Kaip mato robotai: ultragarsas (9-12 kl. mokiniams)

Edukacijos tikslas yra suteikti vaikams teorinių ir praktinių žinių apie robotiką ir ultragarso jutiklių veikimą, mokyti juos programuoti robotus mBot2, kad šie galėtų savarankiškai važiuoti ir vengti kliūčių.

Uždaviniai:
1.	Supažindinti vaikus su pagrindiniais robotikos ir ultragarso jutiklių veikimo principais.
2.	Išmokyti vaikus naudotis mBot2 robotais ir jų programavimo aplinka.
Padėti vaikams sukurti programas, kurios leis robotams aptikti kliūtis ir jų vengti.

Ši edukacija yra skirta pažinimui, skatinant mokinių domėjimąsi skirtingais reiškiniais ir aplinkomis. Tuo pačiu didinamas mokinių sąmoningumas, plečiamas supratimas apie galimas raiškos ir komunikavimo formas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Mokiniai, išklausę ekskursijų vadovės skaitomą poemą „Jūratė ir Kastytis“, apsivelka jos veikėjų kostiumus, gauna veikėjo žodžius ir bando interpretuoti kūrinį: pagal galimybes atkuria siužetą arba papildo ir praplečia jį, pateikdami poemą savaip. Priklausomai nuo dalyvaujančiųjų skaičiaus, mokiniai gali būti suskirstyti į 2, 3 ar daugiau grupių, kad kiekviena grupė gautų suvaidinti savo variantą. Kiekvienas dalyvis turi įsitraukti į spektaklį judesiu, žodžiu, veiksmais. Vėliau grupės aptaria savo suvaidintus variantus ir trumpai – Maironio kūrybą, kiek jos atsiskleidžia šioje poemoje.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Edukacinis užsiėmimas „Taikos palaikymo misija“

Edukacinės programos "Taikos palaikymo misija" metu - vaikai turės smagių įspūdžių, fizinių užduočių, diskusijų, konkuravimo, estafečių ir greičio.

- Išbandysime kareivišką manštą

- Šaudysime į taikinius, tikrinsime kuris iš jūsų pats taikliausias;
- Išmoksime derėtis ir susitarti per kūrybinę užduotį "taikos derybos";
- Supažindinsime vaikus su karine amunicija;
- Supažindinsime, kas labai svarbu taikos palaikymo misijose;
- Sužinosime daug faktų apie kario gyvenimą;
- Paragausime tikro karinio maisto;
- Vykdysime dingusio krovinio paiešką;
- Varžysimės tarpusavyje;
- Įveiksime kliūčių ruožą;

- Žaisime žaidimą "Tiesa, ar netikra naujiena"

- Diskutuosime apie NATO ir kitus gynybinius blokus.

- Išmoksime patikrinti faktus, bei identifikuoti netikras naujienas ir propagandą;

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas "Garsų miškas" (specialiųjų poreikių turintiems mokiniams)

Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Gausybė mokslinių tyrimų, besiaiškinančių vaiko intelektinės raidos ypatumus, jau seniai atkreipė dėmesį į muzikinį lavinimą, bei didžiulę, jo teikiamą naudą. Muzikinė raiška lavina kūrybiškumą, emocinį intelektą bei estetinį pastabumą. Ritminių elementų ir jų grupių taikymas nesudėtinguose muzikiniuose žaidimuose glaudžiai siejamas su kalbos formavimosi įgūdžiais, struktūros suvokimu, atidesniu savo kūno pajautimu ir valdymu, aktyviuoju klausymu bei gebėjimu kurti grupėje. Žaidimo forma, suteikdama laisvumo bei pramogos atmosferą, įgalina kur kas drąsesniems meniniams eksperimentams, negu griežtas, į rezultatą orientuotas formatas. Atrasdami, tyrinėdami skirtingas garso prigimtis, kartu garsais kurdami skirtingas atmosferas ir įveikdami nesudėtingas žaidimo užduotis, vaikai minkštais žingsneliais įžengia į muzikos, vainikuojamos menų karaliene, pasaulį. Instrumentai: smulkieji ritminiai instrumentai – tambūrinas, medinė perkusija, ritminiai barškučiai. Taip pat melodinės perkusijos – mėnulio būgnas, perkusiniai vamzdeliai. Žaidimui naudojami ir mažyčiai varpeliai, paprasti pagaliukai, akmenukai, bei kūno perkusija išgaunami, skirtingo garso ritmai.


Edukacijos scenarijus ,,Grafiti-gatvės menas ”– tai kūrybinė laisvė. Edukacijos metu mokiniai supažindinami su gatvės meno istorija, pasaulio įžymiausiais šios veiklos atstovais, gatvės meno tipais, pirmaisiais gatvės meno festivaliais Lietuvoje ir pasaulyje. Praktinės veiklos metu dalyviai naudodamiesi planšetėmis ir specialia programa kurs savo unikalų eskizą. Pabaigus eskizą savo idėjas perkels ant piešimo drobės ir panaudodami gatvės stiliaus parinktus purškiamus dažus bei drobei skirtas dažymo priemones, sukurs ypatingą Grafiti meno kūrinį! Kiekvienas dalyvis išsineš individualų kūrybos projektą ant drobės.


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacinis užsiėmimas „Margaspalvė tulpė“ kvies užsiėmimo dalyvius pažinti dvarų paveldą ir jų tradicijų puoselėjimą šiandienos kontekste. Edukacinis užsiėmimas vyks Burbiškio dvaro istorijos muziejuje – išskirtiniame kultūros paveldo objekte, unikalioje dvarų kultūrą atspindinčioje vietoje. Burbiškio dvaras pasižymi ne tik išskirtine architektūra, peizažiniu parku, bet ir savo sukaupta ir puoselėjama tulpių kolekcija. Balandžio-gegužės mėn. dvaro gėlynas nusidažo ryškiausiomis spalvomis – jame pražįsta milijonai tulpių žiedų.
Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su XIX–XX a. I pusei būdinga dvarų kultūra, susipažins su bendra tulpės paplitimo istorija bei šios gėlės reikšmę Burbiškio dvarui. Sezono metu turės galimybę apžiūrėti tulpių kolekciją. Teorinės edukacinio užsiėmimo dalies metu dalyviai ne tik pažins dvarų kultūrą bendrąja prasme, bet ir susipažins su pagrindinėmis XIX–XX a. I pusės dvaruose vyravusios tendencijomis: kokios vyravo pramogos, kaip buvo kuriami parkai ir sodai, kaip puoselėjami gėlynai, koks išlikęs šis paveldas. Praktinės edukacinio užsiėmimo dalies metu dalyviai galės pasigaminti individualų, savo pačių gamintą suvenyrą (magnetuką) su tulpės motyvu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Fotograma-šešėlinio vaizdo drama (5-8 klasė)

Edukacija „Fotograma - šešėlinio vaizdo drama“ skirta 5-8 klasių moksleiviams, siekiant supažindinti juos su kūrybiška ir įtraukiančia fotografijos technika. Užsiėmimų metu vaikai kurs fotogramas – unikalius meno kūrinius, naudodami įvairius objektus ir šviesos šaltinius. Edukacija padės mokiniams suprasti šviesos ir šešėlio sąveiką, skatins jų kūrybiškumą ir eksperimentavimą. Praktiniai užsiėmimai lavins mokinių smalsumą ir tyrinėjimo gebėjimus, skatins analitinį mąstymą ir problemų sprendimo įgūdžius.

Edukacija vyks fotolaboratorijoje, raudonai apšviestoje aplinkoje, kuri suteiks autentišką fotografijos patirtį. Vaikai dirbs su mažais objektais, kruopščiai juos dėliodami ant fotopopieriaus, lavindami smulkiąją motoriką. Ši veikla ugdys rankų ir akių koordinaciją, tikslumą bei dėmesio sutelkimą.

Šis edukacinis užsiėmimas integruoja įvairias disciplinas – meną, mokslą ir technologijas, praturtindamas mokymo procesą. „Fotograma-šešėlinio vaizdo drama“  skatina aktyvų mokymąsi per praktinę veiklą, ugdo mokinių analitinius ir problemų sprendimo įgūdžius. Be to, ji padeda mokytojams įtraukti mokinius į kūrybinį procesą, skatinti jų smalsumą ir mokymosi motyvaciją, taip pat suteikia galimybių refleksijai ir savarankiškam mokymuisi.

Į edukacinę veiklą galima atsinešti savo smulkių daiktų, rekomenduojama pasitarti su Fotografijos muziejaus edukacinių užsiėmimų vadovu.

Fotografijos muziejaus edukacinių užsiėmimų vadovai - muziejininkai ir profesionalūs fotografai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Vaikai, atvykę į seną pirkią, bandys atsekti, kas nuo senų laikų pasikeitė, o kas – išliko. Programos metu galima ne tik patirti, kaip Lietuvos kaime buvo švenčiamos vaiko gimtuvės, krikštynos, bet ir pažaisti su senaisiais mediniais žaislais, ir paragauti „beržinės košės“. Užsiėmimo metu sužinosite apie tikėjimus ir spėliones, išmoksite lopšinių ir žaidinimų, suvystysite ir „užmigdysite“ lėlę, pasigaminsite „čiulptuką“, pasimatuosite to meto drabužėlius ir apavą. Dalyvių laukia ne tik pramogos – jie nudirbs kelis vaikiškus darbelius, sužinos apie tai, kaip vaikai buvo mokomi elgtis prie stalo ir svečiuose, ant ko ir su kuo rašė ir t. t. Edukacijos metu naudojami visi pojūčiai (liečiami eksponatai, uostomos džiovintos žolelės, klausoma muzikos instrumentų, ragaujama grikių košė, stebima autentiška aplinka).


Orentacinis žaidimas „Dingusi architektūra“

Kviečiame dalyvauti orientaciniame žaidime Vilniaus senamiestyje. Lengva nebus, bažnyčios dingo, miestas pasikeitė. Tai puiki proga pajudėti ir pažinti Vilniaus senamiestį, senuosius jo vienuolynus, taip pat pademonstruoti savo išmanymą, istorijos žinias ir laimėti prizų!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Keiksmažodžių kilmė labai įvairi. Be galo įdomūs yra lietuviški keiksmažodžiai: Kad tau kelnėse ežys išdygtų! Kad tave šikantį sutrauktų! Pakasyk sliekui pažastį! Po ššššimts kalakutų! Žžžžalia rūta! Lysk tu vabalo blauzdon! Ot rūūūūkštele! Ot tu šuns pasturgali! Keiksmažodžiai gali būti vartojami skirtingais tikslais. Šiandieninio gyvenimo realija yra tokia, kad necenzūrine kalba kalbantys jaunuoliai jau nieko nestebina. Tai priklauso ir nuo socialinės terpės, ir nuo išsilavinimo lygio, vidinės kultūros. Lietuviškų keiksmų retai beišgirsi, vyrauja „riebūs“ rusiški, dažnai susiję su lytiniais organais, lytiniais santykiais, nepadoriu elgesiu ir pan. Pastaruoju metu itin sparčiai plinta ir necenzūriniai angliški žodžiai. Dažnai nesusimąstoma, kodėl, kokiu tikslu keiksmažodžiai vartojami. Tiesiog vos ne po kiekvieno žodžio įterpiamas keiksmažodis tampa „vaizdingos“ kalbos dalimi ir būtinybe. O kokius keiksmažodžius ir kodėl vartojate jūs?


Žaisdamas „Grindopolį“ atrandi Šilutės kraštą

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Žaisdami interaktyvų žaidimą „Grindopolis“ dalyviai, pasiskirstę komandomis, įdomiai praleis laiką, netradicinėmis ir pažangiomis priemonėmis įgis žinių apie Mažosios Lietuvos etnografinio regiono ir Šilutės krašto istoriją, etnografiją, kultūros paveldo objektus, žymias asmenybes, tradicijas ir papročius, architektūrą, meną, muziką, kt. Dalyvis, išridenęs virtualų kauliuką, turės paeiti atitinkamą langelių skaičių interaktyvioje lentoje, įrengtoje ant grindų, tada atsakyti į klausimą, pasirodžiusį interaktyviame ekrane. Žaidimo metu tobulinami komandinio darbo įgūdžiai, dalyviai pasitikrina turimas žinias ir plečia kultūrinį akiratį, skatina pažinti kultūrą bei domėtis skirtingais kultūriniais reiškiniais, didina kultūrinį sąmoningumą, puoselėja prigimtinę kultūrą ir ugdo kultūrinį tapatumą. Kultūrinės edukacijos užsiėmimą ves pedagoginį išsilavinimą turinti kultūros edukatorė.


Spektaklio vaikams „Kas širdutėje gyvena“ tikslas – per lėlių teatro raiškos formą (šešėlių teatrą) supažindinti mokyklinio amžiaus žiūrovą su lietuvių autoriaus kūrinių interpretacijomis, atskleisti jų turtingumą, įvairialypiškumą ir skatinti domėjimąsi. Spektaklyje aktoriai seka eiliuotas pasakas-istorijas ir jas improvizuoja, įpindami į jas muzikines improvizacijas. Pasitelkiant žaismingas ir autoriaus kūrybą aktualizuojančias teatrinės raiškos priemones, per interaktyvų bendravimą su žiūrovais vaikai skatinami aktyviai įsitraukti į spektaklį.


Nuo dramos iki spektaklio su „Barbora Radvilaite“

Tikrai taip, kadaise šimtmečio spektakliu pramintos „Barboros Radvilaitės“ dramą parašė ne kas kitas, o mylimas dramaturgas Juozas Grušas!
Edukacinės programos metu susipažinsite su garsiausia Juozo Grušo drama bei skandalinga jos interpretacija teatro scenoje, juk tai spektaklis „neturėjęs“ režisieriaus.
Kelsime klausimą – ar Juozas Grušas skaitė Balio Sruogos 1946 metų dramą? Gilinsimės kaip istorines asmenybes bei laikmetį interpretavo šie rašytojai.
Aptarsime pagrindinių dramos veikėjų istorinius portretus, kaip Juozas Grušas konstravo draminę kalbą, veikiant griežtai sovietmečio cenzūrai.
Nepamiršime ir įspūdingo 1972 metų Jono Jurašo inscenizacijos, kuri neatitiko sovietmečio kultūrinių normų, buvo stipriai cenzūruota.
Edukacijos metu Jūs tapsite tikrais istorikais, vertinančiais sovietmečio kultūrinį gyvenimą bei to meto aktualijas!


