina nuo ,,medžio". Programos dalyviai išsineša naujų žinių bagažą, gerų emocijų ir pačių dekoruotus  medinius pakabinamus pamario paukštelius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Lietuvių kalboje žodis „groti“ turi ir žaidimo, ir laimės mėginimo reikšmes. Norėdamas groti, žmogus kūrė muzikos instrumentus iš paprasčiausio šiaudo, plunksnos, kelmo ar lentos. Garsais norėjo ne tik pamėgdžioti gamtą, bet ir perduoti žinią, susisiekti su anapusiniu protėvių pasauliu, išreikšti liūdesį, džiaugsmą, linksmintis ir kitus palinksminti. Edukacinėje programoje susipažinsime su lietuvių liaudies instrumentais, patirsime, kaip gimsta garsas. Kursime, žaisime, improvizuosime.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Užsiėmimo metu mokinai susipažins su stiklo atsiradimo Klaipėdoje istorija. Stiklo dirbinių liekanos pasakoja kaip senovėje žmonės puošėsi, kokius stiklinius dirbinius naudojo vaistininkai.
Praktinės dalis metu mokiniai galės sudėlioti dėlionę su muziejuje saugomais stiklo eksponatų vaizdais, smėlyje suradę spalvotus stiklo karoliukus, galės susiverti apyrankę.
Uždaviniai:
1. Išsiaiškinti stiklo gamybos ir dekoravimo būdus; stiklo gaminių atsiradimo Klaipėdoje ypatumus.
2. Apžiūrėti archeologinius stiklo radinius, eksponuojamus muziejaus ekspozicijoje, bei atskleisti jų pasakojamą istoriją.
3. Įžvelgti sąsajas, o tuo pačiu metu ir pokyčius, tarp praeities ir dabarties.


Archeologijos muziejuje naujas edukacinis užsiėmimas - ,,Vikingų ir kuršių ryšiai". Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje turėsite puikią galimybę iš arčiau susipažinti su vikingų bei kuršių gyvenimo ypatumais, išsiaiškinti ar visi kuršių genties atstovai palaikė gerus santykius su kaimynais vikingais. Taip pat susipažinsite su paslaptingais runų rašmenimis. Jaunesnieji (5-7 kl.) mokiniai žinias įprasmins atpažindami runų rašmenis bei dekoruodami vardinį padėkliuką, o vyresnieji (8-12 kl.) mokiniai kurdami bei vaidindami sceną iš vikingų ir kuršių gyvenimo.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Liaudies muzikos edukacija „Kai aš mažas buvau...“

Klaipėdos miesto savivaldybės etnokultūros centras

Edukacijos „Kai aš mažas buvau...“ metu 1-4 klasių moksleivių grupės supažindinamos su tradiciniais lietuvių liaudies piemenų instrumentais. Renginio metu mokiniai išgirs ir autentiškus įrašus, ir instrumentų atsiradimo istoriją bei patys galės muzikuoti birbyne, ožragiu, molio švilpyne, dambreliu, kanklėmis, skudučiais, skrabalu. Pasitelkiant liaudies pasaką vaikai su piemenų instrumentais sukurs pasaką savaip – įgarsindami veiksmus, veikėjus. Viktorina, kitos kūrybinės užduotys grupelėse padės kitaip pažvelgti į liaudies instrumentus. Edukacija siekiama aktualizuoti etninės kultūros temas taip priartinant prie šiuolaikinių vaikų. Paslauga atliepia "Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės" minėjimo sukaktį.


Edukacinis užsiėmimas „Pabėgimo kambarys SOS“

Modernus edukacinių ir ekstremalių patirčių turinys Pabėgimo kambaryje SOS sukurtas remiantis tikrų situacijų ir veiksmų liudijimais, vykdant minų paieškos, identifikavimo ir sunaikinimo darbus laive M52 Sūduvis.

•	Dalyvių laukia įvaizdinta minų medžioklės operacija, kurios metu reikės gerai įsiklausyti į kapitono komandas, identifikuoti ir atkoduoti gautas paslėptas žinutes, gerai orientuotis aplinkoje, veikti įšvien, būti greitiems, drąsiems, išmaniems priimant sprendimus, išbandant specialiąją laivo įrangą. Netrūks įtampos gaisro akivaizdoje, plaukiant minų nusėtu dugnu ir…
•	Dalyvių laukia kova už laivo gyvybingumą, atliekant išminavimo darbus – detonaciją.
•	Dalyvių laukia nepakartojama patirtis – čia sužinos tikrąją žodžių SAUGOTI ir GINTI vertę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Jaunieji Nacionalinio Kauno dramos teatro aktoriai kviečia 8-12 klasių moksleivius į improvizacijų dirbtuves, kurių metu, pasitelkus teatrinius žaidimus, moksleiviai bus supažindinami su pagrindiniais improvizacijos metodais, taps aktyviais dalyviais ir ugdys savo kūrybiškumą. Pasitelkiamos veiklos moko jaunimą drąsos, geriau pajusti savo kūną ir balsą, pasitikėti savimi ir draugu, lavinti reakcijas, atpalaiduoti vaizduotę ir pasinerti į smagią kūrybos erdvę. Dirbtuvių metu suteikiama erdvė laisvai improvizuojant kurti istorijas, išmėginti jėgas scenoje, vaidinant įvairias situacijas iš mokyklos kasdienybės.
Čia niekas nerašys pažymių. Čia nereikės nieko galvoti, ruoštis ar žinoti. Tik valanda pačių smagiausių žaidimų ir vaizduotės pokštų, kurie atskleis aktoriaus profesijos subtilybes ir improvizacijų galimybes.


Eksperimentai metalo dirbtuvėse: nuo istorinės kalvystės iki modernių technologijų

Eksperimentai metalo dirbtuvėse: nuo istorijos ir praktinių dirbtuvių.
• Kas yra metalai ir kokia jų istorija? Kuo jie skiriasi?
• Kokios naujausios metalų apdirbimo technologijos?
• Kalvystė, meniškasis pjovimas Plazma, įvairūs metalų suvirinimo būdai.
Pažinkime tai praktiškai - pasigamindami po savo asmeninį unikalų dirbinį. Kiekvienas dalyvis šio praktinio renginio metu
pasigamins po asmeninį gaminį/suvenyrą.

Tai renginys, skatinantis mokinių kūrybiškumą ir techninį
požiūrį į aplink esančius metalų gaminius – nuo skulptūrų iki baldų, nuo smulkių detalių – iki pramonės gaminių.

Pasitekdami praktiką susipažinsime su metalų sandara, rūšimis, susidarymo procesu ir panaudojimo galimybėmis. Istorines ir technines žinias dalyviai galės ne tik pritaikyti kasdieniame gyvenime, tačiau kai kuriems galbūt tai bus idėja renkantis profesiją.


Vienas ekspresyviausių Lietuvos kūrėjų, jo koncertuose stebina gebėjimas suderinti gaivališką pirmapradiškumą ir sielos kūrybą. Atlikėjo daugiaplaniškumą padeda atskleisti pasitelkiami skirtingi instrumentai ir nuolatinis ieškojimas – atlieka gyvybingą, optimistišką muziką, taip pat apmąsto mistišką tamsą. Šiame permainų kelyje susipina verksmingas dudukas, dvasinga bansurės fleita, įdomioji kinų hulusi fleita, nuoširdusis lamzdelis ar airiškos fleitos, kuriomis atliekama šokių muzika. Visi Sauliaus Petreikio pasitelkiami instrumentai – tai tik didingo medžio, kurio šaknys tvirtai siejasi su viso pasaulio tautomis, todėl muzika skleidžia vienybę. Kartais tai eksperimentas, o kartais išliekamąją vertę turinti struktūra, nes atlikėjas kuria nuo archajiško folkloro iki modernios World muzikos ir netgi su ekspresyvaus džiazo elementais. Šis koncertas yra kelionė aukštyn mitinio pasaulio medžio šakomis, jos gidas Saulius Petreikis – nuoširdus, ekspresyvus ir visad nenuspėjamas.


„Žmogaus gyvenimas istorinėje laiko juostoje“ edukacija-pamoka pagal Linos Mickutės istorinių asmenybių biografines knygas vaikams: „Iliustruota Vydūno gyvenimo ir kūrybos istorija“, „Iliustruota Vaižganto gyvenimo ir kūrybos istorija“, „Pasaka apie paskutinį Lietuvos princą“ skirtas trečių-ketvirtų klasių mokiniams.

Edukacijos metu knygų autorė Lina Mickutė pasakodama kaip rašė knygas, apie trijų asmenybių gyvenimus, moko istorinių faktų išdėstymo laiko juostoje. Autorė atskleidžia gudrybę ne tik padėjusią rašyti knygas, bet ir mokintis istoriją mokykloje. Užsiėmimo pabaigoje vaikai pakviečiami patys sudėlioti savo gyvenimo svajones į laiko juostą. Pamokos esmė išmokti mokintis istoriją, lavinant loginį mastymą, žinant pagrindinių įvykių datas.

