Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Nepažintas Žvėrynas “ Neries kilpos apjuostas Žvėrynas žavus ramybe ir
žaluma, istorine praeitimi, išskirtiniu kultūros paveldu, paslaptingomis istorijomis ir religinėmis mįslėmis. Vaikščiodami
tyliomis gatvelėmis, nužersime dulkes nuo Žvėryno praeities, prisiliesime prie senosios medinės architektūros statinių,
ieškosime atsakymų į klausimus: Ar išliko senųjų savininkų Radvilų, Vitgenšteinų pėdsakai ? Kas sieja Žvėryną ir Rygą?. Ką
byloja hebrajiškas įrašas karaimų kenesos kertiniame akmenyje? Kaip su Žvėryno Znamenskaja cerkve susijusi stebuklingoji
Kursko Dievo Motinos ikona. Programos metu sudomins judėjų maldos namai, seniausia veikianti miesto vaistinė, pirmosios
Vilniaus radijo stoties būstinė... Atskleisime Žvėryno savitumą miesto kontekste – specifinę šio rajono atmosferą ir
architektūrą, istorinę religijų įvairovę (stačiatikiai, karaizmo išpažinėjai, judėjai, katalikai), Žvėryno bendruomenės
pastangas saugoti rajono architektūrinį paveldą. Programa skatina domėjimąsi Vilniaus istorija bei kultūra; skatina pažinti
įvairių religinių konfesijų kultūrinį paveldą bei vertinti senąją medinę architektūrą; ugdyti supratimą apie paveldosaugos
svarbą. Edukacinės programos -ekskursijos metu su Žvėryno istorija susipažinsime per gyvus, intriguojančius, dramatiškus
arba linksmus epizodus, per sąsajas su žymių, nusipelniusių žmonių vardais. Užduotys greitam apmąstymui ir atsakymui
skatins įsitraukti į turinį. Programos metu iliustracijoms naudojamos senos nuotraukos ir planai, herojų portretai. Edukacinės
programos turinys ir forma pritaikyta pagal amžiaus grupę.


Edukacinė programa "Gyvi tropiniai drugeliai iš arti"

Nuo pat ankstyvosios Majų civilizacijos drugelis žmonijos kultūroje atliko didelį vaidmenį tiek literatūroje tiek mitologijoje. Per šią trapios būtybės prizmę vaikai bus supažindinti ne tik su drugelio gyvenimo ciklu, tačiau ir su įvairiausiomis kultūromis ir jų tikėjimais. Programos metu dalyviai pamato ir drugelius, ir visas drugelio stadijas (kiaušinius, vikšrus, leliukės, kokonus) ne paveiksliuke ar ekrane, o naturaliai. Pradinių klasių moksleiviai bus įtraukti į žaidimą. kad geriau jas prisiminti. Pateikiama informacija apie ypatingus drugelių ir jų vikšrų maitinimo įpročius, jų gyvenimo trukme. Drugeliai turi savo spalvų, formų, elgsenos magiją, kuri vilioja vaikus pasinerti į pažinimų kelionę. Moksleiviai galės patirinėti kokoną, drugelio sparnus, pamatyti kaip valgo drugeliai, kiek koju turi ir kokios jos. Bus pristatyti drugeliai - rekordininkai. Susitikimo su drugeliais metu mokiniai bus supažindinami su mikroskopiniu drugelio pasauliu - įvairiausiomis spalvomis ir raštais, kurie primena ir žuvies žvynus ir gėlės žiedadulkes ir daugybę kitų dalykų. Vaikai skatinami tausoti gamtą, atsargiai elgtis su drugeliais ir kt. gyvūnais. Programos pabaigoje kiekvienas dalyvis turi galimybė palaikyti apelsiną su ant jo atsitupusiu drugelių ir pasakyti jam savo norą. Drugeliai juk pildo norus! Paslaugos tikslas: 1. Dalyviai susipažįsta su kultūrine drugelio reikšme Lietuvoje ir visame pasaulyje. 2. Sukelti teigiamas moksleivių emocijas, 3. Parodyti koks gražus, mistinis ir trapus drugelio gyvenimas, 4. Skatinti tikėti savimi ir stebuklais.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Kėdainių rajono savivaldybės Mikalojaus Daukšos viešoji biblioteka

Šimtametės iki šių dienų nepakitusios amatų tradicijos atskleidžia mūsų tautos identitetą. Siuvinėjimo kilmė datuojama apie 5000 metų pr. Kr. Rašytiniai šaltiniai byloja, jog šio amato šaknys – Rytuose. Vienas amatų yra siuvinėjimas. Siuvinėjimas kryželiu buvo populiarus visais laikais. Šiandien juo domisi vis jaunesni žmonės. Siuvinėjimo nauda didžiulė, nes: visos mintys sutelkiamos į siuvinėjimo procesą, todėl lengva atsipalaiduoti; ugdomas kūrybiškumas, nes kyla daug kūrybinių idėjų kaip dekoruoti namus, drabužius ar kitaip realizuoti savo darbus; mažinamas stresas, nes susikoncentravimas ir atsipalaidavimas užkerta kelią bet kokioms neigiamoms mintims; gerina smegenų veiklą ir lavina atmintį, nes siuvinėjant dirba akys, abi rankos, o taip pat ir abu smegenų pusrutuliai; ugdoma kantrybė ir disciplina; kuriamos unikalios rankų darbo dovanos.
Siuvinėjimas – tai užsiėmimas, kuris ramina, leidžia kūnui atsipalaiduoti ir pailsėti bei neleidžia nuobodžiauti. Edukacinės veiklos „Paslaptingais adatos pėdsakais“ metu mokiniai sužinos apie siuvinėjimo amatą, mokysis siuvinėti kryželiu ir kurs knygų skirtukus. Bibliotekoje mokiniai turiningai, įdomiai ir šauniai praleis laiką, kuris paliks neišdildomus įspūdžius.
Veiklos programa: susipažinimas, PowerPoint pateiktis „Siuvinėjimo amatas“, individuali veikla „Knygos skirtuko siuvinėjimas“, žaidimai, mokinių apdovanojimai atminimo dovanėlėmis, veiklos refleksija.
Edukacijos išskirtinumas – mokiniai susikurs unikalias rankų darbo dovanos. Veiklos turinyje atsižvelgta į specialiuosius ugdymosi poreikius turinčius mokinius ir užtikrinama šių mokinių dalyvavimo galimybė ir įsitraukimas.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kuršių vėtrungės – istorinės vėtrungės, jomis buvo žymimi ir puošiami Kuršių marių pakrančių gyvenviečių žvejų laivai – kurėnai. Tiksliai paaiškinti kiekvieną vėtrungės simbolio reikšmę labai sunku. Tai buvo žvejo fantazijos kūrinys ir dažnai tik jam vienam buvo žinoma jo reikšmė. Edukacijos metu būsite supažindinti su kuršių vėtrungių ir kurėnų istorija, simbolių bei spalvų reikšmėmis, gamybos procesu. Užsiėmimo metu kiekvienas dalyvis gaus po medinį vėtrungės maketą su magnetu, jį dekoruos savo norimomis spalvomis, kuriose atsispindės jų kūrybiškumas ir nuotaika. Šis unikalus suvenyras – įdomi dovana artimui ar sau pačiam. Užsiėmimo dalyviai sukurtą vėtrungę pasiima atminčiai


"Nec aspera terrent!" (Ir sunkumai nebaugina!)

Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Ar kiekvienas ženklas gali būti herbas? Ką kalba herbuose vaizduojami simboliai ir ženklai? Kadaise Viktoras Hugo rašė: "Mokančiam skaityti heraldiką - herbas yra algebra, herbas yra kalba. Herbe yra surašyta visa antrosios viduramžių pusės istorija..." Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su heraldikos pagrindais: herbų atsiradimo istorija, jų kilme ir raida, sudarymo taisyklėmis, spalvomis, formomis, herbinėmis figūromis ir jų simbolika. Aptariama, kas sąlygojo herbų atsiradimą Europoje, kur ir kodėl jie buvo naudojami, kokie asmenys ar institucijos juos turėjo? Palyginsime kokia herbo reikšmė buvo jo klestėjimo laikais ir kokia šiandien? Dalyviai stebės ir analizuos pristatomą vizualinę medžiagą ir aptars herbo, kaip skiriamo ir reprezentacinio ženklo ypatumus, liudijančias apie giminės priklausymą kilmingųjų luomui ir užimamą vietą šio luomo hierarchijoje. Sužinos, kad herbais buvo puošiami rezidencijų pastatų ir laidojimo koplyčių portalai, kartušai, durys, interjero puošybos detalės, porcelianiniai ir tauriųjų metalų indai, firminiai vokai ir laiškų popierius, antspauduojama korespondencija ir kt.
Praktinės užduoties metu, pagal aptartas taisykles, ant skaidrios, organinio stiklo plokštelės stiklo keramikos dažais kursime savo skiriamąjį, reprezentacinį ženklą – herbą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Edukatorius edukacijos dalyvius supažindins su knygų įdomybėmis, apžvelgs ženklų ir rašto atsiradimą, rašymo medžiagas, knygų įrišimą ir fabrikinę knygrišystę, papasakos apie spaudos išradimą. Pristatys įdomiausias lietuvių legendas, padavimus, mitus.
Edukacijos pabaigoje dalyviai kuria legendą apie Istorijų dvarelį, gamina knygelę ir ją iliustruoja.
Edukacijos dėmesio centre – didžioji Anykščių legendų knyga.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


ATIK ESUP studija siūlo dvi studijų programas: DJ ir Muzikos produkcijos, kurios yra sudarytos iš trijų pakopų – pradedančiojo, pažengusio ir įgudusio, dėl ko kiekvienas nesunkiai atrasite sau tinkamiausią užsiėmimą pagal jau turimas ar norimas įgauti žinias.  Tai puiki proga, sužinoti plačiau apie muzikos industriją, sužinoti kaip valdyti aparatūrą, kurti bei sujungti melodijas, lavinti kūrybiškumą bei atskleisti save per muziką. Nauji gebėjimai leis kurti ir dalintis muzika su visu pasauliu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ne visi vaikai ir suaugusieji pažįsta vaistinius augalus, žino jų vertingąsias savybes bei naudojimo galimybes grožio, sveikatos ir kitais tikslais. Todėl norime pakviesime pakeliauti po paslaptingą žolynų pasaulį – supažindinsime kuo naudingos vaistažolės, kaip jas rinkti, laikyti, naudoti bei pasigaminti žolelių arbatą. Susikursite vaistažolėms laikyti tinkamą lininį maišelį, dekoruotą liaudies ornamentais. Įgytas žinias įtvirtinsime komandiniame žaidime, kuriame reikės ne tik atidumo, priskiriant žolynų pavadinimus prie tam tikrų augalų, bet ir pasitikrinti skonio receptorius, degustuojant skirtingų žolelių arbatas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Dviejų pamokų kino edukacija vaikams ir jaunimui skirta ugdyti kūrybiškumą ir savęs pažinimą. Edukacija skirta išlaisvinti jaunimo potencialią išreikšti save, ugdyti įgudį vertinti ir pastebėti grožį ir įdomius dalykus kasdienybėje. Per kino pagrindų pažinimą, vaikai ir jaunimas lavins individualius gebėjimą ir savęs išraiškos formas kalbėti apie tai, kas jiems yra svarbu. Per video filmukų kūrimą, dirbtuves ir diskusijas vaikai tyrinės, kas jiems yra svarbu jų gyvenime ir pasaulyje, ir kodėl yra svarbu tai išreikšti.  Kūrybiškumas, kritinis mąstymas, vertybės ir idėjos bus individualiai išreiškiami naudojant visiems prieinamas šiuolaikines technologijas, kuriant trumpus filmus ir ugdant naujus video kūrimo, idėjų generavimo, saviraiškos sugebėjimus.
Pirmą pamoką vaikai dalyvaus savo kūrybiškumo atradimo dirbtuvėse bei susipažins su šiuolaikiniais video kūrimo ypatumais, kameros darbu ir jau su naujomis žiniomis atliks užduotis porpoje. Antros pamokos metu jaunuoliai tyrinės video ir filmų pavyzdžius iš režisieriaus kėdės. Rašymo dirbtuvių metu, dalyviai tyrinės, kas jiems labai svarbu gyvenime ir tai papasakos kuriant savo individualų filmą – atliekant kūrybinę užduotį „Pagauti kasdienybę”.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


"Kaip draugystė augina žmogų?" (literatūrinė edukacija pagal knygą "Ir vienąkart, Riči" su rašytoja Daina Opolskaite) (išvažiuojamoji)

Edukacijos pagrindas – knygos "Ir vienąkart, Riči" siužetas (aptariama dviejų skirtingų jaunuolių - Balio Beleko ir Ričio draugystė, jos užuomazga ir augimas iki stipraus, vaikinus vienijančio ryšio). Įžanginio pokalbio metu su mokiniais išsiaiškinama, kas yra draugystė, kuo ji skiriasi nuo kitų bendravimo formų (meilės, simpatijos, antipatijos), ieškoma galimo sąvokos apibrėžimo, jis kuriamas, susitariama, kokios vertybės leidžia atpažinti tikrą draugystę ir kodėl ji svarbi kiekvieno žmogaus gyvenime. Mokiniai komentuoja surastas ir atrinktas veikėjų pokalbių frazes iš teksto argumentuodami draugystės ryšį. Greta pasitelkiama kultūrinė edukacija - mokiniai supažindinami su garsių rašytojų draugystės pavyzdžiais literatūroje: Šilerio ir Gėtės, Tolkien'o ir Lewis'o, Baranausko ir Praniauskaitės, Kazio Bradūno ir Vytauto Mačernio. Susipažinę su jų biografijomis įvardija draugystės požymius, pakomentuoja asmenybių ryšį ir apibendrina - kuo svarbi kiekvienam iš jų buvo draugystė, kuo ji praturtino kiekvieną asmenybę - kaip rašytoją ir kaip žmogų. Edukacijos pabaigoje grįžtama prie draugystės - kaip būtino kiekvieno žmogaus egzistencijai pagrindo - suvokimo, išsakomi savi vertinimai ir asmeninės patirtys.


