Grafo B. H.  Tiškevičiaus fotografijos pamokos

Grafas Benediktas Henrikas Tiškevičius yra be jokios abejonės geriausiai žinomas Raudondvario dvaro valdytojas, savo vardą išgarsinęs per fotografiją ir tolimas keliones. Kelionių metu išlipęs į krantą B. H. Tiškevičius niekada nesiskirdavo su fotoaparatu. Fotografija buvo grafo aistra. Nors Tiškevičiaus gyvenimas yra ne kartą aprašytas spaudoje ar moksliniuose straipsniuose, daug jo ilgo gyvenimo detalių šiandieną yra dar mažai žinomos. Svarbiausiu faktu, liudijančiu jo ekspedicijas ar kasdienybę, vis dar lieka pačio grafo darytos fotografijos, kurių dauguma dėl karų, konfliktų ar kitų istorinių stichijų buvo sunaikintos arba išblaškytos po visą pasaulį. Nieko keisto, kad 1993 m. viename Paryžiaus sendaikčių turguje rastos Benedikto Henriko Tiškevičiaus nuotraukos tapo tikra sensacija. Iki tol nematyti vaizdai atgaivino užmiršto Vialos ir Raudondvario dvaro istoriją. Išaugo ne tik susidomėjimas senaja fotografija, bet ir pačiu fotografu. Tik 2018 metais, kai viename internetinių aukcionų netikėtai pavyko surasti penkias autentiškas nuotraukas, muziejui pavyko jas įsigyti. Tai buvo pirmieji B. H. Tiškevičiaus darbai muziejaus fonduose. Nuo 1993 m. tai buvo didžiausias, kada nors rastas grafo darytų nuotraukų rinkinys. Gausiai padidėjusi muziejaus kolekcija dabar yra didžiausia ir vertingiausia Lietuvoje. Šiuose, nepaprastai vertinguose vaizduose, užfiksuota tai, apie ką buvo galima paskaityti tik užrašytuose pasakojimuose ar inventoriuose. Iki šiol nebuvo žinoma koks buvo tiltelis per upelį, tekantį raguvoje, ar kaip atrodė keltas per Nevėžio upę. Atrastos fotografijos leidžia naujai pažvelgti ir į asmeninį grafo Tiškevičiaus gyvenimą. Jose gausu įamžintų akimirkų iš pasivaikščiojimų po parką bei medžioklės scenų. Taip pat nepaprastai įdomūs vaizdai iš kelionės po Prancūziją, kurioje grafą lydėjo pirmoji jo meilė Izabelė Fero. Kviečiame atvykti į Kauno rajono muziejų Raudondvario dvare ir pasinerti į kūrybinį procesą. Su savimi turėkite mobilųjį telefoną.


Edukacinis užsiėmimas „Pasakų istorijos“

Edukacinį užsiėmimą „Pasakų istorijos“ sudarys trys dalys. Visų pirma, dalyviai bus supažindinami su pasakų Europoje ištakomis, taip pat ir su kitų pasaulio šalių pasakų rinkiniais – „Tūkstantis ir viena naktis“, „Kaukazo pasakos“, „Japonų pasakos“ ir kt. Bus pristatoma lietuvių pasakojamoji tautosaka, tokie svarbūs jai žmonės kaip S. Daukantas, J. Basanavičius, J. Balys, A. Giedrius, parodomos bibliotekoje saugomos jų senosios pasakų knygos, paskaitoma pasakų pavyzdžių. Susipažinę su senaisiais tekstais, mokiniai komandose kurs savo pasakas. Burtų keliu išsitraukę lapelius su pasakų veikėjais, vieta ir kt., mokiniai turės juos panaudodami sukurti savo pasakas. Ant lapelių edukacinio užsiėmimo dalyviai ras nuspėjamų ir netikėtų pasakų elementų, tad tikrai prireiks pasitelkti kūrybiškumą, o kiekviena sukurta pasaka bus unikali. Dirbant komandose pasakos bus užrašomos, o edukacinis užsiėmimas baigiamas kūrinių pasidalinimu ir draugišku jų aptarimu.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Edukacinė programa skirta ugdyti pažinimo ir menines kompetencijas per vilnos vėlimo amatą, atskleisti mūsų krašto išskirtinumą, neišsenkantį kūrybiškumą. Edukacinio užsiėmimo metu mokoma tradicinio vilnos vėlimo šiltu vandeniu ir muilu, demonstruojami tiek šiuolaikinių veltinio darbų, tiek senųjų dirbinių pavyzdžiai. Kalbama apie avių ir vilnos reikšmę tradicinėje kultūroje. Supažindiname su muziejinių eksponatų pavyzdžiais: avikirpėmis žirklėmis, verpimo rateliu, audimo staklėmis. Užsiėmimų metu dalyviai sužino, kaip ir kodėl vilna veliasi, paaiškinama daug paslapčių, kurias pradedantis velti privalo žinoti. Praktinės dalies metu mokomės sudėlioti vilną, maišyti spalvas, velti rutuliukus šlapiuoju būdu. Gaminame smulkius vilnos gaminius, aksesuarus, papuošalus. Pertraukėlės metu žaidžiamas judrus žaidimas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Šmuglerių pramintais takais. Ostpreusen, Bitenai per Lompenus

Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas:
Supažindinti užsiėmimo dalyvius su spaudos draudimo laikotarpiu Lietuvoje ir knygnešių veikla, tapusia liaudišku
lietuvių tautos kovos dėl savosios spaudos ir kalbos simboliu. Uždaviniai.
1. Mokiniai galės pajausti ir suprasti su kokiais
sunkumais ir pavojais susidurdavo knygnešiai.
2. Dalyviai gilins savo žinias apie Mažąją Lietuvą, jos istoriją.
3. Įgytas žinias pritaikys praktiškai atlikdami užduotis pateiktas „Knygnešio maišelyje“.
Dalyvaudami užsiėmime mokiniai sužino, kaip knygnešiai atkeliaudavo į Bitėnus pas spaustuvininką Martyną Jankų, kur apsistodavo jo sodyboje, kokius spaudinių nešulius jiems spaustuvininkas paruošdavo. Išgirsta pasakojimą apie „knygnešių motina“ vadintą Anę Jankuvienę, kurią knygnešiai taip titulavo už jos nuoširdų rūpestį jais. Mokiniai sužinos kaip mažoji Elzikė (M. Jankaus dukra) pagelbėdavo mamai. Rodomas filmas „Knygos kelias Žemaitijoje“ supažindina mokinius su lietuviškos spaudos draudimo laikotarpiu vykusia spaustuvine veikla Mažojoje Lietuvoje ir Žemaitijoje. Po to užsiėmimo dalyviai turi galimybę apžiūrėti autentišką draudžiamų lietuviškų spaudinių sandėlį, buvusį Martyno Jankaus klėties rūsyje.  „Knygnešio maišelyje“ pateikiamos užduotys privers kiekvieną dalyvį panaudoti užsiėmimo metu įgytas žinias, jas įtvirtinti.
Užsiėmime kviečiame mokinius patirti knygnešių išgyvenimus, pažinti vietoves, susijusias su knygnešių veikla. Susipažinti su spaustuvininko, Mažosios Lietuvos patriarcho, Martyno Jankaus atliktais žygiais lietuvybės žadinimo, skatinimo ir puoselėjimo darbuose. Diskutuosime apie svarų ir svarbų jo indėlį į lietuviškos spaudos, kalbos ir kultūros sklaidą.


Magiškos porceliano dekoravimo dirbtuvės

Kviečiame į kupiną paslapties ir kūrybos pamoką - porceliano  dekoravimo dirbtuves. Daug susidomėjimo ir puikių įvertinimų sulaukiantis užsiėmimas įtrauks į susitelkimą, atsipalaidavimą skatinanti procesą. Vaikai kviečiami į patyriminę pamoką, kurios metu susipažins su porceliano dekoravimo technikomis, metodais. Daug kruopštumo ir susikaupimo reikalaujantis kūrybinis piešimo procesas padeda geriau sutelkti dėmesį, moko nusiraminimo technikų, padeda geriau pažinti save, o savitai papuoštas puodelis arba lėkštė kaskart suteikia džiaugsmo ir didina pasitikėjimą savo jėgomis.
   Piešimo technikos ir temos skirsis priklausomai nuo dalyvių amžiaus, nuo gamtos vaizdavimo jauniausiems iki sudėtingesnių raštų, mandalų kūrimo - vyresnių klasių moksleiviams. Sakoma, kad mandala tai - sielos gelmių piešinys. Nuo seno plačiai paplitęs rytų šalyse, mandalų piešimas išpopuliarėjo ir vakarų pasaulyje, kaip susitelkimą, nusiraminimą, būvimą čia ir dabar skatinantis procesas. Skubančioje visuomenėje, įtakojami ekranų ir socialinių medijų, vaikai kaip niekad patiria daug streso, todėl kruopštus piešimo procesas padeda valdyti mintis, emocijas, gerina koncentraciją ir gebėjimą išlaikyti dėmesį ilgiau.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Proceso drama - interaktyvi veikla grupėse, kuomet kurdami dalyviai įsisavina informaciją. Bendrai kurdami situacijas, veikdami savo sukurtose istorijose išgyvens personažų emocijas ir jausmus. Lavins viešo kalbėjimo įgūdžius. Įsisavins žinias veikdami praktiškai (būdami procese).Visa informacija yra gauta ir surinkta bendradarbiaujant su Lietuvos Caritas, Nacionaline asociacija prieš prekybą žmonėmis ir Šventosios Mortos Grupe.