Trims karaliams išvykus, pradėkime ruoštis linksmai ir nuotaikingai žiemos pabaigtuvių šventei – Užgavėnėms! Atvykę į Tautinės muzikos skyrių, pateksite į siautulingą šventės muzikinį-improvizacinį šėlsmą, kuriame susikursite savo Personažą (kaukių atsinešti nebūtina – bet tikrai galima), pasipuošite žavingomis kaukėmis, įgausite drąsos susipykti ir susitaikyti, kursite ir grosite Užgavėnių instrumentais, išbandysite lietuviško persirengėlių karnavalo – Užgavėnių – papročius ir reikšmę. Turimas žinias taikysite viešame pasirodyme ir Užgavėnių viktorinoje. Muziejaus ekspozicija pritaikyta regos negalią turintiems asmenims – pateikiama informacija Brailio tekstu, ekspozicijoje yra daug garso įrašų, naudojami edukaciniai instrumentai. Skyriuje yra specialus keltuvas asmenims, naudojantiems neįgaliojo vežimėlį, todėl turime galimybę priimti asmenų su judėjimo negalia grupes. Vis dėlto ekspozicinė erdvė nedidelė, todėl galime priimti tik iki 7 asmenų su judėjimo negalia grupes. Galimas edukacinio užsiėmimo vedimas regėjimo negalią turintiems dalyviams – užsiėmime dalyviai atlieka Užgavėnėms, būdingas dainas, žaidžia žaidimus. Edukatorius turi patirties vedant užsiėmimus asmenims su regos, proto negalia. Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Šių dienų paaugliai dažnai patiria įtampą santykyje su artimaisiais, draugais, mokyklos bendruomenės nariais. Negebėdami suvokti, kas su jais vyksta ir kaip streso būsena priimti ir įveikti, jaunuoliai renkasi greičiausius ir lengviausius įveikos būdus: naršymą internete, elektronines cigaretes, alkoholį, maistą ir kt. Edukacijos metu nagrinėsime apie streso formas, jų pasireiškimo būdus ir priežastis, įveikos būdus. Dalyviai mokysis atpažinti veikiančius vidinius kompensacinius mechanizmus stresui ir vidinei įtampai įveikti, bus skatinami sąmoningai rinktis įveikos būdą, kuris būtų naudingas ir efektyvus. Edukacija „Streso balionas“ įkvėpta Justino Pikūno ir Aldonos Palujanskienės knygos "Stresas. Atpažinimas ir įveikimas". Profesionalūs edukatoriai naudodami įvairias raiškos priemones sugeba pritraukti dėmesį ir viską išdėstyti paaugliui suprantama kalba. Edukacijos tikslas – socialiai atsakingas ir sėkmingai funkcionuojantis tarpasmeniniuose santykiuose jaunuolis, gebantis greitai reaguoti į besikeičiančią situaciją ir kūrybiškai spręsti iškilusius sunkumus. Edukacijos uždaviniai: *Lavinti kūrybiškumą; *Ugdyti kritinį mąstymą; *Mokyti reikšti savo nuomonę ir išklausyti kitą; *Mokyti suprasti savo psichologinę būseną ir ją valdyti; *Akcentuoti pagarbaus santykio svarbą; *Ugdyti pagarbą savo ir kito asmens atžvilgiu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Puodų lipdymas senoviniais būdais“ vyksta nuo 1999 m. Metams bėgant jo populiarumas neblėsta. Kasmet pravedama apie 40 užsiėmimų. Edukacinio užsiėmimo metu keramikos raidą atspindinčioje ekspozicijoje mokiniai supažindinami su skirtingų istorinių laikotarpių keramika, jos tipais ir formomis. Aptariama keramikos gamybos technologija, gilinamasi į senovės žmonių gyvenseną, buitį ir pasaulėžiūrą. Siekiama, kad mokiniai susipažintų su muziejumi ir jo vertybėmis, plečiamos pažinimo ribos netradicinėje aplinkoje, skatinama domėtis savo krašto tautos praeitimi, senąja kultūra, siekiama, kad mokiniai gilintųsi į senovės žmonių buitį ir keramikos vaidmenį jų gyvenime. Praktinės veikos metu mokiniai lipdo proistorės keramikos puodus, ornamentuoja juos naudodami medinius pagaliukus.


Edukacija skatina vaikus domėtis architektūros istorija. Mokiniai suvokia, jog architektūra yra neatsiejama kultūros dalis, kuri ,,turi didžiausią vizualinę galią iš visų menų liudyti visą civilizacinę visuomenės ir žmonijos būklę - ekonomikos, technologijų, skonio, minties, vaizduotės, politinio jautrumo.“ (L . Donskis). Ugdome suvokimą, kaip svarbu, jog ateities architektūra būtų draugiška aplinkai, prisidėtų prie klimato kaitos mažinimo iniciatyvų. Mes, Robotikos studijos komanda, tikime, jog kiekvienas vaikas yra nepakartojama kūrybinė laboratorija su nežabota fantazija, kurios skrydis beribis ir nevaldomas. Mokiniai yra iš prigimties kūrybiški, tad siekiame jaunuosius išradėjus sudominti architektūra, robotika, naujausiomis technologijomis. Edukacijos metu mokiniai turės galimybę įsijausti į išradėjo, architekto, inžinieriaus, programuotojo roles. Mokiniai, pasitelkdami robotikos priemones, kurs draugišką, saugų ir modernų ateities miestą, kuriame patys norėtų gyventi. Dalyvavę kultūrinėje-edukacinėje programoje ir atlikę užduotis mokiniai gaus tai patvirtinančius pažymėjimus.


Edukacinė ekskursija "Mėmelio paslaptys" (Klaipėda)

Nemėgstate „sausos“ istorijos ir manote, kad ekskursijos yra nuobodžios? Gal susitikime ir pabandykime dar kartą? Edukacinė ekskursija „Mėmelio paslaptys“ įtrauks Jus į senojo miesto šurmulį, pakvies ne tik stebėti ir klausytis gido pasakojimo, bet ir rungtyniauti bei pažvelgti į miestą kitaip: nuotaikingai ir žaismingai. Visi kartu nusikelsime į senąjį miestą Mėmelį, pamatysime čia stovėjusią pilį, „virusį“ gyvenimą, senuosius pastatus, gyvenusius žmones, išgirsime jų kalbą ir nutikusias istorijas, o gal net išvysime karalius? Juk karaliai mieste tikrai ne kartą lankėsi! Edukacinė ekskursija paremta principu: „Pasakyk man ir aš pamiršiu. Parodyk man ir aš prisiminsiu. Leisk man dalyvauti ir aš suprasiu“ (Konfucijus). Prie kiekvieno objekto mokiniams bus pateikiami klausimai, skiriamos grupinės užduotys; teisingas užduoties atlikimas garantuoja taškų kaupimą, o ekskursijos pabaigoje gal net prizą. Edukacinės ekskursijos turinys, pasakojimo metodai ir užduotys parenkami atsižvelgiant į mokinių amžiaus grupę. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį, „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-sias metines“.


Edukacinė programa „Kas slepiasi už lėlių teatro širmos?“

Programos uždaviniai: supažindinti mokinius su lėlių teatro spektaklio užkulisiais; suteikti žinių apie scenografiją, butaforiją, kostiumus, scenos įrangą ir technines galimybes; supažindinti su lėlių spektaklio kūrimo etapais, procese dalyvaujančių darbuotojų funkcijomis; taikant interaktyvius metodus, įtraukti į pažintinę veiklą; skatinti kūrybiškumą ir vaizduotę.Šiuo metu sparčiai besivystant technologijoms, jaunimo domėjimasis menu yra sumažėjęs. Tad šios edukacijos tikslas - skatinti jaunąjį žiūrovą nepamiršti lėlių teatro tradicijų, puoselėti kultūrą, atskleisti save išbandant įvairias meno rūšis. Edukacinės programos aprašymas: programa pradedama susipažinimu su lėlių teatro žanro specifika ir spektaklio kūrybinės grupės (pjesės autoriaus, režisieriaus, scenografo, kompozitoriaus, konstruktoriaus, dekoratoriaus, staliaus, siuvėjo ir kt.) funkcijomis. Atsakius į dalyviams rūpimus klausimus pereinama prie pažinties su scena ir čia esančios įrangos apžiūros (užkulisių, uždangos, prožektorių, pakylos, automatizuotai veikiančios grindų platformos, kėlimo traverso ir t.t.). Pristatant scenos įrangą, demonstruojama, kaip veikia mechanizmai, edukacijos dalyviai kai kuriuos jų gali išmėginti patys. Pasakojant apie emocijos ir atmosferos sukūrimą scenoje spektaklio metu, vaikams siūloma mikrofono pagalba išmėginti balso moduliacijos galimybes, stebėti, kaip skirtingų spalvų prožektoriai ir muzika, garsai padeda sukurti tam tikrą nuotaiką. Taip pat dalyviai kviečiami pamėginti valdyti sniego mašiną, gamtos garsus imituojančius įrenginius, pačiomis paprasčiausiomis priemonėmis imituoti lietų, vėją, griaustinį. Programos metu scenoje demonstruojamos įvairių konstrukcijų ir skirtingų valdymų lėlės, dekoracijų fragmentai, rekvizito, kostiumų detales, kuriuos galima išsamiai apžiūrėti ne tik iš fasadinės, žiūrovams įprastai matomos, bet ir užkulisinės pusės.


Istorijos ir literatūros paralelės: tarpukaris (nuotolinė paslauga)

Tarpukaris – tai laikotarpis, kai Kaunas tampa laikinąja Lietuvos sostine, kai suklesti kultūra ir literatūra. Tai vienas įdomiausių, savičiausių laikotarpių Lietuvoje, pasižymėjęs istorinių bei kultūrinių įvykių įvairove: šioje virtualioje pamokoje moksleivius supažindinsime su tarpukario spauda, Lietuvos
universiteto įkūrimu, Valstybės teatro raida, kultūrinėmis
 draugijomis, rašytojų sąjungomis ir sąjūdžiais („keturvėjininkais“, „trečiafrontininkais“, „šatrijiečiais“), paramos fondais ir premijomis rašytojams. Pamokos metu moksleiviai susipažins ir su svarbiausiomis tarpukario laikotarpio asmenybėmis: Jonu Mačiuliu-Maironiu, J. Tumu-Vaižgantu, K. Binkiu, J. Tysliava, J. Keliuočiu, P. Vaičiūnu ir kt. Apie šį laikotarpį, asmenybes muziejininkai yra sukaupę daug įvairių eksponatų, asmeninių daiktų nuotraukų, įdomių, dar negirdėtų, pasakojimų, tad ši virtuali pamoka yra puiki proga tarpukarį patyrinėti kur kas detaliau.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinė programa „Kalėdiniai burtai Kelmės dvaro rūsių prietemoje“ (5-8 kl.)

Šventos Kalėdos – senas šaknis turinti žiemos saulėgrįžos, saulės sugrįžimo šventė. Europoje, paplitus krikščionybei, senosios tradicijos susipynė su naujomis, Kalėdas imta minėti kaip Jėzaus gimimo šventę. Katalikiškos Kalėdos švenčiamos gruodžio 25 dieną. Šv. Kalėdų naktis – stebuklų, svajonių ir troškimų išsipildymo metas. Pagal tradiciją Kūčių vakarą mus aplanko magiškos jėgos, įvairios dvasios ir vaiduokliai, pasirengę užmegzti su mumis kontaktą. Tai žinojo dar mūsų protėviai, todėl būtent tuo laikotarpiu burdamiesi ir stengėsi sužinoti savo ateitį, ar išsipildys svajonės, norai ir kiti dalykai. Gyvuoja įvairūs būrimai Kūčių vakarą, per šv. Kalėdas ir visą pokalėdinį laikotarpį. Edukacinės programos dalyviams pasakojama apie Kūčių ir kalėdinius būrimus, diskutuojama apie priežastis, lemiančias žmonių mąstysenos ir gyvensenos keitimąsi. Praktinėje užsiėmimo dalyje mokomasi tradicinių Šv. Kūčių vakaro ir kalėdinių burtų. Dalyviai išbando spėjimus: iš žirnių skaičiavimo, šiaudų traukimo, iš pėdavimo, batų metimo, pagal paukščių lesinimą (būrimą atlieka tikras gaidys), su veidrodžiu, šešėlių stebėjimo, spėja lėkštučių pagalba ir kt. Vėliaui einama į kitą rūsio patalpą ir žibalinių lempų šviesoje sėdama prie stalo ragauti kalėdinio žemaitiško torto.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Orientacinis žaidimas “Karališkoji meilės istorija Renesanso Vilniuje”

Sugrįžkime į 500 metų senumo renesansinį Vilnių. Orientacinio žaidimo metu mokiniai privalės susirasti reikiamus objektus patys, pasitelkę mobilioje aplikacijoje nurodytus žemėlapius ir susiskirstę į 3-5 mokinių komandas. Galite neprisirišti prie konkretaus laiko ir žaisti jums patogiu metu su mokytojai atsiųsta žaidimo informacija be mentoriaus pagalbos. Jeigu mentorius jums bus reikalingas, prašau užsakant paslaugą, tai pažymėti Kultūros paso komentarų skiltyje. Orientacinis žaidimas drieksis aplankant Renesanso laikotarpiu pastatytus statinius: mokiniai ieškos Bonos Sforcos įkurto sodo, Žemutiniame mieste neišlikusių Radvilų rūmų ženklų, pasislėpusių Valdovų rūmų detalių, Vilniaus universiteto simbolinių durų, didikų Goštautų rūmų vietos. Per 90 minučių teks išsiaiškinti, kokie didikai buvo svarbiausi Renesanso epochos skleidėjai Vilniuje, kokios religinės kovos vyko mieste, o kuris Lietuvos valdovas turėjo išties pakovoti dėl politiškai ir finansiškai nepalankios santuokos su vietine didike. Šios legendinės Žygimanto Augusto ir Barboros Radvilaitės meilės dramos fone vystėsi Renesanso epochos naujovės kultūros, akademinio mokslo, agrarinėje, įvairių sričių administravimo srityse. Orientacinio žaidimo metu mokiniai sužinos, kaip Renesanso epocha pasiekė Lietuvą, kaip ji reiškėsi Vilniaus mieste. Žaidimo pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Lietuvos sostinės materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik  istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Pamoka vyksta mokyklos patalpose (klasėje).
Trumpas prisistatymas.
Pasakų aptarimas. Įvardijamos kelios galimos temos, kurios sietųsi su pasakų motyvais:
personažas, viršelis pasakų knygai, apstraktus piešinys, kaligrafijos motyvas (raidė, skaičius).
Mokiniai naudoja savo atsineštas priemones. Šiek tiek priemonių galėčiau pasiųlyti. Tai gali būti įvairios kūrybiškumą lavinančios priemonės, kurios gali būti maišomos tarpusavyje: kreidelės, akvarelė, guašas, pieštukai, blizgučiai ir t.t.
Piešinio temą vaikai pasirenka patys, arba galim sugalvoti kartu.
Pamokos pabaigoje vaikai pasakoja savo įspūdžius apie kūrybinį darbą, kokius sunkumus patyrė, kokie kilo klausimai, kaip įveikė iškilusius sunkumus. Aptariama pasakos moralė, kokių naudingų žinių išmokė pasaka.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Manome, jog Jus tikrai domina pasakojimai apie neįžengiamų miškų apsuptus galingus piliakalnius ir savo raitelius į kovą su
kryžiuočiais vedančius kunigaikščius, nuožmius mūšius ir klastingas vidaus intrigas. Tačiau iš kur atsirado valdančiųjų
dinastijos ir didikų giminės? Kas buvo tie degančiose pilyse galvas guldę gynėjai? Kodėl juos vadiname baltais? Susitikę ne
tik narpliosime istorinius klausimus, bet ir sužinosime, kaip valstybės priešaušriu, geležies amžiuje gyvenę mūsų protėviai
rengėsi, ką valgė, kokia buvo jų buitis ir kasdienybė. Jūs taip pat turėsite progą pasipuošti tų laikų kostiumų kopijomis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacija 3D rašikliu (naudojamas ekologiškas plastikas)

Laikas nestovi vietoje, o kartu su juo keičiasi ir vaizduojamojo meno priemonės. Šiandien mes turime 3D rašiklį, kurio pagalba Jūs galite sukurti trimates figūras realiu laiku tiesiog ore! Mokinio rankose bus galingas įrankis, kuris vysto vaizduotę ir abstraktų mąstymą. Tai puikus įrankis, galintis fantaziją paversti realybe.
3D rašiklis tai didesnė nei įprasto rašiklio versija, vietoj rašalo yra naudojamas plastikinis siūlas ( PLA ). 3D rašiklis veikia išspaudžiant įkaitintą plastiką. Po kelių sekundžių plastikas sukietėja ir išlaiko bet kokią formą. Plastikas atvėsta į vientisą ir stabilią struktūrą, leidžiančią sukurti trimatį daiktą, kurį galima paliesti, palaikyti, pastatyti. Pieštukams naudojamas PLA plastikas yra visiškai saugus ir ekologiškas, neskleidžia nuodingų dūmų. 3D rašiklis tai tinkama mokymosi priemonė, tokiose srityse kaip matematika (geometrinėms figūroms piešti), architektūra (modeliavimui), istorija ( valstybinėms šventėms pažymėti) geografija ( augalų, žemynų, vandenynų atvaizdavimas) ir vaizduojamasis menas. Trumpos teorinės dalies metu supažindinsime su 3D rašiklio veikimo principais ir darbo metodais, išmokysime jais naudotis. Praktikos metu siekiame, kad kiekvienas mokinys savo darbą padarytų kruopščiai, kūrybingai ir atsakingai. Atvykstame į jūsų mokyklą arba kviečiame atvykti pas mus į Panevėžį. Savo kūrinį kiekvienas parsineša namo prisiminimui. Praktinį darbą pritaikome pagal moksleivių amžių.