Lina Mickutė, ne vienos knygos apie Lietuvą suaugusiems redaktorė ir tekstų autorė. L. Mickutė sujungusi dvi savo aistras, nuo mokyklos laikų mėgtą istoriją ir istorijų pasakojimą, rašytojos vaikams kelią pradėjo su 2018 m. pasirodžiusios „Iliustruota Vydūno gyvenimo ir kūrybos istorija“. Knyga buvo puikiai sutikta kritikų ir rekomenduota mokykloms bei bibliotekoms, 2019 m. nominuota gražiausių metų dvispalvių knygų kategorijoje. Norėdama tęsti knygų seriją vaikams apie iškilias, bet primirštas Lietuvos asmenybes, autorė skaitytojams pristatė „lliustruotą Vaižganto gyvenimo ir kūrybos istoriją“, o jaunesniems skaitytojams skirta autorės knyga apie Žygimantą Augustą „Pasaka apie paskutinį Lietuvos princą“. Ši 2022 m. apdovanota gražiausių metų kategorijoje Domicėlės Tarabildienės premija. Knygų vaikams autorė jau sėkmingai debiutavo ir kaip edukatorė, pristačiusi šią „Žmogaus gyvenimas istorinėje laiko juostoje“ edukaciją Kretingos rajono savivaldybės M. Valančiaus viešoje bibliotekoje 2022 ir 2023 metais, taip pat filosofijos pamoką, pagal savo knygą „Iliustruota Vydūno gyvenimo ir kūrybos istorija“ Vaikų knygų saloje 2018 m. ir Vilniaus knygų mugėje 2019 m.


Tikslas – pasitelkiant muziejaus fonduose ir ekspozicijose esančius eksponatus supažindinti mokinius su rašto atsiradimo istorija, knygos ir spausdinto žodžio raida.Uždaviniai: 1. Supažindinti mokinius su rašto atsiradimo istorija pasitelkiant muziejaus fonduose saugomus eksponatus. 2. Skatinti ugdymo įstaigas įvairinti ugdymo procesą, siekiant geresnės ugdymo kokybės. 3. Suteikti mokiniams galimybę mokykloje įgytas žinias pritaikyti praktikoje. 4. Supažindinti mokinius su spaustuvininko profesija. Kalba yra svarbiausia žmonių bendravimo priemonė, be kurios negali būti visuomenės, pažangos, kultūros. Kitas galingas žmogaus įrankis, kultūros ir pažangos laidas yra raštas. Kalba yra gamtos dovana žmogui. Ji atsirado kartu su žmogumi. Raštą sukūrė pats žmogus. Buvo laikai, kai žmonės dar nemokėjo rašyti. Kaip jie išmoko rašto? Juk taip tobulai rašyti, kaip mes dabar rašome, žmonės išmoko ne staiga, bet palengva, per ilgą laiką, per ištisus tūkstantmečius. Raštas – didysis žmogaus laimėjimas, kultūros liudytojas, istorinės atminties saugotojas. Juk per raštą, per knygą ateina į mus liudijimai apie kultūrų, tautų, miestų, žmonių likimus. Edukacinė pamoka „Knygos istorija“ rekomenduojama 3–4 klasių mokiniams. Atsižvelgiant į mokyklų ugdymo programas, muziejaus turimus resursus, edukacinė pamoka sudaryta iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės. Teorinėje dalyje mokiniai bus supažindinami su rašto atsiradimo istorija, pirmuoju raštu – daiktaraščiu (daiktų raštu), vėliau atsiradusiu mazgaraščiu (mazgų raštu), vaizdaraščiu (vaizdų raštu) ir t. t. Taip pat susipažins su įvairiomis rašymo priemonėmis: papirusu, pergamentu, molinėmis, vaškinėmis, grifelinėmis lentelėmis, popieriaus gamybos procesu. Praktinėje užsiėmimo dalyje mokiniai mokysis mazgaraščio, kurio pagalba sudarys savo šeimos genealogiją, patys gamins vaškines ir molines lenteles, ant kurių galės pabandyti rašyti senosiomis rašymo priemonėmis.


Edukacijos metu moksleiviai susipažins su Jurbarko krašto įvairiakultūriniu kulinariniu paveldu, šventiniais bei kasdieniniais patiekalais. Mokysis atpažinti ir išreikšti meilės kalbą per maistą. Išmoks pasigaminti suvalkietišką patiekalą - auseles.


Edukacinio užsiėmimo metu supažindinsime su svajonės samprata pasitelkiant literatūros kūrinių ištraukas. Padėsime sudaryti sėkmingų žingsnelių svajonės įgyvendinimo link kelią. Parodysime tautodailininkų ir profesionalių menininkų tapybos, grafikos, skulptūros darbų pavyzdžius, esančius Angelo muziejaus ekspozicijoje. Pasitelkus dailę, kaip kūrybinės raiškos priemonę, padėsime moksleiviams perteikti savo svajones, lūkesčius piešinio pavidalu ant pateikto medinio angelo.


Edukacijos metu vaikai susipažins su abstrakcija kaip meno rūšimi. Edukacijos tikslas : sukurti paveikslą - abstrakciją ant drobės.
Edukacijos pradžioje vaikai išklauso informaciją apie tai, kas yra abstrakcija. Vaikams parodomi ant popieriaus atspausdinti įvairių dailininkų darbų pavyzdžiai.
Ant drobės su porėmiu akriliniais dažais pasiūloma sukurti abstraktų paveikslėlį, kurį galės parsinešti namo. Paveikslo kūrimas - nuostabus, įtraukiantis procesas, kuriame kiekvienas vaikas tampa unikalus su savo individualiu piešimo, tapymo stiliumi.
Kūrybinio proceso pabaigoje vaikai skatinami pasidalinti savo mintimis apie abstrakcijos kūrimą.
Abstrakcijos kūrimas išlaisvina vaiko fantaziją, leidžia jam kūrybiškai tobulėti, laisvai derinti spalvas ir ieškoti savito raiškos būdo.


Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Praktinių užsiėmimų metu 1–4 klasių mokiniai susipažins su keramikos amatu. Edukacija vyks Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centre, kuris įsikūręs Kuršėnų dvaro sodybos oficinos patalpose. Mokiniai užsiėmimo metu kurs savo gaminį iš molio, sužinos apie molio gavybą, savybes, panaudojimą ir keramikos degimo procesą. Gamindami savo kūrinį ugdys pasitikėjimą savimi, kritinį mąstymą, saviraiškos poreikį. Išsiaiškins koks procesas vyksta kelyje nuo molio gavybos iki buityje naudojamo indo. Keramikos meistras mokiniams suteiks pagrindines žinias apie keramikos lipdymą ir žiedimą, suformuos gebėjimus ir minimalius praktinius įgūdžius.


Telšių rajono savivaldybės Karolinos Praniauskaitės viešoji biblioteka

Edukacijos tikslas:
Ugdyti kūrybinę bei pažintinę kompetencijas, padedančias jaunam žmogui atrasti savo gebėjimus bei geriau orientuotis kūrybinės raiškos įvairovėje.
Edukacijos metu mokiniai:
1. Išbandys minkštos pastelės technikos galimybes.
2. Ieškos sąsajų tarp savo kūrybinio bandymo ir pasirinktų poezijos žodžių.
3. Sukurs unikalų skirtuką knygai.
4. Taps kūrėjais, gebančiais lengvai įsitraukti į kūrybinę veiklą, galinčiais lanksčiai, geranoriškai ir be išankstinės nuomonės priimti savo bei kitų kūrybinius ieškojimus, reflektuoti savo patirtį.
Edukacijos turinys nukreiptas į tarpdalykinę integraciją, dailės raiškos ir literatūros, vaizdo ir žodžio sintezę.
Edukacijos metu suteikiama galimybė ne tik pagilinti dailės dalyko žinias, atrasti smagią, kūrybinę saviraišką išlaisvinančią, terapinį poveikį turinčią minkštos pastelės techniką, bet ir naujai pažvelgti į žodžio meną – poeziją.
Užsisakydami paslaugą, pedagogai gali pasitelkti edukaciją, siekdami pagilinti mokinių  formaliojo ugdymo žinias – nurodyti poetą ar konkrečius eilėraščius, remdamiesi ugdymo programa.


Kvirkato turnyras 7-10 kl. (išvykstamasis Kauno mieste ir rajone)

Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Atvyksime pas jus ir papasakosime apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pamokysime žaisti kvirkatą -  įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre!
Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto negalia, galime pravesti vaikams su judėjimo negalia. Apie poreikį užsiėmimą pravesti vaikams su intelekto ar judėjimo negalia prašome informuoti užsakymo metu.
Išvykstamasis užsiėmimas vedamas Kaune ir Kauno r., kai grupė ne mažesnė nei 18 vaikų.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Lankantis parodoje leisimės į nepaprastą kelionę laiku ir atrasime kontrastų pilną vaikystės pasaulį vėlyvuoju sovietmečiu, gyvenimą – nuo kasdienybės ir kultūros iki politinių realijų ir žmogaus teisių kovų. Edukacinė programa siūlo interaktyvų parodos pažinimą, įsitraukiant į
diskusijas, analizuojant kas tiesa, o kas melas taip gilinantis į šio intriguojančio laikotarpio istoriją.