Lietuvos fotomenininkų sąjungos Kauno skyrius

Plati ir įvairiapusiška Kauno fotografijos galerijos parodų programa suteikia galimybę susipažinti tiek su Lietuvos, tiek su užsienio autorių kūryba. Apsilankymas galerijoje prisidės prie fotografijos, kaip svarbaus Lietuvos ir pasaulio kultūros dėmens suvokimo įtvirtinimo. Užsiėmimą papildantis momentinės fotografijos proceso analizavimas ir eksperimentai su juo leidžia gyvai pamatyti fotografinių procesų veikimo principus, raidą ir galimybes. Šis užsiėmimas neapsiribos tik ekspozicijos pristatymu – mokiniai bus plačiau supažindinami su momentinės fotografijos istorija. Momentinė fotografija (instant photography) ir jos estetika padarė didžiulę įtaką vizualiajai istorijai ir šiandienos vizualinei kultūrai – „Instagram“ estetikai, skaitmeninės fotografijos filtrams ir pan. Moksleiviai bus supažindinami su momentinės fotografijos pagrindais ir veikimo principu, o vėliau galės išbandyti eksperimentus su šia technika. Bus siekiama skatinti dialogą su edukacijos dalyviais, taip juos įtraukiant ir sukuriant priežastį įsigilinti į parodos vaizdus, idėją ir momentinės fotografijos veikimo principus. Fotografija yra medija, kuria gali būti pasakojamos įvairiausios vaizdinės istorijos todėl priklausomai nuo parodos turinio, įgautos žinios gali liesti ne tik fotografiją, bet ir kitas temas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Saulės sušildyti, rankų nuglostyti (šiaudelių pynimas ir rišimas)

Edukacijos metu dalyviai bus supažindinami su žemaitiškojo regiono etnokultūriniu palikimu. Edukacinė programa orientuota ne tik kaip informacijos sklaida, supažindinanti su pynimo iš šiaudelių tradicija ir jų panaudojimo papročiais, bet ir išmokanti paruošti šiaudus vėrimui ir rišimui. Renginio metu supažindinama kada šiaudus nupjauti, kaip išdžiovinti, sulyginti. Praktinio užsiėmimo metu moksleiviai išmoks pasigaminti paprastesnius ir sudėtingesnius šiaudinius suvenyrus. Mažiausieji (1-4 kl. ) užsiėmimo dalyviai išmoks surišti šiaudinę gėlytę, angelėlį, ežiuką, vyresni (5-8 kl.) bus pamokomi sudėtingesnių darbelių - pinti saulutę, paukštelį, suverti reketuką. Tikimasi, kad šių edukacinių užsiėmimų metu įgyti įgūdžiai ir žinios ne vienam mokiniui taps laisvalaikio užimtumo įdomia veikla, kuriant renginio scenografiją, puošiant klasę Kalėdoms, ruošiantis Velykoms ar klaidžiojant po laukus ir renkant šiaudus. Ši veikla prisidės prie etninės kultūros paveldo išsaugojimo bei gyvosios tradicijos tęstinumo.


Edukacinės programos „Sveikatingumas Druskininkuose“ metu dalyviai (1-4 kl. mokiniai) sužinos apie kurorte taikomas terapijas, glaustai susipažins su miesto sveikatinimo istorija bei jo kultūrą formavusiomis asmenybėmis. Skaitmeninėje edukacijos „Sveikatingumas Druskininkuose“ kelionėje apjungiamos visos keturios gamtos stichijos – oras, vanduo, ugnis ir žemė, todėl sveikatos reikia semtis iš gamtos, kurioje naudojami šie pradiniai elementai, sukūrę žemę ir sudarantys jos egzistencijos pagrindą. Laikas, praleistas medžių šlamesy ar saulės nutviekstame paplūdimy, - vienas iš sveikatingumo veiksnių. O kokie kiti? Pasitelkus interaktyvias priemones, edukacijos dalyviai varžysis viktorinoje ir kurs sveikatingumo parko maketus. Smulkiajai motorikai, kūrybiškumui ir tarpusavio bendradarbiavimui lavinti sukurtą sveikatingumo parko maketą dalyviai pasiims su savimi. Kaip žinia, Druskininkų parkai visais laikais buvo garsūs juos kūrusių asmenybių vardais, inovatyviomis idėjomis ir net revoliuciniais metodais, padedančiais stiprinti žmogaus bei gamtos ryšį. Įtraukiančios praktinės užduotys, atliekamos, naudojantis išmaniaisiais „Išmani klasė“ įrenginiais, ne tik papildys gautas sveikatingumo žinias, bet ir suteiks pozityvumo, skatins pastabumą, lyderystę, kritinį mąstymą, emocinį raštingumą, mokys komandinio darbo ir patenkins vaikų saviraiškos poreikius.