Meno terapija pagrįsta supratimu, kad mūsų kūriniai gali padėti suvokti kas esame, padėti išreikšti jausmus ir mintis, kurių negalime išreikšti žodžių pagalba. Ji ne tik teikia mums didelį malonumą ir estetinį pasitenkinimą, bet ir skatina savęs pažinimą, ugdo mus kaip asmenybes, nuteikia pozityviai. Užsiėmimų tikslas – suteikti dalyviams teigiamų emocijų, pasitelkiant meno terapiją. Uždaviniai – skatinti kūrybiškumą, atskleisti mokinių meninės raiškos gebėjimus, lavinti estetinį skonį, mokyti atsipalaiduoti atliekant kūrybines užduotis. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai tampa kūrėjais. Jiems pateikiamos kūrybinės užduotys ir priemonės – natūralios medžiagos tokios kaip druska, smėlis bei pagalbinės medžiagos – popierius, flomasteriai. Ši veikla nereikalauja gebėjimų piešti. Užsiėmimuose vyksta nenuspėjamas žaidimas dailės priemonėmis bei technikomis. Siekiama pažinti save, o ne sukurti vertingą darbą. Numatomas rezultatas – paveikslas, kurį dalyviai pagal tam tikras instrukcijas ir technikas atliks iš pradžių individualiai, bei vėliau komandose, bandydami suvokti savo bei kitų jausmus ir nuotaikas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


edukacija vyksta Vinco Krėvės -Mickevičiaus memorialiniame muziejuje. Mokinius sutinka persirengusi bobulė, kuri ieško savo anūkėlio. Koks anūkėlio vardas turi atsakyti mokiniai, mindami mįsles ir sudėliodami vardą ANTANUKAS. Vienas iš mokinių pasisiūlo pabūti anūkėliu Antanuku ir padėti bobulei. Mokiniai parodo kaip moka šokti. Tada anūkėlis Antanukas išdalija muzikos instrumentus: akmenukus, dūdeles, lazdyno pagaliukus ir kartu su bobule muzikuoja. Po to vaikai susipažįsta su piemenukų vadu Skerdžiumi. Pasakojama koks jis buvo juokdarys, paskaitoma ištrauka. Skerdžius rinkdavo žoleles ir parnešdavo kaimo moterims, todėl mokiniai išmoks pasidaryti arbatos krepšelius ir susidės arbatą iš trijų žolelių. Kam padovanos nuspręs patys. Kas yra kiškio pyragas prie arbatos sužino paskaitę ištrauką iš ,,Antanuko ryto''. Visi ieško kiškio pyrago, kuris paslėptas krosnyje. Dar pakalbam apie Antanuko baimes ir prisimenam dabartines knygeles apie monstriukus iš Kakės Makės. Tada atsisveikinam.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Tikslas – supažindinti ugdytinius su gyvulių ganymo ir išginimo į lauką (Jurginių, Jorės)  papročiais bei tradicijomis, piemenukų muzikos instrumentais, ugdyti  kalbinį, emocinį potencialą, populiarinti žodinę lietuvių  liaudies kultūrą – paukščių garsų pamėgdžiojimus, piemenukų užkalbėjimus, daineles. Uždaviniai: atskleisti Jurginių (Jorės) šventės archajiškumą ir kaitą; apeigų ir papročių semantiką; paaiškinti augalų ir simbolinių veiksmų paskirties papročiuose, sinkretiškumą.
Metodai, priemonės.    Pasakojimo.. Programa įgyvendinama programos vedėjai pasakojant;
 Demonstravimo- susipažinimo. Rodomi mediniai savaskambiai lietuvių liaudies muzikos instrumentai, klausomasi jų skambesio, aptariamas garso intensyvumas ir tembras. Vaikui duodama pačiam išgauti garsą. Rodomi pučiamieji liet. liaudies instrumentai – lumzdelis ir kerdžiaus ragas. Vedėja jais groja.
Meninis – žaidybinis. Vaikai mokosi lietuvių liaudies piemenukų dainų, eina ratelius. Programa, esant geram orui, vyksta etnografinės sodybos parke, šalia kluono. Vaikams papasakojama apie Jurginių ir ganiavos tradicijas. Aiškinama, kodėl po slenksčiu dedami margučiai (joručiai, jurgučiai) ir užrakinta senovinė spyna. Pasakojama , kodėl gyvuliai, prieš išgenant aprūkomi Verba (rodoma Verba) ir kodėl Verbą sudaro būtent tokie augalai.
Toliau vaikai aktyvinami: žaidžiami žaidimai, einami rateliai.
Parodomi muzikos instrumentai:  vienais muzikuojama, kitų – siūloma pasiklausyti. Dainuojamos piemenų dainelės, mokomasi paukščių garsų pamėgdžiojimo, gyvulių erzinimo formulių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Pokario partizanų gyvenimas miške, bunkeriuose, kartais atrodo nerealus, egzistuojantis tik pasakojimuose, kino filmuose. Tikrai sunku suvokti, kad galima net kelerius metus išgyventi miško stovyklose, požeminiuose bunkeriuose, įrengtuose netikėčiausiose vietose. Kyla klausimas, ką jie valgė, ar prausėsi, ar valė dantis, pagaliau kur atlikdavo gamtinius reikalus? O kas jiems įrengdavo tas slaptavietes, iš kur jie gaudavo uniformas, ginklus, šaudmenis, kas aprūpindavo tvarsliava, vaistais? Aktuali ir dabartinių Ukrainos kovotojų kasdienybė. Tuos ir kitus kylančius klausimus aptarsime šios edukacinės programos metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Pasaulio knygų įdomybės (Nuotolinė paslauga)

Kiekviena knyga yra savotiškas raktas į pasaulio širdį, žmonių mintis ir troškimus. Kokie yra žmonės, tokios yra ir knygos, nes tai jų gyvenimo ir būties atspindys. Kurti, rašyti nori daugelis, bet kaip visa tai įvilkti į knygos rūbą, parinkti jai gerus marškinius, supakuoti ir pateikti skaitytojui žino nedaugelis. Vilniaus universiteto komunikacijos ir informacijos mokslų docentas Tomas Petreikis edukacijos dalyvius supažindins ne tik su knygų įdomybėmis, bet ir apžvelgs ženklų ir rašto atsiradimą, rašymo medžiagas, knygų įrišimą ir fabrikinę knygrišystę, papasakos apie spaudos išradimą. Edukacijos pabaigoje iliustratorė Vilija Kvieskaitė dalyvius moko pasigaminti knygelę ir ją iliustruoti.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Programos dalyviai supažindinami su senoviniais maisto gaminimo įrankiais, indais, krosnimi. Patys dalyviai dalyvauja bandų gaminimo procese, pašovime į krosnį. Kol bandos ant kopūsto lapo kepa, vyksta viktorina, kurią sudaro tradiciniai lietuviški žaidimai, dainos, rateliai, mįslių spėjimai ir pan. Kai bandos iškepa, dalyviai nusilupa kopūstą, užpilamas padažas ir vyksta bandų degustacija.


Spektaklis "Rubinaitis Peliūzė, arba Lietuvio išgyvenimo būdas" ir edukacinės kūrybinės dirbtuvės

Keturi objektų teatro aktoriai ne tik supažindins žiūrovus su senovės lietuvių pasaulio matymu, kalba, buitimi, nelengvu išgyvenimu stichijų malonėje, leis prisiliesti prie mitologinių temų, bet ir įtrauks į vienos šeimynos tėvų ir vaikų santykių dramą. Juk tokias vertybes kaip pagarba, pasitikėjimas ir meilė imame itin tausoti tik tada, kai pajuntame, kaip lengva jų netekti.
Edukacinių kūrybinių dirbtuvių metu, bus pristatomi pagrindiniai objektų (daiktų) teatro principai, pateikiamas istorinis ekskursas į tai, kaip Simonas Daukantas kūrė žodžius ir, tarsi olimpiadoje žaidėjai bus kviečiami apibūdinti ar pavaizduoti kortelėje parašytą žodį taip, kad kiti jį atspėtų. Vaizdavimui mokiniai naudotų įvairius jiems pateiktus objektus: šaukštus, dubenis, puodelius ir kitus spektaklio rekvizito elementus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Užsiėmimo dalyviai prisidės prie vieno seniausių etninės kultūros lobių – audimo – gyvosios tradicijos išsaugojimo bei tęstinumo. Ugdys meilę istoriniam etnografiniam kultūriniam paveldui. Susipažins su audinių raštais jų paplitimu etnografiniuose rajonuose, senoviniu iš natūralių medžiagų dažymo būdu. Juostų raštus galės pritaikyti gaminat suvenyrus iš popieriaus, medžio ar gamtinės medžiagos. Galės juos pritaikyti buityje. Juostų raštų ornamentais pasipuošti drabužius. Naudoti, kaip lietuviškos tapatybės ženklą.


Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas (išvažiuojamoji)

Tekstilės dekoravimas, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su dizainu ir tekstilės dekoravimu, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis piešti ant audinio, sukuriamas vienetinis, dekoruotas krepšelis. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima sukurti labai gražų darbelį, kuris bus ir daugkartinio panaudojimo, taip prisidedant prie gamtos saugojimo.


Edukacija leis pažinti pagrindinius ikonografinius krikščionybės šventųjų vaizdavimo simbolius ir atrasti, kad šiuos simbolius žinojo bei kaip juos interpretavo mūsų protėviai. Simbolis – tas pats nuo Vatikano Šv. Petro bazilikos skulptūrų iki koplytstulpio kaimo kryžkelėje, tačiau kokia gausi formų, plastikos ir interpretavimo tradicijų įvairovė! Kodėl „Jurgis ir drakonas“? Ką rankoje laikė šv. Barbora? Kur pradingo šv. Juozapo lelija? Susipažinę su UNESCO saugoma nematerialaus kultūros paveldo – kryždirbystės – tradicija, moksleiviai, trumpam virtę menotyrininkais—detektyvais, tyrinės gausią lietuvių liaudies meistrų sakraliosios skulptūros meno kolekciją (seniausias eksponatas iš XVII a.), ieškos šventųjų rankose, drabužiuose, atributuose tūkstantmečių simbolių, savotiškų kodų, leidžiančių įspėti šventojo vardą. O tuomet patys imsis meistrų darbo – mėgins sukurti savo Krikšto vardo globėjo simbolį, arba simbolį, atspindintį juos pačius.


Papasakosiu jums istoriją... Labai laukiau Šv. Kalėdų. O dar labiau - Kalėdų senelio. Skaičiavau dienas, klijavau datas, kol vieną dieną nusprendžiau, kad reikia Kalėdų senelį man pačiam prisivilioti. Vienoje knygoje perskaičiau, kad Kalėdų senelis yra smaguris, mėgstantis įvairiausius pyragėlius. Ir taip viskas prasidėjo... Ėmiau kepti ir kepti, langus praverti, gal užuos greičiau, gal atšliuoš sparčiau? Ir štai vieną dieną, girdžiu - šlumšt! Į mano virtuvę įrioglina augalotas, apipešiotas, samanotas... girinis. Pyragėlius surijo, ačiū nepasakė, bet pastebėjęs mane - pasijuto, kaip miške. Ėmė pasakoti apie lapes, kiškius ir barsukus. Taip gimė draugystė truputėlį keista. Tešlą kočiosime, pyragėlius vyniosime, orkaitėje kepsime... Beliks tik atspėti - ar girinis ir šį kart ateis?


Edukacijos „Mano miestas - Vilnius“ metu žaidimų elementų pagalba supažindiname su Lietuvos sostinės Vilniaus istorija - tarsi švenčiame Vilniaus gimtadienį. Vaikai gauna keramikinius puodelius, kuriuos porceliano dažais dekoruoja piešdami sostinės elementus - Gedimino pilį (ar jo laiškus), vilką ar Vilnelę su šalia esančiu piliakalniu, Nerį ar TV bokštą. O galbūt savo kiemą ar slaptą senamiesčio kiemelį. Po šios edukacijos vaikai namo parsineš nuostabų savo kūrinį.


Cirko edukacija – įvairaus amžiaus žmones praturtinanti veikla. Cirko edukacija vyksta Baltijos cirko būstinėje Kaune – Kameriniame cirke-muziejuje. Šią edukaciją sudaro trys dalys. Pirmoji – ekskursija klounų ir cirko muziejuje su didžiausia klounų kolekcija, istorinės ekspozicijos apžvalga. Ekskursijos metu pasakojama apie lietuviškojo cirko didingą istoriją bei iškilius Lietuvos cirko artistus – praeities grandus bei šiuolaikinio cirko žvaigždes. Antroji edukacijos dalis – Kauno cirko meno akademijos auklėtinių pasirodymas Kamerinio cirko arenoje. Trečioji – atvykusių mokinių interaktyvi edukacija cirko arenoje ant cirko įrangos, prižiūrint edukatoriams, pasakojant, kaip koks triukas atliekamas ir leidžiant pabandyti patiems, savarankiškai kurti bei improvizuoti. Kaip smagi baigiamoji nata – balionų lankstymo pamokėlė. Balionus leidžiama pasiimti su savimi. Edukacijos metu diskutuojama ir, jei tik matome vaikų poreikį žinoti, juos dominanti tema nagrinėjama plačiau.


Scenarijaus autorė ir režisierė - Danutė Cikanaitė. Kompozitorius - Aras Žvirblys. "Kalėdinė pasaka" - tai linksma istorija apie niurzgalę Raganaitę ir Klouną. Raganaitė, pametusi savo stebuklingos šluotos ražą, slampinėja visur jo ieškodama ir sutinka Klouną Širduką, kuris yra labai nusiminęs ir nelaimingas, nes pabudęs neberado savo cirko. Nors iš pradžių jie pykstasi, tačiau Kalėdinės dvasios paveikti, susidraugauja, o Raganaitė netgi pažada suradusi savo stebuklingąjį ražą, nuskraidinti Klouną Širduką į cirką. Tik ar pavyks? Ir kokie dar nuotykiai jų laukia? O gal padės Kalėdų Senelis? Viso spektaklio metu vaikai įtraukiami į spektaklį - moko Klouną dainuoti, padeda Raganaitei prisiminti burtažodžius, ploja ir dainuoja kartu su personažais. O Kalėdų Senelis iš tolimosios Laplandijos atveža ne tik žaidimų ir dovanų, bet net ir sniego.


„Mažoji archeologija – pažinkime Panemunės pilį“

Kviečiame 1- 4 klasių moksleivius dalyvauti edukacinėje programoje „Mažoji archeologija – pažinkite Panemunės pilį“. Užsiėmimai vyksta Panemunės pilyje. Veiklos metu susipažinsite su pilies istorine praeitimi bei pabūsite mažaisiais archeologais ir savo rankomis paliesite tai, ką mums paliko šios pilies šeimininkai prieš šimtus metų. Trumpai apžvelgsite pagrindines archeologinio darbo pakopas. „Archeologinėje perkasoje“ ieškosite praeities dirbinių, mokysitės juos įvardinti. Taip pat atliksite praktinę-kūrybinę užduotį - improvizuotoje perkasoje ieškosite archeologinių radinių, kursite ir piešite savo giminės herbinį koklį.