Mokiniai užsiėmimo metu susipažins su keramikos amatu,  molio lipdymo įvairove (lipdymu iš vientiso molio gabalo, atskirų molio juostelių, konstravimu iš molio plokščių, spaudimo iš gipso štampų technika). Vėliau pereis prie dirbinių dekoravimo būdų: įrėžimų, įspaudimų, reljefinio modeliavimo, kiaurymių išpjaustymo, tapymo spalvotais angobais, glazūravimu. Susipažinę su teorija pereis prie praktinės užduoties- patys nusilipdys originalų molinuką, kurį vėliau galės panaudoti kaip praktinį daiktą, dovaną artimam žmogui arba namų dekoraciją. Visas procesas vyks kūrybinėje aplinkoje, nejučia atsipalaidavę vaikai pajus molinuko burtus. Nulipdžius darbelius juos iš karto dekoruos angobu. Visi nulipdyti darbeliai bus palikti džiūti. Džiūvimo laikas priklausys nuo darbelio dydžio. Paprastai užtrunka nuo savaitės iki dviejų. Išdegtus darbelius keramikė pati nuglazūruos skaidria spalva ir vėl juos degs. Toks darbelis jau nepraleis vandens, galima bus naudoti maistui, merkti gėles ar pan. Išdegti darbeliai bus atiduoti kūrėjams. Užsiėmimą galima integruoti su pasaulio pažinimo, dailės ir technologijų, etninės kultūros, lietuvių k. pamokomis.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Magiškas šilko pasaulis". Jo metu supažindinama su šilku ir jo istorija, bei suteikiama galimybė patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje liejami dažai bei dekoruojamas šilkas specialiomis druskomis, sukūriama nosinaitė. Rezultatas, atsiradę spalvų raštai,  visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint dailės pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Kūrybinės edukacijos metu bus kuriamas vizualaus meno kūrinys - piešinys (Neoninis personažas), naudojant fluorescencinius markerius bei UV šviesą.


Technologiniai išradimai apima vis daugiau gyvenimo sričių. Juos sutinkame buityje, medicinoje, versle. Tačiau robotai humanoidai pasitelkdami dirbtinį intelektą gali atstovauti žmogų tokiose situacijose, kuriose dar joks robotas iki šiol negalėjo padaryti. Visa tai atneša permainas į mūsų kultūrinį ir visuomeninį gyvenimą. Edukacijos metu mokiniai supažindinami su nanorobotais, robotais humanoidais, dirbtiniu intelektu ir kitomis ateities technologijomis. Taip pat mokiniai patys kurs programas kalbančiam robotui!


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Netikrų žinučių laboratorija – tai edukacinis užsiėmimas gimnazijos klasėms, kurio dalyviai ne tik susipažins su manipuliacijos informacija formomis ir pavyzdžiais, sužinos apie priemones, kuriomis galima būtų kovoti su dezinformacija, bet ir asmeniškai galės pasigilinti į netikrų žinučių kūrimą ir išbandyti garso naujienos falsifikavimą.

Klasės mokiniai pasidalins į nedideles komandas, kurs savo žinutes aktualiomis temomis, įrašys jas akustinėje budelėje, o po to bandys sufalsifikuoti (pakeisti prasmę) vienos iš kitų komandų žinutę, taip  suprasdami patys ir parodydami kitiems, kad nuo informacijos falsifikavimo niekas nėra apsaugotas, o netikroms žinutėms kurti nereikia ir aukščiausių technologijų.

Užsiėmimo dalyviai naudosis nacionalinės bibliotekos Medijų dirbtuvių patalpomis, technika ir technologijomis. Išbandys save garso diktorių ir graso įrašų montuotojų, informacijos detektyvų vaidmenyse.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija „Atrask Žagarės dvaro lobį“ Žagarės regioninio parko lankytojų centre (Žagarės dvaro rūmai, Malūno g. 1, Žagarė, Joniškio raj.)
Kviečiame 1-4 klasių moksleivius susipažinti su Žagarės dvaro rūmais ir juose įsikūrusiu Žagarės regioninio parko lankytojų centru bei gamtos mokykla. Vienas didžiausių lankytojų centrų Lietuvoje nustebins ekspozicijų gausa ir įvairove, o edukaciją paįvairins Žagarės dvaro lobio paieškos. Keliaudami po rūmų sales pasijusite tarsi filme „Naktis muziejuje“.
Edukacijos metu trumpai pristatysime dvaro istoriją, kam priklausė šie rūmai ir kokias istorijos paslaptis jie saugo. Interaktyviose ekspozicijose naudodamiesi 3D virtualios realybės akiniais galėsite išvysti teatrališką XIX – ojo  amžiaus dvarininkų gyvenimą. Virtualios realybės turas, naudojant mįsles ir užuominas, ves per skirtingas dvaro erdves ir virtualiai susipažindins su išskirtiniais dvaro eksponatais. Jūsų taip pat lauks interaktyvus žaidimas didžiuliame ekrane, kuris supažindins su žymaus XIX - ojo amžiaus dendrologo, Žagarės dvaro parko architekto G.F.F. Kuphaldo darbais, Žagarės dvaro parko augalais ir leis kiekvienam susikurti savo įsivaizduojamą parką. Šios edukacijos metu galėsite pasijusti tikrais dvarininkais ir pažinti jų gyvenimą iš arti: išklausydami, išbandydami, prisiliesdami. O didžiausias nuotykis jūsų lauks, kuomet reikės surasti dvarininko paslėptą lobį Žagarės dvaro rūmuose. Pagal lobio žemėlapyje surašytas užuominas išnaršę dvaro rūmus atrasite tikrų tikriausią lobį!
Edukacijos trukmė - apie 1 val. Kaina 3 Eur/asm. (moksleiviams).


Kalvystės edukacinis užsiėmimas „Kožnas savo laimės kalvis“

Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai apsilankys Kalvystės studijoje „Malūno kalvė“, kuri įkurta veikiančiame vandens malūne. Čia išgirs įdomias lietuvių liaudies legendas ir  pasakas, sužinos priežodžius, patarles apie kalvystę ir jos istoriją. Dalyviai susipažins su metalo dirbinių ekspozicija, kurioje pristatoma senovinė metalo apdirbimo įranga, įvairūs buities ir ūkio padargai, meninės kalvystės skulptūros. Dalyviai stebės praktinį kalvystės amato demonstravimą – kalvis kals „laimės pasagą“  ir kvies dalyvauti atraktyviuose kalviškuose žaidimuose. Kiekvienas dalyvis išvyks su savo „laimės pasaga“.


IŠMANUSIS ŽYGIS PO SĖLIŲ ŽEMĘ (9-12 KL.)

IŠMANUSIS ŽYGIS PO SĖLIŲ ŽEMĘ: 1. Pasiruošimas žygiui, pažintinių interaktyvių programėlių (Mineralai, Entomologas,  Pamatyk Lietuvoje, Plant net, Physic toolbox) instaliavimas;  2. Susipažinimas. Visų trumpas prisistatymas: Ką galima pamatyti sėlių žemėje ir Ką siūlytum aplankyti savo krašte?; 3. Mokinių supažindinimas su lankoma vietove-  Tarptautinio kultūros kelio "Baltų kelio"- „Sėlių ratu“ (www.baltukelias.lt/marsrutai/baltu-kelias-seliu-ratas/ ) ; 4. Pateikti Sėlių krašto kultūrinio paveldo "perliukus", kultūros objektų, papročių, tarmių skirtumus (www.tarmes.lt ; dvd- Tarmių karaokė) ; 5.Senovinis žaidimas „ Plunksnos metimas“, kuris laimi- nusisukęs parenka komandų narius būsimoms programos užduotims. 6.Apšilimas: „Akmens amžiaus kliūčių takas“ (komandos, naudodamos akmens amžiaus ginklus, įveikia kliūtis); 7. „Išmanusis žygis“ (atstumas- 3,5 km) reikalaujantis išmonės, naujų idėjų, energijos, netikėtų sprendimų. Komandos gauna žemėlapius su užduotimis ir maršrute užkoduotais ženklais. Mokiniai naudodamiesi interaktyviomis programėlėmis,  pasiekę žygyje pažymėtus gamtos ar kultūros objektus, atlieka užduotis. Šis interaktyvus žygis mokiniams suteiks galimybę geriau pažinti vienam kitą, stiprins darbo komandoje įgūdžius, reikalaus išmonės, naujų idėjų, energijos, netikėtų iššūkių. Žygyje svarbiausia ne greitis, bet užduočių atlikimo tikslumas, išmanumas,  geras komandos narių bendradarbiavimas,  kantrybė. 8. Grįžus į stovyklą žygio rezultatų pristatymas ir taškų suskaičiavimas. 9.„Pasigardžiavimas“- komandiniai senoviniai žaidimai:  „ Vėliavos pagrobimas“, - „Kerepėtas“, „Akmenriedis“, „Kumeliko mėtymas“; 6. Galutinis visų rezultatų suskaičiavimas (kliūčių tako, Išmaniojo žygio, senovinių žaidimų), apdovanojimai ir aptarimas. 7. Atsivežtiniai pietūs prie laužo.


Tauragės pilis – kultūros paveldo saugotinas objektas, išsiskiriantis neorenesansiniu architektūrinio ansamblio charakteriu. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su Tauragės pilies istorija, architektūrinės raidos bruožais, įvairiais laikmečiais kitusia pilies paskirtimi ir sužinos, kodėl ji niekada neatliko pilims būdingų funkcijų. Edukacijos dalyviai šniukštinės po pilies užkaborius, ieškos paslėpto lobio, kurį tik dėmesingiausieji galės atrakinti, rinkdami pabirusius raktelius, kuriuos pavyks surasti, tik atskleidus visas saugomas paslaptis, užuominas bei įminus turtų nešėjo ir saugotojo – nykštuko Barzduko mįslę.
Paaiškėjus, jog karų nusiaubtą pilį edukacijos dalyviai turės atstatyti patys, gamins iš modelino pilies bokštą, kurį galės dekoruoti, ornamentuoti bei išpuošti pagal savo individualius gebėjimus. Taip pilies bokštas atgims, nušvitęs įvairiais raštais, spalvomis bei savitu dekoru. Šį kūrybinį darbelį mokiniai galės pasiimti atminimui su savimi. Tad leiskimės į pažintį žaismingai bei kūrybingai su Tauragės pilimi!


Edukacija ,,Teatro labirintas" (išvažiuojamoji)

Įveik magišką teatro labirintą! Teatro labirintas tai smagi galvosūkių ir užduočių pilna veikla. Šio žaidimo metu vaikai atliks įvairias kūrybiškas, judrias ir pamąstyti priversiančias užduotis, kurių metu sužinos daug įdomybių apie teatrą. Išsprendę visą labirintą vaikai gaus teatro žinovo pažymėjimą.

Tikslas - padėti mokiniams įgyti teatro krypties žinias, gebėjimus ir įgūdžius, ugdyti kūrybiškumą, komandinius įgūdžius, sklandžią idėjų raišką, prigimtinius gebėjimus ir individualumą.
Uždaviniai:
1. Plėtoti mokinių meninius gebėjimus, kūrybiškumą, komandinio darbo įgūdžius.
2. Ugdyti mokinių kultūrinį sąmoningumą ir estetinę nuovoką, kuriant meniškai vertingą, įvairią ir estetišką, kūrybiškumą skatinančią ugdymosi aplinką.
3. Supažindinti, su teatro elementais, teatro profesijomis, kūrybiniais etapais.

VšĮ „Kultūros gija" studijos tikslas – suburti bendruomenę kultūriniam gyvenimui. Juk kultūra plati kaip vandenynas, čia prisiliečiame prie vienos iš jos gijų. „Kultūros gija" – erdvė, iniciatyva gimti kultūrai, ji gimė iš meilės renginiams ir teatrui.

„Kultūros gija" kūrėja, teatro pedagogė Skaistė Skučaitė dirba jau ne pirmus metus pradinėse mokyklose, organizuoja veiklas bei renginius įvairiaus amžiaus vaikams. Išskleiskim kūrybiškumo sparnus kartu!