Tėvynės DNR.  Pilietinis edukacinis koncertas su Aiste ir Roku

Dainų autoriai ir atlikėjai Aistė Smilgevičiūtė ir Rokas Razdevičius kviečia į edukacinį koncertą – pokalbį Lietuvos laisvės kovų tema.
Aistė ir Rokas gyvai pritardami gitara atliks dainas iš Lietuvos partizanams skirto albumo „Broliai“,  taip pat pakvies moksleivius dainuoti kartu, patirti bendro dainavimo jėgą. Muzikuojantys moksleiviai (grojantys gitara, fortepijonu ar kitu instrumentu, dainuojantys solo ir chore ar pan.) bus kviečiami iš anksto pasiruošti ir kartu atlikti dainų.  Pagrindinis koncerto - edukacijos tikslas - stiprinti mokinių pilietiškumą, tvirtinti tapatybės suvokimą, neformaliu būdu pagilinti jų istorines žinias, paskatinti apgalvoti savo asmeninį santykį su šiuo Lietuvos tarpsniu. Šis koncertas itin aktualus švenčiant valstybės Nepriklausomybės sukaktis, ar pagal programą nagrinėjant laisvės kovų temas. Atlikėjai taip pat papasakos apie patį dainos kūrimo procesą, įkvėpimo šaltinius, pakvies susidomėjusius sukurti dainą ir ją prieinamomis priemonėmis įrašyti.
Tikimės, kad mokiniai bus paskatinti giliau domėtis tautos istorija, suvokti, kad jos praeitis gali būti įkvėpimo šaltiniu šiandien, bus sužadintas jų kūrybiškumas ir sukurs dainą patys.
Atlikėja Aistė Smilgevičiūtė ir kompozitorius Rokas Radzevičius – bene ilgiausiai gyvuojančios Lietuvos roko grupės „Skylė“ vedliai, daugybės muzikinių albumų ir programų autoriai, didžiulę koncertinę patirtį turintys atlikėjai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė ekskursija „Viduramžių Kauno pirklio istorijos“

Kokia yra Kauno miesto įsikūrimo istorija? Ar žinot, kad Kaunas – vienintelis Hanza miestas Lietuvoje, o viduramžiais čia virė prekyba ir plušo amatininkai? Kokios prekės buvo parduodamos? Kuo pasižymi gotikos architektūros stilius? Kokie likę šio stiliaus pastatai Kaune? Ar yra Kaune valdovų rūmai? Atsakymus į šiuos ir kitus klausimus išgirsite ekskursijos „Viduramžių Kauno pirklio istorijos“ metu. Pagrindinis edukacinės ekskursijos tikslas – interaktyviais metodais supažindinti moksleivius su Kauno istorija viduramžiais. Edukacinės ekskursijos uždaviniai: pateikti įdomių faktų apie Kauno miesto susikūrimą; sudominti mokinius gotikinės architektūros elementais; perteikti viduramžių Kauno miestiečių kasdieninio gyvenimo ypatumus; pasitelkiant mokinių pastabumą, įtraukti juos į miesto ir istorijos tyrinėjimą bei ieškoti teisingų atsakymų į pateikiamus klausimus. Ekskursijose naudojami metodai: gyvas pasakojimas istorinėje aplinkoje (Kauno senamiestyje), papildomas temine vizualine medžiaga (architektūros pavyzdžiai, archyvinės nuotraukos), garsiniais elementais (išgirstama viduramžiais grota muzika) ir interaktyviomis užduotimis, klausimų atsakymų žaidimais, žemėlapio pažinimu. Siekiama, jog po ekskursijos mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie Kauno miesto įsikūrimą ir jo istoriją viduramžiais, gebėtų atpažinti įvairius istorijos ir kultūros elementus, suvoktų išlikusias vertybes, būtų motyvuoti toliau tyrinėti tiek Kauno, tiek savo gyvenamosios vietovės aplinką.


Viešoji įstaiga Gyvenimo ir tikėjimo institutas

Kviesime mokinius į XIX a. pradžios saloną, kurio šeimininkė (gidė) papasakos apie A. Mickevičiaus asmenybę bei jo laikotarpio etiketą ir bendravimo kultūrą, edukacijos dalyvius įtraukdama į diskusiją. Šeimininkė pasiūlys pažaisti kelis salono žaidimus „Mickevičiaus stiliumi“: pirmiausiai iš pabirusių eilėraščių posmų dalyviai turės sudėti vientisą A. Mickevičiaus eilėraštį, paskui susiskirstę grupelėmis dalyviai stos į poetų dvikovą, kurioje jie kurs ketureilius ir varžysis, kurios grupės ketureilis geresnis. Jeigu dalyviai dar bus nepasisotinę salono pramogų, šeimininkė pasiūlys sužaisti populiarų ano meto žaidimą – šaradas, kurių metu reikės atspėti scenas iš A. Mickevičiaus kūrinių ar net jo paties gyvenimo. Taip pat bus šokamas smagus 19 a. šokis. Šia edukacija siekiama dalyviams atskleisti visai kitokias Adomo Mickevičiaus gyvenimo spalvas, apie kurias galbūt nekalbama arba kalbama mažai mokyklose per pamokas.


Pažink pasaulio instrumentus. Instrumentai, įtraukti į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą (5-8 kl.)