Edukacinė programa skirta ugdyti pažinimo ir menines kompetencijas per vilnos vėlimo amatą, atskleisti mūsų krašto išskirtinumą, neišsenkantį kūrybiškumą. Edukacinio užsiėmimo metu mokoma tradicinio vilnos vėlimo šiltu vandeniu ir muilu bei veltinio vėlimo specialia adata, taip pat demonstruojama tiek šiuolaikinių veltinio darbų, tiek senųjų dirbinių pavyzdžiai. Užsiėmimų metu kalbama apie avių ir vilnos reikšmę tradicinėje kultūroje, rodomas Lazdijų krašto muziejaus parengtas video įrašas „Veltinių vėlimas”. Užsiėmimų dalyvius supažindiname su naminiu vilnos apdirbimu Lietuvoje XIX a.–XX a. pradžioje, kurį iliustruojame muziejinių eksponatų pavyzdžiais: avikirpėmis žirklėmis, verpimo rateliu, audimo staklėmis. Užsiėmimų metu pasakojama, kaip ir kodėl vilna veliasi, paaiškinama daugelis paslapčių, kurias pradedantis velti privalo žinoti: kokia būna vilna, ar visi pluoštai veliasi, kokie yra vėlimo būdai, kada ir kuris yra naudojamas, kokios yra vėlimo priemonės ir įrankiai. Praktinės dalies metu mokomės sudėlioti vilną, maišyti spalvas, naudotis vėlimo adatomis, velti šlapiuoju būdu. Gaminame smulkius vilnos gaminius, aksesuarus, papuošalus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Bohemiškasis Vilnius (Nuotolinė paslauga)

„(...) ir tarp tų tūkstančių, dešimčių tūkstančių miestų yra vienui vienas, vienintelis miestas, kuris yra tavo, kurį susirasti – tai susirasti save.“ Valdas Papievis. Kas bendra tarp bažnyčios, bravoro ir Dalai Lamos; prezidentūros, beprotnamio ir šunų; pagonių, bordelių ir Puškino senelio? Į šiuos ir panašius klausimus atsakoma „Bohemiškojo Vilniaus“ virtualių pasivaikščiojimų metu – miesto paveikslas čia piešiamas neįprastais rakursais – per čia gyvenusių ir veikusių bohemiečių vardus ir istorijas. Maršrutai vinguriuoja nuo siauriausių gatvelių iki giliausių požemių; nuo apgriuvusių celių iki modernių interjerų ir kas kartą būna vis kitokie, keičiami priklausomai nuo susirinkusių moksleivių amžiaus ir spontaniškų improvizacijų. Organizuojamas virtualus-interaktyvus turas su žaidimais ir viktorinomis. Edukacijas parengė poetas ir tarpdisciplininių menų kūrėjas Julius Žėkas; baigęs skulptūros, fizikos, lietuvių filologijos, literatūrologijos, kultūros vadybos ir politikos studijas; kuriantis, organizuojantis ir kuruojantis įvairius kultūros ir meno bei neformaliojo švietimo projektus; jau per 20 metų vedžiojantis žmones Vilniaus gatvelėmis ir skiepijantis jiems poetišką miesto dvasią.


Programos tikslas - supažindinti su Mažosios Lietuvos regiono etniniu simboliu - medine Kuršmarių laivų vėtrunge. Edukacija vedama istorinių vėtrungių ekspozicijoje, kurioje galite pamatyti originalaus dydžio atkurtas istorines vėtrunges. Pamokos metu dalyviai vaizdinėmis priemonėmis supažindinami su vėtrungių atsiradimo istorija ir raida. Kalbėsime apie Kuršių mariose plaukiojusius didžiuosius medinius laivus Kurėnus ir mažesnius Venterius. Sužinosite šių laivų skirtumus ir kodėl jie taip vadinami. Kokia yra vėtrungių atsiradimo legenda, kas ir kodėl jas vadino Vėliukais, ir kurio Kuršių marių kranto vėtrungės buvo puošniausios, ką reiškė išpjaustyta Vėjų rožė, kokios dominavo spalvos ir ką reiškė skirtingi geometriniai ženklai . Atsakymus ir dar daugiau sužinosite dalyvaudami edukacinėje programoje, o pamokos metu gavę paruoštą, išpjaustytą vėtrungės – magnetuko šabloną, jį galėsite, kaip tikri pamario meistrai, nudažyti norimais spalvų deriniais ir parsivežti prisiminimui apie Pamario kraštą.


Kontaktinė improvizacija – tai viena iš šokio improvizacijos meno formų, kai spontaniška komunikacija vyksta per judesį ryšyje su kitu. Ši edukacija skirta supažindinti  5-6  klasių moksleivius su šia alternatyvia šokio forma. Per judesio žaidybinius pratimus mokiniai bus skatinami dėmesiu grįžti į savo kūno pajautimą ir per tai stiprinti ryšį su savimi, klasės draugais bei juos supančia aplinka. Kontaktinės improvizacijos šokis pakviesti mokinius išgyventi bendros kūrybos džiaugsmą šokant kartu bei įkvėps būti atviresniems ir tikresniems bendraujant vienas su kitu per judesį. Taip pat šis šokis leis pajusti bendruomeniškumo jausmą, kuris itin svarbus šiuo metu vykstančių įvykių kontekste.

Edukaciją ves Aistė Jančiūtė, kuri turi daugiau nei dešimt metų patirties vedant kontaktinės improvizacijos pamokas, meno edukacines ir kūno kūrybiškumo dirbtuves įvairaus amžiaus ir poreikių grupėms. Šiais metais baigė integruoto kūno judesio terapijos institutą (UK).


Kurorte, garsėjančiame gausiais miškų masyvais, samanotomis kalvomis ir mineralinių vandenų bei gydomojo purvo gėrybėmis, vyrauja tik šiam kraštui būdinga savita rekreacinė (daugiausia medinė) architektūra. Tokio tipo pastatai - vilos, gydyklos, kolonados, viešbučiai, sanatorijos ir kt. - Druskininkuose pradėjo formuotis aplink mineralinių šaltinių rezervuarus, dabartinėje senamiesčio teritorijoje, dar XVIII a. pab., kai specialiuoju dekretu kurortas buvo paskelbtas gydomąja vietove. Tačiau šiandieninė Druskininkų architektūra ir urbanistinė plėtra orientuojama į stambaus tūrio šiuolaikinės architektūros pastatus, nederančius su vis dar išlikusia istorine aplinka. O autentiški pastatai dėl lėšų stygiaus, žinių apie medinę architektūrą ir jos priežiūrą stokos ar ekonominių interesų ne visada tinkamai prižiūrimi, griaunami arba juos nustelbia nauji statiniai. Šio edukacinio užsiėmimo Druskininkų vilos metu moksleiviai susipažins su Druskininkų miesto medinių vilų architektūros paveldu. Žinioms įtvirtinti bus atliekamos užduotys išmaniajame monitoriuje, susijusios su architektūros paveldu, o kūrybinio užsiėmimo metu bus naudojami planšetiniai kompiuteriai.
Tikslas:
Skatinti domėjimąsi kultūros vertybių paveldu, jo verte bei išlikimu, supažindinant edukacijų dalyvius su Druskininkų miesto mediniu architektūriniu paveldu, jo svarba ir vieta miesto istorijoje bei urbanistikoje. Ugdyti bendrąsias kompetencijas.
Uždaviniai:
 1. Supažindinti dalyvius su Druskininkų miesto mediniu architektūros paveldu.
2. Padėti suvokti šio paveldo svarbą ir vietą miesto istorijoje ir urbanistikoje.
3. Skatinti kritinį mąstymą ir kelti diskusiją apie medinio paveldo svarbą ir išsaugojimą ateities kartoms.
4. Pravesti kūrybinį užsiėmimą, ugdant kūrybiškumą ir skatinant tarpusavio bendradarbiavimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Šiandien vis labiau populiarėja medžiaginiai žaislai, jie yra minkšti, malonūs liesti, laikyti, prisiglausti ir, svarbiausia, pagaminti iš natūralių medžiagų. Daugelis vaikučių su tokiais medžiaginiais žaislais mėgsta žaisti ir miegoti. Kūrybinėse dirbtuvėlėse sukursime sau mielus žaidimų draugus iš audinio, siūlų, kamšalo ir kt. medžiagų. Tai praktiškas ir smagus būdas ugdyti vaikų kūrybiškumą, rankdarbių įgūdžius bei supratimą apie tvarią kūrybą. Naudojami bus audinio likučiai, senų drabužių dalys ir kitos nesudėtingos medžiagos, todėl kiekvienas vaikas galės susikurti unikalų žaislą.


ŠVIESOS ISTORIJA - edukacinis užsiėmimas, kviečiantis keliauti per skirtingus praeities laikotarpius ir ieškoti šviesos, šilumos šaltinių, praktiškai išbandyti jų efektyvumą, pažinti ugnies ir dangaus šviesulių reikšmę mūsų kultūrai ir mitologijai.
Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsite su apšvietimo istorija ir lietuvių mitologinėmis sakmėmis, susijusiomis su dangaus kūnų atsiradimu bei išvysite praktinį apšvietimo priemonių ir prietaisų panaudojimą.  Taip pat spalvinsime šviesos istorijų iliustracijas dovanų gautose knygelėse bei piešime ant šviesos ir smėlio stalo.