Nuo Adomo iki Ievos (nuotolinė edukacija)

Kelionė iš vaiko į suaugusiųjų pasaulį pažymėta kūno ir dvasine branda, neatsiejama nuo lytiškumo suvokimo. Adomas ir Ieva – vyras ir moteris – sena kaip pasaulis tema, tačiau kiekviena jaunuolių karta ją sprendžia vėl ir vėl iš naujo. Mes norime kalbėti dar ryškesniu aspektu – apie vyro kelionę iki savo moters. Programa siekiama į šią temą pažvelgti per mokslinį, poetinį, mitologinį žanrą – kaip skirtingai yra traktuojamas vienas ir tas pats reiškinys, kaip, tarkime, mitas gali atspindėti ir padėti suprasti praeities kartų požiūrį į vyro ir moters santykius. Nagrinėdami Biblijinį Adomo ir Ievos sukūrimą ar Antikos mitologinį pasakojimą apie vyro ir moters atsiradimą, atskleisime, kodėl mūsų laikus pasiekė idėja apie tobulos antros pusės paieškas ir kaip tai atsispindi žmonių santykiuose. Toliau pereinama prie šių dienų naujųjų „mitologinių“ pasakojimų, pvz., kokį santykių naratyvą perteikia šiuolaikinė populiarioji muzika (nagrinėjami skirtingas santykių kūrimo formas pristatantys kūriniai). Trumpai aptariami vyro ir moters ypatumai yra kvietimas ne į konkurenciją ar susipriešinimą, bet į tarpusavio bendradarbiavimą ir papildomumą. Pristatoma meilės, kaip abipusės dovanos, idėja. Kalbama apie kiekvieno vyro ir moters kaip unikalaus asmens vertę ir orumą. Pabrėžiama, jog jaunas žmogus pirmiausiai turėtų formuotis pats kaip asmenybė ir tik tada, turėdamas ką duoti ir dovanoti kitam, žengtų toliau – į romantinį santykį. Panaudotas ir asmeninis liudijimas apie santykių kūrimo etapus, išryškinant stereotipų pasekmes bei kviečiant ieškoti savo autentiško santykių kūrimo būdo. Temos edukatoriai yra prityrę ir žinomi lektoriai. Jų veiklos sritis visuomenėje – meilės etikos, santykių ir lytiškumo temos. Dirbdami su jaunais žmonėmis mokyklose, stovyklose ir ugdymo seminaruose, sukaupė didelę patirtį ugdydami atsakingą ir pagarbų jaunimo požiūrį į tarpusavio santykius, šeimos kūrimą, grįstą pagarba ir atsakomybėmis.


Gerumo pamokos Jono Biliūno sodyboje (2-5 klasėms)

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Rašytojo Jono Biliūno asmenybės moralinės vertybės yra jo kūrinių pamatinės nuostatos. Nemažos kūrinių dalies mintis užsimezgė tėviškėje, todėl unikali patirtis apie tai kalbėtis rašytojo namuose, kur visa vyko prieš 140 metų. Apsilankę edukacinėje programoje „Gerumo pamokos Jono Biliūno sodyboje“ jaunesniųjų klasių mokiniai turės ypatingą galimybę išgirsti tik 28-erių metų sulaukusio rašytojo gyvenimo ir kūrybos legendą, gilindamiesi į apsakymą „Kliudžiau“. Programos dalyviai susipažins su autentiška rašytojo tėviškės aplinka – XIX a. troba su išlikusiais daiktais, galinčiais papasakoti vis kitą istoriją, nugulusią į J. Biliūno kūrinius, aplankyti senąsias, dar rašytoją menančias obelis, surasti diendaržio pamatus, kur ant spalių  krūvos gulėjo Brisius, paragauti šulinio gaivaus vandens, pažaisti rašytojo vaikystės žaidimų. Ir pasinerti į rašytojo pasaulį, persmelktą gerumo ir graudumo, liūdesio dėl pasaulio netobulumo, dėl seno ir silpno nereikalingumo, ir pajusti, jog ir pačiam skauda dėl kitam daromos neteisybės. Įvairiais metodais −  teksto skaitymu ir klausymu, pasakojimu storytelingo metodu, klausymu, pokalbiais, diskusijomis, individualiomis ir grupinėmis veiklomis ir kt. – susipažindami su apsakymu „Kliudžiau“, mokiniai ugdosi supratimą, kad klasikinė  literatūra yra universali, meno kalba kalbanti ir apie tavo pojūčius, savaime, neįkyriai mokanti gerumo ir empatijos.


Kultūrinio edukacinio renginio "IKONŲ ŠVIESA" dalyviai susipažįsta su Anykščių sakralinio meno centre saugoma monsinjoro Alberto Talačkos sukaupta meno kūrinių kolekcija. Joje yra ir keturios ikonos, kurias kunigui padovanojo Tėvas Stanislovas. Tuomet pasakojame, kaip ir kada gimė ikonų tapymo tradicija, kokie pagrindiniai skirtumai nuo Vakarų Europos tapybos. Diskutuojame apie ikonoklastų veiklos poveikį ikonų tapymo tradicijai. Pristatoma ikonų tapymo situacija Lietuvoje, kur saugomos seniausios Lietuvoje išlikusios ikonos. Kūrybinėse dirbtuvėse dalyviai panaudojant įvairias išraiškos priemones susikuria savo ikonėlę. Kultūrinis edukacinis renginys "IKONŲ ŠVIESA" sėkmingai papildys tikybos pamokas.


Šešėlių teatro kūrybinių dirbtuvių metu susipažinsime su šešėlių teatru, gaminsimės lėlytes, žaisime teatrą, pabūsime ir aktoriais, ir žiūrovais.

Mes kursime šėšėlių teatro veikėjus, pasakosime žinomas liaudies pasakas ir jei norėsime - naujas jų versijas. Savo svajones ir vizijas paversti fiziniu kūnu - ne visada labai paprasta, bet šešėlių pasaulis mums suteikia galimybę fantazuoti kur kas drąsiau nei kasdienybė. Kaip ir keliauti toliau negu mums leistų net ir pačios pažangiausios technologijos.

Užsiėmimą veda aktorė Ieva Brikė. Dalyvių prašytume turėti paprastą pieštuką ir žirkles bei nusiteikimą žaisti, kurti ir mokytis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


„Per ornamentą į mitologiją“ – tai edukacinė programa mokiniams nuo 7 iki 18 metų amžiaus, kurioje jie ne tik antspaudukų pagalba išmargins drobinį maišelį, bet ir atras milžinišką lietuvių mitologijos pasaulį slypintį už paprasčiausių audimo raštų. Peržiūrėdami projekcijas išsiaškinsim iš kur anksčiau atsirasdavo rūbai bei kada atsirado ornamentas. Margindami drobę sužinosim kaip vadinasi ornamentų ženklai ir kodėl apskritimas reiškia laimę. Pasišokdami ir žaisdami sužinosim kaip bitė ir linas susijęs su deive Austėja. O dainuodami atrasim deivę Laimą kukuojančią medyje! Edukacijos turinys yra pritaikomas įvairaus amžiaus mokiniams, o programos pabaigoje kiekvienas dalyvis išsineš drobinį maišelį su savo rankom išmargintu ornamentu. Ši edukacija vyksta bityne, nuostabios laukinės gamtos apsuptyje, specialiai įrengtame edukacijų namelyje.


Pasaulis arbatos puodelyje (edukacija, degustacija)

Ar norite sužinoti daugiau apie karštuosius gėrimus ir žolelių arbatas pasaulyje ir Lietuvoje, apie skirtingas gėrimų tradicijas ir skirtingus jų paruošimo būdus? Pakvieskite savo mokinius į įdomią ir įtraukiančią edukaciją, kurios metu bus aptariama arbatos paplitimo istorija ir jos svarba tarpkultūrinės komunikacijos kontekste.
Dirbtuvių metu leisime mokiniams pasinerti į arbatos gėrimo ruošimo niuansus, kviesime degustuoti arbatą. Šios edukacijos planas yra parengtas taip, kad mokiniai būtų aktyviai įtraukti į procesą. Jau turimas žinias papildysime nauja informacija, kad kiekvieno mokinio žinios būtų pagilintos. Mokiniai turės galimybę diskutuoti apie skirtingas arbatos gėrimo tradicijas, vertinti arbatos svarbą sveikos gyvensenos ir darnaus laisvalaikio kontekste. Kalbėsime apie arbatos svarbą sveikos gyvensenos ir darnaus laisvalaikio kontekste. Užbaigsime mūsų dirbtuves arbatos ceremonijos demonstracija ir arbatos degustacija.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Regių Trakų pilį (Regėjimo negalią turintiems vaikams)

Užsiėmimas tinkamas dalyviams su regos negalia. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviams pristatoma Trakų salos pilies taktilinis maketas, koncentruota ekspozicijos apžvalga ir taktilinė ekspozicija edukacinėje klasėje, archeologinių radinių analogai ir jų istorinis kontekstas. Dalyviams sudominti - aktyvi veikla, atspėjant eksponatų kopijas. Tai pažadins vaizduotę, o galimybė paliesti, apčiuopti leis geriau suprasti to meto gyvenimą pilyje, atskleisti naujų potyrių.
Mokiniai susipažins su pilies ekspozicija, gebės nusakyti atitinkamų eksponatų paskirtį viduramžių laikmečiu, atpažins ir apibūdins eksponatų replikas.


Ekskursija po Karo technikos ekspoziciją

Kariuomenė – laisvės garantas, o Karo technikos ekspozicija, tai unikali vieta pažinti Lietuvos kariuomenės kūrimosi pradžią. Šimtamečiame Pirmojo Pasaulinio karo tvirtovės forte po atviru dangumi eksponuojama per 100 karinės technikos vienetų iš visų kariuomenės rūšių: sausumos, oro, jūrų, specialiųjų operacijų pajėgų. Eksponuojama karinė technika yra gauta iš įvairių pasaulio valstybių ir ne tik naudota praeityje, bet puikiai savo funkcijas atliekanti ir šiomis dienomis. Nūdienos aktualijos leidžia objektyviau suvokti karinės technikos reikšmę, įvertinti privalumus ar pastebėti trūkumus, o įlipus patyrinėti ją iš vidaus – neįkainojama patirtis. Ateik ir pamatyk gyvai tai, ką paprastai matai tik per žinias!


Dirbtuvės „Praktiniai scenos kalbos metodai“

Gebėjimas laisvai ir nevaržomai reikšti savo mintis kai kuriems žmonėms yra nemaža problema, kuri ypač išaugo prasidėjus pasaulinei pandemijai – žmonės patyrė izoliaciją, gyvo bendravimo stoką. Be to jaunimas gyvą bendravimą vis dažniau išmaino į veiksmą virtualioje erdvėje. Išmanių technologijų naudojimas ir pritaikymas kasdieniame gyvenime, be abejonės, teikia didžiulę naudą, tačiau kartu sumažina gyvo bendravimo laiką ir tuo pačiu galimybę gyvai ir betarpiškai reikšti savo mintis ir idėjas. Gebėjimas kokybiškai ir aiškiai artikuliuoti savo mintis tampa didele vertybė. Geriausi pasaulio lyderiai tiek moksle, tiek politikoje ar menuose nuolatos tobulina savo kalbėjimo įgūdžius. Tai – ne tik gramatika, ir taisyklingas kalbos stilius, tai – mintis ir jos materializavimo laisvė.| Greitas gyvenimo tempas, atsiribojimas nuo gyvo kontakto gali tapti problema, norint bendrauti grupėje ar kalbėti prieš auditoriją. Norint pasiekti klausytojo širdį ir mintis, pravartu žinoti, kaip tai padaryti. Dažniausiai didžiausi kritikai ir teisėjai esame patys sau, todėl laisvas kalbėjimas prasideda nuo įvarių įtampų atsikratymo, bandymo pamatyti save tarsi iš šono – kamerai filmuojant, tačiau be kritikos, ar cinizmo. Christinos Gutenkunst mokymo metodika aiškina, kaip valdyti savo balsą, tembrą ir kokią įtaką tai turi mūsų minčių raiškai. Svarbiausia - tikėjimas tuo, ką kalbi, suvokimas, žinojimas, kad gali pasitikėti savo balsu ir kūnu. O jie – visada viena.


KAIP GIMSTA GARSAS: PASIGAMINK SINTEZATORIŲ

Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Mažai kam žinomas faktas, kad viena pirmųjų elektroninės muzikos grupių visoje buvusioje Sovietų Sąjungoje buvo kauniečiai „Argo“. Dar 1977 m. jie sukūrė pirmąjį Lietuvoje sintezatorių, o 1980 m. išleido savo debiutinį albumą „Diskofonija“. Jis skambėjo neįtikėtinai moderniai tam laikui, buvo spausdintas visuose Sovietų Sąjungos leidybinės kompanijos „Melodija“ padaliniuose, šiandien manoma – milijoniniu tiražu. Šiame edukaciniame užsiėmime trumpai apžvelgsime šios grupės susikūrimo istoriją, prisiminsime, koks ir kaip buvo pagamintas pirmasis sintezatorius. O praktinėje dalyje Jūs patys turėsite unikalią galimybę pasigaminti šį elektroninės muzikos instrumentą! Prijungę dar keletą paprastų muzikinių instrumentų, grupėmis galėsite sukurti trumpas muzikines impresijas bei jas įsirašyti. Kviečiame pasinerti į beribį muzikos komponavimo pasaulį ir išbandyti save tokiame kūrybiniame iššūkyje.


Tikslas ir uždaviniai – originaliai interpretuojant H. K. Anderseno pasaką „ Bjaurusis ančiukas“ ir pasitelkus šiuolaikines menines raiškos priemones, skatinti giliau analizuoti patyčių ir skaitmeninės saugos temą. Uždaviniai: naujai pažvelgti į patyčių prigimtį, paskatinti vaikų kritinį mąstymą, padėsiantį geriau suvokti bręstančio žmogaus bendravimo ypatumus; paskatinti atsakingai naudotis technologijomis, kritiškai vertinti jų turinį, jausti moralinę atsakomybę dalijantis turiniu.   Numatomas poveikis – dalyvavimas spektaklyje prisidės prie kultūrinių ir bendravimo įpročių formavimo, kultūrinio identiteto ir vertybinių nuostatų stiprinimo, gebėjimo daryti skaitmeninio turinio atranką, analizę ir vertinimą.
Kas gali pasakyti, koks bus ateities pasaulis, kuriame gyvens vaikai, kokie įgūdžiai pravers jiems užaugus? Spektaklio kūrėjai Hanso Kristiano Anderseno pasaką apie Bjaurųjį ančiuką iš XIX amžiaus perkėlė į technologiškai pažengusią ateities mokyklą. Šis spektaklis galėtų padėti suaugusiems ir vaikams nuoširdžiai pasikalbėti apie internetines pramogas ir pavojus, santykius su klasės draugais bei jausmus, kurie užklumpa šiapus ekrano, kai suaugusiųjų nėra šalia.
Spektaklio veiksmas vyksta po šimto metų Dykumos šalies miesto požemyje esančioje mokykloje. Klasės vaikų galvas puošia emofiltrai – specialios veidus atkartojančios kaukės su elektroninėmis jungtimis. Jos padeda užtikrinti gerą atmosferą. Dėl to visi čia supermieli, supermalonūs, superšypsosi – atrodo lyg būtų tobula klasė.  Tai būsimų influencerių mokykla, kurioje karaliauja patiktukai, pozityvas ir laimė.
Šiam pastatymui dramaturgė Monika Jašinskaitė originalią pjesę.
Įsimintiną spektaklio muziką kūrė populiarus jaunimo tarpe kompozitorius Vytautas Leistrumas.
Įspūdingų vizualinių sprendimų autorius – Antanas Dubra
Kūrybinę spektaklio komandą subūrė originaliais pastatymais garsėjantis režisierius Šarūnas Datenis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Skaitmeninė kompetencija


Tušas ir paveikslas Kviečiame išbandyti sumi-e (jap. „tušas ir paveikslas“ ) tapybą. Tai tapyba skiestu tušu ant šilko arba ant ryžių popieriaus. Šilko ar ryžių popieriaus ritinėliuose mes galime pamatyti nutapytus gamtos vaizdus: kalnus, krioklius, medžius, gėles, paukščius... Ši tapyba betarpiškai susijusi su kaligrafija, sodų menu, poezija bei persmelkta Rytų Azijos filosofijos. Tokia tapybos rūšis gimė Senovės Kinijoje. Keturioliktame amžiuje tapyba tušu atkeliavo į Japoniją ir tapo nacionalinės kultūros dalimi. Kaip rašė garsus kinų Tang epochos monochrominės peizažo tapybos pradininkas Wang Wei (699 – 759) veikale „Peizažinės tapybos paslaptys“ – „Vanduo ir tušas aukščiau visų tapybos būdų. Jų ištakos glūdi gamtos prigimtyje, jie pranoksta kūrėjo meistriškumą.“ Sumi-e tapyba remiasi keturiomis brangenybėmis – presuotu tušu (jap. sumi), akmeniniu indeliu tušui trinti (jap. suzuri), teptuku (jap. fude ) ir popieriumi ( jap. washi), šias priemones prilyginant šventyklose naudojamiems ritualiniams daiktams, o patį kūrybos procesą – meditacijai. Juk norėdami kažką nutapyti Rytų Azijos menininkai ilgai stebėdavo besiskleidžiantį žiedą, skrendantį paukštį ar tekantį vandenį ir baltame lape kartais keliais meistriškais teptuko potėpiais perteikdavo jų dvasią. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsime su Rytų Azijos tapybos principais bei išbandysime tapymą ant ryžių popieriaus, kurio metu galėsime nutapyti bambuką, sakurą ar kitą pasirinktą siužetą. Jaunesnių klasių mokiniai daugiau dėmesio skirs pačiam tapymo procesui, gamtos simbolikos reikšmei, o su vyresnių klasių moksleiviais gilinsimės į užkoduotus šioje tapyboje Rytų Azijos filosofijos principus.