Muzikos instrumentai gali būti kartais kaip žmonės: gali augti, populiarėti arba išnykti. Kad ypatingą kultūrinę muziką ir instrumentus puoselėtume ir saugotume, jie yra įtraukiami į UNESCO nematerialaus paveldo sąrašą. Saulius Petreikis, populiarus Lietuvos multiinstrumentininkas, yra sukaupęs senovinių instrumentų kolekciją, išmano skirtingas muzikavimo tradicijas ir net dainavimo technikų ypatybes. Norima mokiniams pristatyti šią muzikinę kultūrinę programą, kad primintų tiek mokiniams, tiek mokytojams, kokie instrumentai yra nykstančios rūšies, kodėl gali išnykti ir kaip juos galime išsaugoti.


“Surask savo džiazą” – tai nuotolinis tradicinio džiazo muzikos koncertas, tiesiogiai transliuojamas  iš muzikanto studijos, taip pat papildytas edukacinėmis veiklomis bei multiinstrumentalisto Remio Rančio pasidalinimu patirtimi apie savo kūrybinį kelią. Mokiniai bus supažindinami su džiazo muzikoje populiariais instrumentais: soprano saksofonu, alto saksofonu, baritoniniu saksofonu, pianinu, fleita, melodionu, gitalele bei perkusija. Trumpai pristatoma šių instrumentų kilmė bei išskirtinės jų savybės bei pritaikymas džiazo stiliaus muzikoje. Koncerto repertuare skamba ir originalios R. Rančio kompozicijos, ir laiko patikrinti klasikinio džiazo muzikos kūriniai, kuriuos grojo garsiausi JAV bei Lietuvos tarpukario orkestrai. Taip pat edukacijos metu pristatomi garsūs JAV džiazo kūriniai, kuriuos Lietuvos muzikantai savitai interpretuodavo ir atlikdavo lietuvių kalba. Edukacijos tikslas – supažindinti mokinius su džiazo muzikos kilme, raiškos būdais, muzikos instrumentais ir taip pat jiems suteikti galimybę išbandyti įvairias ritmines kompozicijas, improvizuoti, siekiant  lavinti ritmo pojūtį, koordinaciją bei pasitikėjimą savimi.

Edukacijos esminė žinutė, kad kūrybingai panaudojus net ir labai paprastą muzikos instrumentą, galima sukurti ne kasdienines patirtis ir tapti laisvesniais, improvizuoti gebančiais individais.

Remis Rančys – Lietuvos ir tarptautinėje muzikos scenoje puikiai žinomas muzikantas,  multiinstrumentalistas, džiazo kūrėjas bei edukatorius. Jis taip pat užsiima edukacine veikla – per daugiau nei penkerius metus Lietuvoje bei užsienyje R. Rančys surengė apie 200 muzikos edukacinių užsiėmimų vaikams ir suaugusiesiems.


Kūrybinės gaminio-žaidimo dirbtuvės, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Kryžiukai-nuliukai". Jo metu pristatomas žaidimas, jo taisyklės ir suteikiama galimybė patiems išbandyti praktiškai, t. y. kiekvienam susikurti savo žaidimą. Pamokoje piešiama, liejami dažai, dekoruojamas medžiaginis maišelis, piešiame žaidimo lenta, sukuriamos medinės savito dizaino "figūrėlės". Gal Jūsų kryžiukai, nuliukai taps augalu ar gyvūnu, ženklu, o gal dar kuo? Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą kelioninį žaidimą, kuris džiugins ne vienerius metus, bus lengvai transportuojamas, detalės nepasimes. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Neturint dizaino ar tapybos pagrindų, galima sukurti labai gražų žaidimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Spektaklis-koncertas „Neišmoktos pamokos“ pasieks mažesniuose Lietuvos miestuose (pavyzdžiui, aplink Panevėžį esančiuose miestuose ir miesteliuose) esančią gimnazistų auditorija. Spektaklyje-koncerte gyvai grojanti muzikos grupė „Colours of Bubbles“ pritrauks į teatrą jaunimo auditoriją, paprastai nesilankančią teatre ir ši auditorija susidomės šiuolaikiniu teatru.


Edukacija, skirta poetei Juditai Vaičiūnaitei ir jos kūrybai, kviečianti giliau ir plačiau pažinti poetės pasaulį, kūrybą ir ją įkvėpusias Vilniaus vietas bei istorines Lietuvos asmenybes. Moksleiviai susipažins su poetės biografija, šeimos nariais, kūrybos raida ir plėtra. J. Vaičiūnaitės kūrybos pažinimui bus pasitelktas jos eilių skaitymas prie būtent tų objektų, kurie minimi eilėse. Eilėraščiai skambės prie senamiesčio sienų, Vilniaus universiteto ansamblio, prie barokinių Vilniaus bažnyčių, skvereliuose ir parkeliuose, kuriuose prieš kelias dešimtis metų buvo galima sutikti ir pačią poetę.
Edukacija skirta 11-12 klasės moksleiviams, jos trukmė apie 2 val. Vieta: Vilniaus senamiesčio viešos erdvės.