Radviliškio rajono savivaldybės etninės kultūros ir amatų centras

Dalyviai supažindinami su natūralaus bičių vašku ir jo panaudojimo būdais. Žvakės nuo seniausių laikų buvo laikomos apsaugos ir dvasingumo simboliu. Jomis mūsų senoliai pasišviesdavo dirbdami įvairius namų ruošos darbus, tikėjo, jog jos apsaugo nuo negandų, blogųjų dvasių, sugeria neigiamą energiją, turi gydomųjų galių. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai sužino žvakės atsiradimo istoriją, su žvakėmis susijusius papročius, žvakių liejimo technologijas ir būdus. Vienas iš žvakių liejimo būdų, kai karštas vaškas yra pilamas ant knato, dalyviai išbando patys. Praktinio užsiėmimo metu mokiniai žvakelę susisuka iš natūralaus bičių vaško plokštelės. Taip pat išbando šiuolaikines žvakių gamybos technologijas (karštą vašką pila į silikonines formeles). Uždaviniai – supažindinti: su bičių gyvenimu; su bičių teikiama nauda ir jų produktais; su aviliu, koriu, į kurį bitės „pila“ savo surinktą medų, duonelę; su bitininko inventoriumi (dūmine, kaltuvu, medsukiu ir t. t.); su seniausiu bitininkystės amatu– žvakių liejimu. Leisti patirti kūrybiškumo džiaugsmą. Ugdomos bendrosios kompetencijos – pažinimo ir asmeninė. Edukacija – tai veikla, kuri teikia relaksuojantį poveikį, nektaro ir pikio kvapas žmogų ramina, jis užmiršta nerimą, jaudulį ir tik jaučia didelį malonumo jausmą uosdamas svaiginančiai kvepiančius medaus korius, vašką. O nuo senų laikų žinomas bitininkystės amatas – žvakių liejimas. Su vaško žvake eidavo tuoktis, vaško žvakelės liepsna palydėdavo Amžinybėn. Nors žvakė senovėje buvo nepakeičiamas šviesos šaltinis, šiuo amatu vertėsi nedaugelis. Ir tai greičiau buvo ne verslas, bet pomėgis. Žvakių liejikų buvo mažai, tačiau žvakės visada turėjo paklausą ir vertę. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai įgis žinių apie paslaptingą bičių gyvenimą, sužinos, kad žvakėms lieti naudojamas bičių vaškas. Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.


Vienai valandai kultūros centro scena atsiveria tik Jums – kur leidžiasi ir kyla scenos užuolaidos, kur ir kaip rodomi filmai, o kur dar vaizdo projekcijų žaismas, pusšimtis šviestuvų ir skambanti muzika. Apie moderniausias scenos technologijas pasakoja ir jas demonstruoja scenos įrenginių inžinierius, garso ir šviesų operatoriai.
Keliaudami po Šilutės kultūros ir pramogų centro užkulisių erdves vaikai susipažins su techninio ir kūrybinio darbo specifika, išbandys  įvairius scenos įrenginius – garso, šviesos pultus, kino techniką, scenografijos įrangą.
Pasitelkiant įvairius žaidybinius elementus mokiniai taps „užkulsių herojais“ - ugdys praktinio veikimo gebėjimus, bandys įvaldyti skaitmenines technologijas, kurs skaitmeninį turinį ir išmoks atsakingai juo naudotis. Edukacijos metu mokiniai generuos idėjas, įvertins skirtingus požiūrius įvairiais aspektais ir atras konkretų situacijos sprendimą. Užsiėmimo pabaigoje vyks refleksiją ir įgytų žinių aptarimas.


Lietuvos kaimo architektūroje yra užslėpta mūsų istorija. Lietuvių sodyba neatsiejama nuo kasdienės buities, daiktų, gamtos ir kalbos, kuri kaip lopšys brandino šeimos tradicijas, mokė gyventi, augti ir skleistis. Mediniuose namuose įsirėžė ne tik dailidžių išmonė bei sumanumas, bet ir kartų patirtis, formavusi vietos statybos tradicijas ir regionų architektūros skirtumus. Programos metu kursime Aukštaitijos kaimo sodybą, statysime visus jai būdingus trobesius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Spektaklis jaunimui Lars Noren „Lapkričio 20"

Lars Norén „Lapkričio 20“

Pjesė sukurta pagal tikrą 2006 m. lapkričio 20-osios įvykį, kai į mažo Vokietijos Emsdetteno miestelio mokyklą 18-metis atsinešė ginklų. Vaikinas neišsiskyrė iš bendros mokyklos aplinkos ir užaugo eilinėje šeimoje, todėl padarytas nusikaltimas sukrėtė daugelį žmonių ir visų žvilgsnis nukrypo į eilinę ramaus ir niekam nežinomo miestelio mokyklą. Scenos kūrinys narplioja, dėl kokių priežasčių žmonės peržengia įprastas visuomenės ribas. Spektaklio režisierė Loreta Vaskova sako, „kad šiandien yra itin svarbu nenusisukti nuo sudėtingų temų, nes gyvename laikotarpiu, kai žmonės susiduria su situacijomis, kurios skatina beprasmybės jausmą. Todėl spektaklis suteikia galimybę saugioje teatro aplinkoje tyrinėti smurto, patyčių ir savanoriško pasitraukimo iš gyvenimo temas. Taip pat kelti klausimus ir svarstyti, kokią aplinką kuriame mokykloje ir kokius vaidmenis atliekame. Be to, paauglio monologas padeda atpažinti vadinamąjį tunelinį mąstymą ir sąmonės nuklydimus, kurie signalizuoja, jog verta mokėti kreiptis pagalbos.“
Spektaklio režisierė – L. Vaskova, kuri baigė studijas Klaipėdos universitete, magistro studijas tęsė Vsevolodo Mejerholdo centre. Lietuvos muzikos ir teatro akademijoje (LMTA) įgijo meno daktaro laipsnį, nuo 2014 m. eina lektorės pareigas ir dėsto dokumentinio teatro dalyką. Kaip režisierė sukūrė 12 dramos spektaklių, 5 šiuolaikines operas ir apie 15 įvairių pjesių skaitymų, netradicinės teatro formos projektų kaip „Nostalgijos muziejus“ ir „Ramybės stotelės“. Nuolat kelia kvalifikaciją įvairiose stažuotėse ir seminaruose JAV, Čekijoje, Lenkijoje, Rusijoje, Danijoje, Portugalijoje, Didžiojoje Britanijoje, Prancūzijoje. Spektaklis skirtas jaunimui, po spektaklio žiūrovai kviečiami pasilikti diskusijai, kurią padėjo paruošti psichologė Ivona Suchodolska.
Kūrybinė komanda:
Režisierė Loreta Vaskova
Aktorius Šarūnas Januškevičius
Iš švedų kalbos vertė Rasa Baranauskienė

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Vaikai, atvykę į seną pirkią, bandys atsekti, kas nuo senų laikų pasikeitė, o kas – išliko. Programos metu galima ne tik patirti, kaip Lietuvos kaime buvo švenčiamos vaiko gimtuvės, krikštynos, bet ir pažaisti su senaisiais mediniais žaislais, ir paragauti „beržinės košės“. Užsiėmimo metu sužinosite apie tikėjimus ir spėliones, išmoksite lopšinių ir žaidinimų, suvystysite ir „užmigdysite“ lėlę, pasigaminsite „čiulptuką“, pasimatuosite to meto drabužėlius ir apavą. Dalyvių laukia ne tik pramogos – jie nudirbs kelis vaikiškus darbelius, sužinos apie tai, kaip vaikai buvo mokomi elgtis prie stalo ir svečiuose, ant ko ir su kuo rašė ir t. t. Edukacijos metu naudojami visi pojūčiai (liečiami eksponatai, uostomos džiovintos žolelės, klausoma muzikos instrumentų, ragaujama grikių košė, stebima autentiška aplinka).


„Žydroji paukštė“ – nesugaunamos laimės simbolis, kurį daugiau nei prieš šimtą metų į pasaulį paleido belgų rašytojas, Nobelio premijos laureatas Morisas Meterlinkas. Nacionalinis Kauno dramos teatras pagal šią pjesę rodo užburiantį spektaklį, kuriame susipina išmintis, vaizduotės skrydis ir nuostabus reginys. Tai pasaka, kurioje telpa ne tik pagrindinių herojų – brolio ir sesers – sapniška kelionė po fantastinius rūmus ir sodus, bet ir visos žmonijos bandymai atsakyti į amžinus klausimus – kas yra laimė, kur iškeliauja tie, kurie mus palieka ir kas yra ten, anapus gyvenimo, ar būtinas stebuklingas brangakmenis tam, kad galėtum matyti aplinkinių daiktų esmę? „Žydroji paukštė“, pakvietusi į laimės paieškas, nuvilioja mus į labai įdomią ir naudingą kelionę po savo vidų, padeda susivokti vertybėse, atsirinkti tai, kas iš tiesų svarbu. Tai alegorinė pasaka visiems, kas nori matyti atviromis akimis ir širdimis, kas nori pajusti pažinimo džiaugsmą ir susimąstyti giliau. Tačiau šis spektaklis žavi ne tik giliomis įžvalgomis, bet ir nepaprastai gražiais moderniais sceniniais sprendimais.
Spektaklyje sukurta daug video grafikos, animacijos, kurie pripildo erdvę fantastine atmosfera ir kerinčiais vaizdais, nuskraidina į daugiamatį vaizduotės pasaulį.


Edukaciniai simfoninės muzikos koncertai moksleiviams

Visuomeninė organizacija Alytaus styginių kvartetas

Paslaugos tikslas: - sudaryti sąlygas  moksleiviams klausytis gyvai atliekamos simfoninės muzikos koncertų,  papildytų muzikine edukacija.  Koncertų atlikėjas - unikalus šalyje  Alytaus MM simfoninis orkestras „Svajonė“,   atliekantis repetuarą nuo klasikos iki roko ir šiuolaikinės muzikos. Orkestro dirgentas - Vytautas Kiminius.  Mūsų išskirtinukas - bendraamžių orkestras (atlikėjų amžius nuo 11 iki 18 metų)-  klausytojus visuomet intriguoja, sukelia ypatingą susidomėjimą.
Renginių metu siekiame:
1. Supažindinti klausytojus su simfoninio orkestro skambesiu, sudėtimi, instrumentais.
2. Skatinti klausytojus atsiriboti nuo aplinkos ir individualiai išgyventi muzikos poveikį, dalintis  įspūdžiais.
3. Supažindinti  klausytojus  su įvairių epochų, stilių, šalių, tautybių kompozitorių simfonine muzika.
4. Koncertų programos sudaryti atsižvelgiant į klausytojų amžių, muzikos pamokų tema. Esame pasirengę bendradarbiauti su mokyklų muzikos mokytojais.
Koncertai vyksta mokymo įstaigų salėse arba, jeigu ji neturi tinkamos salės, didelėse miesto  salėse. Kaina moksleiviui - 6 eurai.
Renginio struktūra: 1. įžanginis kūrinys, sukuriantis renginio atmosferą. 2. supažindinimas su orkestro instrumentais ir jų grupėmis, atliekant kūrinių ištraukas, kur atskiri instrumentai girdimi ypač ryškiai 3.  Keletas kūrinių atliekami ištisai, kuriuos pristato ir palydi orkestro vadovo arba dirigento įžvalgos, komentaras, užduotis klausytojams. Kiekvienos koncerto dalies pobūdis ir trukmė formuojami priklausomai nuo klausytojų  amžiaus grupės kuriai adresuotas renginys. Ypatingą dėmesį skiriame gebėjimui susikaupti, atsiriboti nuo aplinkos  ir pasinerti į muzikinę erdvę.
Dalyvavimas edukaciniame koncerte dažnam mokiniui  būna pirmoji pažintis su simfonine muzika. Tikime, kad patirtos teigiamos emocijos paskatins toliau domėtis muzika, padidins mokinio kompetencijas. Galbūt savo miesto aplinkoje mokinys  pastebės simfoninės muzikos  koncerto skelbimą ir apsilankys jame.


Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija

Beveik prieš 700 metų Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino laiške pirmąkart buvo paminėtas Vilnius. Tačiau pasakojant Vilniaus istoriją, būtina pradėti nuo XIV amžiaus Kreivojo miesto ir Kreivosios pilies istorijos, nes būtent čia yra Vilniaus, kaip sostinės, pradžia, čia Vilniaus miesto branduolys. Šiandien ši vieta apaugusi mišku ir ji žinoma kaip Kalnų parkas. Taigi, vidury didmiesčio, miške, kuriame galima sutikti ir stirnų, žygiuosim Kreivosios pilies ir Kreivojo miesto perimetru ir mėginsime įminti viduramžių miesto mįslę. Išmoksime suprasti, kokios priežastys lėmė žmonių pasirinkimą – gyventi ant kalvų? Kaip kalvos ir slėniai lėmė sudėtingą miesto ir pilies gynybinę sistemą? Ieškosime atsakymų, apie Vilnios ir Neries upių svarbą, kaip žmogus keitė šių upių vagas. Sužinosime, kokia bendruomenė čia gyveno, kokia buvo jų buitis. Sužinosime apie mieste tuo metu gyvenusių vilniečių kultūrinę įvairovę. Suvoksime, kad Kreivoji pilis – viena iš trijų Vilniaus pilių, kuri davė pradžią Lietuvos valdovo rezidencijai ir miestui. Prisimindami senąsias legendas, kursime savas, naudosime įvairių laikotarpių žemėlapius. Atsipūsti sustosime ant vieno iš Kreivojo miesto kalnų – Stalo kalno. Čia be degtukų skelsime ugnį, išmoksime be filtrų išvalyti vandenį, pažinti pasaulio kryptis ir orientuotis miško tankmėje bei sudėtingame reljefe. Visoms veikloms reikia ne tik įgūdžių, bet ir žinoti žmogaus pasaulėžiūrą, kol jis dar negyveno šiuolaikiniame mieste. Taigi, pažinsime ne tik mūsų kultūros paveldą, suprasime savo tapatybę, bet ir išmoksime orientuotis sudėtingose vietovėse, įgysime bazinių išgyvenimo įgūdžių, kurių gali prireikti ir XXI amžiuje. Priemonė pritaikyta ir specialiųjų poreikių turintiems vaikams, nustatant tempo intensyvumą ir atsižvelgiant į individualius mokinio poreikius.


Siauruko atradimai kiekvienam smalsučiui (5–6 klasėms)

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Programos edukatorius pasitinka vaikus, atvykusius į Anykščių siaurojo geležinkelio stotį. Pagal metų laiką ir oro sąlygas perone arba Siauruko muziejaus ekspozicijoje pasisveikinama, susipažįstama, simboliniais klausimais patikrinama, kiek konkretūs moksleiviai yra pažinę geležinkelius kaip vieną iš transporto priemonių, vaikai skatinami pasidalinti, kur ir kada jie yra matę ar važiavę traukiniais. Edukatorius, pakvietęs programos dalyvius sėsti į rankinę dreziną su prikabintu vagonėliu, demonstruoja jos veikimo principą ir siūlo išbandyti pačią šią paprasčiausią bėginę transporto priemonę. Aiškinama rankinių riedmenų paskirtis seniau ir dabar, kartu su programos dalyviais svarstoma, kaip tokie riedmenys palengvino žmonių gyvenimą, ką reikėtų daryti kitaip ir sunkiau, jei jų nebūtų. Programos dalyviai rankine drezina važiuoja į riedmenų paviljoną, pakeliui išbandydami ir keleivio, ir tokios drezinos „mašinisto“ patirtis. Su moksleiviais diskutuojama apie tai, kokio tarpusavio bendravimo reikia, kad keli „mašinistai“ įstengtų suderinti savo veiksmus ir drauge priverstų dreziną greičiau riedėti, aiškinami draugiškumo ir bendradarbiavimo privalumai. Riedmenų ekspozicijoje programos dalyviams pristatomos skirtingos transporto priemonės, irgi riedančios bėgiais, aiškinami jų tarpusavio skirtumai: kas iš matomų eksponatų gali riedėti savarankiškai, o kitus kažkas turi būtinai tempti. Žaisdami istorinį žaidimą, programos dalyviai savarankiškai bando nuspręsti, kurie eksponatai pagal išorinius matomus požymius geležinkeliuose buvo naudojami seniau, kurie buvo sukurti ir naudojami vėliau, aiškinamos technikos raidos priežastys. Susibūrusiems stoties pastate programos dalyviams edukatorius trumpai apibūdina geležinkelio kaip transporto sistemos veiklą, paaiškina geležinkelių tarnautojų vaidmenis šioje veikloje, parodo jų skiriamuosius ženklus. Programos dalyviai atlieka jiems skirtą užduotį – savarankiškai išrenka stoties viršininko kabinete patriotinius eksponatus...