Neformalaus ugdymo edukacinis projektas ,,Koncertų salės lobiai“

Klaipėdos miesto savivaldybės koncertinė įstaiga Klaipėdos koncertų salė

Dažnas, net ir vaikas, ko gero, susimąsto, o kaip atrodo koncerto „virtuvė“ iš vidaus? Kokį kelią turi nueiti meno kolektyvų atlikėjai ar solistai kol būna įgyvendinama koncerto programa. Kaip vyksta repeticijos? Kaip visi instrumentai groja lyg vienas? Apie ką visi šneka kai sako jog pajautė muziką? Kas tuos atlikėjus taip nudažo, kad jie būna tokie gražūs? Šios ekskursijos/edukacijos metu ne tik atsakysime į visus klausimus, bet galėsime gyvai stebėti repeticijas. Pagal galimybes, užlipsime ant scenos ir pamatysite ką mato visi atlikėjai. Gyvas instrumentų garsas, sėdėjimas ratu netoli atlikėjų, net pabandymas groti tam tikrais, knygose matytais instrumentais.


Baltijos jūra – jauniausia pasaulyje, skaičiuojanti vos keliolikos tūkstančių metų istoriją, tačiau net per šį gamtiškai trumpą laiką įvyko gausybė pasikeitimų. Šioje paskaitoje aptarsime ypatingas gamtos jėgas, sukūrusias neapsakomą jūros grožį. Gamtos jėgas stebėjo ir mūsų protėviai, savo stebėjimus iš kartos į kartą perduodavę jaunesnėms kartoms. Šie pasakojimai per tūkstančius metų pasiekė ir mus - pasakų, padavimų, legendų pavidalu. Viena iš žinomiausių lietuvių liaudies pasakų "Eglė žalčių karalienė" yra taip pat susijusi su Baltijos jūros raida. Kartu su pasakos herojais leisimės į kelionę laiku - atgal ir suprasime kaip mokslas ir mitologija yra susiję. Siekiame, kad auganti karta nenutoltų nuo gamtos, suprastų ir išmoktų vertinti ją bei joje vykstančius reiškinius, domėtųsi savo aplinka, gimtosios šalies istorija, ją suprastų ir vertintų. Po šios paskaitos išmoksime kitaip žiūrėti į melsvąjį tolį.


Žvakių liejimas senoviniu būdu 3-6 klasių mokiniams

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Žvakių liejimas senoviniu būdu iš natūralaus bičių vaško-vienas seniausių amatų. Visuomet žvakė buvo prasminga žmogaus gyvenime. Ji lydėdavo žmogų nuo gimimo visuose gyvenimo etapuose. Edukacijos metu sužinosite apie natūralaus bičių vaško išgavimą ir paruošimą liejimui, senovinius vaško žvakių gamybos būdus. Raminančioje ir maloniai medumi  kvepiančioje aplinkoje pademonstruosime žvakių liejimą. Nesunkiai išmoksite ir kiekvienas nusiliesite po žvakę. Pamatysite, patyrinėsite, pauostysite ar net paragausite įvairių bičių produktų: medaus, žiedadulkių, duonelės.


Muzikinis spektaklis "Stebuklingo paveikslo beieškant"

"Stebuklingo paveikslo beieškant" - interaktyvus spektaklis jauniesiems žiūrovams. Scenarijaus autorė ir režisierė Svetlana Šulc. Spektaklio pateikimo forma - šešėlių teatras. Spektaklio siužetas - du karaliai, pasiklydę M. K. Čiurlionio paveikslų pasaulyje, kurie ieško savo namų, pakeliui patiriant įvairius nuotykius. Jie neprisimena kokiame paveiksle buvo ir iš kur iškeliavo, bando pakliūti į įvairius paveikslus, bet nepritapdami juose, keliauja ieškoti savojo. Žiūrovai padeda jiems. Karaliai paaiškina jauniesiems žiūrovams apie įvairias meno rūšis ir kad tik jų pagalba, jie gali surasti savo paveikslą. Pirmiausia mokiniai bando tai padaryti pasitelkę muzikos garsus. Skambant M. K. Čiurlionio muzikai, moksleiviai patys kuria paveikslą, bet tai nepadeda karaliams grįžti namo. Beieškidami savo paveikslo, Karaliai ir žiūrovai susiduria su kitais įspūdingo dydžio karaliais. Jie vis ieško savo paveiklo prisiminę eiles iš Salomėjos Neries poezijos rinkinio "Iš M.K.Čiurlionio paveikslų", bet ir tai nepadeda. Staiga visi pamato berniuką, nešantį rankose karalių pilį, ir tuomet Karaliai pajaučia, kad atrado namus - paveikslą "Karalių pasaka". Viso spektaklio metu gyvai skamba M. K. Čiurlionio muzika, atliekama teatro kompozitoriaus ir atlikėjo Tomo Jūzeliuno. Spektaklis žavi savo estetika, scenos apipavidalinimu. Joje daug M. K. Čiurlionio tapytų paveikslų. jaunieji žiūrovai pasineria į M.K. Čiurlionio simbolių pasaulį. Mokiniai patys, teatro kompozitoriaus padedami. bandys kurti muziką, ir taip išreikšti savo jausmus ir emocijas. Spektaklio metu jie bus skatinami suprasti M. K. Čiurlionio muziką, įminti paveikslų mįsles. Jaunųjų žiūrovų padedami, išėję iš paveikslo, pabuvoję kituose paveiksluose, karaliai po įvairių nuotykių, laimingai sugriš į savąjį pasaulį.


Moksleivius susipažindinsime su  miuziklams būdinga tematikos įvairove, melodingumu, šiuolaikiškumu, su mažai liečiamu teatro žanru - Miuziklu. Kadangi miuziklas kelia itin aukštus reikalavimus atlikėjams: jie turi puikiai dainuoti, šokti, profesionaliai vaidinti. Suteiksime mokiniams žinių apie miuziklo žanrą, bei kiekvienas galės iš arti  jį bent minimaliai patirti.


Edukacija „Šviesos medžioklė“ pristato žymiausius Klaipėdos miesto ir Lietuvos profesionalių fotomenininkų kūrinius bei juose slypinčius kontekstus apie mus supančią aplinką, tarpusavio santykius ir žmogaus gyvenimą. Edukacija leis pamatyti save, savo aplinką per menininkų kuriamas temas. Čia taip pat bus galima patirti, kad juodai balta fotografija yra lygiai tokia pat ryški kaip ir spalvota, o joje vyraujantys šviesos ir šešėlių kontrastai ypatingai išryškina ir perteikia nuotaiką, stimuliuoja žmogaus jausmus. Mėginsime išsiaiškinti, kiek nuotraukos ir atvaizdai vis dar yra reikšmingi kasdieniniame žmogaus gyvenime, o kūrybinės užduoties metu kviesime „sugauti šviesos“ tiek, kad nuotrauka virstu iškalbingu vaizdu. Pristatant
Klaipėdos žymiausius fotomenininkus edukacija atitinka 2023 m. valstybės minimą sukaktį, kuri skirta paminėti „Klaipėdos
krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinėms“ sukaktį.


Viešoji įstaiga Radviliškio rajono amatininkų klubas "Trys karaliai"

Dalyviai supažindinami su natūralaus bičių vašku ir jo panaudojimo būdais. Žvakės nuo seniausių laikų buvo laikomos apsaugos ir dvasingumo simboliu. Jomis mūsų senoliai pasišviesdavo dirbdami įvairius namų ruošos darbus, tikėjo, jog jos apsaugo nuo negandų, blogųjų dvasių, sugeria neigiamą energiją, turi gydomųjų galių. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai sužino žvakės atsiradimo istoriją, su žvakėmis susijusius papročius, žvakių liejimo technologijas ir būdus. Vienas iš žvakių liejimo būdų, kai karštas vaškas yra pilamas ant knato, dalyviai išbando patys.
Praktinio užsiėmimo metu mokiniai  žvakelę susisuka iš natūralaus bičių vaško plokštelės. Taip pat išbando šiuolaikines žvakių gamybos technologijas (karštą vašką pila į silikonines formeles). Uždaviniai – supažindinti: su bičių gyvenimu; su bičių teikiama nauda ir jų produktais; su aviliu, koriu, į kurį
bitės „pila“ savo surinktą medų, duonelę; su bitininko inventoriumi (dūmine, kaltuvu, medsukiu ir t. t.); su seniausiu bitininkystės amatu– žvakių liejimu. Leisti patirti kūrybiškumo džiaugsmą. Ugdomos bendrosios kompetencijos – pažinimo ir asmeninė. Edukacija – tai veikla, kuri teikia relaksuojantį poveikį, nektaro ir pikio kvapas žmogų ramina, jis užmiršta nerimą, jaudulį ir tik jaučia didelį malonumo jausmą uosdamas svaiginančiai kvepiančius medaus korius, vašką. O nuo senų laikų žinomas bitininkystės amatas – žvakių liejimas. Su vaško žvake eidavo tuoktis, vaško žvakelės liepsna palydėdavo Amžinybėn. Nors žvakė senovėje buvo nepakeičiamas šviesos šaltinis, šiuo amatu vertėsi nedaugelis. Ir tai greičiau buvo ne verslas, bet pomėgis. Žvakių liejikų buvo mažai, tačiau žvakės visada turėjo paklausą ir vertę. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai įgis žinių apie paslaptingą bičių gyvenimą, sužinos, kad žvakėms lieti naudojamas bičių vaškas. Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Pagrindinis edukacijos tikslas - meno terapijos metu padėti išlieti susikaupusį nerimą ir baimę, atsipalaiduoti, leistis į savęs pažinimo kelionę.
Meno terapijos „Skambančios Čiurlionio spalvos“ programos metu mokiniai susipažins su vienu žymiausių Lietuvos kompozitorių ir dailininkų M. K. Čiurlioniu – jo asmenybe, biografija ir kūrybos unikalumu. Pasakojimas iliustruojamas fotografijomis, kūrinių reprodukcijomis, garso įrašų – simfoninių poemų „Miške“ bei „Jūra“ fragmentais. Programa papildyta kūrybinėmis užduotimis – klausydami kompozitoriaus simfoninių poemų ištraukų vaikai turės galimybę sudėlioti dėliones – M. K. Čiurlionio paveikslų kompozicijas ir tapys, tai ką jaučia. Edukacinę programą ves Utenos A. ir M. Miškinių VB bibliotekininkės.


Edukacinė paskaita „Senosios Lietuvos sostinės“ (nuotolinė paslauga)

Nuotolinė edukacinė paskaita bus transliuojama gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos vedamos ZOOM platformos pagalba. Paskaitos metu nagrinėsime, kodėl Kernavė, Trakai ir Vilnius laikomi seniausiomis žinomomis Lietuvos valdovų rezidencijomis, kokie valdovai jas įkūrė, kokios tautos jose gyveno, kuo vertėsi ten įsikūrę gyventojai ir ką svarbaus paliko istorikams bei archeologams. Senų vaizdinių ir dabartinių nuotraukų pagalba lankysime įspūdingiausius šių sostinių objektus, lyginsime jų architektūrinį, kultūrinį palikimą. Pasitelkę legendas bei archeologinių tyrimų rezultatus bandysime iššifruoti Kernavės, Trakų bei Vilniaus viduramžius menančias detales. Aptarsime šių objektų atsiradimo istorijas, jų genezę, stebėsime kaip per šimtmečius keitėsi šių objektų svarba vietiniams gyventojams bei esamai valdžiai. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti senųjų Lietuvos sostinių materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu. Paskaitos pabaigoje KAHOOT programėlės pagalba bus surengta viktorina, leidžianti užtvirtinti gautą informaciją.


Edukacijos dalyvių laukia pažintis su pagrindine Pasvalio rajono naudingąja iškasena gipsu, jo radimvietėmis, poveikiu ir pritaikymu žmogaus gyvenime. Supažindinsime, kada ir kur pradėtas naudoti gipsas, kodėl tai yra Pasvalio krašto išskirtinė naudingoji iškasena. Edukacijos metu apžvelgsime įvairius gipso grynuolius, bus aptartos jų atsiradimo ir sukūrimo subtilybės. Kūrybinių dirbtuvių metu galėsite pasigaminti individualų papuošimą ar dovanėlę-suvenyrą iš gipso (magnetuką). Edukatorė jums pagelbės, atskleisdama iš kokių priemonių jį galima pasigaminti bei parodydama kaip lengvai jis sukūriamas.


Kultūros epochų kaita Vilniaus senamiestyje

Kviečiame dalyvauti žaidime Vilniaus senamiestyje. Sakoma, Vilnius – baroko miestas, tačiau mes jį vadiname tiesiog gyvuoju kultūros istorijos vadovėliu. Gotika, renesansas, barokas, klasicizmas – skirtingos epochos ir skirtingas grožio supratimas. Tai puiki proga aplankyti žymius Vilniaus architektūros paminklus, pademonstruoti savo išmanymą, istorines žinias ir laimėti prizų!