Jums patinka puoštis? O ar žinote, kad kai kurie papuošalai turi ne tik estetinę paskirtį, bet ir apsauginę? Nuo seno žmonės tikėjo, kad esama daiktų, nešančių sėkmę – amuletų. Seniau jie buvo gaminami iš gintaro, molio ar kaulo ir puošiami įvairiais simboliais ir ornamentais. Kiekvienas simbolis turėjo savo reikšmę – vieni reiškė saulę, kiti – gyvybę ar ugnį. Ateikite ir sužinokite senovės baltų simbolių reikšmes ir susikurkite sėkmę nešantį amuletą!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Užsiėmimų metu susipažinsite su vienu iš seniausių pynimo iš vytelių amatu. Pamatysite dirbinius pintus įvairiais būdais. Sužinosite  kaip paruošti vyteles pynimui, kad jos būtu lanksčios ir nelūžtų. Pabandysite paprastuoju pynimo būdu nusipinti po mažą suvenyrą, paukštelį ar žuvytę. Užsiėmimą ves tradicinių amatų meistrė, puoselėjant vytelių pynimo amatą Birutė Šinkūnienė.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Tikslas – supažindinti dalyvius su juostų audimo tradicija bei praktika. Uždaviniai: supažindinti su juostų audimo amatu ir tradicija; aptarti juostų panaudojimą tradicinėje kultūroje ir šiais laikais; išsiaiškinti pagrindines juostų rūšis, jų gamybos būdus ir įrankius; suteikti praktinio audimo galimybes. Edukacinio užsiėmimo metu taikomi metodai: demonstravimas; aktyvus klausymas, klausimai ir atsakymai, pokalbis, praktinė veikla (priklausomai nuo pasirinkimo, individuali arba komandinė). Su grupe dirba 2–3 muziejininkai-edukatoriai. Edukacinį užsiėmimą sudaro pažintinė ir praktinė dalys. Pažintinė dalis vyksta muziejaus etnografinėje ekspozicijoje tarp autentiškų ir intriguojančių muziejuje saugomų kultūros objektų. Šioje dalyje aptariame juostų audimo tradicijas, istorinį ir kultūrinį šio amato kontekstą Lietuvoje ir pasaulyje, tyrinėjame juosteles tam, kad sužinotume jų rūšis, audimo būdus ir įrankius. Visą grupę įtraukiančios diskusijos metu aiškinamės amato pažinimo, išsaugojimo svarbą ir galimybes jį kūrybiškai pritaikyti šiais laikais. Po to persikeliame į edukacinę klasę, kur vyksta praktinė audimo dalis. Praktinėje dalyje kalbėsimės apie spalvų derinimą, dalyviai ugdys kūrybiškumą rinkdamiesi spalvų derinius. Edukacinės programos metu išmokstama pinti, austi arba vyti juosteles. Priklausomai nuo dalyvių amžiaus galima rinktis vieną šių būdų: virvelių vijimo (komandinė veikla) – 1–4 klasių mokiniams; pintinių juostelių pynimo (individuali veikla) – 3–4 klasių mokiniams; beraščių juostelių audimo skietais (individuali veikla) – 4 klasės mokiniams. Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas dalyvis pasipuošia savo rankų darbo juostele.


Grokim, šokim! 1-4 kl. išvykstamasis (Kauno m. ir Kauno raj.)

Kviečiame į nuotaikingą ir įspūdžių kupiną edukacinį užsiėmimą, kuriame įsisuksite į siautulingą šokio sūkurį! Užsiėmimo metu sužinosite, kuo šokių tradicija Lietuvoje buvo tokia svarbi kultūros raidai, išmoksite tradicinių šokių bei ratelių pagrindus, sužinosite, kuo skiriasi tautiniai ir stilizuoti šokiai. Taip pat, užsiėmimo dalyviai išmėgins tradicinius muzikos instrumentus ir sukurs nenustygstančią kapelą, o visas žinias užtvirtinsime interaktyvioje viktorinoje.
Edukatorius turi patirties vedant užsiėmimus asmenims su regos, proto negalia. Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.
Išvykstamoji paslauga teikiama tik tokiu atveju, jei grupė ne mažesnė nei 18 vaikų.
Sudomino? Kviečiame užsisakyti ir išmėginti!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Sveiki gyvi atvykę į šimtmečių istoriją skaičiuojantį Raudondvario dvarą. Aš, grafienė Klara Elžbieta, pristatysiu jums vieną ryškiausių dvaro valdytojų-Benediktą Henriką Tiškevičių, ambicingą, dosnų, azartišką grafą, turėjusį subtilų humoro jausmą ir puikų meninį skonį.
Viena didžiausių aistrų jo gyvenime buvo kelionės po pasaulį ir fotografija. Grafas Benediktas Henrikas šiandien kviečia ir jus leistis į įspūdžių kupiną kelionę. Jos metu pažinsite ne tik Raudondvario dvaro istoriją, bet ir pakeliausite po tolimiausius pasaulio kraštus. Kraustydamasis į vieną iš savo dvarų Prancūzijoje, kažkur Raudondvario pilies prieigose grafas paliko savo kelionės lagaminą.
Kalbama, kad viduje daug vertingų daiktų, tačiau dar niekam nepavyko jo aptikti. Smalsu, kas gi slepiasi lagamine?