Gyveno senelis ir bobutė: vaikams apie tremtį

Pasvalio Mariaus Katiliškio viešoji biblioteka

Režisierės Giedrės Beinoriūtės animacinis – dokumentinis filmas „Gyveno senelis ir bobutė“ (autorės leidimas naudoti kūrinį edukaciniams tikslams yra duotas), patrauklia, vaikams suprantama ir įdomia forma supažindina programos dalyvius su vienu iš skaudžiausių Lietuvos istorijos laikotarpių – lietuvių trėmimu į Sibirą. Istorija įgarsinta mažos mergaitės balsu, papildyta senomis fotografijomis, animaciniais intarpais, vaikui suprantamais faktais iš tremtinių gyvenimo, buities. Po filmo peržiūros vaikai dalyvauja mini protmūšyje, kuriame pateikiami įdomūs faktografiniai klausimai iš matyto siužeto. Tokiu būdu užsiėmimo dalyviai įtvirtina gautas žinias, įgyja bendrą supratimą apie tai, kas buvo tremtiniai, kodėl vyko trėmimai, kaip tremtiniai gyveno tremties vietose, kaip likę gyvi grįžo į gimtinę. Edukacijos pabaigoje dalyviams pasiūloma namų užduotis – namuose paklausinėti savo senelių/prosenelių, giminaičių, artimų kaimynų apie tremtį, sužinoti, kas iš jų buvo išvežti, kaip gyveno tremtyje. Paprašyti parodyti fotografijas, laiškus, kitus dokumentus ar daiktus iš gyvenimo tremtyje. Vaikai gali atsinešti šiuos daiktus į integruotą pamoką arba į kitą pamoką/klasės valandėlę, juos išeksponuoti ir papasakoti apie juos tai, ką išgirdo iš savo artimųjų. Vėliau mokytojai gali pasiūlyti kam nors pasikviesti į valandėlę savo giminaitį tremtinį, kuris galėtų pasidalinti prisiminimais. Tokiu būdu edukacinis užsiėmimas būtų pratęstas ne tik mokykloje, bet ir namuose, įtrauktų į šią temą šeimos narius.


Pirmasis Lietuvoje ir Latvijoje baltų kultūros pažinimo centras „Baltų kelias“ kviečia pamatyti, pažinti, patiems prisiliesti prie baltų kultūros. Edukacinio užsiėmimo  metu mokiniai ne tik aplankys „Baltų kelio“ ekspoziciją, bet  susipažins su baltų istorija, kultūra, baltiškaisiais simboliais ir jų reikšme.
Edukacinio užsiėmimo metu pasinersime į paslaptingą senųjų baltiškų simbolių pasaulį. Nuo senų laikų tam tikras simbolis ar ornamentas turi ne tik estetinę funkciją, bet ir atspindi, parodo žmonių požiūrį į juos supantį pasaulį, aplinką, gamtą ir jos reiškinius.
Tai lyg mūsų protėvių palikti ženklai, kuriuos galime perskaityti ir pabandyti suprasti.
Susipažinsime su įvairiausiais stiklo dekoravimo būdais, galimybėmis bei priemonėmis nuo seniausių laikų iki dabar.
Praktinėje užsiėmimo dalyje, naudodami pasirinktus baltiškus simbolius ar raštus, mokiniai sukurs savo kompoziciją, piešinį, kurį vėliau perkels ant savo atsinešto, galbūt jau nebenaudojamo  stiklinio indelio.
Mokiniams bus suteikiama  galimybė prikelti jį antram gyvenimui, sukuriant iš jo žvakidę, taip skatinant tvarumą.  Tai bus tikrai nuostabi patirtis, būdas iliustruoti savo norimą idėją ne tradiciškai popieriuje, bet ant pasirinkto stiklinio gaminio.
Savo  dekoruotas stiklines žvakides po užsiėmimo mokiniai parsineš į namus.


Gorskių kartono fabriko popieriaus gamyba Biržuvėnų dvare

Viešoji įstaiga Žemaitijos turizmo informacijos centras

Kviečiame aplankyti autentišką, unikalios architektūros Biržuvėnų dvaro sodybą, į kurią atvykus, gamtos peizažai bei unikalios dvaro istorijos pažinimas praturtins ne tik jūsų akis, bet ir orivers širdis smarkiau plakti. Juo labiau, kad edukacijos metu jūsų palydovėmis bus pačios tikriausios dvaro damos su savomis istorijomis, paskalomis, arbatėlėmis ir šypsenomis, sužinoti ir patiems išmokti pasidaminti tikrų tikriausią popieriaus lapą.


Edukacija „Tautų pasakos” sukurta pasitelkiant knygą „Užburtas miestas”, kurioje yra pateiktos įvairių kultūrų pasakos, kaip pvz. armėnų, lenkų, rumunų, sirų, žydų ir kt.
90 min. trunkančioje edukacijoje pasitelkus dramos pratimus, muziką ir vizualinė raišką (paišymą ant skaidrių), moksleiviai turės galimybę išsirinkę  pasaką perteikti ją vizualiai su grafo projektoriaus pagalba (išdidinant dalyvių piešinius ant sienos) ir suvaidinti.  Tokiu būdu siekiama, kad paslaugos metu moksleiviai įgitų žinių apie skirtingas pasaulio kultūras, kurios  praplėstų mokinių kultūrinį suvokimą ir paskatintų atvirumą daugiakultūriškumui.
Be to, „Tautų pasakos” edukacija pasižymi pasižymi raiškos, smalsumo, vaizduotės, kūrybiškumo ir vaikų improvizacijos skatinimu. Taip pat vaikų piešiniai, kurie bus naudojami edukacinėse dirbtuvėse ir gyvas darbų projektavimas ant sienos, veiksmas ir pasakojimas leidžia susipažinti su kitos kultūros giliausiais sluoksniais, o jos interaktyvi forma suteikia edukacijai žaidybiškumo. Taip pat edukacijos metu naudojami teatro pratimai ir priemonės, padeda lavinti dalyvių vaizduotę, gerina komunikacinius įgūdžius, sudaromos sąlygos eksperimentuoti ir prisidedama prie naujų žinių įgijimo apie tautines mažumas Lietuvoje, kurios – reikšmingos ugdant demokratišką visuomenę.
LORETA VASKOVA - teatro režisierė, baigė studijas Klaipėdos universitete, magistro studijas tęsė V. Mejerholdo centre. Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje įgijo meno daktaro laipsnį ir nuo 2014 m. eina lektorės pareigas ir dėsto dokumentinio teatro dalyką. Kaip režisierė yra sukūrusi 12 dramos spektaklių, 5 šiuolaikines operas ir net apie 15 įvairių pjesių skaitymų netradicinės teatro formos projektų. Šalia spektaklių kūrimo užsiima pedagogine ir edukacine veikla. Ji yra sukūrusi spektaklių paaugliams ir pradinukams, paskutinis  „Miško internetas”, dirba „Artscape” agentūroje.  Taip pat nuolatos kelia kvalifikaciją įvairiose stažuotėse ir seminaruose skirtingose šalyse.


Mėlyni šviesos paveikslai. Cianotipijos kūrybinės dirbtuvės

Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Šios edukacijos dalyviai susipažins su analoginės fotografijos istorija, sukurs meniškas kompozicijas iš augalų, kurias pavers mėlynais „paveikslais“, patys atlikdami kiekvieną cianotipijos etapą. Cianotipija yra neįprastas vaizdų kūrimo būdas, iliustruojantis fotografijos ištakas ir leidžiantis paprastai gauti unikalias, estetiškas fotogramas. Dalyvavimas užsiėmime ragina domėtis fotografija, mokslu, tvarumu (naudojamos natūralios medžiagos). Teorinėje edukacijos dalyje dalyviai yra įtraukiami į interaktyvią diskusiją apie analoginės fotografijos vystymąsi. Praktinėje dalyje dalyviai kiekvieną cianotipijos proceso etapą atlieka patys pagal pateiktas instrukcijas. Kiekvienas sudėlioja unikalią kompoziciją iš augalų ar kitų objektų, taip lavinamas kūrybiškumas, saviraiška.


Menas išgelbės pasaulį arba kaip suprasti meną

Keista, bet dar ir šiandien į modernų meną (XIX a. pab. – XX a. pr.) daugelis žiūri nepatikliai. Neretai nuostabą ar net juoką sukelia 1915 m. sukurtas K. Malevičiaus paveikslas „Juodas kvadratas“. Vis dar nesuvokiama, kad menininko dvasinė tikrovė gali būti išreikšta įvairiomis meninėmis priemonėmis. Dažnas pamatęs įvairių XIX a. pab. – XX a. pr. modernizmo meno srovių kūrinius pamano, ar net garsiai replikuoja: „ir aš taip galėčiau“. Nenumanydami, kad spalvinė klausa, novatoriškumas, koncepcija nėra lengvai suvokiami ir kopijuojami dalykai. Daugeliui sunku suprasti modernizmo meną, jis atbaido neįgudusį vartotoją, dėl nežinojimo bei kelia daug klausimų: kas yra modernistinis menas, kodėl jis atsirado, ką menininkai norėjo savo menu pasakyti? Kokia viso to esmė? Kodėl jis jiems atrodo nesuprantamas, nepriimtinas, svetimas ar net brutalus. Todėl pagrindinis šio užsiėimo tikslas ir yra atsakyti moksleiviams į paminėtus klausimus supažindinant juos su XIX a. pab. – XX a. pr. išaugusiais įvairiais meniniais sąjūdžiais, kurie dabar vadinami modernizmo menu. Teorinėje edukacinio užsiėmimo dalyje moksleiviai sužinos, kodėl XIX a. pab. – XX a. pr. menininkai ėmė laužyti akademines taisykles, kodėl ėmė studijuoti pirmykščių genčių meną, ieškojo naujų išraiškos priemonių ir daug eksperimentavo. Sužinos kokios modernaus meno srovės bei judėjimai iškilo, kuo jie ypatingi, kokios meninės išraiškos priemonės buvo naudojamos, kokie menininkai buvo įvairių modernizmo meno srovių pradininkai, kokie žymiausi jų darbai. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai dirbs grupėse. Kiekviena grupė atliks meninę užduotį susijusią su skirtinga modernistinio meno srove (pvz. kubizmu, puantilizmu, fovizmu, futurizmu, siurrealizmu). Atlikdami užduotis grupėse moksleiviai pajus komandinio darbo privalumus, tarsis dėl būsimo kūrinio idėjos, meninio sprendimo, pasiskirstys darbais. Smagios meninės užduotys įtrauks moksleivius į kūrybinį procesą, padės pažintis modernistinio meno pasaulį.