Šifras „Laisvė“: užkoduok partizaninę žinutę!

Slaptažodžiai ir slapyvardžiai skamba kaip burtažodis ar greitakalbė, tačiau jie buvo neatsiejami partizaninio karo dėmenys. Pasak Jurgio Ožeraičio-Mažeikos, „Be slaptumo nėra galima jokia pogrindinė veikla ir užsibrėžto tikslo pasiekimas. Paslaptis, priesaika – svarbiausias pogrindžio pagrindas.“ Vyriausioji partizanų vadovybė, kurios priešakyje stovėjo gen. Jonas Žemaitis-Vytautas, buvo šifruojama raide L arba žodžiu Laisvė.

Šio edukacinio užsiėmimo metu kviesime 9-12 kl. mokinius atverti duris į paslaptingą partizaninio karo pasaulį. Užsiėmimo metu bus ne tik atskleistos partizaninio karo sąsajos su Vasario 16–ąja, bet ir jų slaptos kovos bruožai. Edukacijos metu mokiniai imsis slaptų dokumentų šifravimo, remiantis instrukcija, išlikusia Žemaičių apygardos archyve.


Virtuali ekskursija po Dreverną „Šiporius būsi, žėgliosi laivužį“

Nuotolinė edukacinė ekskursija „Šiporius būsi, žėgliosi laivužį“ kviečia visus interaktyviai susipažinti su įstabaus grožio ir gilias laivybos bei žvejybos tradicijas puoselėjančiu pamario kaimeliu Dreverna. Dalyvių laukia smagūs pasakojimai apie senąsias burvaltes, garsiausią pamario laivadirbį, vėtrungių simboliką, Kuršių marių žvejybą ir jos prietarus bei daug kitų šio krašto įdomybių bei keistenybių.
Paslauga ne tik pateikia pamario krašto materialųjį kultūros paveldą, bet ir aktualizuoja nematerialųjį. Tiek pavadinime, tiek ir ekskursijos metu bus pristatoma nykstanti senųjų pamario gyventojų (lietuvininkų) tarmė, kurios žodžiai bus smagus spėlionių žaidimas mokiniams, o vaizdinė medžiaga (senos fotografijos, archyvinė medžiaga, dailės kūriniai) puikiai tai iliustruos. Mokiniai smagiai papildys žinių bagažą, o komunikuodami plės akiratį bei didins saviraišką.
Tad pasinerkime į nuotaikingą edukacinę ekskursiją ir sužinosime, kas yra šiporius, žėgloiojimas, myšknygė, kokių keisčiausių prietarų žvejai laikėsi keliaudami į žvejybą, ir kodėl kiaulės valgė žuvį, o įmantriausių restoranų svečiai – varnieną bei laukia dar daug kitų neįtikėtinų, tačiau tikrų pamario istorijų.


Spektaklis/performansas ne tik subrandina taikomojo teatro elementus, bet ir jungia fotografiją, gyvą muziką, teatro formą pristatant jaunajai kartai. Šiame projekte netradicinės erdvės, kuriose bus pristatomas spektaklis/performansas,  taps tarsi antruoju veikėju, praturtinančiu ir sustiprinančiu kūrinio esmę. Muzika šiame spektaklyje/performanse tampa neatsiejama nuotraukų naratyvo dalimi. Kiekvienas akordas parinktas taip, kad harmoningai atsispindėtų kiekvieno kadro emocijos ir jausmai. Muzika ne tik lydi, bet ir sukuria
spektaklio/performanso ritmą, leidžiantį žiūrovui įsigilinti į kiekvienos fotografijos prasmę.


Tarpdisciplininio šokio spektaklio, filmuko, diskusijos ir empyrinio patyrimo metu kviesime mokinius patyrinėti ir atrasti grožį skirtumuose. Įtraukiojo meno pagalba, kur artistai yra žmonės su negalia, plėsime nusistovėjusias visuomenės normas bei mažinsime atskirtį.
Pasirodymo metu dalyviai judesio pagalba perteikia savo eilinę gyvenimo dieną:  ryto ritualus, kelionę į darbą, darbą pašte, bei užbaigia dieną šokių pamokoje, kurios metu parodome šokio choreografiją.
Po pasirodymo kviečiame pažiūrėti filmuką „Negailėti, o pažinti. Kasdienybėje negalia tik nepatogumas“, kur dalyviai bei projekto autoriai dalinasi požiūriu apie negalią bei apie savo patyrimus. Filmukas yra pritaikytas regos negalią turintiems ir yra įgarsintas garsiniu vaizdavimu.
Toliau mokinius kviečiame dalintis savo mintimis, suvokimais bei įžvalgomis diskusijos metu.
Diskusiją moderuoja žmogus su regos negalia bei cerebriniu paralyžiumi. Mokiniai į diskusiją įtraukiami naudojant lengvą jumoro formą bei atvirai dalinantis savo gyvenimo patirtimis. Mokiniai supažindinami su išmaniosiomis technologijomis, kurios palengvina žmogaus su negalia kasdienybę.
Pabaigai siūlome “pasimatuoti negalią” ir taip įtvirtinti teorinius suvokimus praktiškai, savo kailiu: išbandyti neįgaliojo vežimėlį, pasivaikščioti su neregio lazdele, pasimokyti gestų kalbos, žaidimo poroje metu išbandyti garsinį vaizdavimą , kur vienas užsimerkia, o kitas bando apibūdinti matomus objektus/reiškinius.


Edukacinė programa "Piknikas Vytauto Tamulaičio vabalų kalnelyje"

Šakių rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Vabalai – pats gausiausias pagal atrastų rūšių skaičių būrys ne tik tarp vabzdžių, bet ir visoje gyvūnų karalystėje. Vabalai sudaro maždaug ketvirtadalį visų žemėje gyvenančių gyvūnų rūšių. Pasaulyje jų yra apie 350 000 rūšių ir nuolat atrandamos naujos. Lietuvoje gyvena apie 3500 – 3600 rūšių. Gamtoje vabalai turi įtakos medžiagų apykaitai, dirvodarai, kitų gyvūnų balansui. Neveltui iš Šakių rajono, Kriūkų seniūnijos, Sutkiškių kaimo kilęs rašytojas Vytautas Tamulaitis taip vaizdžiai aprašė vabalus ir kitus gyvosios gamtos organizmus. Augalai, vabzdžiai, gyvūnėliai – tai rašytojo apsakymų herojai, žadinantys mažųjų skaitytojų vaizduotę, skatinantys meilę viskam, kas gyva. Galbūt aprašyti vabalus rašytoją įkvėpė nepaprasta Kriūkų apylinkių gamta, nuostabus vaizdas nuo tėviškės sodybos ant aukšto kalno į upių tėvą Nemuną. V. Tamulaitis pirmasis Lietuvos vaikų literatūroje taip atidžiai pažvelgė į vabalų, vabalėlių pasaulį, pats su juo gerai susipažino ir iki šiol toje srityje tebepirmauja tarp kitų mūsų rašytojų. Vaikai skaitys V. Tamulaičio pasakos-apysakos „Skruzdėlytės Greitutės nuotykiai“ ištraukas, diskusijos-pokalbio metu dalinsis savo patirtimi apie jiems žinomus vabalus ir papildys žinias apie V. Tamulaičio kūrybos personažų – vabalų įvairovę bei jų ypatumus, savo žinias patvirtins spręsdami kryžiažodį bei įveikdami „Skruzdėlytės užduotėlę“, dėlios stalo dėliones-vabalus. Edukacijos metu išgirs, kad ir vabaliukai išore, gyvenimo būdu, įpročiais, kad ir būdami labai maži, yra panašūs į žmones, savo poelgiais ir išgyvenimais primena sudėtingus žmonių santykius, jie paveikia mūsų mintis ir jausmus. O smagiausia edukacijos dalis – didelės dėlionės iš kubų sudėjimas ir foto sesija prie Skruzdėlytės Greitutės foto sienelės. Jaukiai įsikūrę ant pledukų gražioje Kriūkų miestelio vietoje tarp ąžuolinių vabalų skulptūrų, užkandžiaudami ir bendraudami vaikai aptars tai, ką sužinojo ir išmoko. Iki pasimatymo piknike Vytauto Tamulaičio vabalų kalnelyje!


Ši pasaka - apie mažą mergaitę Liunę, patekusią į paslaptingą salą. Šalia nėra nei mamos, nei tėčio, todėl Liunė privalo būt drąsi, kad neišsigąstų riaumojančių liūtų, grėsmingų begemotų. Liunė patiria visokių nuotykių: susipažįsta su geraširdžiu jūros ežiu, gudriai išsisuka nuo baisaus ryklio nasrų, gelbėja mielas ir juokingas beždžionėles... Liunė viską gali, juk ji - tikra robinzonė!


Programos tikslas - skaitant ir analizuojant literatūros kūrinius ugdyti mokinių mokėjimo mokytis, kritinio mąstymo, kūrybiškumo, problemų sprendimo, bendradarbiavimo bei pažintinius gebėjimus.

Programos uždaviniai:
- Gebėti analizuoti ir įsijausti į literatūros kūrinius pasitelkianti pagrindinius pojūčius.
-Gebėti ieškoti problemų sprendimo variantų, kurie padėtų įveikti kilusius iššūkius.
-Gebėti bendrauti ir bendradarbiauti su bendraklasiais.


Kas yra Juozas Gruodis? Kodėl kompozitoriaus darbas yra svarbus? Kas auga J. Gruodžio sode? Kviečiame į pažintį su kompozitoriumi J. Gruodžiu ieškant  lobio, paslėpto jo sode. Susitikime kompozitoriaus name, suprojektuotame tarpukario architekto F. Vizbaro - viename iš nedaugelio medinės modernizmo architektūros pavyzdžių, turinčiame kultūros paveldo objekto statusą. Čia susipažinsite su J. Gruodžio biografija ir kūryba, o po to leisitės į lobio paiešką sode, kurį užveisė pats kompozitorius.
Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto sutrikimu. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.


Ar esate kada nors rašę laišką? O ar esate gavę laišką? O ar patys esate jį išsiuntę? Susipažinti su senuoju laiškų rašymu bei įrankiais, kurie buvo naudojami  laiškams rašyti, jums padės Kauno rajono muziejaus muziejininkai. Edukacinio užsiėmimo metu pademonstruosime laiškus, kuriuos rašė Raudondvario dvare grafai Tiškevičiai. Susipažinsite su įrankiais, kurie buvo naudojami laiškams rašyti.
Paplušėję ir patys parašysite laišką artimam žmogui. Ant voko užrašysite vardą ir pavardę, tikslų adresą. Su vašku ir antspaudu užantspauduosite ir įmesite į dėžutę. Mums beliks tik  jį išsiųsti.


Edukacinis užsiėmimas Vilniaus paveikslų galerijos keičiamose parodose

Kievienas apsilankymas muziejuje - nauja patirtis ir pojūčiai. Kviečiame pažinti besikečiačias parodas ir jas lydinčius edukacinius užsiėmimus.
Kokios parodos vyksta Vilniaus paveikslų galerijoje rasite čia: https://www.lndm.lt/vpg/
Prieš užsakant edukaciją susisiekite nurodytais kontaktais.


Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Edukacinė programa „Lietuviško šiaudo paslaptys“ skirta 1–4 kl. mokiniams. Užsiėmimai ugdys vaikų pasitikėjimą savimi, skatins suprasti žmogiškąsias vertybes, kritinį mastymą, plėtos saviraišką poreikių tenkinimą. Edukacija vyks Kuršėnų etninės kultūros ir tradicinių amatų centre, kuris įsikūręs Kuršėnų dvaro sodybos oficinos patalpose. Programa skatins domėtis mūsų krašto etnine kultūra ir supažindins su nykstančiais senaisiais amatais ir tradicijomis. Supažindins vaikus su pynimu, rišimu iš šiaudų. Jo raidos bruožais, pintų gaminių formomis ir paskirtimi, darbo įrankiais, pynimui skirtomis medžiagomis ir jų paruošimą darbui. Ugdys kompetencijas sėkmingai veikti visuomenėje, padės tenkinti pažinimo, saviraiškos poreikius. Moksleiviai turės galimybę prisiliesti prie ekologiškai švarių gamtinių medžiagų, išmokti puošimo elementų – saulučių, snaigių, girliandų gamybos. Bus demonstruojama vaizdinė medžiaga, krašto meistrų kurti darbai. Amatas gerina vaiko emocinę gerovę, kūrybingumą, skatina bendrauti.


Orientacinis žaidimas “(Ne)Dingusio Vilniaus paieškos”

Tikslas: Moksleivių kultūrinis paveldosauginis ugdymas orientacinio žaidimo pagalba, siekiant paskatinti juos aktyviau domėtis istoriniu - kultūriniu paveldu Vilniaus senamiestyje bei supažindinti moksleivius su Vilniaus senamiesčio pastatų ir erdvių geneze.

Uždaviniai:
- sužinoti daugiau apie senojo Vilniaus neišlikusių, konservuotų arba atstatytų objektų  istoriją;
- aplankyti neišlikusių objektų vietas, ieškoti išlikusių objektų fragmentų;
- supažindinti mokinius su istoriją menančių objektų įprasminimo būtinybe ir galimybes;
- ugdyti vaikų pastabumą, norą tyrinėti ir pažinti;
- žadinti vaikų domėjimąsi savo miesto istorija bei kultūra;
- įtraukti vaikus į gyvą miesto istorijos tyrinėjimą.

Sugrįžkime į skirtingus Vilniaus miesto gyvavimo laikotarpius: viduramžius, renesansą, carinės Rusijos ar sovietų valdomą Lietuvos sostinę. Orientacinio žaidimo metu mokiniai privalės surasti reikiamus objektus patys, pasitelkę mobilioje aplikacijoje nurodytus žemėlapius. Žaidimas drieksis aplankant skirtingais laikais pastatytus, perstatytus, atstatytus, nuverstus ar pakeitusius paskirtį statinius: mokiniai ieškos seniausio Vilniuje įkurto Botanikos sodo, pasislėpusių Valdovų rūmų detalių, išlikusių ženklų ant Šv. Mikalojaus bažnyčios sienų ar gynybinės sienos likučių. Per 90 minučių teks aplankyti net 15 objektų, išdėstytų netoli vienas kito žiediniu principu ir išsiaiškinti, kokias paslaptis mums gali atskleisti Vilniaus architektūros istorija bei kokios asmenybės prisidėjo prie miesto kūrimo. Orientacinio žaidimo metu mokiniai sužinos, kaip senasis Vilnius skirtingais amžiais keitė savo miestovaizdį ir pastatų paskirtį. Žaidimo pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Lietuvos sostinės materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik  istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kurkime Kalėdų stebuklus drauge ! Tapkite savo draugams Kalėdų seneliu, dovanodami savo rankomis nulipdytas dovanėles – keramikinius žaisliukus. Užsiėmimo metu sužinosime, kodėl yra puošiamos eglutės, kaip keitėsi kalėdinių žaliaskarių puošyba bėgant metams ir pasigaminsime nuostabias rankų darbo kalėdines dekoracijas, kurios gražiausią metų šventę padarys dar jaukesnę. Kiekvienai amžiaus grupei pritaikomas užsiėmimo sudėtingumas. Į švietimo įstaigas važiuojame susidarius ne mažiau kaip 60 asmenų. Net ir mažiausi mūsų dalyviai puikiai sukoncentruoja dėmesį ir sukuria originalius darbelius. Visi kūrybiniai darbai po pirmojo degimo atiduodami mokiniams. Siuntimas įskaičiuotas į kainą. Visomis reikalingomis priemonėmis pasirūpiname.