Miesto herbas (1-4 kl. išvykstamasis Kauno mieste ir rajone)

Edukaciniame užsiėmime susipažinsite su Kauno miesto herbų istorinėmis detalėmis: aptarsime tauro simbolį, jo pokyčių raidą herbo skyde. Taip pat sužinosite ir apie kitus miesto herbo simbolius bei kaip jie kito bėgant metams ir keičiantis istorinėms aplinkybėms. Praktinėje užsiėmimo dalyje nusilipdysite molinį suvenyrą su Kauno simboliu tauru.
Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto negalia, galime pravesti vaikams su judėjimo ar klausos negalia. Apie poreikį užsiėmimą pravesti vaikams su intelekto ar judėjimo ar klausos negalia prašome informuoti užsakymo metu. Išvykstamasis užsiėmimas vedamas Kaune ir Kauno r., kai grupė ne mažesnė nei 18 vaikų.


Tradiciniai kepiniai: meduoliai, naminiai sausainiai.

Patogiai įrengtoje ir erdvioje virtuvėje dalyviai bus supažindinami  su savo krašto kulinariniu paveldu,  su naminių sausainių ir meduolių tešlos paruošimo technologija.
Dalyviai išmoks paruošti tešlą ir suformuos bei keps sausainius. Jei keps meduolius dar ir dekoruos glajumi. Edukacijos pabaigoje dalyviai galės degustuoti savo kepinius, vaišindamiesi žolelių arbata bei gaus korteles su recepto aprašymu ir paruošimo eiga.
Išmoks dirbti komandoje.


Ar norėtum pasinerti į kūrybinį spektaklio procesą? Ar žinai, kokie esminiai elementai būtini spektaklio gimimui? Kokia yra Teatro meno prigimtis? Edukacinis užsiėmimas „Šeši elementai“ supažindins su pagrindinėmis, teatre bendradarbiaujančiomis meno sritimis, suteiks galimybę patiems sukurti ir atlikti trumpas scenas. Sužinosi, kad režisierius ne tik vadovauja aktoriams ir rėkia ant jų, bet atlieka ir daugybę kitų svarbių veiksmų, susipažinsi su specifiniais, aktorių naudojamais apšilimo žaidimais, kursi muzikinį takelį ir kostiumus aktoriams! Tapk režisieriumi, scenografu ar kompozitoriumi ir sukurk savo originalią, populiariosios „Jūratė ir Kastytis“ legendos interpretaciją.


Panevėžio muzikinio teatro pučiamųjų instrumentų orkestro "Garsas" muzikinė ir edukacinė programa LAIKO SPALVOS Pažintinėje kelionėje muzikologė pristatys penkias epochas: renesansą, baroką, klasicizmą, romantizmą ir XX-o amžiaus modernizmą. Edukacinė – koncertinė programa „Laiko spalvos” skirta visiems, norintiems susipažinti su epochomis, bei išgirsti tų epochų kūrinius.


Kodėl šviečia Švyturys.. ? Priešmokyklinėms  ir  1 - 2 klasėms ( Išvažiuojamoji edukacija )

Kodėl šviečia Švyturys.. ? ( Išvažiuojamoji edukacija priešmokyklinėms , 1 – 2 klasėms )

Lietuva yra jūrinė valstybė ir mūsų užduotis yra išsaugoti ir populiarinti pajūrio paveldą.
Sužinosite kodėl buvo statomi švyturiai.
Kokios buvo naudojamos priemonės, kad šviesa neužgestų ir sklistų kuo toliau...
Kaip keitėsi šviesos rūšis nuo kuriamų laužų iki elektrinių lempų ir radijo signalų...
Kalbėsime apie Lietuvos pajūrio esamus ir buvusius švyturius.
Žiūrėsime nuotraukas su Lietuvos pajūrio švyturiais.
Diskutuosime apie gamtos ir paveldo išsaugojimą.
Po pasakojimo bus užduodami klausymai.
Mokiniai  savo rankomis gamins magnetuką ant šaldytuvo su švyturiu. ( tai labai mėgstamas užsiėmimas ir mokinių ir mokytojų )
Po užsiėmimo kiekvienas mokinys gaus dalyvio pažymėjimą.
Edukacija pritaikyta ir spec. poreikių mokiniams.


Kad tau liežuvis nudžiūtų! (nuotolinis užsiėmimas)

Keiksmažodžiai – mūsų etninės kultūros dalis. Be galo įdomūs ir išraiškingi yra lietuviški keiksmažodžiai: „Kad tau kelnėse ežys išdygtų!“; „Pakasyk sliekui pažastį!“; „Po ššššimts kalakutų!“; „Žžžžalia rūta“; „Lįsk tu vabalo blauzdon“ ir kt. Tačiau lietuviškų keiksmų retai beišgirsi, vyrauja „riebūs“ rusiški, dažnai susiję su lytiniais organais, lytiniais santykiais, nepadoriu elgesiu ir pan. Pastaruoju metu itin sparčiai plinta ir necenzūriniai angliški žodžiai. O kokius keiksmažodžius ir kodėl vartojate jūs? Per užsiėmimą kalbėsime apie lietuviškus keiksmažodžius, aiškinsimės jų reikšmes, kartu suvoksime, kad mūsų kalba – be galo turtinga ir įdomi.


„Performansas” kaip meno rūšis atsirado Amerikoje 1960 metais. Tai postmodernistinis menas: iš anksto apgalvotas, konceptualus veiksmas, kurio pagrindinė išraiškos priemonė – paties menininko kūnas. Kas sąlygojo performansų atsiradimą, kas juos kūrė ir kodėl? Į šiuos klausimus ieškosime atsakymų edukacinio užsiėmimo metu. Nuotraukų ir video siužetų pagalba moksleiviams papasakosime performansų atsiradimo istoriją. Kalbėsime apie pasaulinio garso menininkus, tokius kaip Marina Abramovič, Vito Acconci, Hugo Ball, Bruce Nauman, Chyris Burden ir kitus. Nebus pamiršti ir Lietuvos performansų menininkai. Teorija be praktikos nieko neverta, edukacinės programos metu moksleiviai ne tik dalyvaus, bet ir kurs performansą. Tai taps naujų patirčių ir pojūčių laiku. Moksleiviai susipažins su konceptualaus meno sąvoka, prisilies prie meno filosofijos idėjos. Bus įdomu, smagu ir naudinga. Atlikus užduotis pakalbėsime apie naujas moksleivių patirtis. Diskutuosime kaip keičiasi žiūrovams keliami reikalavimai šiuolaikiniame mene ir kaip pasyvus žiūrovas transformuojasi į aktyvų dalyvį. Jaunuoliai mokysis analizuoti nematerialaus meno kūrinius, suprasti savo ir visuomenės santykį su menu ir menininkais. Edukacinė programa prisidės prie jaunimo kultūrinio ugdymo.


INTEGRUOTA LITERATŪROS IR DAILĖS PAMOKA. Dar ne pabaiga: kūrinių kompozicijos ypatumai

„Kaip viskas baigėsi?“ – dažnai norime žinoti, klausydamiesi įdomios istorijos, skaitydami knygą ar žiūrėdami filmą. Pabaiga – bene svarbiausia kūrinio kompozicijos dalis. Kokios būna literatūros kūrinių pabaigos? Ar įmanoma, kad kūrinys mums siūlytų kelias pabaigas arba... neturėtų pabaigos iš viso? Į šiuos klausimus atsakyti padės apsilankymas MO parodoje.
Lygindami dailės ir literatūros kūrinius mokiniai randa daug panašumų: abu jų turi erdvę, dažnai laiką, veikėjus ir kita, tačiau kuo panaši ir kuo skiriasi jų kompozicija, ar dailės kūrinys irgi turi pabaigą? Tyrinėdami vizualiojo meno kūrinius, skaitydami šiuolaikinės literatūros tekstus mokiniai ieško atsakymų į šiuos klausimus, diskutuoja, dirba grupėmis ir sukuria dar niekur niekada nepublikuotos istorijos pabaigą, parenka ją sustiprinančią finalinę neegzistuojančios knygos iliustraciją iš parodoje eksponuojamų dailės kūrinių. Refleksijoje dalijasi įgyta emocine ir menotyrine patirtimi.


Kūrybos kampas 360° edukacinės dirbtuvės „NE šiukšlės“

„Kūrybos kampas 360°“ edukacinių dirbtuvių "NE šiukšlės" vedantysis Giedrius Bučas – bendruomeninių dirbtuvių „Kūrybos kampas 360°“ įkūrėjas, VšĮ „Už švarią Lietuvą“ vadovas, Pokyčių lyderis, visuomenininkas, socialinis verslininkas, 2020 metų darnos žygio pėsčiomis aplink mūsų šalį „Už švarią Lietuvą!“ iniciatorius, bendruomenės kūrybos namų K.I.N.A.S. „Panemunė“ bendraįkūrėjas, gamtosauginės Prezidento V. Adamkaus premijos laureatas.
Giedriaus vizija darnus ir švarus pasaulis. Jis dalinasi savo patirtimi bei žiniomis su visais besidominčiais darniu vartojimu ir aplinkosauga ir teigia, kad ypač įdomios diskusijos būna su vaikais, jaunimu ir šeimomis.
Dažnai žmonės sako, kad tai šiukšlės, tačiau taip nėra, kūrybingumo dėka, jas mes galime paversti naudingais ir praktiškais daiktais. Diskutuosime aplinkos apsaugos, ekologijos temomis, dalinsimės darnaus vartojimo ir tvaraus gyvenimo būdo patirtimi. Rankdarbių dirbtuvėlių metu mokomės daiktus "prikelti" antram gyvenimui ar pasigaminti juos iš antrinio panaudojimo žaliavų. Mokomės gyventi ekologiškai ir darniai, taip rūpinamės savo, savo vaikų ir visos planetos gyventojų sveikata, ugdome kūrybingas ir pilietiškas asmenybes.  Diskusija yra geriausias būdas rasti tiesą, pasidalinti žiniomis ir ieškoti teisingiausio kelio darnaus vartojimo link. Diskusijos metu vizualiomis priemonėmis mokiniams pristatomos šių dienų aktualijos ir problematika, globalinės problemos, analizuojame kokias vertybes mes puoselėjame, o svarbiausia ieškome būdų kaip šias problemas galime spręsti mes ir kas už tai atsakingas. Tiesa viena – atsakingas esu AŠ. Koks tas mano AŠ – griovėjas ar kūrėjas? Turime ne tik pagalvoti bet ir veikti, kad paliktume gražesnę, įvairiomis prasmėmis, planetą ateities kartoms.
Diskusijos – dirbtuvių metu mokiniai:
*Sužinos 5 pagrindinius darnaus vartojimo principus.
*Supras daiktų antrinio panaudojimo filosofiją.
*Išmoks pagaminti daiktus iš antrinių žaliavų.
*Supras savojo didžiojo AŠ galimybes.


Kaip asiliukas draugą surado (Nuotolinė paslauga)

Prano Domšaičio galerijos edukacinis užsiėmimas „Kaip asiliukas draugą surado“ iš ciklo „Pasakos muziejuje. Kas muziejuje gyvena?“ kviečia pradinių klasių mokinius keliauti su nenuorama asiliuku iš jaukios sodybos Kuršių marių pakrantėje iki tolimosios Pietų Afrikos, pasižvalgyti nuo Gerosios Vilties kyšulio viršūnės ir įsitikinti, kad draugystė ir draugų pagalba – svarbiausia. Kartu pasekę pasaką ir sulaukę laimingos pabaigos, ieškosime pasakoje pamatytų paveikslų dailininko P. Domšaičio nuolatinėje kūrybos ekspozicijoje, aptarsime juos ir patys kursime savo vaizdines istorijas apie draugystę. O buvo taip...


Baltų ženklų ir raštų simbolika dailės terapijoje

Baltų kultūra su savo unikalia simbolika yra svarbi mūsų kultūrinio identiteto dalis, o šių simbolių panaudojimas dailės terapijoje gali paskatinti dalyvius labiau gilintis į savęs ir pasaulio pažinimą. Kūrybinės edukacijos veiklos tikslas – naudojant dailės terapijos metodus didinti mokinių savimonę per baltų simbolikos panaudojimą piešiniuose. Uždaviniai: 1) Suteikti mokiniams žinių apie baltų ženklus ir jų simbolinę reikšmę. 2) Skatinti mokinių kūrybiškumą ir ugdyti gebėjimą analizuoti savo kūrybą. 3) Lavinti mokinių savęs pažinimo įgūdžius. Veiklos trukmė būtų 90 min. (dvi pamokos) su 15 min. pertrauka po 45 min. veiklos. Veiklą, remiantis dailės terapijos proceso principais, sudarytų trys etapai: 1) Susipažinimas su baltų ženklais ir simboliais raštuose. Tai būtų temos aktualizacija, arba kitaip pasiruošimas kūrybiniam procesui. 2) Kūrybinis procesas, kurio metu dalyviai pieštų savo žinutę panaudodami baltų simbolius. Tai būtų individualus darbas, kurio metu dalyviai laisvai interpretuotų ir aktyviai kurtų savo simbolius. 3) Piešinių aptarimo metu kiekvienas dalyvis turėtų galimybę pasidalinti kaip vyko kūrybinis procesas ir kokią žinutę sukūrė. Diskusijos metu mokiniai būtų kviečiami dalintis įžvalgomis ne tik apie savo piešinį, bet ir apie kitų dalyvių darbus.
Dalyvaudami kultūrinės edukacijos veikloje mokiniai susipažins su baltų ženklais ir raštais, analizuos jų simbolinę reikšmę. Tai praplės dalyvių kultūrinio identiteto ribas ir saviraiškos galimybes. Kurdami piešinį su baltų ženklais, mokiniai lavins savo meninės raiškos gebėjimus ir mokysis komunikuoti per meno kūrinį. Kūrybinis procesas stiprins mokinių pasitikėjimą savimi ir gebėjimą reflektuoti savo patirtį. Taip pat diskusijos metu mokiniai stiprins savo socialinius įgūdžius mokydamiesi aktyviai klausyti pašnekovo.
Kūrybinės edukacijos veiklą parengė ir ją įgyvendins vaikų ir paauglių psichologė, taikanti dailės terapijos metodus, Asta Kundreckaitė.