Panevėžio rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Programa vyksta G.Petkevičaitės-Bitės muziejuje. Čia pristatoma krašto istorija, susijusi su to laikmečio veikėjų – Lauryno Ivinskio. G.Petkevičaitės-Bitės, Mato Grigonio veikla ir kūryba. Programoje naudojami loginiai, kūrybiniai žaidimai, menant mįsles, sekant pasakas, mokantis liaudies dainų, spėjant augalų ir senovinių reiškinių pavadinimus. Į veiklas įtraukiami visi dalyviai - atliekant grupines užduotis jie skatinami bendradarbiauti, ugdyti kūrybiškumą, kultūrinį pažinimą.


Joniškio rajono savivaldybės Jono Avyžiaus viešoji biblioteka

Edukacijos metu kviečiame susipažinti su tradiciniu japonų popieriaus lankstymo menu - origami. Dalyviai sužinos šio meno atsiradimo istoriją ir tradicijas, išbandys nesudėtingas popieriaus lankstymo technikas. Kūrybinis procesas skatins jaunuosius dalyvius pažvelgti į origami iš loginės perspektyvos, tačiau kartu ugdys kūrybiškumą, koncentraciją ir dėmesingumą.
Dirbtuvių pabaigoje kiekvienas dalyvis sukurs savo asmeninį origamį.


Kauno moksleivių techninės kūrybos centras

Šioje interaktyvių veiklų kupinoje edukacijoje dalyviai susipažins su garso kilme ir būgnų istorija bei panaudojimu pasaulyje ir Lietuvoje. Dalyviai ne tik praturtins savo supratimą apie būgnus, bet ir patys susikurs savo būgno modeliuką - su būgno kuokelėmis (lazdelėmis), ir net keliomis stygomis! Viskas iš kasdienių priemonių, kurios dalyvių dėka pavirs šauniu mažu muzikiniu instrumentu. Maži būgnai - maži garsai..? Ateikite ir pamatysite, kokį įspūdingą būgnų akompanimentą galime sukurti kartu!


Ar esi piešęs kojomis? Tapęs alkūne? Atskiri pačiulio kvapą? Jei į bent vieną klausimą atsakei ''ne", tuomet kviečiu susitikti nepaprastoje edukacijoje, kurioje naudojant meno terapijos metodus tyrinėsime įvairius pojūčius, griausime nusistovėjusią tvarką išeidami iš komforto zonos.


Atsiradus pirmoms valstybėms sukurti ir valdovų valdžios ženklai (insignijos). Lietuvos didžiųjų kunigaikščių rūmai Vilniuje nuo XIII a. pabaigos iki XVII a. vidurio buvo valstybės politinio gyvenimo centras. Juose, kaip ir kituose Europos valstybių valdovų rezidenciniuose dvaruose, buvo nustatytos tam tikros elgesio normos ir ceremonialas, jo būdavo mokomasi ir griežtai laikomasi. Per edukacinį užsiėmimą dalyviai susipažins su Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų valdžios ženklais (insignijomis): sostu, kalaviju, karūna, skeptru ir valdžios obuoliu. Sužinos, kokia kiekvieno jų reikšmė ir paskirtis, išgirs, kaip turėjo elgtis diplomatinės delegacijos narys, atvykęs su oficialiu vizitu į Lietuvos didžiųjų kunigaikščių rezidenciją. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo  bendrosios programos turinį ir nuostatas.


Šifras „Laisvė“: įrenk partizanų bunkerį! (išvažiuojamoji edukacija)

Slaptažodžiai, slapyvardžiai skamba kaip burtažodis ar greitakalbė, tačiau jie buvo neatsiejami partizaninio karo dėmenys. Pasak Jurgio Ožeraičio-Mažeikos, „Be slaptumo nėra galima jokia pogrindinė veikla ir užsibrėžto tikslo pasiekimas. Paslaptis, priesaika – svarbiausias pogrindžio pagrindas.“ Vyriausioji partizanų vadovybė, kurios priešakyje stovėjo gen. Jonas Žemaitis-Vytautas, buvo šifruojama raide L arba žodžiu Laisvė.

Šiame edukaciniame užsiėmime 5–8 klasių mokiniai atvers duris į paslaptingą partizaninio karo pasaulį. Gilinantis į jį bus ne tik atskleistos partizaninio karo sąsajos su Vasario 16-ąja, bet ir išryškės jų slaptos kovos bruožai. Mokiniai pažvelgs į slaptą partizanų gyvenimą po žeme ir makete sukurti savo bunkerio „interjerą“

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Animacijos dirbtuvės || Judantys vaizdai (5-8 kl.)

Animacija yra visur. Sustabdytas kadras, judantys vaizdai, keisti judėjimo būdai mus lydi meno kūriniuose, filmuose, socialinėse medijose. Edukacijos metu kviečiame iš arčiau pažinti skirtingus animacijos taikymo būdus, analizuoti judėjimą vaizduojančius meno kūrinius ir išbandyti dvi paprastas animacijos technikas - taumatropą ir sustabdyto kadro animaciją.


Socialinis kūrybinis žaidimas „KARTU SALDU“

Socialinis kūrybinis žaidimas "KARTU SALDU" kviečia moksleivius leistis į patyrimų valandą! Žaidimo metu dalyviai keliaus per tris skirtingus žaidimo etapus, kuriuose jų laukia pačios įvairiausios užduotys - loginės, kūrybinės, smagios komandinės užduotys, kurias sprendžiant svarbiausia yra bendradarbiauti, bei kortelės su klausimais, kviečiančiais nuoširdumo akimirkai. Galiausiai, žaidimo pabaigoje, supranti, kad vis dėlto būti kartu yra saldu!

Edukaciją veda Inga Genutytė – pedagogė, konsultantė, socioemocinių, patyriminių ir kūrybinių veiklų fasilitatorė.


Edukacijos metu supažindinama su devyniais, Samuelio Bako kūryboje dažniausiai pasikartojančiais, simboliais. Jų ieškoma ekspozicinėse erdvėse, atsakoma į klausimą „Kokia prasmė už šio simbolio slypi?“ Veiklos metu tyrinėjami meno kūriniai, lavinamas estetinis suvokimas, erdvinis ir kūrybinis mąstymas. Rašymo, piešimo užduotims atlikti, išlankstomi popieriaus lapai, pavirsta knygelėmis. Jose, atliekant užduotis, reflektuojama apie patirtį, skatinama atlikti individualius pasirinkimus. Jungiant raides, surandami žodžiai, - S. Bako simbolių pavadinimai. Vėliau, susėdus ratu, aptariama veikla ir jos rezultatai.
Edukacijos metu dalyviai pažins S. Bako kūrybą, pastebės joje dailininko vaikystės patirtis, patys atras savo asmeninį santykį su autoriaus kūriniais, jų simbolinėmis prasmėmis. Mokiniai turės galimybę patyrinėti muziejaus erdves ir eksponatus, mokysis elgesio kultūros. Aktyvi, dinamiška veikla įtrauks mokinius į procesą, skatins jų kūrybiškumą, saviraišką. Pasitelkti žaidimo elementai, skatins įsitraukti, diskutuoti, kelti problemas, ieškoti sprendimų. Mokiniai reflektuos, dalinsis savo patirtimis ir veiklos rezultatais.


Edukacinės programos „Šakočio kelias iki mūsų stalo”. Sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite gamybos procesą, lankysitės vieninteliame pasaulyje šakočių muziejuje. Iš ko ir kaip kepamas šakotis? Kuo skiriasi šakotis nuo „baumkūcheno“? Kokį šakotį mūsų protėviai kepė akmens amžiuje? Koks buvo mėgstamiausias legendinės kunigaikštienės Barboros Radvilaitės desertas? Atsakymus į šiuos ir daugiau klausimų sužinosite pas mus apsilankę ir paragavę atviroje židinio liepsnoje ką tik iškepto šakočio. Programos metu ne tik sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite visą gamybos procesą, bet ir patys jame dalyvausite ir, žinoma, ragausite. Po profesionaliai įgarsinto filmo peržiūros, programos dalyviai savo žinias apie šakotį įtvirtins atsakinėdami į edukatorės užduodamus klausimus, o teisingai atsakiusiųjų lauks staigmenos. Degustacijos metu svečiams patiekiama dar dviejų rūšių tradicinių skanėstų. Tai puiki galimybė paskanauti kitokių šakočių ir palyginti jų skonius. Edukacinės programos tikslas ugdyti tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę, puoselėjant etnokultūrą bei išsaugant tradicijas. Ši edukacinė programa vyksta specialioje salėje, talpinančioje iki 60 mokinių. Interjeras primena uolą ir grąžina mus į akmens amžiaus laikus, nuo kurių ir prasidėjo šakočio atsiradimo istorija. Edukacija pradedama šakočio kepimu židinyje, ant atviros ugnies. Kepimo metu rodomas filmukas, pasakojama apie šakočių kilmę, jų rūšis, senuosius ir dabartinius kepimo būdus. Klausantis pasakojimo apie šakočius, dalyviai pakviečiami ragauti kelių rūšių šakočio ir vaišintis arbata. Mokiniai supažindami su pirmosiomis žiniomis apie šakotį rašytiniuose šaltiniuose, kaip senovėje buvo kepami šakočiai, kokie populiariausi kepimo būdai menami, kas dažniausiai kepdavo šakočius ir kodėl jų receptai buvo laikomi paslaptyje, kada į Lietuvą atkeliavo šakotis ir kas pirmieji jį pradėjo mūsų šalyje kepti. Dalyviai supažindami su skirtingų Pasaulio šalių šakočio analogais.