Lietuvių tremties istorijos literatūroje ir teatre (Nuotolinė paslauga)

Tai nuotolinė kultūrinio ugdymo pamoka, kurios metu jos autorė ir vedančioji, aktorė, režisierė ir rašytoja Birutė Mar pristato ir skaito ištraukas iš autentiškais tėvų prisiminimais paremtos istorinės pjesės teatrui “Ledo vaikai”, kurioje panaudoti ir vienos iškiliausių lietuvių tremties laikotarpį įamžinusių rašytojų D.Grinkevičiūtės knygos “Lietuviai prie Laptevų jūros”, taip pat E.Gudonytės knygos “Karta nuo Sibiro” motyvai. Skaitomos istorinės pjesės ištraukos, dramaturgės pasakojimas iliustruojamas filmuota medžiaga - autorės tėvų prisiminimų apie tremtį fragmentais, to laikmečio archyvinėmis nuotraukomis. (Pagal pjesę „Ledo vaikai“ pačios autorės ir režisierės Lietuvos nacionaliniame dramos teatre sukurtas spektaklis buvo nominuotas kaip geriausias Nacionalinės dramaturgijos pastatymas Lietuvoje 2016 metais - “Auksinio scenos kryžiaus“ apdovanojimai). Antrojoje pamokos dalyje vyks interaktyvus rašytojos ir režisierės pokalbis-diskusija su moksleiviais apie XX a. Lietuvos istoriją (nepriklausomybės laikotarpį iki 1940-jų bei sovietų okupaciją), nelengvą XXa. antros pusės Lietuvos kelią į laisvę, istorijos ryšį su šiandiena, akcentuojant svarbiausių žmogaus vertybių - Tėvynės meilės bei vidinės laisvės (kaip sąlygos išlikti sunkiausiose gyvenimo aplinkybėse) svarbą. Taip pat, bus diskutuojama apie istoriniais faktais kuriamos literatūros bei teatro aktualumą ir emocinį paveikumą, taip skatinant vaikų savarankišką mąstymą ir neabejingą požiūrį į istorinius įvykius.


Edukacijos metu vaikus supažindiname su Kalėdų šventės tradicijomis ir papročiais Lietuvoje bei kitose šalyse. Vaikams pristatoma sapnų gaudyklių gaminimo technika, tinklo pynimo būdai bei dekoravimo galimybės. Per praktinę dalį vaikai pasigamina sau sapnų gaudyklę naudojant gluosnio šakelių pagrindą. Išmoksta pinti dailų tinklą, derinti spalvas, dekoruoti plunksnomis bei įvairiais karoliukais. Šios edukacijos metu yra lavinamas vaikų kūrybiškumas bei saviraiška.
Edukacijos metu vaikai sužinos apie Kalėdų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Kalėdų eglutės atsiradimo istorija. Vaikams pristatoma Kalėdų eglutės žaisliukų gaminimo technikos: atskirų žaislo dalių klijavimas, užklijavimas juostele, audinio dalių siuvimas, japoniška „Kinusaigos“ technika bei įvairūs dekoravimo būdai. Per praktinę dalį vaikai pasigamina sau Kalėdų eglutės žaisliuką naudojant gaminimo techniką pagal amžių:  pradinių klasių mokiniai - sujungiant atskiras detales klijais, vidurinių klasių mokiniai – sujungiant žaislo dalis naudodami siuvimą ir klijus, ir aukštųjų mokyklų mokiniai kurs žaislą japoniška „Kinusaigos“ technika, naudodami putų polistirolo pagrindą ir audinį. Pagamintas eglutes vaikai dekoruos skirtingomis detalėmis ir spalvomis parinkdami jiems šventės simbolius. Dekoruotomis eglutėmis vaikai galės papuošti klasę ar namus.


Užsiėmimo metu dalyviai susipažįsta su tradiciniais lietuvių liaudies muzikos instrumentais. Visais pristatomais instrumentais pagrojamas tradiciškai jais atliekamos muzikos kūrinys, papasakojama apie instrumentus bei muzikavimo tradicijas. Susipažinę su instrumentais, dalyviai savarankiškai pasirenka kiekvieno jų skleidžiamą muziką atspindinčią spalvą.   Antroje užsiėmimo dalyje dalyviai supažindinami su audimo būdu ant mažų rėmelių. Vadovei padedant, pasirinktų spalvų siūlais dvinytu pynimu audžia siauras juosteles ir kiekvienas sukuria savo išgirstų spalvų apyrankę.   Įgyti įgūdžiai ir žinios galės būti pritaikomi praktiškai ir mokykloje (technologijų, dailės, etnokultūros, muzikos pamokoje), ir namuose.   Dalyviams suteikiamos visos kūrybai reikalingos priemonės ir medžiagos. Savo sukurtą apyrankę mokiniai po edukacinio užsiėmimo išsineš su savimi.


Edukacijos metu vaikus supažindiname su sapnų gaudyklių kilmės legenda, istorija, taip pat kokiu tikslu jos buvo
gaminamos. Vaikams pristatoma sapnų gaudyklių gaminimo technika, tinklo pynimo būdai bei dekoravimo galimybės. Per
praktinę dalį vaikai pasigamina sau sapnų gaudyklę. Išmoksta pinti dailų tinklą, derinti spalvas, dekoruoti plunksnomis bei įvairiais karoliukais. Šios edukacijos metu yra lavinamas vaikų kūrybiškumas bei saviraiška.


Spektaklis ,,Musių valdovas” + diskusija

Spektaklis ,,Musių valdovas” paremtas V. Goldingo romano ,,Musių valdovas'' motyvais – unikalus paaugliams ir jaunimui skirtas spektaklis apie žmoguje tūnančio žvėries – jo ego alegoriją, kuris gali būti ambicingas, jautrus, įžeidus, trokštantis galios ir dėl to žiaurus. Spektaklyje negyvenama sala virsta kiemo aikštele. Kieme, kaip ir romano veiksmo vietoje – saloje, galioja tam tikros taisyklės, kurias nustato ne kas kitas, o kiemo vaikai, čia veikia tik jiems žinoma sistema, hierarchinė klasifikacija ir garbės bei principų kodeksai. Aplinkybės į kurias papuola vaikai ,,padeda'' atsiskleisti primityviausiom ir tuo pačiu brutaliausiom žmogaus savybėms, vaikai kovoja ne tik vienas su kitu, bet tuo pačiu ir su savimi. Čia moralė kovoja su nedorove, racionalus protas su emocijomis, o atsakomybė – su asmeninės valdžios troškimu. Tai, kas nutinka su vaikais kieme, vyksta su kiekvienu iš mūsų, mus supančiose aplinkose, mūsų socialiniuose ,,kiemuose”. Šiuo spektakliu siekiama jaunimui patraukliomis ir suprantamomis priemonėmis užmegzti efektyvų dialogą ir kalbėti apie jiems aktualius probleminius klausimus, atskleisti klasikinio kūrinio aktualumą šiandienos kontekste bei skatinti analitinį mąstymą ir domėjimąsi klasikine literatūra. Po pasirodymo bus rengiama diskusija su kūrybine grupe. Diskusijoje bus analizuojama spektaklyje ir romane keliama žmogaus, kaip galimo žvėries prado, kylančios agresijos, žiaurumo nukreipto vienas prieš kitą idėja. Kalbama apie tai, kuo prieš daugiau nei penkiasdešimt metų parašytas kūrinys gali būti ir yra aktualus šiandienos kontekste. Bus svarstoma, kaip kūryba, meninės, teatrinės, literatūrinės priemonės gali padėti suvokti, įsisąmoninti problemas ir skatinti ieškoti būdų jas spręsti. Taigi rengiama diskusija skatins mokinių mokymąsi analizuoti meninį (teatro ir literatūros) kūrinį, suprasti jo netiesioginį poveikį ir naudą asmens emocinei bei kūrybinei raidai, taip pat ugdys literatūrinės analizės įgūdžius.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija "Prisilietimas prie Vilniaus žydų kultūros"

Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Prisilietimas prie Vilniaus žydų kultūros“ Vilnius dar Napoleono buvo pavadintas „Šiaurės Jeruzale“. Mūsų laikmečių žydų bendruomenė yra neskaitlinga, nors ir gyvybinga, tačiau dėlei Holokausto ir vėliau sekusio sovietinio žydiško paveldo naikinimo, jos vaidmuo Vilniaus, o kartu ir visos Lietuvos istorijoje neretai, bei nepelnytai primirštamas. Edukacinės programos - ekskursijos metu mokiniai aplankys Senąjį ir Naująjį getus, susipažins su juose ilgiau ar trumpiau gyvenusiomis iškiliomis asmenybėmis, kaip kad judaizmo autoritetu Vilniaus Gaonu, dailininku Marku Šagalu, žymiausiu XX a. smuikininku Jaša Heifetcu. Taipogi lankant Senojo ir Naujojo geto gatves ir kiemelius bus proga nusikelti į kasdienišką žydišką gyvenimą, įvertinti džiaugsmus ir skausmus, suprasti begalinius šią bendruomenę ištinkančius pokyčius, aplankyti vieną slėptuvių, kur jie bandė išsigelbėti žiauriais Antrojo Pasaulinio karo metais. Lietuvos ir lietuvių identitetas neįmanomas be žydų kultūros pažinimo ir ši ekskursija padės giliau suvokti jų kultūros svarbą, bei, galbūt, atvers kelią gilesniam domėjimuisi. Kultūrinės edukacinės programos metu mokiniai įtraukiami į temines diskusijas. Istorinis pasakojimas papildomas archyviniais dokumentais, nuotraukomis. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Tradicinių amatų centras "Meniškas kaimas"

Edukacinė programa "Molio Motiejukas" skirta supažindinti vaikus su senomis lietuviškos keramikos tradicijomis: molio paruošimu, tradiciniais lipdymo, dekoravimo ir degimo būdais.Šioje programoje kritinis mąstymas bus pasitelkiamas atskiriant skirtingas molio degimo rūšis, pasirenkant norimą lipdomos puodynės formą, pritaikant senuosius indų dekoravimo ornamentus. Programos metu moksleiviai išgirsta apie senosios keramikos tradicijas. Žiūrėdami 10 minučių edukacinį filmą, sukurtą "Meniško kaimo" keramikos dirbtuvėse, susipažįsta su visa molio lipdinių gamybos eiga, pamato kaip degamos tradicinės juodosios ir raugo keramikos krosnys. Įrengtoje molio gaminių ekspozicijoje vaikai pamato ir palygina tradicinės juodosios, raugo ir glazūruotos keramikos gaminius, išmoksta atskirti tris skirtingas molio degimo technikas. Susipažinę su keramikos amato tradicijomis, moksleiviai patys išsiminko molį, išmoksta nulipdyti molio puodynėlę: nulipdo indo dugną, formuoja molio volelius ir iš jų lipdo tradicinę puodynėlę, dekoruoja pasirinktais tradiciniais ornamentais. Nulipdę puodynėlę mokiniai aplanko malkines molio degimo krosnis, iš arti jas apžiūri, taip susidarydami išsamų molio gaminio atsiradimo kelią.


IŠŠŪKIŲ DIENA SU KLASE. ŽMOGAUS RYŠYS SU GAMTA BALTŲ KULTŪROJE

Interaktyvi 3 valandų trukmės patirtinė edukacija organizuojama Nemuno kilpų regioniniame parke esančioje gamtinėje stovyklavietėje kvies moksleivius susipažinti su baltų simboliais ir dainose apdainuotais gamtos objektais bei patirti savo asmeninį santykį su gamta įveikiant fizinius iššūkius gamtoje ir atliekant interaktyvias, logines, edukacines ir kūrybines užduotis. Edukacijos metu naudojant mobiliąją „Patirk“ interaktyvaus žaidimo programėlę patrauklia forma bus ugdomas mokinių kultūrinio tapatumo suvokimas, integruota programa iš dalies siesis su lietuvių kalbos, istorijos, dailės, informacinių technologijų ir kūno kultūros mokyklinėmis ugdymo programomis. Orientuodamiesi gamtinėje aplinkoje pagal įvairias užuominas bei atlikdami įvairias interaktyvias ir patirtines grupines užduotis mokiniai patirs naujų įspūdžių, stiprins pasitikėjimą savimi ir komandinę dvasią. Užduočių sudėtingumas bus pateiktas atsižvelgiant į mokinių amžių ir pajėgumą. Norint patirti stipresnius įspūdžius užsisakant programą bus galima pasirinkti „Ekstremalią“ programą, kurioje bus sudėtingesnių fizinių iššūkių. Jaunesniam amžiui arba mokiniams su negalia iš anksto užsisakant paslaugą yra galimybė prireikus modifikuoti maršrutą atsižvelgiant į individualius ypatumus.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Teatralizuotas edukacinis koncertas „Metų traukinukas“

Teatralizuoto edukacinio koncerto „Metų traukinukas“ metu vaikai supažindinami su keturiais metų laikais, besikeičiančiu pasauliu, geografiniais skirtumais ir bendrumais. Kartu su programos atlikėju analizuoja apdainuojamas ar per teatrinius žaidimus suvaidintas situacijas, kuriose plačiau pažįstama gamta ir mus supančio pasaulio grožis.
Nieko nėra nuostabiau už keturis Lietuvos metų laikus, kurie vaikams dovanoja skirtingus atradimus, stebuklus ir nuotaiką. Besikeičiančių metų laikų paletėje, pavasarį, kai nutirpsta sniegas, norisi uždainuoti kartu su slieku išvydus saulę danguje, šokti drauge su iš pietų sugrįžusiu gandru, laukti vasaros atostogų su voru Antanu, patirti linksmus nuotykius keliaujant per pasaulį pas Galapagų vėžlį, išmokti Bugi Vugi šokio žingsnelius, sužinoti, kokie gyvūnai gyvena Lietuvos miškuose, kartu su jais džiaugtis rudenėjančio miško grožiu, pūgai siaučiant nebijoti aplankyti linksmuolius pingvinus, kurie džiaugiasi žiema ir laukia Kalėdų staigmenų. Apsukus metų ratą ir įgijus naujų žinių, vaikai sulaukia metų traukinuko, kuris juos veža į naujus nuotykius ir patirtis.