Meninė–edukacinė programa „Čiurlionio muzikos pasaulis“

Į muzikinę paskaitą–koncertą „Čiurlionio muzikos pasaulis“ istoriniuose M. K. Čiurlionio namuose kviečia pianistas, didžiojo Lietuvos genijaus proanūkis, Rokas Zubovas. Derindamas pasakojimą ir skambindamas Čiurlionio fortepijoninius kūrinius, pianistas pristato pagrindinius kūrėjo įkvėpimo šaltinius, kurie nuspalvina visą jo muzikinę ir dailės kūrybą, padeda suprasti jo muzikos ir dailės kūrinių kalbą ir simboliką, atskleidžia muzikos ir dailės bendrystės aspektus. Istorinė aplinka taip pat padeda moksleiviams emociškai pajusti lietuviškojo atgimimo sąjūdžio Vilniuje gimimą ir jo siekius. Pianistas, labai patyręs edukatorius, atlikęs ir įrašęs visą M. K. Čiurlionio kūrybą, ją pristatęs daugelyje pasaulio šalių, jautriai prisitaiko prie moksleivių pasirengimo suvokti paprastesnes, ar labiau subtilias estetines ir kultūrines temas, derina savo pasakojimą su pedagogų pageidavimais, visada siekia pristatyti Čiurlionio kūrybą kultūriniame ir istoriniame kontekste. Paskaitos–koncerto pabaigoje moksleiviai kviečiami atsakyti į klausimus, susijusius su girdėtais ir aptartais Čiurlionio kūriniais bei istoriniais faktais, o teisingai atsakiusiųjų laukia čiurlioniški prizai.


Optinės išdaigos ir apgaulingi paveikslai

Dailininkai – tikri iliuzionistai. Jie kuria erdvės įspūdį ten, kur plokščia, gali pradžiuginti ar nuliūdinti vien tik spalvų deriniais, skatina į pasaulį pažvelgti kitaip. Per užsiėmimą pabandysime perprasti dailininkų gudrybes, „demaskuoti“ tapybos burtus ir pratęsti paveikslą, matydami tik mažą jo fragmentą.


Baltijos jūra – ypatingą vietą kiekvieno mūsų širdyje užimantis gamtos perlas. Visais laikais ji masino kūrėjus, įvairiomis raiškos formomis siekusius užfiksuoti gaivališkos stichijos keliamas impresijas. Mikalojus Konstantinas Čiurlionis – be abejo, vienas žymiausių lietuvių menininkų, simbolistinei krypčiai priskiriamas tapytojas ir kompozitorius, savo kūriniuose siekęs muzikos bei dailės sintezės. Nepamirštama yra kompozitoriaus sukurta simfoninė poema „Jūra“ – odė neaprėpiamam vandenyno grožiui. Beklausydami šio kūrinio, susipažinsime su muzikinio pasakojimo bruožais, stebėsime ir aptarsime kylančias vaizdines asociacijas, o pasitelkdami animacijos studijos teikiamas galimybes, muzikos įkvėptus įvaizdžius paversime animacinio filmo siužetu. Pasinerkite į vaizduotės pilną animacijos jūrą, lydimą nuostabių, klasikinės muzikos garsų.


Paukščių gausoje mūsų protėviai išskyrė du paukščius, suteikdami jiems sodybų sargų vaidmenį. Tai kregždės ir gandrai. Kokias žinias jie parnešdavo iš dausų? Ką pranašaudavo jų giesmės ir elgesys? Edukacijos metu mokiniai nagrinės šių paukščių gyvenimo būdą ir migracijos kelius, kultūrines kompetencijas jungdami su gamtos ir kultūrinio paveldo pažinimu. Užsiėmimo pabaigoje mokiniai atliks praktines užduotis, kurių metu ugdysis kūrybiškumo  kompetenciją. Kūrybinės užduotys leis aktyviai reikšti savo idėjas ir požiūrius, tuo pačiu bus ugdoma mokinių savivertė.


(Nuotolinė paslauga) Spektaklis "Nojaus laivas" ( 5kl.-6kl.)

Spektaklis „Nojaus laivas“ – tai  teatro kalba labai vaizdingai, įdomiai  papasakota  Šventame Rašte, Pradžios knygoje aprašytą  Didžiojo tvano ir Nojaus išsigelbėjimo istoriją.  Dievas dėl žmonių nedorumo planavo milžinišku potvyniu sunaikinti Žemę, tačiau  tarp visų žmonių atsirado vienas vyras Nojus, kuris rado malonę Dievo akyse.  Nojui  buvo duoti nurodymai suręsti didžiulį laivą į kurį turėjo tilpti ne tik Nojaus  žmona bei trys jo sūnūs su žmonomis, bet ir visų žemėje gyvenančių gyvūnų, paukščių ir roplių poros. Nojus –mūsų visų propropro... prosenelis, supermenas, didvyris išsigelbėjęs nuo tvano.
 Biblinė  pasaulio tvano  ir Nojaus išsigelbėjimo istorija atskleidžiama aktoriui vartant ir komentuojant nuostabiais raštais ir piešiniais išmargintos didelės bei paslaptingų kertelių turinčios knygos puslapius. Kartais iš jų išnyra vis nauji personažai: žmonės, gyvūnai, paukščiai, ropliai, laivo korpuso detalės, ar teksto nuotrupos. Piešiniuose ir tekstuose tarsi senoviniuose papirusuose ar olose išraižytose ornamentuose suskamba visiems gerai žinoma Šventojo Rašto istorija. Orginaliai, jautriai.


Kauno miesto savivaldybės Vinco Kudirkos viešoji biblioteka

Kūrybiškumo ugdymas yra itin svarbi asmenybės ugdymo dalis. Sėkmingai stimuliuojant kūrybiškumą, galima skatinti ekonominius, meninius, akademinius pasiekimus bei asmenybės augimą. Taip pat kūrybiškumas ir kūrybinė veikla, kurioje išreiškiame savo emocijas, gali tapti įrankiais, padedančiais susitvarkyti su sunkumais, palengvinti bei sumažinti patiriamą stresą ar nerimą. Edukacijos metu naudojamas šviesos stalas skatina nusiraminimą ir susikaupimą, todėl yra puiki priemonė moksleiviams, turintiems sensorinių sutrikimų, patiriantiems mokymosi sunkumus, turintiems elgesio ir emocinių sutrikimų bei visiems kitiems. Edukacijos metu siekiama ugdyti moksleivių kūrybinę saviraišką ir mąstymą, lavinti vaizduotę bei meno estetikos pojūčius. Užsiėmimo metu siekiama sudaryti sąlygas moksleiviams stebėti ir atrasti aplinkos objektų spalvų įvairovę, skatinti mokinių kūrybinį bendradarbiavimą, skatinti ieškoti idėjų ne tik supančioje aplinkoje, namuose, mokykloje, bibliotekoje, bet ir gamtoje, literatūroje.
Susipažinę su Renatos Bee knyga „Spalvų namelis", dalyviai pasiners į kūrybinį procesą, kurio metu improvizuos, eksperimentuos ir išbandys tradicines ir šiuolaikines raiškos priemones kurdami NATO šalių spalvų miestelį. Edukacijos metu bus skatinama ieškoti idėjų ne tik supančioje aplinkoje, namuose, mokykloje, bibliotekoje, bet ir gamtoje, literatūroje. Moksleiviai dirbs individualiai ir komandoje.


Edukacinis užsiėmimas „Nuo EGO prie EKO. Baltijos stalo forumas“

Edukacinis užsiėmimas „Nuo EGO prie EKO“. Baltijos stalo forumas“ orientuotas į ekologinio raštingumo gebėjimų ugdymą. Užsiėmimo metu aktualizuojamos Baltijos jūros ekologinės problemos ir jų pasekmės Baltijos jūros ekosistemai. Siekiama ugdyti edukacijos dalyvių supratimą apie ryšį tarp visuomenės, jos augančio vartotojiškumo ir gamtos bei kokios to galimos išdavos. Edukacinių veiklų pagrindas – debatai, inspiruoti kruopščiai ir kūrybiškai parengtų edukacinių priemonių, suteikiančių scenos meno patirčių bei interakcijų „Keičiuosi aš – keičiasi jūra“. Scenos meno patirtys, kritinį, analitinį, loginį ir kūrybinį mąstymą atliepiantys metodai ugdo mokinių ekologinį sąmoningumą ir skatina tvarių kasdienių įpročių progresyvumą, siekiant gerovės sau ir supančiai aplinkai. Edukacinis užsiėmimas vykdomas Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centro ekspozicinėje erdvėje edukuojant apie Baltijos jūros biologinę įvairovę, jos nykimo priežastis, pasekmes bei galimą prevenciją; apie mūsų visų poreikį per kasdienius įpročius pereiti nuo EGO prie EKO.


Ir žmonės, ir augalai yra šios planetos dalis - lygiaverčiai partneriai. Ryšys su augmenija, atsiradęs nuo seniausių laikų, glaudus ir labai svarbus. Seniau augalai buvo suvokiami kaip statybinė medžiaga, šilumos, maisto šaltinis. Dabar ši samprata kinta: žinoma, kad augalai jaučia, supranta, girdi. Edukacinė programa paskatins pažvelgti į mus supantį augmenijos pasaulį kitomis akimis. Programoje aiškinsimės gamtos paslaptis, mokysimės nustatyti medžių amžių, bandysime pažinti augalus iš sėklų, dalyvausime uoslės lavinimo mankštoje.


Keramikos edukacija „Senieji amatai. Indas puoštas stiklo kristalais“

Molis - reikšminga priemonė, kūrybiniams, meniniams gebėjimams, estetikai ugdyti. Remiantis senovės kultūros patirtimi, kuriant tradicinius keraminius indus, stengsimės tradicijas tęsti, tačiau edukacijos metu bus siekiama atskleisti kiekvieno mokinio kūrybingumą, jo gebėjimą interpretuoti savaip. Keramikos menas tapo įvairesnis, vis labiau įgydamas eksperimentinį pobūdį. Tapo įprasta keramikoje matyti netradiciškai naudojamas įvairias medžiagas. Pirmoje edukacijos dalyje, medijų priemonių pagalba, parodysime video filmą, kuriame supažindinsime su molio įvairove, iš kur jis atsiranda, jo savybes. Antroje praktinėje dalyje vaikai nusilipdys pasirinktos paskirties indelį (dubenėlį, ąsotėlį, vazelę, puodelį...). Papuoš jį seniausiais dekoravimo būdais. O darbelį išgrąžins, netikėta dekoravimo priemone – gludintais stiklo gabaliukais, kurie degimo metu išsilydys ir padengs darbelį taip, lyg būtų dekoruota spalvota, ryškia glazūra. Šiai keramikos edukacijai tereikia vieno susitikimo. Po užsiėmimo, darbai bus išdžiovinami, išdegami ir grąžinami gamintojams. Ką lipdyti edukacijoje, galima pasirinkti patiems, kad savo pagamintą gaminį dalyviai galėtų pritaikyti praktiniam naudojimui ar dovanai.


Edukacinė programa „Pykšt-pokšt – nuo lanko prie automato“

PYKŠT-POKŠT – NUO LANKO PRIE AUTOMATO Edukacinė programa, skirta 5–8 klasių mokiniams Pykšt-pokšt! Būkite nustebinti galingų ginklų griausmo ir susipažinkite su skirtingų laikmečių kovos įrankiais. Palyginkite lanko ir arbaleto valdymo subtilybes, išbandykite rankos taiklumą ir pirštų miklumą, išsiaiškinkite, kaip veikė pirmieji parakiniai ginklai, užtaisykite senovinę muškietą ar griebkite į rankas automatine ugnimi šaudantį XX a. ginklą. Priimkite iššūkį ir pasidalinę į komandas įrodykite, kad suvokiate kovinės ginkluotės raidą ir būtinybę pasirinkti tam tikram mūšiui geriausiai tinkančius ginklus. Juk tai gali lemti įspūdingą pergalę arba tragišką pralaimėjimą!


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Užsiėmimo tikslas – supažindinti su XIII–XV a. karine kultūra, atskleidžiant Šiaurės Kryžiaus karų specifiką, palyginti Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės karių ir jų priešininkų Vakarų Europos riterių karybą ir jų sąveiką. Taip pat aptariama Vakarų Europos riterių kultūra (ginkluotė, žemėvalda, kodeksas) ir jos įtaka Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės visuomenei. Per užsiėmimą dalyviai sužinos, kuo skiriasi lietuvis karžygys nuo kryžiuočio riterio.  Aptarsime lietuvių karžygių, kartais vadinamų sausumos vikingais, ginkluotę, žygių maršrutus ir pergales. Nagrinėdami ekspozicijose saugomus ginkluotės pavyzdžius ir paveikslus susipažinsime su ryteryste viduramžiais – kaip buvo tampama riteriu Vakarų Europoje, kokias privilegijas ir pareigas žmogus įgydavo įgydamas riterystę. Bus kalbama apie riterystės kultūros atsiradimą Europoje, jos klestėjimo laikus, riterio gyvenimą, riteriškumo principus, įšventinimo ceremoniją. Patyriminei veiklai, vaizduotės žadinimui pasitelkiama lietuvių karių šarvuotė, ginklai, skydai, atkurti pagal senąsias technologijas. Dalyviai turės galimybę apžiūrėti autentiškus ir pačiupinėti pagal istorinius analogus atkurtus šarvus, kalavijus, šalmus. Užsiėmimas vedamas naudojant pažintinio pasakojimo, aktyvaus tyrinėjimo, analizės metodus, skirtas padėti mokiniams suvokti žmonių gyvenimo būdo specifiškumą viduramžių Europoje.


Patrauklus ir visada prikaustantis dėmesį mokymo metodas jauniausiems dalyviams yra žaidimas. Tai edukacinis užsiėmimas – žaidimas, kuris skatina jų norą dalyvauti, įsitraukti į užduotį, taip jiems lengviau išlaikyti dėmesį. Dalyviams suteikiama bendra informacija apie Trakų Salos pilį, kaip ji buvo pastatyta, kada ir kokiu tikslu. Po to jie patys iš medinių detalių, vadovaudamiesi Lietuvos himno žodžiais ,,stato“ Salos pilį.
Edukacinis užsiėmimas yra pritaikytas specialiųjų ugdymosi poreikių turintiems asmenims: dalyviams su klausos negalia daugiau rodoma, išdalinami trumpi edukacinio užsiėmimo aprašai, nuotraukos.
Užsiėmimo metu dalyviai Išmoks pritaikyti, parinkti, sukonstruoti atskiras detales į visumą, išdėstyti pagal tam tikrus parametrus, sudėlioti dėlionę ir sužinos apie Trakų Salos pilies struktūrą. Prisimins ir pasikartos Tautinės giesmės žodžius.