Muzika labiau nei bet kuri kita meno rūšis veikia mūsų emocijas ir iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad su matematika vargu ar surasime daug bendrumų, bet taip nėra. Šio užsiėmimo metu moksleiviai sužinos kur slypi muzikos ir matematikos sąsajos. Moksleiviai sužinos kuo Pitagoras, Euklidas ir Fibonačis nusipelnė muzikai, kodėl oktavoje yra 12 garsų, kuo panaši muzikos ir matematikos logika, kaip suprantamas santykis, proporcija, intervalas ir ritmas muzikoje ir matematikoje. Pasitelkdami geometriją išsiaiškinsime muzikinį ritmą. O ritminiai žaidimai ir gyvai atliekami muzikiniai intarpai moksleivius ne tik prakinksmins, bet ir aiškiai atskleis muzikos matematiškumą. Ir nereikia pamirtši, kad visą laiką mus lydės trupmenos.


Edukacinis spektaklis “Iškyla su muzika“ (išvažiuojamasis)

Spektaklis skirtas prisiminti, pasidžiaugti ir pasididžiuoti geriausiais lietuvių kompozitoriais, kūrusiais ir rašančiais muziką KVLT teatro spektakliams 1968m. – 2008m. periode. Spektaklyje skambanti muzika vaizdžiai atskleidžia ir išryškina skirtingą stilistikos ir muzikos išraiškos priemonių įvairovę. Spektaklyje panaudota archyvinė medžiaga iš spektaklių, kuriems muziką sukūrė kompozitoriai: Eduardas Balsys, Benjaminas Gorbulskis, Mindaugas Urbaitis, Giedrius Kuprevičius, Faustas Latėnas, Algirdas Martinaitis, Vidmantas Bartulis.
Siužetinė spektaklio dalis,
 tai istorija apie du draugus (kolegas), garso operatorius iš Lėlių teatro, kuriems nutinka sėkmė teatro rūsyje atrasti seniai pamirštus, tačiau labai vertingus archyvinius įrašus ir senąją aparatūrą... Juodu leidžiasi į iškylą valtimi, su mintimi gamtos prieglobstyje, ramiai, niekam netrukdant pasimėgauti ir pasiklausyti kokį „lobį“ jie atrado.. Įvykiams vystantis užsimezga „atsitiktinis „ ryšys su ant kranto esančiais „žiūrovais“ ( tikrąja publika ).
Įvairiose vaidybinėse scenose iš senųjų spektaklių, naudojamos originalios, autentiškos lėlės. Taip pat skamba ir „gyvai“, aktorių atliekama muzika.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacinėje programoje „Kaip gyveno mūsų senoliai” mokiniams yra pristatomas XIX a. pab. – XX a. Sūduvos krašto valstiečių kasdieniniai darbai ir buitis. Programa pradedama susipažinimu su darbo įrankiais kurie buvo naudojami žemdirbystėje, javų rūšimis, bei valymo mašinomis. Dalyviai praktiškai dalyvauja paruošdami grūdus maistui – piestoje grūsdami ir rankinėmis girnomis maldami. Buities skyriuje susipažįstame su indais, medžiagomis iš kurių jie pagaminti, apšvietimo priemonėmis, jų veikimo principais. Programos pabaigoje sprendžiamos užduotys, menamos mįslės. Kūrybiškumas ugdomas pritaikant senus daiktus, kuriant ir inscenizuojant pasakojimus, užbaigiant patarles. Edukatorius veda pamoką apsirengęs tautiniu kostiumu.


Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Interaktyvusis edukacinis žaidimas „Sovietinis inkubatorius“ (skirtas 8–12 kl., trukmė 1 val.) Žaidimas atveria mūsų valstybės ir mūsų tautos naujausių laikų istoriją. Kodėl tai naudinga mokytojams? Lengvai pritaikoma prie ugdymo turinio; paprasta; tai galimybė pasisemti įkvėpimo. Kodėl tai naudinga moksleiviams? Įvairus turinys ir forma; interaktyvu; tai galimybė kurti. Temos Sovietų Sąjungos įvykdyta Lietuvos okupacija ir aneksija; sovietų valdžios vykdytos masinės represijos; pastangos išsaugoti tautinę savastį okupuotoje Lietuvoje, kasdienis žmonių gyvenimas totalitarinio režimo, siekusio sukurti naująjį sovietinį žmogų, sąlygomis.


Stebėk | Mąstyk | Veik (Nuotolinė paslauga)

Šiandieninė švietimo sistema išgyvena sudėtingą periodą; pandemijos fone dalis problemų tapo dar gilesnės, pvz., žinių perdavimo procesas nuotoliniu būdu gali būti įvaldytas, išsprendus techninius trikdžius ar įvaldžius būtinas bazines kompetencijas, tačiau kaip su vertybiniais dalykais, žmogiškuoju ryšiu, emociniu intelektu? Emocinis intelektas (EI) - gebėjimas suprasti save ir kitą, aktualus profesinėse ir asmeninėse sferose, aktualus visais lygenimis- asmeniniu, instituciniu, valstybiniu. Empatijos - įsijautimo į kito žmogaus būseną - pamatas yra savivoka. Susivokę savo paties jausmuose, atpažįstame juos ir kituose. Kitais žodžiasi, minkštųjų gebėjimų ugdymas dabar kaip niekad aktualus, ir čia svarbiausią vidmenį atlieka taikomoko meno, o ypač- taikomojo teatro formos. Forumo teatras- viena iš itin paveikių, interaktyvi taikomojo teatro forma, pajėgi ir steikti žinių, ir ugdyti kūrybiškumą, ir didinti socialinį jautrumą, ir skatinti pilietiškumą. Kai kuriose šalyse emocinio raštingumo svarba prilyginama literatūros ar matematikos išmanymui; Lietuvos švietimo sistemoje esminis dėmesys skiriamas akademiniams pasiekimams tikintis, kad emocinis intelektas išsivystys savaime. Akivaizdu, kad šis modelis neveikia. Būtina įgalinti pasirengusius pokyčiams pedagogus, socialinius darbuotojus, o abejojantiems - suteikti patyrimo galimybes. Forumo teatras 4ROOMS šia savo programa skiria maksimalų dėmesį emociniam intelektui, kritinio mąstymo, problemų sprendimo, kūrybiškumo, komunikacijos, bendradarbiavimo ugdymui, suteikiant praktines patirtis vyresniųjų klasių mokiniams, pagal galimybes- jų mokytojams ir tėvams.


Kvirkato turnyras 11-12 kl. išvykstamasis Kaune ir Kauno r.

Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Kviečiame dalyvauti išvykstamajame užsiėmime apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pasimokyti žaisti kvirkatą - įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su intelekto sutrikimu - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu. Užsiėmimas tinkamas mokiniams su judėjimo negalia.
Paslauga teikiama paslaugos gavėjo patalpose Kauno mieste ir rajone. Išvykstamoji paslauga teikiama, jei surenkama ne mažiau nei 18 vaikų grupė.


Edukacija „Paauglystė tavo akimis“ buvo vykdoma nuo 2020 rugsėjo mėn. , tačiau dėl Covid - 19 situacijos pirmieji metai buvo negausūs edukacijomis, o 2021- 2022 m. edukacija buvo mėgstama ir gausiai lankoma. "Tėvai manęs nesupranta, nekenčiu mokyklos, man patinka iki paryčių žaisti kompiuteriu, palikit mane ramybėje, manęs niekas nemyli, - begalė prieštaringų minčių, jausmų. Neramius jausmus lydi bręstančio kūno pokyčiai. Jauną protą atakuoja gausi informacinių technologijų pasiūla. Kaip subalansuoti virtualų ir tikrąjį gyvenimą? Kas gali padėti nepasimesti informacijos, potyrių, įvykių gausoje? Šiame amžiuje labai svarbūs draugai, bendraamžiai, todėl pozityvus bendraamžių žodis yra aukso vertės. Paauglys gali padėti paaugliui, ypač jei šalia yra lydintis suaugęs asmuo. "Paauglystė tavo akimis" - tai aktyvus, įtraukiantis užsiėmimas, kurio metu dalyviai proceso dramos metodo pagalba sukurs išgalvoto paauglio istoriją šiandienos kontekste. Remdamiesi savo gyvenimiška patirtimi paaugliai taps kūrėjais. Čia aktyvus žaidimas jungiamas su vaidybos elementais, situacijų modeliavimas leidžia tapti režisieriais, personažo dienoraščio rašymas suteikia galimybę pabūti rašytoju, o svarbiausia, dirbdami grupėse jaunuoliai ras atsakymus, problemų sprendimo būdus jiems aktualiomis temoms. Tai puiki galimybė pamatyti paauglio gyvenimą savo ir draugų akimis, išgirsti bendraamžių patarimus, mokytis kritiškai mąstyti, analizuoti ir reflektuoti.