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ko gero vienintelis gyvūnas šioje planetoje, kuris yra taip plačiai paplitęs ir taip plačiai gali būti naudojamas- tai yra avis. Tai ir gyva žoliapjovė sodyboje, maisto šaltinis, o jau avies vilna tai yra ekologiškas bei atsinaujinantis žaliavos šaltinis kuris yra panaudojamas labai plačiai. Iš jos gaminami siūlai mezgimui, audimui, techniniai veltiniai bei audiniai. Taip pat nuo seno pastebėtos vilnos velimosi savybes. Veliama gali būti viskas: apavas, apranga, rankinės, kepurės, aksesuarai. Taip pat veltinis yra naudojamas ir interjere. Gaminami paveikslai, kilimai. Vilna netgi yra naudojama statybose-dedama tarp rąstų, statomi net patys namai -jurtos. Įterpus vilną į žemę, ji panaudojama kaip trąša augalams. Iš avies kailių siuvami kailiniai, kepures. O ar žinojote, kad avys yra tikrai ne vienintelis gyvūnas žemėje nuo kurio yra kerpama vilna? Ar kada matėte gyvai kaip yra kerpama avis? O gal smalsu būtų tai išmėginti patiems? Norite pamatyti kaip nukirpta vilna yra perdirbama? Norėtumėte patys išmėginti senovinį autentišką vilnos karštuvą? O gal norėtumėte patys pasigaminti autentišką suvenyrą iš vilnos? Norite pasisemti gerų emocijų bei turiningai praleisti laiką tarp alpakų ir kitų vilną auginančių gyvūnų? Visą tai ir dar kai ką daugiau pamatysite ir patirsite atvykę į edukacinę programą “Vilnos Kelias“. Edukacijos metu dalinamės su Jumis žiniomis bei sukaupta patirtimi apie vilnos apdirbimo amatą. Susipažinsime su vilna ir iš jos patys savo rankomis pasigaminsite mielą suvenyrą. Pamatysite bei išmėginsite Lietuvoje pagamintas senovines vilnos karšimo stakles, kitus naudojamus vilnos apdirbimo įrenginius. Mūsų ūkyje pamatysite vilną auginančius gyvūnus (avis, alpakas, triušius ir pan.) bei kartu išmėginsime visus vilnos perdirbimo etapus nuo avies kailio kirpimo iki kol gaunamas išbaigtas gaminys. Atvykite pas mus, smagiai ir naudingai praleisime laiką!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Paslaugos dalyviai supažindinami su veltinio istorija, su etnine kultūra ir jos tradicijomis, su Akmenės krašto etninės kultūros būdingais bruožais, gyvai apžiūri eksponatus etnografinėje ekspozicijoje, išrenka mūsų kraštui būdingas spalvas tautodailininkų kūrybiniuose darbuose, susipažįsta su vilna ir kitomis kūrybiniam darbui reikalingomis priemonėmis, stebi demonstravimo procesą, imasi kūrybinio proceso, diskutuoja kurdami apie medžiagiškumą ir galimybes, surengia parodą, ją aptaria ir fiksuoja, galvoja apie tęstinumo galimybes ir kas paliko didžiausią įspūdį paslaugos metu.


Edukacinis užsiėmimas ,,Užgavėnių špuosa"