Edukacijos "Molio paslaptys" tikslas yra supažindinti su keramikos amatu irJotvingių kultūra Rudaminoje.
Edukacinis užsiėmimas "Molio paslaptys" prasidės pasakojimu apie Rudaminos miestelį ir čia gyvenusius Jotvingius. Esant poreikiui aplankysime Rudaminos piliakalnį. Sužinosime kokius molinius daiktus rado archeologai ant Rudaminos piliakalnio. Tada keliausime į keramikos dirbtuves. Ten supažindinsime su keramikos amatu. Apžiūrėsime šiuolaikinę degimo krosnį,  glazūras, naudojamus įvairius įrankius, keramikos darbelių parodėlę.
Apžvelgsime keramikos raidą, susipažinsite su lietuvių liaudies lipdymo, dekoravimo tradicijomis, technikomis.  Įgautas teorines žinias pritaikysime praktiškai.  Užsiėmimo dalyviai galės praktiškai prisiliesti prie keramikos amato. Lipdymo temą pasiūlysime mes arba bendrai visi kartu pasirinksime. Kuriant keraminius gaminius, svarbu išlaikyti tradicijas: formas, spalvas, ornamentus. Stengsimės tradicijas tęsti, tačiau kiekvieno mokinio kūrybiškumas, jo supratimas, gebėjimas interpretuoti savaip, visada bus palaikomas.
Pagal poreikį edukacinio užsiėmimo dalyviai savo kūrinius dengs angoba - specialiais keramikos dažais. Sukurti gaminiai po edukacijos bus džiovinami, degami, glazūruojami ir išsiunčiami sutartu būdu.
Edukacijos metu skatinsime vaikų saviraišką, ugdysime savivertę ir kūrybiškumą. Taip pat padėsime pažinti kultūrą, tautinį meną.


Pasivaikščiojimas su dinozaurais (Nuotolinė paslauga)

Kokie milžiniški driežai viešpatavo vandenynuose ir žemynuose prieš milijonus metų? Kaip jie maitinosi? Kodėl išnyko dinozaurai, skraidantieji driežai ir jūriniai ropliai? Kartu su mokiniais ieškosime asakymų į šiuos ir daugelį kitų klausimų apie priešistorinių laikų gyvybę. Užsiėmimo metų pasitelksime papildančiosios realybės sprendimus (AR), kurie leis pamatyti "gyvus" dinozaurus, apžiūrėti juos iš visų pusių. Užsiėmimo metu taip pat sukursime savo dinozaurą.


Senovėje žmogaus gyvenimą stipriai veikė gamta ir jos reiškiniai. Žmogų supantys medžiai, akmenys, kalnai, ežerai – buvo laikomi šventais, turinčiais dieviškų galių, nuo kurių priklausė žmogaus būtis. Iš kartos į kartą perduodamoje žodinėje kūryboje dažnai sutinkami gyvūnai, turintys žmogiškųjų savybių, o žmones lyginame su kai kuriais gamtos kūriniais: tvirtas kaip ąžuolas, gudrus kaip lapė, purvinas kaip paršelis... Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai klausysis pasakojimų, žais pažintinius žaidimus, dalyvaus kūrybinėse dirbtuvėse ir patirs kūrybinį džiaugsmą patys gamindami ir išsinešdami su savimi popierinį paukštį.


Ar kada teko skaičiuoti žvaigždes? Ar pabandyti atrasti žvaigždyną nakties danguje? Edukacinio užsiėmimo metu atlikdami įtraukiančias užduotis komandose ieškosime žvaigždynų, ryškiausių žvaigždžių, analizuosime ir interpretuosime mitus. Planšetiniuose kompiuteriuose sujungsime žvaigždes ir atrasime, kaip žvaigždynai atrodo nakties danguje. Užsiėmimo pabaigoje pasigaminsime savo tamsoje šviečiantį žvaigždyną.


Mokytis gamtoje niekada ne vėlu ir be galo smagu! Tad kviečiame išbandyti Salantų regioninio parko grupės edukacinę
programą „KURŠIŲ PILIES beieškant“. Išvykos metu vaikai susipažins su Kartenos miestelio istorija, sužinos kas yra
piliakalnis ir kas jam būdinga, mokysis orientuotis vietovėje, skaičiuos, pajudės gryname ore, fiksuos ir analizuos – „tai kur
ta pilis prasmego?“. Edukacinė programa skirta ne tik gamtos mylėtojams, bet ir vaikams, besidomintiems istorijos
įdomybėmis, pažinti išskirtinį Kartenos piliakalnio istorinį-archeologinį kompleksą, esantį Salantų regioniniame parke.
Pažintinio pasivaikščiojimo metu, kurio maršrutas ~ 3 km, susipažįstama su piliakalniu, senovės kuršių gyvenviete, vietovės
istorija ir mitologija, atliekamos užduotys. Aktyviai keliaujant Minijos slėniu stebima gamta, aplankomas ir mitologinis
akmuo – Laumės kūlis, ir Kartenos arba Abakų Lurdas su koplyčia.


Edukacinė ekskursija „Žmogaus ir gamtos darna Ilzebergo dvaro parke“

Ar esi matęs „gyvą vandenį“? Ar matei  inkilą, kuris turi duris? O gal esi matęs paukščių viešbutį? Jeigu sudominome, kviečiame atvykti į edukacinę ekskursiją „Žmogaus ir gamtos darna Ilzebergo dvaro parke“. Nuo pat pirmų ekskursijos minučių mokiniai bus  įtraukti į  dvaro parko gamtos tyrinėjimą. Mokiniai supras pagrindinius gyvojoje ir negyvojoje gamtoje egzistuojančius tarpusavio ryšius, išmoks atpažinti Ilzenbergo dvaro parke gyvenančius augalus ir gyvūnus. Taip pat dalyviai mokysis orientuotis aplinkoje naudodami tradicines, bet vis labiau pamirštamas  priemones – popierinį žemėlapį ir gamtos ženklus. Ekskursija bus sudaryta iš 4 dalių: pirmosios dalies metu mokiniai susipažins su dvare augančiais medžiais, matuos jų aukštį, sužinos kaip „veikia“ medis (kaip apsigina nuo kenkėjų, kaip kvėpuoja ir kt.), taip pat žais žaidimą, kurio metu patys taps skirtingomis medžio dalimis.  Antroje ekskursijos  dalyje dalyviai kartu su gidu paims vandens mėginius iš tvenkinio ir ežero, analizuos jų skirtumus, vėliau palei krantą ieškos vandenyje gyvybės – moliuskų, vabzdžių, augalų ir kartu su gidu aptars, ką šie gyvūnai pasako apie vandens kokybę. Trečioje ekskursijos dalyje dalyviai pateks į  laukinę salą, kurioje pasiskirstę į grupes ieškos paslėptų „lobių“. Edukacijos pabaigoje įgytos žinios bus apibendrintos atliekant užduotį „Kas gyvena parke?“. Mokiniams reikės  atpažinti, kurie iš pavaizduotų organizmų gyvena Lietuvoje (ir Ilzenbergo dvaro apylinkėse), o kurie gyvena tik tolimose šalyse. Sėkmingos viktorinos rezultatas – dvaro dovana - suvenyras.
Edukacija organizuojama naudojant pažintinio pasakojimo, žaidimo, aktyvaus praktinio tyrinėjimo, analizės metodus, ji parengta atsižvelgiant į Bendrąją pradinio ir pagrindinio ugdymo programą. Užsiėmimo metu ugdomas mokinių gebėjimas dirbti grupėje, siekiant bendro tikslo.  Edukacijos metu ugdomas mokinių suvokimas, kad visais laikais žmogus buvo neatsiejama gamtos dalis, todėl visi mes turime gamtą pažinti ir saugoti.


Tai interaktyvi edukacija, kurioje sužinosite apie kosmoso stebuklus, žvaigždynus ir neaprėpiamas galaktikas... Susipažinsite su M.K.Čiurlionio darbais ir sužinosite, kuo jis prisidėjo prie Lietuvos etnokosmologijos mokslo bei kokį įnašą mūsų kultūrai padarė protėvių atradimai, kosminių ženklų stebėjimas. Kiekvienas dalyvis bus "nuskraidintas" į kosmosą ir per virtualios realybės akinius, kur susipažins su mitologiniais žvaigždynais iš arčiau! O kad žvaigždės būtų šiek tiek arčiau, pasigaminsime po asmeninį šviečiantį žvaigždyną. Visa ko pabaigoje, Jūsų klasė pavirs į tikrą planetariumą! Klasės sienos pavirs žvaigždynais, skraidančiomis planetomis ir šviečiančiomis šiaurės pašvaistėmis! Patirti įspūdžiai tikrai užgniauš kvapą!


Kviečiame į Botanikos sodo žolininko namelį, kuriame kvepia ne tik džiūstančiomis vaistažolėmis, distiliuojamais gėlių vandenimis, bet ir medumi bei vašku, o netoliese dūzgia ir bičių pilnas avilys. Kartu stebėsime darnų bičių šeimynos gyvenimą ir susipažinsime su vienais seniausių bitininkystės ir žvakininkystės amatais. Sužinosime, kokios šių amatų paslaptys keliaudavo lūpomis iš kartos į kartą. Pasitelkę ištvermę ir susikaupimą susėdę magišku ratu ir mėgaudamiesi raminančiais natūralaus vaško kvapais tradiciniu būdu kiekvienas nusiliesime savo žvakelę. Klausydamiesi edukatoriaus pasakojimo apie žvakių simboliką tradicinių švenčių ir apeigų metu kartu prisiminsime ir smulkiąją tautosaką.


Laisvojo šokio ir emocinio intelekto lavinimo užsiėmimas

Žmogaus kūnas yra jo minčių veidrodis, per jį natūraliai išreiškiame emocijas. Vaikai viską, ką patiria, išreiškia per kūną emocingai, bet augant ir tampant sociumo dalyviais, mes išmokstame nutylėti, susiturėti, neparodyti emocijų - jos sulaikomos ir pasilieka užrakintos kūne, virsdamos dvasinėmis traumomis. Todėl yra svarbu nuo vaikystės išmokti tinkamai išreikšti jausmus, emocijas tiek sau, tiek kitiems saugiu būdu. Tam skirtame užsiėmime panaudojami puikūs įrankiai: šokis, vaidybiškas žaidimas, terapinis kūno judesys ir balsas. Vaikai priima, jaučia muziką, ritmą natūraliai – kaip ir pirmykštis žmogus. Užsiėmime vaikai nusikels į kitą kultūrą, akmens amžių ir žaismingai imituos pirmykščio žmogaus komunikaciją – ritualinį ir bendruomeninį šokį, kaip jis bendraudavo su dievais, dvasiomis, kaip pyko ir grasino priešui ir pan. Vaikai atspindės įvairias emocijas, būsenas. Šokti ir įsijausti padės afrikietiški ritmai ir Amerikos žemynų etninės muzikos mišiniai, pagal galimybes bus įtraukti ir gyvi perkusiniai instrumentai, taip pat balsas. Išbandysime įvairius ritmo variantus, netgi pauzes ir absoliučią tylą, patyrinėjant, kaip po triukšmo mes jaučiamės tyloje. Šokio metu vaikai stebės save ir savo pojūčius, tyrinės savo asmeninę erdvę – taip vaikai ugdys sąmoningumą, kritinį mąstymą ir savistabą. Savęs ir savo minčių bei ateinančių impulsų stebėjimas šiame šokio-judesio užsiėmime yra pagrindinis uždavinys. Vaizduotėje sukurtame pirmykščiame pasaulyje vaikai lengviau atsipalaiduoja, grįžta į prigimtinį, natūralų judrumą ir koncentruojasi į emocijų iškrovą, savo pojūčius bei atradimus. Užsiėmime naudojami įvairūs šokio-judesio terapijos metodai, mindfulness – dėmesingo įsisąmoninimo dabarties momente technika, laisvojo šokio metodika, komandiniai grupės apjungimo pratimai, refleksija įvairiomis priemonėmis: žodžiu, garsu, judesiu, ritmu; kiti lavinamieji, ugdomieji metodai, kuriuos pasitelksime spontaniškai, atsižvelgiant į situaciją ir susidariusios grupės specifiką.


VIEŠOJI ĮSTAIGA "AUKŠTAITIJOS SIAURASIS GELEŽINKELIS"

Edukacijos tikslas - supažindinti su Aukštaitijos siaurojo geležinkelio paveldu Anykščių siaurojo geležinkelio stotyje. Edukacija apima tiek pasakojimą, tiek važiavimo siauruoju geležinkeliu (siauruku) patyrimą. Edukatorius pasitiks moksleivius Anykščių geležinkelio stotyje, kurioje bus pristatoma siaurojo geležinkelio istorija, apžiūrima į Kultūros paveldo objektų sąrašą įtraukta Anykščių siaurojo geležinkelio stotis ir jos teritorija. Supažindinsime su istorinio siauruko stoties pirmuoju ir antruoju aukštais, kuriuose veikė viršininko kabinetas, kasa, bufetas, o antrame aukšte gyveno pats stoties viršininkas. Taip pat supažindinsime su geležinkelio inžineriniais statiniais (vandens bokštu, vandens kolonėle ir kt.), darbuotojais (traukinio mašinistais, palydove), vagonais ir drezinomis. Važiuosime per istorinį Šventosios upės tiltą, nuo kurio atsiveria nuostabus Anykščių kraštovaizdis. Programos trukmė - 45 min.


Tradicinių amatų  edukacinis užsiėmimas „Verbų rišimas“

Amatininkas pristatys verbų rišimo tradiciją. Dalyviai suriš savo rankomis verbą, kurią galės pasiimti namo.


Kur anksčiau tekėjo Vilnelė? Iš kur atsirado siaurų senamiesčio gatvelių pavadinimai? O kaip pastatyti gotikinį pastatą? Ekskursija vaikus supažindins su įdomiausiais istorinio Vilniaus akcentais. Maršrutas driekiasi senamiesčio gatvelėmis apžiūrint svarbius istorinius pastatus (Valdovų rūmus, Katedrą, Universitetą…) bei užsukant į jaukius senojo Vilniaus kiemelius. Pasivaikščiojimas kupinas įtraukiančių veiklų: tyrinėtojo lupa priartina mažiausias pasislėpusias architektūros detales, technologijų pagalba prabyla skulptūros, o kąsnelis žydų duonelės papasakoja apie daugiakultūrį miestą.


Knygų skirtukų edukacija - tai užsiėmimas, skirtas skatinti mokinių bendravimo ir skaitymo įgūdžius, kūrybiškumą, meninį ir estetinį suvokimą. Užsiėmimo metu vaikai kurs skirtukus naudodami gamtinę medžiagą arba (susitarus su paslaugų gavėjais) pasirinkdami  kitą jiems įdomią temą (pasaulio tautos, šventės, tradiciniai raštai ir pan.). Priemones sudėlios laminavimo vokelyje ir perleis per laminavimo aparatą. Skirtukus galės papuošti įvairiais elementais (karoliukais, kutosais). Dirbtuvių metu mokiniai ugdys originalumą, kūrybiškumą, bendravimą su aplinkiniais, tradicijų puoselėjimą, pasitikėjimą savimi. Šios savybės padės lavinti vaizduotę ir išreikšti save.


Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai taps sovietinio laikotarpio tyrinėtojais – mokslininkais! Moksleiviai, pasiskirstę grupėmis, tyrinės vieną iš penkių temų: kultūros, moralės ir vertybių kaitos, religijos, tapatybės transformacijos ir kasdienybės. Tyrimas atliekamas nagrinėjant salėse esančią tekstinę medžiagą ir interaktyvias erdves. Pabaigoje – rezultatų aptarimas ir pristatymas.