Edukacija „Žaislai iš popieriaus – Origami“

Tikriausiai nė vieno vaikystė neapsiėjo be popierinių lėktuvėlių ir laivelių leidimo. Tačiau vargu, ar daugeliui šis pomėgis išsivystė į sudėtingų ir detalių figūrų iš popieriaus lankstymą. Kviečiame į edukaciją „Žaislai iš popieriaus - Origami", kurioje susipažinsite su japonišku menu, kai lankstoma žingsnis po žingsnio pagal tam tikras schemas, kai nematai visumos ir neįsivaizduoji, kas iš to išeis. Tiesiog stengiesi kuo tiksliau atlikti kiekvieną judesį, kol prieš akis netikėtai išvysti trokštamą figūrą.
Pirmoje edukacijos „Žaislai iš popieriaus - Origami" dalyje, dalyviai video filmo pagalba susipažins su origamio meistrų darbais, sužinos origamio atsiradimo istoriją, išmoks skaityti origamio shemas. Antroje dalyje, mokiniai bei mokytojai patys išbandys save tradicinio origamio lankstymo procese, atliks daug funkcijų: žaidimo, dekoravimo bei kūrybiškumo, mokysis kantrybės ir nuoseklumo. Originali išlankstyta figūrėlė galės tapti puikiu eglutės, stalo papuošalu, dovanėle tėveliams ir panašiai. Iš popieriaus išlankstytas figūrėles galima efektyviai panaudoti teatro arba klasės žaidimų veikloje.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacijos "Šiurpuliai su prieskoniais" tikslas  - supažindinti mokinius su skirtingais siaubo žanro elementų turinčiais kūriniais, sutinkamais tiek literatūroje, tiek mene, tiek folklore ir virtualioje realybėje.
Uždaviniai: 1. Išmokyti atpažinti skirtingus siaubo žanro elementų turinčius kūrinius. 2. Išmokyti atskirti siaubo elementų turinčius literatūros kūrinius nuo tokių pat elementų turinčių folkloro kūrinių. 3. Asociatyvių daiktų pagalba padėti mokiniams sukurti vaidybinį siužetą, turintį siaubo žanro kūrybai būdingų elementų.
Po siaubo žanro skraiste telpa labai daug ir įvairių formų kūrybos. Mokysimės atskirti šiuos skirtingus kūrinius ir į(si)vardinti svarbiausius skirtingų siužetų (mitologinių sakmių, šiurpių, sakmiškųjų pasakojimų, literatūros kūrinių, vaizdo pasakojimų) elementus.
Užsiėmime naudojamos priemonės: multimedija, kompiuteris, garso įrašai, asociatyvus daiktai, rankdarbiams skirtos priemonės (žirklės, siūlai, skiautės, veriami karoliukai).
Metodai: pasakojimas, analizė, improvizacija, refleksija.
Susipažinę su teorija, pereisime prie praktinės dalies – įvairių žaidimų, estafečių ir galiausiai improvizuoto šiurpės ar kito žanro vaidybinio siužeto kūrimo. Pasitelkiant įvairias rankdarbiams reikalingas priemones (karoliukus, siūlus, medžiagos skiautes), edukacijos dalyviams siūlysime su(si)kurti unikalų ir originalų pakabuką – Siaubuoklę. Užsiėmimo metu netruks šiurpių istorijų, praktinių užduočių ir, žinoma, sveikos dozės siaubo...
Šia edukacija ugdomas kritinis mokinių mąstymas, keliami klausimai, kam reikalingi įvairūs siaubo žanro kūriniai, pasirodantys kine, literatūroje, folklore ir kodėl žmonės sąmoningai ieško siaubą sukeliančios ir baimės emociją žadinančios kūrybos, kokios problemos (ar jų nebuvimas) už to slypi?
Edukaciją veda etnologė, pasakojimų apie antgamtines patirtis tyrinėtoja Ingrida Stundžė.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Edukacinis užsiėmimas skirtas supažindinti su svarbiausiu aukščiausiosvaldžios monarchinėje valstybėje simboliu – karūna. Užsiėmimodalyviai sužinos, ką šis simbolis reiškė, kaip kito keičiantis istorinėmsepochoms, kodėl vienoje epochoje buvo vienos, kitoje kitos formos, iškokių metalų buvo gaminama, kuo puošiama. Vaikams dažnai kyla irkiti klausimai, pavyzdžiui: kas karūną valdovui uždėdavo, ar jis jąnešiodavo ant galvos visą dieną, ar visi mūsų valdovai turėjo skirtingaskarūnas? Per edukacinį užsiėmimą į visus šiuos klausimus atsakysime.Be to, apžiūrėsime valdovų atvaizdus ir juose ieškosime karūnų. O vėliauiš modelino gaminsime pakabučius su karūnos atvaizdu. Užsiėmimasparengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimoprogramą, orientuotas į kultūrinio akiračio plėtimą ir kūrybingumougdymą.


Edukacija skirta  5 – 9 klasių vaikams.
    Edukacijos metu vaikai, atvykę į Labirintų parką sužinos kas yra Labirintas, kokios yra jo rūšys ir paskirtys įvairiose kultūros ir istorijos laikotarpiuose. Išklausę teorinę dalį edukacijos dalyviai bus suskirstyti komandomis, tuomet, gavę po Labirintų parko žemėlapį pasiners į klaidžią kelionę, kurios metu turės atlikti užduotis ir rasti išėjimus iš pagrindinių parke esančių labirintų. Visus juos įveikus pasidalinsime patirtimi ir įspūdžiais, kokius pojūčius patyrė kiekvienas dalyvis įveikiant kiekvieną labirintą.
  Komandoms, įveikusioms visus parke esančius labirintus bus įteikiami pažymėjimai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Interaktyvus edukacinis spektaklis ,,Sesutė Gerutė ir broliukas Nevaliukas''

Tai interaktyvus situacijų spektaklis skatinantis sąžiningumą (prie ko gali privesti melas), sveiką gyvenimo būdą (sveika mityba, sporto nauda, kasdieninė higiena), aplinkos tausojimą (atliekų rūšiavimas, antrinių žaliavų panaudojimas). Spektaklis skatina moksleivių kūrybiškumą ir savimonę, moksleiviai kartu su aktoriais/ personažais ieško ir randa situacijų sprendimus, moksleiviai kartu dalyvauja spektaklyje. Žiūrovai tampa spektaklio dalyviais jau per pirmąsias spektaklio minutes- jų klausiama kaip pasielgti vienoje ar kitoje situacijoje, keletas žiūrovų kviečiami į sceną, jog patys dalyvautų situacijoje ir atliktų personažų jiems pavestą užduotį. Spektaklyje akcentuojama draugystės ir empatijos tema, jog draugai, broliai ar sesės nepaliktų vienas kito nesėkmėje ar nežinojime kaip pasielgti, bet visad padėtų, patartų ar paprašytų suaugusiųjų pagalbos, mokoma džiaugtis vienas kito pasiekimais. Tai linksmas, nuotaikingas ir spalvingas spektaklis skirtas smalsiems 1- 4 kl. moksleiviams.


Ši edukacija – tai maždaug valandos trukmės teatralizuotų skaitymų-kūrybinių užsiėmimų ciklas, gimęs iš būtinybės vaikus sudominti kultūra, praplėsti jų žinias apie Baltijos jūrą supančių valstybių kultūrą, labiausiai orientuojamasi į kritikų vertinamus, bet ,,neprograminius“ ar Lietuvos vaikams mažiau pažįstamus kūrėjus. Projekto metu pristatomas Baltijos jūros regiono valstybių stilizuotas žemėlapis. Mokiniai tyrinėja ir "keliauja" po Baltijos regioną. Vyksmo bėgyje susipažįsta su išsirinktos šalies nacionalinėmis tradicijomis bei literatūros, muzikos kūriniais, juos interpretuoja ir pagal iš anksto parengto scenarijaus diktuojamas žaidimo taisykles susikuria vaizdinę istoriją. Šis projektas - tai kūrybiškos pamokos pavyzdys, jungiantis pasaulio pažinimą, literatūrą ir muziką. Pagrindinis projekto tikslas – plėsti vaikų kultūrinį akiratį, ugdyti juose pagarbą savo ir kaimyninių šalių žmonėms, ugdant kūrybiškumą, lavinant meno suvokimo įgūdžius, kontekstualizuojant vartojamą kultūrą platesniame – istorinio, kultūrinio, politinio – gyvenimo kontekste. Edukacinis užsiėmimas „Kultūros švyturiai prie Baltijos“ – tai priemonė, pagrįsta teatriniais santykiais bei interaktyvumu (aktoriai -edukatoriai pristato kūrėjus ir skaito literatūrinius tekstus), tai susitikimai su literatūra, muzika. Ši edukacija puiki priemonė, išsauganti žaidimo dvasią ir puoselėjanti pagarbą Baltijos jūros šalių kultūrai.