„Didžioji pramonė: „Inkaras“ (Nuotolinė paslauga)

Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Edukacija „Didžioji pramonė: „Inkaras“ prasideda nuo bendro fabriko sąvokos ir Kauno pramonės ir joje buvusių fabrikų aptarimo. Dalyviai dalinasi savo nuomone ir atliktais namų darbais, kurių metu jie gilinosi į Kaune egzistavusius fabrikus, jų savybes. Toliau edukacijoje supažindinama su muziejuje veikiančia bendruomenių platforma „Mažosios istorijos“, pristatomi kiti šios platformos projektai, parodos. Toliau gilinamasi į vieno fabriko „Inkaras“ istoriją, tai daroma rodant edukacinį 15 minučių trukmės filmą, kuriame dalyviai skatinami įsidėmėti ir akcentuoti tam tikras svarbiausias temas. Pavyzdžiui, fabriko produkcija, fabriko ir gamtos ir taršos santykis, fabriko ir lietuvybės fenomenas, fabriko griūtis. Po šio edukacinio filmo dalyviai kartu aptaria visas šias temas, užduoda rūpimus klausimus. Galiausiai, edukacijos pabaigoje dar kartelį nagrinėjama fabriko sąvoka ir jai tinkantys būdvardžiai ar sąvokos. Edukacijos pabaigoje paskatinamas pokalbis su draugais, giminėmis apie vietos istoriją, fabrikus ir fabriko „Inkaras“ istoriją.


Ar svajojote kada turėti stebuklingą aparatą, kuris jūsų įsivaizduojamą daiktą sukurtų vos spustelėjus mygtuką?! 3D spausdintuvas - puiki priemonė tokiam rezultatui pasiekti, tik iki mygtuko spustelėjimo reikėtų truputį kūrybingai padirbėti. Kūrybinio užsiėmimo metu vaikai susipažins su 3D technologija ir darbų pavyzdžiais. Savarankiškai maketuos 3D dizaino programa ir stebės kaip 3D spausdintuvas spausdina šį kūrinį.


Paslapties išsaugojimas – raktas į pergalę. Šį faktą žinojo ir Antikos laikų karvedys Gajus Julijus Cezaris, žino ir dabartiniai generolai. Kada prasidėjo paslapčių kupina šifravimo istorija ir kaip medinius pagalius, apvyniojamus specialia odos juosta, ilgainiui pakeitė sudėtingos šifravimo mašinos, kurias perprasti įstengdavo tik šviesiausi valstybių protai? Atskleiskite šias paslaptis ir pabandykite iššifruoti Lietuvos karių Jums siunčiamus pranešimus. Paskubėkite – priešas nesnaudžia!


Simboliai kultūroje: menas, religija, valstybė

Karalių iš kitų išskiria karūna, o didiką – jo šeimos simboliai. Herbai, šventieji globėjai, luomo skiriamieji ženklai nuo seno šifruojami kilmingųjų portretuose, turtingų donatorių bažnyčioms dovanojamuose liturginiuose induose ir net tekstilėje. Edukacijos metu apžiūrėdami Vilniaus katedros lobyno šedevrus gilinsimės į juose atvaizduotų ženklų reikšmes, diskutuosime, kokius simbolius naudojo Lietuvos kilmingieji, valdovai, Bažnyčios vyresnieji. Praktinėje edukacijos dalyje gaminsime suvenyrą ir pagal heraldikos taisykles bandysime susikurti savo asmeninį herbą.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


MANO JAUSMŲ ŽEMĖLAPIS PER A. VIVALDI MUZIKINIŲ KŪRINIŲ “KETURI METŲ LAIKAI” ATSPINDĮ (PANAUDOJANT MENO TERAPIJOS EDUKACIJOS METODUS) 1-4 KL.

VšĮ Vaikų ir jaunimo visapusiško lavinimo centras

Kūrybinė edukacija „Mano jausmų žemėlapis per A. Vivaldi muzikinės kūrybos atspindį“ leidžia kiek kitaip prisiliesti prie įžymiojo menininko kūrybos: tyrinėjant bei klausant muzikos kūrinius. Edukacijos metu, pasitelkiant dailės, judesio bei muzikos terapijos edukacijos metodus, vaikai kūrybingai interpretuos A. Vivaldi muzikinius kūrinius, mokydamiesi asmeniškai atspindėti savo vidinį pasaulį – savo emocijas ir jausmus. Meditatyviai prisiliesdami prie A. Vivaldi „Keturių metų laikų“ muzikos kūrinių, stebės savo jausmus – „kaip tai veikia mane?“, „ką aš girdžiu ir ką aš jaučiu“, „kokias mintis ir emocijas man sukelia?“, „kuriuo metų laiku mane užplūsta džiaugsmingos emocijos?”, “ar man kelia liūdesį kuris nors metų laikas?” ir pan. A.Vivaldi muzikos kūriniai žadina vaikų vaizduotę ir smalsumą, kelią nuostabą, tad vaikai įkvėpti šio kompozitoriaus kūrybos galės patys pasinerti į kūrybinę saviraišką. Tyrinėdami meną per asmeninę emocinę patirtį ir leisdami savo vidiniam pasauliui atsispindėti taip, kaip patys jį jaučia ir supranta, vaikai mokysis pažinti save bei kitus. Edukacijos metu naudojami dailės terapijos edukacijos metodai ir tam skirtos priemonės – dažai, pastelės, kreidelės ir pan. – pavirs į savitą meno kūrinį. Čia svarbu pastebėti, kad nereikia jokių meninių gebėjimų – kurti ir savo vidinį pasaulį atspindėti gali kiekvienas mokinys! Edukacijos metu mokomasi įsiklausyti ir savo vidumi išgyventi muzikos kūrinį, meditatyviai jį pajaučiant ir atspindint savo kūryboje. Edukacijoje stebimi ir patyriminiškai interpretuojami šio autoriaus muzikos kūriniai įkvėps mokinius kurti bei daugiau pažinti save patį, lavinti save kaip kūrybingą, laisvą, emociškai pažinią asmenybę. Po edukacijos mokinys: - Žinos, atpažins keletą A. Vivaldi muzikos kūrinių - Supras, kaip galima kūrybingai atspindėti ir išgyventi meno kūrinį per savo emocijas ir jausmus - Patirs kūrybinį džiaugsmą - Atsipalaiduos ir pailsės


Edukacinė paskaita „Dingusio Vilniaus ženklai“ (nuotolinė paslauga)

Nuotolinė edukacinė paskaita bus transliuojama gyvai, pasitelkiant Power Point formatu pristatomą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos vedamos ZOOM platformos pagalba. Paskaitos metu nagrinėsime, kurie senieji Vilniaus senamiesčio objektai neišliko, kurie buvo dalinai konservuoti, o kurie skirtingais amžiais buvo atstatyti. Ieškosime „dingusių“ objektų, jų fragmentų: tik archyvuose ir pasakojimuose išlikusių bažnyčių, rūmų, dvarų, Vilniaus gynybinės sienos likučių. Aiškinsimės, kaip buvo atstatyti Aukštutinės pilies (Gedimino) bokštas ir Žemutinė pilis (Valdovų rūmai), kaip keitėsi pastatų architektūra, jų paskirtis bei miestovaizdis skirtingais amžiais. Svarstysime, kaip galime įprasminti neišlikusius objektus, kaip padaryti juos matomais dabartinei visuomenei. Stebėsime kaip per šimtmečius keitėsi šių objektų svarba vietiniams gyventojams bei esamai valdžiai. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti Lietuvos sostinės materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Žemaitijos etnografinių tvorų tvėrimas S. Dariaus gimtinėje - muziejuje

Etnografinės Lietuvos sodybos gyventojai, tuo metu kūrė modernią Lietuvą. Susilieję su gamta, iš gamtos ir su gamta mokėsi, kūrė, gyveno prasmingai ir harmoningai, bei buvo įkvėpti dideliems žygiams. Kviečiame susipažinti su unikalia S. Dariaus tėviške ir jos sodybos statiniais, etnografinių tvorų tvėrimu. Tai pažintinė kelionė į Tautos didvyrio tėviškę -prisimenant jo darbus ir žygius, bei prisilietimas prie senolių išminties, tradicijų, gyvenimo harmonijos.


Baltas Kalėdų stebuklas: kaip kepamas kalėdaitis

Kasmet Kalėdoms artėjant, lapkričio ir gruodžio mėnesiais, Anykščių senamiestyje, rašytojos Bronės Buivydaitės memorialiniame name muziejuje, jaunesniųjų klasių moksleiviams atskleidžiamas vienas Kalėdų stebuklas. Čia kepami kalėdaičiai ir kalbamasi apie šeimose gyvuojančias skirtingas, bet vienodai džiugias Šv. Kalėdų tradicijas. Kas tas kalėdaitis? Baltas lyg sniegas Kalėdų rytą ir trapus kepinys pažįstamas net ir pradinių klasių mokinukams. Tačiau dažnai ne tik jie, bet ir jų mokytojai nebūna matę, kaip jis paruošiamas, kad taptų tikru svarbiausiu kalėdinio stalo simboliu. Edukacinės programos dalyvių rašytojos B. Buivydaitės muziejuje laukia nuoširdi diskusija apie Kalėdų tradicijas ir apie kalėdaitį kaip ypatingą šių švenčių stebuklą. Kiekvienas pažintinės programos lankytojas tą patį procesą pajunta ir supranta, turėdamas asmeninių patirčių ir prisiminimų. Programos dalyvius nustebins pats senovinis kepimo aparatas – autentiškas įrenginys, kuriuo nuo XX a. vidurio kasmet buvo kepami kalėdaičiai visai Anykščių parapijai. Vyresnieji stebėsis, kodėl jo karštos plokštės vaškuojamos, o ne riebalais tepamos, o mažieji stropiai skaičiuos pirmuosius lakštus, kurie netinka maistui, kol tas vaškas dar neišsivalęs. Kol vyks procesas, kurio nepaskubinsi, programos dalyviai prisimins kitus Kalėdų simbolius ir papročius, burtus ir žaidimus, svarstys, ką reiškia kalėdaičio išvaizda, kaip jis toks galėjo atsirasti kaip būtinas Kalėdų simbolis. Paaiškės, kad valandos, praleistos stebint pirminį kalėdaičio kepimo procesą, per maža, kad kalėdaitis jau būtų paruoštas Kūčių stalui. Jis dar turės sudrėkti, tuomet bus karpomas, vėl džiovinamas, paskui iškilmių metu bažnyčioje pašventinamas – ir tik tuomet baltas ir puošnus kepinys taptų tikru dvasiniu Kalėdų simboliu.


„Apyrankės makrame technika“ – tai programa kviečianti jus įsitraukti į makrame - pinikų techniką, jos istorijos atsiradimą. Išgirsime kur buvo pirmiausia panaudojama - nuo jūrinių mazgų  iki meno kūrinių. Diskutuosime kaip panaudoti makrame techniką buityje ir mene. Susipažinsime su medžiagų įvairove ir mazgų rūšimis, jų panaudojimu. Šaukėnų kraštotyros muziejuje bus galima pamatyti, jau pagamintus šia technika, autentiškus pavyzdžius.


Varėnos r. Liškiavos daugiafunkcis centras

Programos tikslas -  Atsižvelgiant į mokinių amžių, supažindinti juos bent su 7-10 vaistažolių.
Uždaviniai:
1. Supažindinti programos dalyvius su žoliavimo tradicijomis;
2. Sudaryti sąlygas programos dalyviams paragauti bent 7-10 vaistažolių arbatų.
3. Sudaryti sąlygas programos dalyviams iš pateiktų žaliavų patiems pasidaryti savo arbatą.
Programos metu mokiniai susipažins su žoliavimo tradicijomis, sužinos, kada ir kokias vaistažoles rinkdavo mūsų senoliai. Praktinėje dalyje mokiniai išragaus jau paruoštas arbatas, matys jas natūraliai atrodančias bei nuotraukoje. Išragavę arbatų, pasidarys savo vaistažolių mišinius. Arbatai sukurs savo pavadinimą, logotipą, pakuotę papuoš. Pasigamintas arbatas vaikai parsiveš į namus.


Paslaugos tikslas: ugdyti edukacinio užsiėmimo dalyvių kūrybinę vaizduotę ir meninę saviraišką. Susipažinti su kultūros paveldo objektais Žemaičių kaimo muziejuje. Pažinti ir pamėgti stiklą kaip kūrybos ir saviraiškos priemonę. Metodai: ekspozicijoje apžiūrimi ir profesionaliai komentuojami taikomosios dailės dirbiniai iš stiklo, krištolo, jų dekoravimo būdai. Diskusijos metu išgryninamos, palyginamos dekoravimo ir stiklo pritaikymo buityje galimybės dabar ir prieš 100 ar daugiau metų. Sužinomi ir praktiškai išbandomi šiuolaikiniai stiklo dekoravimo būdai. Užrištomis akimis arba užsimerkus ant lapo piešiamas įvairiausių linijų ir formų "raizginys", vėliau diskutuojant individualiai ir vadovaujant edukatoriui iš jo "išgryninamas" piešinys, kuris perkeliamas ant stiklo. Kūryba pažįstama kaip individualių patirčių, jausmų perkėlimas į dailės kūrinį, ugdomos savistabos ir savianalizės galimybės. Unikalų kūrinį edukacijos dalyvis pasiima sau.


Žvirblio čėsnis, vilko svodba, aukso patkavatė, medėjis. Kiek gražių, tačiau nuo mūsų laiko nutolusių žodžių slypi lietuvių liaudies dainų melodijose. Dainuosime Liudviko Rėzos ir vėlesnių dainų rinkėjų dainas, skaitysime eilėraščius, o gal ir patys sukursime dainą, kuri bus mūsų visų? Ši programa – tai lietuvių liaudies dainos kelionė laiku. Ją galima atlikti balsu, galima pagroti tautiniais instrumentais. Kartu išgirsime, kaip gali daina keistis, kai prie jos prisiliečia mūsų laikų kompozitorius ar muzikos aranžuorojas. Kodėl nuolat sugrįžtame prie lietuvių liaudies dainų klodų?
Etninės kultūros globos taryba, pritariant Lietuvos Respublikos Seimo Kultūros komitetui, nutarė 2025 metus paskelbti atmintinais Lietuvių liaudies dainų metais. 2025 metais sukanka 200 metų nuo pirmojo lietuvių liaudies dainų rinkinio ir dainų tyrinėjimo paskelbimo, o 2026 metais minėsime Liudviko Rėzos 250 – sias gimimo metines. 1825 metai yra laikomi lietuvių folkloristikos pradžia, nes tais metais išėjo Liudviko Rėzos išleistas dainų rinkinys („Dainos, oder Littauische Volkslieder“), kuris atvėrė vartus į lietuvių liaudies dainų populiarumą ir rinkinių leidybą. Iš šiuo aruodų nuolat semiamės įkvėpimo ir buriamės dainai ne tik Lietuvoje, bet ir visuose pasaulio kampeliuose, kur tik esama lietuvių.