Ekskursija „Drukerija Bitėnuose pas Martyną Jankų“

Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas. Supažindinti ekskursijos dalyvius su Mažosios Lietuvos patriarcho Martyno Jankaus spaustuvine ir visuomenine veikla. Ugdyti istorinę mokinių sąmonę.
Uždaviniai.
1. Tyrinėdami Martyno Jankaus spaustuvės veiklą XIX-XX a. sandūroje mokiniai galės pajausti ir suprasti su kokiais sunkumais ir pavojais susidurdavo spaustuvininkai ir knygnešiai.
2. Diskutuodami vertins M. Jankaus vaidmenį tuo laikotarpiu ir gilins savo žinias apie Mažąją Lietuvą, jos istoriją.
3. Įgytas žinias pritaikys praktiškai atlikdami užduotis.
Dalyvaudami užsiėmime mokiniai sužinos, kaip knygnešiai atkeliaudavo į Bitėnus pas spaustuvininką Martyną Jankų, kur apsistodavo jo sodyboje, kokius spaudinių nešulius jiems spaustuvininkas paruošdavo. Išgirs pasakojimą apie „knygnešių motina“ vadintą Anę Jankuvienę, kurią knygnešiai taip titulavo už jos nuoširdų rūpestį jais. Mokiniai sužinos kaip mažoji Elzikė (M. Jankaus dukra) pagelbėdavo mamai. Turės galimybę apžiūrėti autentišką draudžiamų lietuviškų spaudinių sandėlį, buvusį Martyno Jankaus klėties rūsyje, išbandys savo jėgas keldami knygnešio nešulį, o „Knygnešio maišelyje“ pateikiamos užduotys privers kiekvieną dalyvį panaudoti užsiėmimo metu įgytas žinias, jas įtvirtinti.
Užsiėmimo metu mokiniai gilina istorijos žinias, ugdomas jų istorinis sąmoningumas. Tikime, kad išgirdę tikras istorijas apie Martyno Jankaus, jo šeimos narių, spaustuvininkų, knygnešių pasiaukojamą veiklą lietuvybės išsaugojimo vardan, mokiniai suvoks savo kalbos, kultūros, papročių puoselėjimo svarbą ir vertę.


Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai bus supažindinami su Veliuonos istoriniais paminklais (Gedimino kapo kalnas, Veliuonos piliakalnis, dvaras, bažnyčia ir pan) pažinimas. Mokiniai atlieka praktinę užduotį: užduočių lapuose pažymi atsakymus, pavyzdžiui lankydami Gedimino kapo kalną parašo, kada buvo pastatytas paminklas šiam kunigaikščiui.


Edukacija „Literatūra ir etnokultūra“ 10 klasei

Prakalbus apie tautinę kultūrą, tradicijas, mokiniai abejingai purto galvas? Literatūros pamokos kelia nuobodulį?
O kas, jei abu šiuos dalykus sujungtume į vieną?

Edukacijos „Literatūra ir etnokultūra“ metu leisimės į lietuvių literatūros pasaulį: ne tik analizuosime jo bendrą nuotaiką, pagrindines perduodamas vertybes, idėjas, bet ir etninės kultūros ženklus jame. Kas buvo svarbu praeities autoriams? Kaip atrodė jų aprašoma kasdienybė? Kokius literatūrinius įvaizdžius leido perteikti jų aprašyti etninės kultūros simboliai, tradicijos, kasdieniai veiksmai?
Apie tai ir bus šis susitikimas. Ne tik kalbomis, bet ir veiksmais – patirtiniais pratimais, komandinėmis užduotimis, aktyviomis diskusijomis – stengsimės pasibelsti į lietuvių literatūroje perteikiamų minčių esmę bei pažvelgti į jų kontekstą nauju, neįprastu žvilgsniu.
Edukacijos metu analizuojami pasirinkti, iš anksto suderinti kūriniai: Gedimino laiškai, M. Daukšos „Prakalba į malonųjį skaitytoją“, J. Radvano „Radviliada“, Radvilos Našlaitėlio „Kelionė į Jeruzalę“, M. K. Sarbievijaus poezijos ir kitų autorių įvairių žanrų literatūros kūriniai.

Užsiėmimus veda genealogijos, giminės ir krašto istorijos, tradicinės kultūros tyrinėtoja, neformalaus švietimo specialistė Evelina Viktorija Žemeikytė. Daugiau informacijos rasite www.stipriosšaknys.lt. Prieš rezervuodami laiką būtinai susisiekite telefonu +37068604519.


"Atkeliauk ir Paragiauk: žaisk, virk, patirk"

Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Edukacine programa siekiama įtraukti nurodyto amžiaus tarpsnio mokinius į aktyvių kultūros vartotojų gretas. Pasitelkiant muziejaus eksponatus mokiniai per žaidimus interaktyviai įtraukiami į edukacines veiklas ir taip supažindinami su gyvenimo kaimiškoje aplinkoje specifika, su rakandais, kurie minimi Lazdynų Pelėdos kūriniuose, su rašytojų seserų gyvenamąja aplinka įvairiais jų gyvenimo tarpsniais Lietuvos ir Europos istorijos kontekste. Taip pat edukacinės programos metu mokiniai turės galimybę susipažinti su pirmąja Lietuvoje receptų knyga „Šeimininkėms vadovėlis“, kurią parengė Lazdynų Pelėda. Mokiniams bus siūloma patiems pasigaminti išsirinktą patiekalą. Edukacinės programos tikslas taikant reflektyvaus patirtinio ugdymo metodus – ugdyti sąmoningą asmenybę, sugebančią atsakingai ir kūrybingai spręsti savo ir bendruomenės problemas, būti aktyvia visuomenės nare turinčią būtinas kompetencijas prasmingam gyvenimui kurti. Edukacinės programos uždavinys sudaryti sąlygas kiekvienam žmogui atsiskleisti, atrasti savo talentus, išbandyti save bei padėti suprasti kintančią aplinką, padėti formuotis pasaulėžiūrą.


Tarp vartotojo ir kūrėjo. Vaidmenys, galia ir kultūra internete (Nuotoliu)

Technologijų teikiamos galimybės žmonijai džiugina. Visgi, kritiškai vertinti skaitmenizaciją būtina. Kritinis mąstymas yra šios edukacijos esmė: drauge apžiūrime skirtingą technologijų poveikį, kviečiant jomis naudotis sąmoningiau, kad nepadarytume žalos nei sau, nei kitam ar kitai. Kur ir kokios rizikos glūdi skaitmeninėje erdvėje? Kaip elgtis, kad jų išvengtum? O kaip – jei visgi nepasisekė?..

Jau šiandien gali pradėti vertinti skaitmeninį pasaulį kitaip ir kitaip jame elgtis – kad išliktume ir saugūs, ir pilietiški, ir kūrybiški.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Paslaugos tikslas – supažindinti mokinius su lietuvių liaudies sakmėse ir tikėjimuose sutinkamu burtininko / -ės vaizdiniu, atskleisti kokios jo pagrindinės funkcijos, išvaizda, vardai. Uždaviniai: 1. Pristatyti archajišką lietuviško burtininko / -ės vaizdinį; 2. Palyginti su šiuo metu populiariosios kultūros išgarsintais burtininkais; 3. Pasigaminti po burtų lazdelę.
Užsiėmimas vyksta  edukacinių užsiėmimų erdvėje „Mitologinių būtybių laboratorija“. Edukacijos  metu, naudojamos inovatyvios edukacinės priemonės: mokiniai turi atpažinti su burtininkais susijusius asociatyvius daiktus, taip pat yra naudojami interaktyvūs informaciniai stendai, kurie yra įmontuoti edukacinės erdvės patalpos sienose bei virtualus žaidimas žaidžiamas planšetiniame kompiuteryje. Į pagalbą pasitelkiamos ir tradiciniai elementai: mįslės, kūrybinės užduotys, sakmių ištraukos. Taip taikant įvairias edukacijos raiškos formas, yra išsiaiškinama, kokias funkcijas burtininkai atlieka mitologinėse sakmėse, kokios jų išvaizdos ypatybės, vardų įvairovė, kur jie gyvena ir kada pasirodo žmogui. Tokiu būdu yra praplečiamos bendrosios žinios apie lietuvių tautosaką ir mitologiją.
Antroje kūrybinėje edukacijos dalyje mokiniai skatinami patys tapti proceso dalyviais ir kūrėjais – iš įvairių antrinių žaliavų ir dekoratyvių detalių kiekvienas edukacijos dalyvis pasigamina  burtų lazdelę.
Edukacija baigiama įgytų žinių apibendrinimu, refleksija.
Tikimasi, jog žaisminga edukacijos forma pateikiama informacija apie burtininkavimo tradicijas Lietuvoje įtrauks ir sužadins vaikų smalsumą giliau pažinti lietuvių tradicijas bei papročius, prosenelių gyvenseną, prisidės prie platesnio kultūrinio akiračio formavimosi.  Lyginimas su populiariosios kultūros išgarsintais burtininkais (pavyzdžiui, Hariu Poteriu), praplės supratimą apie savo prigimtinės kultūros išmanymo svarbą kitų kultūrų pažinimo kontekste.
Edukaciją veda etnologijos mokslų daktarė, edukacijų kūrėja Ingrida Stundžė.


Tradiciniai lietuvių liaudies žaidimai ir pramogos

Programoje nuotaikingai pristatoma tradicinių lietuvių liaudies žaidimų ir pramogų įvairovė, priemonės žaidimams žaisti, garsiniai žaislai. Bus demonstruojama kaip pagaminti skudutį ir nendrinę birbynę, muzikuoti. Organizuojamos individualios ir komandinės žaidimų rungtys, naudojant ne tik specialias priemones žaidimams žaisti, bet ir įvairius senovinius buities daiktus. Tradiciniai lietuvių liaudies žaidimai paprasti ir visiems prieinami: nereikalauja sudėtingų įrankių bei prietaisų, didžiulių aikščių. Pagrindinis lietuvių liaudies žaidimų įrankis buvo lazda. Lazda buvo artimas didžiojo žaidimų sumanytojo piemens pagalbininkas. Neatsitiktinai ir užsiėmimų metu yra nemažai žaidimų su lazdomis: „Rekežio nuvertimas“, „Išstūmimas iš rato“, „Fechtavimas lazdomis“, „Svarstyklės“, „Apsivertimas aplink lazdą“, „Šuolis per lazdą“, „Rankų jėgos bandymas“ ir kt. Kiti populiarūs žaidimai: „Vilkeliai“, „Meškeriotojas“, „Žvejyba“, „Meškos šovimas“, „Paukščio plunksnos metimas“, „Lindimas per lanką“, „Kojūkai“, „Švytuoklė“, „Avinėlių grumtynės“, „Katinai“, „Imtynės kojomis“, „Raitelių imtynės“, „Pokštai užrištomis akims“, „Lankų varymas“, „Vežimo ratų varymas“ ir kt


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

Edukacija "Prakalbink medį" skirta ugdyti asmenybes suvokiančius save, kaip etnokultūros puoselėtojus.
Edukacijos metu dalyviai bus supažindinti su meninės drožybos meno šaka. Taip pat mokiniai turės galimybę pasigaminti namų apyvokos  reikmenų ir suprasti, kaip kūrėjo rankose medis virsta
2. Namų apyvokos reikmenų gamyba;
3. Refleksija.


Orientacinis žaidimas „Vilniaus kodas - Pasaulio paveldas“

Vilnius – UNESCO Pasaulio paveldo vietovė. Tačiau ar tikrai žinome, kas slepiasi po šiuo pavadinimu, kodėl sostinės senamiestis yra pripažintas viso pasaulio vertybe? Kviečiame moksleivius leistis į azartišką žaidimą ir iššifruoti Vilniaus kodą! Pagrindiniai orientacinio žaidimo uždaviniai: supažindinti mokinius su svarbiausiomis Vilniaus istorinio centro vertybėmis – architektūros ansambliais ir jų ypatybėmis, skirting tautų ir religijų paveldu; sudominti vaikus įvairiais architektūros, istorinių reliktų, meno elementais mieste ir atskleisti jų sąsajas su skirtingomis epochomis, istorijos įvykiais; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką; iškelti klausimus apie senamiesčio istorinius gyventojus, atkreipti dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius. Žaidime naudojami metodai: navigavimas remiantis žemėlapiais – vaikai turi surasti kelią iki senamiesčio objektų; užduotys, atskleidžiančios architektūros vertybes bei daugiakultūrio miesto gyventojų istoriją– istorinių vietų atpažinimas nuotraukose, kryžiažodžių sprendimas, sąsajų tarp vaizdo, vietos, teksto paieška ir kt.; Siekiama, jog po žaidimo mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie Vilniaus istorinio centro architektūrą, būtų susipažinę su čia gyvenusiomis tautomis, jų paveldu ir istorija, gebėtų miesto erdves susieti su istorijos įvykiais, geriau atpažintų įvairius istorijos ir kultūros ženklus gyvoje miesto aplinkoje ir būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančios aplinkos istoriją ir paveldą.


Ekskursija Klaipėdos senamiestyje su gide

Ekskursija - edukacija  Klaipėdos miesto senamiestyje su gide 1-5 klasių mokiniams, kurioje pakeliausime laiku. Žaismingai ir atraktyviai mokiniai kviečiami diskutuoti, klausti, atsakinėti, suvaidinti, suskaičiuoti, nupiešti miesto istoriją. Edukacijos ekskursijos metu mokiniai bus supažindinami su miesto atsiradimo ir plėtimosi istorija. Mokiniai galės pabuvoti miestelėnų vaidmenyje, aktyviai ir kūrybiškai prisiminti ir įsisavinti istorines žinias bei bus ne tik klausytojais, bet ir pasakotojais, pažais senovinių žaidimų, sudėlios dėlionę, suras skulptūras ir jų legendas.


Skrenda skrenda, tik niekuomet žemėn nenusileidžia? Matau – negirdžiu, girdžiu – nematau? Auksu mesta, sidabru atausta, deimanto peiliu rėžta? Ar galite įminti šias mįsles?
Kviečiame pamiklinti ne tik kojas, bet galveles ir sudalyvauti orientaciniame mįslių žaidime - „Atspėk mįslę - pažink gamtą“.

Edukacijos metu vaikai:
Gilins tautosakos žinias pramokdami naujų mįslių.
Susipažins su skirtingais gamtos objektais bei reiškiniais.
Stiprins komandinius įgūdžius.
Lavins pastabumą.
Mokysis orientuotis pagal nuorodas.
Turės galimybę prisirinkti gamtinės medžiagos tolimesnėms pamokoms klasėje.

Orientacinis „Įmink mįslę - pažink gamtą“, tai balansas tarp aktyvios veiklos ir proto mankštos. Vaikams labai svarbu aktyviai veikti, tai ne tik nauda jų augančiam kūnams, bet ir smegenų vystymuisi. Orientacinio metu vaikai stiprina pasitikėjimo savimi jausmą, mokosi dirbti komandoje, lavina reakciją bei pastabumą, suteikia gerų emocijų. Vaikai orientacinio metu taip pat mokosi pažinti skirtingas tekstūras, formas, spalvas. Kiekviena užuomina yra ir mįslė. Taigi integruojamos lietuvių tautosakos žinios.
Vaikai mokosi pažinti gamtos objektus, augalus, medžius, stebi gamtos virsmus, kvėpuoja grynu oru.