„Susikurk sau draugą iš siūlų!“ Kūrybinė edukacija su rašytoja Alvile Rimaite

Literatūrinė-kūrybinė edukacija, paremta Alvilės Rimaitės knygomis „Kukū iš pašto dėžutės“ bei „Kukū iš pašto dėžutės ir pusseserė Matilda“. Kas tas Kukū? Tai slaptas vaikų draugas. Žaisminga kūrybiškumo kibirkštis, taip reikalinga kiekvienam iš mūsų. Su Kukū vaikų gyvenimas tampa kur kas įdomesnis. Jis padeda įveikti piktojo kaimyno rūstybę ir mažosios sesės baimes, susidraugauti su kitokiais ir patirti įdomių nuotykių.
Autorė skaitys knygos „Kukū iš pašto dėžutės“ ištrauką, kurią aptarusi su vaikais, įtrauks juos į diskusiją apie kūrybiškumo svarbą bei naudą. Apie tai, kaip aptikti geriausias išeitis iš keblumų, kaip nuobodybes paversti įdomybėmis, kaip rasti bendrą kalbą su kitais ir kitokiais nei mes patys. Po diskusijos vaikų laukia smagios kūrybinės dirbtuvės, kurių metu bus kuriami stebuklingi, kiek pašėlę, o gal ir susivėlę bičiuliai iš siūlų. Kiekvienas dalyvis susikurs sau po mielą draugą. Po Kukū – kūrybiškumo simbolį. Susikurtais pūkuotukais vaikai galės papuošti namus ar klasę, naudoti kaip knygų skirtukus, ar knygų skaitymo draugus.
Užsiėmimo tikslas – skatinti moksleivių domėjimąsi literatūra, ugdyti kūrybiškumą, kultūrinį sąmoningumą, dėmesį bendrabūviui.
Knyga „Kukū iš pašto dėžutės“ yra įtraukta į mokiniams rekomenduojamų knygų sąrašą, kurį parengė ir išleido Tarptautinės vaikų ir jaunimo literatūros asociacijos (IBBY) Lietuvos skyrius kartu su Lietuvos nacionaline Martyno Mažvydo biblioteka (2023).


Aš - rašytojas! Mini knygelės dirbtuvės su rašytoja Eugenija Marks - Tavo mokykloje (Gyvas susitikimas)

Dirbtuvių tikslas - skatinti mokinių kūrybiškumą rašant ir iliustruojant šešių puslapių knygelę. Istorijų kūrimas lavina vaizduotę, leidžia išreikšti jausmus, teikia pramogą ir moko.

Seminarą sudaro trys dalys. Pirmiausia vaikams suprantama kalba edukatorė paaiškins literatūros elementus ir pateiks supaprastintą siužeto pavyzdį. Tada mokiniai mėgins atpažinti ir įvardinti  elementus savo mėgstamiausiose knygose. Antroje dalyje mokiniai kurs savo šešių puslapių knygeles, pasirinkdami lengvai nupiešiamus veikėjus arba kitus norimus personažus. Mokiniai kurs istoriją, apgalvodami jos pradžią, įvykius ir pabaigą. Seminare atsižvelgiama į regos ar intelekto sutrikimų turinčius mokinius, pasakojimams kurti pagal poreikį gali būti pateikiama alternatyvios priemonės, pavyzdžiui, veikėjų šablonai įvairiomis tekstūromis ar pliušiniai žaislai. Galiausiai mokiniai perskaitys savo istorijas bendraklasiams, taip skatinant komunikavimą ir įsitraukimą. Dirbutvėlės baigiamos trumpu aptarimu, pasidžiaugimu pasiektais rezultatais.

Rašytoja Eugenija Marks yra universiteto dėstytoja, skautų vadovė. Autorės debiutinė knyga „Liepa ir Rokis nepasiduoda“ tapo Nacionalinio konkurso finalininke. Rašytojai yra artima mokyti ir vesti užsiėmimus ne tik akademinėje aplinkoje, bet ir neformalaus švietimo kontekste.

Šis gyvas susitikimas-dirbtuvėlės puikiai tinkamas lietuvių kalbos, etikos pamokoms (iki 30 mokinių).


Mažosios Lietuvos saugomų teritorijų direkcija

Edukacinę programą „Pažink meškučio Grobliuko kraštą“ sudaro dvi dalys: pirmojoje – mokiniai yra stebėtojai ir klausytojai (30 min.), o antroje dalyje jų laukia azartiškas žaidimas, kuriame gilins žinias apie Pagramančio regioninį parką (45 min.). Edukacinė kelionė po Pagramančio regioninį parką prasideda Lankytojų centre, kuriame yra įrengta moderni ir įdomi ekspozicija. Ekspozicijoje yra įvairiausių žaidimų („Atspėk kas gieda“, „Kas tai padarė“, „Koks būsiu užaugęs“ ir kt.), taip pat yra įrengti kompiuteriniai terminalai su liečiamais ekranais, kuriuose galima susipažinti su gamtos ir kultūros paveldo vertybėmis, krašto istorija, tradiciniais amatais, išgirsti partizanų priesaiką, šautuvų garsus bei partizanų sunkų ėjimą per sniegą. Po teorinės dalies mokiniai dalyvauja „Grobliuko žinių mūšyje“. Meškutis yra atklydęs iš Groblinės miško ir teisėjauja šiame žinių mūšyje. Jis dalyvius suskirsto į komandas, suderina jų pavadinimus ir išrenka komandų kapitonus. Komandos yra supažindinamos su žaidimo eiga, taisyklėmis ir priemonėmis (kortelės su ant jų parašytomis užduotimis, stalo kauliukas, kortelės numeris). Komandos sėkmė priklauso nuo kauliuko sėkmingo išmetimo, greitos reakcijos, komandinės partnerystės, loginio mąstymo, žinių. Žaidimo pabaigoje Grobliukas skelbia nugalėtojus ir šauniausią komandą apdovanoja atminimo suvenyrais. Baigiamoji užsiėmimų dalis – bendra nuotrauka su puikia nuotaika!


Tautinio paveldo karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija, žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis. Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejuje knibžda įvairiausių įdomybių, užkoduotų paslapčių veikiančiose parodose, kurios kas pusmetį kinta. Moksleiviai šio užsiėmimo metu, turės galimybė susipažinti su tuo metu ekponuojamais kūriniais interaktyviai - orentacinio žaidimo metu, naudojant išmaniasias technologijas. Bendradarbiaudami grupėse dalyviai aktyviai ieškos atsakymų į jiems duotas užduotis, spręs probleminius klausimus susijusius su parodoje pateikiama medžiaga. O sėkmingai įveikus visas užduotis gaus mažą surprizą, kuris pradžiugins kiekvieną.
Po užsiėmimo vyks refleksija, kurios metu aptarsime kokių naujų žinių įgavome, bei kaip sekėsi dirbti komandose.


Obelynės parkas yra Kamšos botaninio – zoologinio draustinio teritorijoje, Akademijos miestelio pakraštyje, ribojasi su
giliomis Varžupio ir Obelynės upelių griovomis. Tai gamtininko prof. Tado Ivanausko įkurtas parkas jo sodyboje. Parkas
paskelbtas respublikinės reikšmės istoriniu, kraštovaizdžio, architektūros paminklu.
Tikslas-supažindinti su Tado Ivanausko Obelynės sodyba-memorialiniu muziejumi, Senojo paveldo sodu, dendrologiniu parku.
Uždviniai:
1. Aplankant Tado Ivanausko muziejų, pristatyti gamtininko darbus, susijusius su paukščių tyrinėjimu.
2. Aplankant Senojo paveldo sodą, pristatyti čia augančius sodinukus ir inkilų įvairovę.
3. Demonstruojant inkilus ir paukččių lizdus, supažindinti su paukščių perėjimo įpatumais.
4. Klausantis paukščių balsų, atliks praktinę užduotį.
5. Dirbdami grupėse ar individualiai, iš edukacijos metu surinktų  gamtinių medžiagų suka paukščių lizdus.
 Edukacijos metu vaikščiojant po parką,
pasakojama Obelynės dendrologinio parko atsiradimo istorija, rodomi čia augantys medžiai. Gamtininko profesoriaus T.
Ivanausko sodintas parkas gausus įvairių paukščių, kurie čia suka lizdus ir peri. Edukacijoje pasakojama apie čia gyvenančius
sparnuočius, kartu su ekskursijos dalyviais skaičiuojami inkilai, apžiūrimos drevės, genių ir meletų maisto ieškojimo
kelmuose vietovės. Lauko klasėje, demonstruojant inkilus ir lizdus, pasakojama apie paukščių perėjimo vietas, lizdų sukimo
ypatybes. Dirbant grupėse, naudojant natūralias ir dirbtines medžiagas, susipažįstama iš kokių esamų medžiagų paukščiai
nesuka lizdų.
 Edukacijos metu aplankoma Tado Ivanausko sodyba – muziejus, kurioje jis gyveno nuo 1927 iki 1970 metų.
Edukacija baigiama paukščių balsų klausymo ir piešimo terapija.


Eksperimentinės dirbtuvės „Oro teptukas“

Oro teptukais vadiname aerografus, kuriais graffiti meistrai piešia ant sienų ir kitose viešose miestų erdvėse, dažnai neturėdami tam leidimo. Piešiniai ant sienų yra žinomi nuo Antikos laikų, senovės Egipto ir Romos imperijos. O moderniais laikais ši kontroversiška meno rūšis atsirado Niujorko metro 8-ojo dešimtmečio pradžioje, iš kur pasklido ne tik po JAV, bet ir po Europą bei kitus pasaulio kraštus. Ši banga kilo kaip protestas prieš komercializuotą ir aiškiai apibrėžtą viešąją erdvę. Kartu daugelyje šalių piešti be savininkų leidimo ant sienų laikoma vandalizmu. Tačiau čia pat egzistuoja ir visuotinai paplitęs gatvės menas, kuriuo puošia pastatus piešimo meistrai. Edukacinio užsiėmimo metu 5-8 klasių mokiniai bus kviečiami išbandyti šią kiek laukinę dailės šaką ir pažvelgti į graffiti per estetinę prizmę.