Spektaklis "Sesytė Elenytė ir Joniukas Aviniukas" (išvažiuojamasis)

Magijos, šviesos ir muzikos kupina brolio ir sesers kelionė namo, kurioje meilė įveikia net piktosios Raganos pinkles.
Netekę šeimos ir namų, Elenytė ir Joniukas leidžiasi į ilgą kelionę, kurios metu juos švelniai globoja gerosios gamtos dvasios. Tačiau, kaip ir visose pasakose, jų laukia išmėginimų ir pavojų kupinas kelias. Ištroškęs Joniukas nepaklauso savo sesytės Elenytės perspėjimo, atsigeria iš Raganos užburtos balos ir pavirsta avinuku. Tai nesutrukdo jiems atrasti naujų namų mylinčio ir geraširdžio Karaliaus pilyje, kuris sutinka ir priima keliautojus it savo tikrus vaikus. Bet pavydi ir klastinga Ragana nuolatos kėsinasi į naujai atrastą laimę. Ar pavyks šiai šeimai nepasiduoti piktosios Raganos kerams, ar suras jie laimę ir ramybę?
Spektaklis įkvėptas stebuklinės pasakos, lietuvių liaudies dainų sąskambių, ženklų, simbolių ir užkoduotų prasmių, leisiančiu iš naujo pamatyti mūsų tautosakos grožį ir unikalumą.


Užgavėnės - pavasario laukimo šventė. Prieš prasidedant keturiasdešimties dienų Gavėniai, rimties laikui, švenčiamos Užgavėnės - linksmybių ir sotaus valgymo diena, skirta žiemai išvaryti ir pavasariui prisišaukti. Edukacinėje programoje domėsimės aukštaitiškomis Užgavėnių tradicijomis, ieškosime skirtumų tarp Morės ir Gavėno, gaminsime kaukes, budinsime žemę ir vysime žiemą iš kiemo.


"Mokausi konspektuoti: struktūra ir jos pritaikymas" edukacija skirta tiems, kurie nori susikurti arba pagilinti konkrečios temos konspektavimo įgūdžius. Edukacijos metu mokomės: kaip susikurti konspekto struktūrą; kaip iš skirtingų šaltinių, susisteminti informaciją: kaip susikurti raktažodžius ir jų pagalba greičiau rasti reikiamą informaciją; kaip susikurti konspekto struktūrą. Kokybiškas konspektas yra kokybiško mokymosi pagrindas. Jei mokinys geba atsirinkti ir sisteminti konkrečiai tematikai reikiamą informaciją, tai jo konkrečios žinios apims didesnį kontekstą ir temos pagrindimą.


Užsiėmime įsitraukiama į turiningo ir mąslaus advento meto bendruomenės ryšių stiprinimą, jungiantį senuosius papročius ir tikėjimus su šiuolaikinio žmogaus būdu, poreikiu kartu jaustis gražioje pasakoje, gamtos ir bendruomenės bei aukštesnės esaties dalimi. Atvykę į užsiėmimą mokysitės šviesiai ir džiugiai įsitraukti į advento – atėjimo – metą. Kursime bendrystės jausmą darbu - lipdysime bendrą žvakę - ir žodžiu - patirsite advento laikotarpio pasaką, kuriai nuo seno ir skiriamas šis vis tamsėjantis laikas. Aptarsime, kas buvo svarbu žemdirbių bendruomenėje, kodėl anksčiau žmonių poreikiai ir santykiai skyrėsi nuo šiandieninių, apmąstysime, kas aktualu šiandieninėje visuomenėje. Išmoksite 2-3 advento laikmečio dainas ir 2 žaidimus, kuriuos galėsite dainuoti ir žaisti savo šventėje.
Rekomenduojamas etnokultūriniam ugdymui.
Užsiėmimą galima pritaikyti vaikams su judėjimo, intelekto negalia. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.


"Galiu kitaip: kalbantys filmai, garsinės ir liečiamos knygos" (Išvažiuojamoji)

Edukacija „Galiu kitaip“ – tai ne tik pokalbis su vaikais, bet ir patirtys, vedančios į kitokio galėjimo žmonių pasaulį, atveriančios didesnį supratimą, girdėjimą, susikalbėjimą. Kas yra taktiliniai paveikslai ir taktilinės knygos? Kodėl skaitymo sunkumus patiriančiam draugui reikia garsinių knygų? Kaip jis jaučiasi, kai tenka skaityti prieš klasę? Kaip disleksiją turintis draugas mato raides ir tekstą? Kaip atrodo kino filmai (pvz., „Šuns tikslas“) neregio akimis ir kaip garsinis vaizdavimas gali atverti nematančiam draugui visai kitokią kino patirtį – visa tai ir dar daugiau sužinosite, pasirinkę edukaciją „Galiu kitaip“. Prisiliesime prie savo jausmų, kurie kyla susidūrus su kitokio galėjimo žmonėmis, ir mokysimės kurti atsakingai. Tvariai. Aiškiai perteikti norimą žinutę, emociją bei vaizdą. Perteikti taip, kad mūsų sukurtas produktas būtų prieinamas kuo platesnei visuomenės grupei. Mokysimės kurti ateitį, kuri palanki visiems. Šią edukaciją tau praves Lietuvos aklųjų bibliotekos, kuri rūpinasi visais, negalinčiais skaityti įprastai, komanda. Ši biblioteka, veikianti vedina vizijos, kad skaityti galėtų visi – lyderė Lietuvos bibliotekų lauke, kai kalbama apie įtrauktį ar galimybių atvėrimą tiems, kuriems būdingas kitoks galėjimas. Arba – negalia. Bet mums labiau patinka sakyti „kitokio galėjimo žmonės“, nes mes visi galime, tik skirtingai. Sužinok apie kitokį galėjimą. Sužinok, kaip gali padėti ir prisidėti!


Kritinio mąstymo dirbtuvės - „Kultūra atrakina“

„Žmonės mėgsta interpretuoti savaip ir kartais tos interpretacijos neatitinka mūsų žinutės. Tačiau aš vengiu aiškinti ir kreipti
jų mąstymą’’ (Svaras). Kodėl modernus menas išsižada „grožio” kaip vertybės? Kodėl kai kurių šiuolaikinių menininkų darbai
man kelia pyktį, šleikštulį, nerimą? Negi betono gabalas vidurį galerijos yra menas? Susipažinkite su modernaus meno
idėjomis, apsvarstykite jų pritaikomumą ar ne pritaikomumą savo gyvenime. Taip pat atpažinkite kaip kritinis mąstymas
lemia jūsų santykį su meno kūriniu. Dirbtuvių metu praplėsime jaunuolių akiratį ir sustiprinę pasitikėjimą savimi įkvėpsime
saviraiškai. Lavindami komunikacijos, kūrybiškumo ir kritinio mąstymo įgūdžius, komandose įveikdami netikėtus bei
smagius iššūkius. Siektini rezultatai: 1. Modernaus meno kilmės ir pagrindinių idėjų suvokimas, bei asmeninis įsivertinimas
kiek tas idėjas palaikau ar nepalaikau; 2. Kritinio mąstymo svarbos suvokimas vertinant/patiriant modernų meną. 3. Kritinio mąstymo įpročių aptarimas. Tobulintinos krypties nusibrėžimas.
Norite, kad jaunuoliai mokytųsi smagiai ir prasmingai?
Susisiekime!

Jaunuolės atsiliepimas:

Šie mokymai pakeitė mums, mokiniams, žinomą ,,mokymų" žodžio reikšmę. Supratau, jog mokymai ne tik klausimas ir
skaidrių žiūrėjimas, o kai kas įdomiau. Vieni įdomiausių mokymų, kokius kadanors esu turėjus. Puiki kompanija, labai
įdomi programa ir labai smagiai praleistas laikas, įgyta naujų žinių ir pilna įspūdžių. Ačiū!


„Po svečias šalis / Vargau... / Lis! Lis! Lis / Nesušukau.“ Atspėkite, apie kokį paukštelį savo eilėraštyje rašė poetas Anzelmas Matutis? Taip, teisingai! Tai lietų pranašaujanti volungė! Ar tikrai pažįstate Lietuvoje gyvenančius paukščius? Gandrą esame matę tikrai visi, o štai kiek paukščių girdime, tik nesame su jais susitikę. Šis užsiėmimas – puiki galimybė pažinti paukščius, apie kuriuos vaikų poetas sukūrė eiles. Skaitysime, klausysime, žiūrėsime, galvosime, atsiminsime ir vaikštinėdami tikrai atskirsime, kuris giesmininkas gieda.


Tikslas: inovatyviomis meninėmis formomis skatinti gilesnį etninės lietuvių kultūros pažinimą jaunimo tarpe.
Uždaviniai:
•	Supažindinti su tradiciniais lietuvių ir baltų simboliais bei jų reikšmėmis bei sutartinių samprata ir simboliškumu;
•	Skatinti atpažinti, suvokti ir vertinti lietuvių etninės kultūros menines apraiškas modernaus meno kontekste;
•	Skatinti taikyti etninės kultūros simbolius kūryboje ir saviraiškoje.

„Skambantys raštai“ – konceptuali erdvė, kurioje kuriamas ryšys tarp tradicijų ir šiuolaikiškumo, siekiant vykdyti etninės kultūros sklaidą. Edukacijos metu pristatoma 11 min. originaliai sukurta audovizualinė instaliacija, kurioje, skambant lietuvių liaudies sutartinėms, jas papildančiai elektroninei muzikai, ant baltų, lininių drobių yra projektuojama grafinė animacija, sukurta remiantis baltiška simbolika lietuvių liaudies mene. Intaliacijos turinys, vaizduojantis keturis metų laikus, lietuviški, baltiški simboliai, raštai bei jų raiška, edukacijos metu yra analizuojami ir interpretuojami, tokiu būdu skatinant ir kritinį bei kūrybinį mąstymą.

Praktinėje dalyje dalyviams suteikiama galimybė patiems priimti sprendimą pasirenkant vieną iš užduočių.
•	Protų mūšis, kurio metu yra pateikiami klausimai, susiję su instaliacijos „Skambantys raštai“ vaizdine ir garsine medžiaga. Siekiama išsiaiškinti, kaip mokiniai įsisavino informaciją.
•	Improvizacija. Dalyviams susiskirsčius į grupeles, skiriama užduotis sukurti instaliaciją papildančius 3-5 minučių etiudus. Galima remtis teatro, literatūros, šokio, muzikos ir kitomis disciplinomis. Peržiūrėję vieni kitų etiudus, dalyviai diskutuoja, ką siekta parodyti, ar gerai suprato vieni kitus, ką jautė.

Edukacinį užsiėmimą veda:
Instaliacijos „Skambantys raštai“ idėjos autorė, grafinės animacijos kūrėja, profesionali grafikos dizainerė, iliustratorė Aurėja Jucevičiūtė bei instaliacijos tekstilinės dalies kūrėja, profesionali tekstilės menininkė  Agnietė Janušaitė-Vitkūnienė.


Orientacinis žaidimas „Didelio prospekto mažos detalės“

Gedimino prospektas – reprezentacinė miesto gatvė XIX, XX ir XXI amžiaus Vilniuje. Čia vis kitokį įspaudą palikti norėjo kiekviena miestą kontroliavusi valdžia – caro, vokiečių, lenkų, komunistų, lietuvių... Ar pavyks pastebėti iškalbingas istorijos detales pastatų sienose, gatvių grindinyje, kiemuose ir skersgatviuose? Žaidimo metu, naudodamiesi suteiktomis priemonėmis (be išmaniųjų telefonų), moksleiviai ieškos punktų ir atlikinės įvairias užduotis, kurių metu pažins dalelę sostinės istorijos, architektūros, užčiuops skirtingų tautų paveldą.


Edukacija „Šviesos medžioklė“ pristato žymiausius Klaipėdos miesto ir Lietuvos profesionalių fotomenininkų kūrinius bei juose slypinčius kontekstus apie mus supančią aplinką, tarpusavio santykius ir žmogaus gyvenimą. Edukacija leis pamatyti save, savo aplinką per menininkų kuriamas temas. Čia taip pat bus galima patirti, kad juodai balta fotografija yra lygiai tokia pat ryški kaip ir spalvota, o joje vyraujantys šviesos ir šešėlių kontrastai ypatingai išryškina ir perteikia nuotaiką, stimuliuoja žmogaus jausmus. Mėginsime išsiaiškinti, kiek nuotraukos ir atvaizdai vis dar yra reikšmingi kasdieniniame žmogaus gyvenime, o kūrybinės užduoties metu kviesime „sugauti šviesos“ tiek, kad nuotrauka virstu iškalbingu vaizdu. Pristatant Klaipėdos žymiausius fotomenininkus edukacija atitinka 2023 m. valstybės minimą sukaktį, kuri skirta paminėti „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinėms“ sukaktį.


Žaidybinė edukacija, kurioje pasitelkiamas M.K. Čiurlionio meilės laiško Sofijai interpretavimas. Aktyvi veikla su mokiniais leis jiems pažinti kalbos galią reikšiant meilės jausmą. Dalyviai susipažins kokios yra skirtingos meilės formos. Dalyviai įgys žinių apie skirtingas meilės formas. Gebės saugiai komunikuoti apie įsimylėjimo jausmą. Dalyviai žaidimo pagalba mokysis atpažinti romantinės ir neromantinės meilės raiškos būdus. Tai aktyvi, įtraukianti edukacija, kuri naudinga auginant mokinių sąmoningumą susitinkant su meilės jausmu literatūros kūriniuose, kultūriniuose renginiuose, šeimos aplinkoje, mokyklos aplinkoje ir kitose aplinkose, kuriose jie dalyvauja. Edukacijos lektorė dr. Laura Mačiukaitė, turinti 4 metų patirtį su mokinių klasėmis mokyklose ir stovyklose.


Šiandien veidrodis yra įprastas namų erdvių  ar miesto architektūros elementas. Ir dažnas nesusimąstome, kad kitados jis buvo retas, brangus ir manieringas daiktas. Jo didenybė Veidrodis pakvies nukeliauti į praeitį, susipažinti su savo pirmtakais: amžiams bėgant veidrodis patyrė daugybę susižavėjimų keliančių metamorfozių – nuo mažo veidrodėlio iki modernių mūsų civilizacijos veidrodžių. Bandydami susidraugauti su veidrodžio istorija, edukacijos dalyviai susipažins ne tik su veidrodžio transformacijos raida. Juk veidrodžio istorija – tai ir žmogaus ryšio su savo atvaizdu, savo antruoju “aš” istorija. Ar klausiame kada nors savęs, kaip atrodytų mūsų kasdienybė be jo? Ar esame tikri, kad pažvelgę į veidrodį, visuomet jame išvysime save?
Praktinė edukacijos dalis leis patirti, kad veidrodis nėra tik mūsų pačių atspindys. Jis dažnas pasakų elementas, iliuzionistų darbo įrankis. Štai garsusis Leonardas da Vinčis ne tik sukūrė  aštuoniakampį veidrodį, bet ir pats rašė veidrodiniu būdu. Tad ir šios edukacijos dalyviai taip pat turės galimybę pabūti mažaisiais da Vinčiais: praktiškai išmėgins veidrodinį rašymo būdą.