Atvykusieji į Žemaitijos nacionalinį parką Platelių dvaro sodybos arklidę galės susipažinti su Užgavėnių šventės šventimu,
kaukėmis, tradicijomis, papročiais ir kulinariniu paveldu šventės metu. Dalyvaujantys edukaciniame užsiėmime turės
galimybę pajusti šios šventės ypatumus ir linksmybes. Susipažins su tradicinėmis Užgavėnių kaukėmis, jų autentiškumu,
gamyba, reikšmėmis ir jų paskirtimi. Edukacinės programos metu bus atliekamos įvairios viena už kitą įdomesnės praktinės
užduotys. Sužinos, kaip prasidėdavo ir kaip baigdavosi šventė. Išmoks dainų ir šokių, pagal Užgavėnių tradicijas aprengs ,,
Morę", patys sudalyvaus Užgavėnių šventės vaidinime užsidėję tradicines kaukes, sužinos kodėl buvo svarbu suptis supyne ir
patys galės pasisupti, save įsivertins socialinių tinklų emocijomis ,,šypsenėlėmis", bus galimybę nusifotografuoti, susipažins su kulinariniu paveldu skirtu šventei ir padegustuos Užgavėnių mielinių blynų su arbata.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nuo seno šiaudiniai sodai buvo svarbi tautos kultūros dalis, o šiaudas lydėjo žmogų nuo pat gimimo iki jo mirties. Šio edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su senuoju šiaudinių sodo rišimo amatu, šiaudinių sodų pynimo papročiais, jų paskirtimi ir simbolika, sužinos, kaip tinkamai paruošti šiaudus. Įgytas žinias dalyviai panaudos savo rankomis rišdami šiaudinio sodo elementą, kurį galės parsinešti į namus. Kruopštus sodo rišimo darbas skatins dalyvių kūrybiškumą ir saviraišką, ugdys kantrybę bei kritinį mąstymą.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinės programos dalyviai pasitinkami prie sodybos vartelių, palydimi iki namo, per tą laiką užmezgamas ryšys su atvykusiais, jie spėja prisistatyti, iš kur atvyko, ar pirmąkart. Namo viduje edukatorė parodo ekspoziciją, trumpai apibūdina Didžiulių šeimos narius, sodybos šeimininkus – knygnešius, šviesuolius, bendravusius su įžymiais šio krašto žmonėmis, sukaupusius didžiulę lituanistinę biblioteką. Vaikai apžiūri „Aušros“ numerius, pažymėtus S. Didžiulio bibliotekos ženklu, sužino apie tolimesnį bibliotekos likimą. Suteikus vaikams žinių, jie pakviečiami į edukacinę erdvę su išlikusiais autentiškais kambario baldais – stalu, komoda, laikrodžiu. Susėdus aplink stalą, ant kurio kadaise buvo skirstyta knygnešių atgabenta spauda, vaikai išklauso trumpą spaudos draudimo laikotarpio apžvalgą, išnagrinėjamas stendas, kuriame užfiksuotas knygų kelias nuo spaustuvių Mažojoje Lietuvoje iki Griežionėlių, pažymėti pagrindiniai spaudos draudimo momentai, knygnešių pavardžių išsaugojimas Knygnešių sienelėje prie Kauno Vytauto Didžiojo karo muziejaus, bando įsiminti Petro Vaičiūno posmą – Knygnešių sienelės įvardijimą. Praktinių užsiėmimų metu detaliai nagrinėjamas knygnešių maišo turinys, vartomos ir rūšiuojamos knygelės, susipažįstama su draudžiamos spaudos leidimo ypatumais, knygų dydžiu, kaina, platinimo sunkumais, aptariama, kaip knygnešystė nutiesė kelią į šiandieną, koks svarbus lietuviškas žodis tautos vienybei ir išlikimui. Programa užbaigiama, ragaujant žolelių arbatą ir Didžiulių sodo gėrybes pagal sezoną, aptariant patirtą įspūdį.


Spektaklis „Kupriukas muzikantas“ pagal Aldonos Liobytės pjesę, tarsi pasaka pasakoje. Čia žiūrovas ne tik supažindinamas
su etnine kultūra, bet ir įtraukiamas kartu ją pajusti su aktoriais.Edukacinė programa prieš spektaklį bus tarsi kelias,
užburiantis ir vedantis žiūrovą į salę bei paliečiantis įvairius jo pojūčius: regą, lytėjimą, klausą, uoslę skonį. Stebėdamas
vaikas paklius į stebuklingą sniego krioklį, kuriame galės paragauti „sniego varveklių", išgirsti žiemos muziką, lietuviškas,
įtrauktas į nematerialųjį Europos kultūros paveldą, sutartines, užuosti medaus, cinamono, gvazdikėlių, žolelių arbatos kvapą,
paridenti sniego kamuolius, pasisupti laumių žirgais - mediniais arkliukais. Šis spektaklis leis būti ne tik stebėtojais, bet ir
veiksmo dalyviais. Spektaklyje bus naudojami stilizuoti vestuvių papročių elementai apipinti liaudies žaidimų ir šokių
„pynėmis“, iliustruoti dzūkų kraštui būdingomis sutartinėmis, daugybe patarlių, priežodžių ir pasakiškai daininga šnekta.
Girdimi dialogai primins dainų tekstus su daugybe palyginimų, grožybinių meilių žodelių, frazeologizmų. Spektaklyje gyvuos
dzūkiška dvasia ir kultūra.


Tvarumo laboratorija: popieriaus transformacijos

Klaipėdos apskrities Ievos Simonaitytės viešoji biblioteka

Popieriaus laboratorijoje ne tik sužinosite, kaip keitėsi popieriaus gamybos technologijos nuo seniausių laikų iki šių dienų, tačiau ir patys išbandysite rankų darbo popieriaus gamybos techniką. Edukacijos metu kritiškai įvertinsime popieriaus gamybos sąnaudas nustatydami poveikį gamtai ir žmogui. Naudodami dizaino mąstymo principą kursime popieriaus panaudojimo vizijas. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis pasigamins po popieriaus lapą naudodamas popieriaus plaušo sėmimo sietelį ir sužinos, jog popieriaus gamyba – nelengvas ir atsakingas darbas, kuriam reikalingas susikaupimas ir klasės draugų pagalba. Popieriaus gamybos dirbtuvės – tai nuotaikingas užsiėmimas suteikiantis galimybę popieriaus gamybos procesą pažinti praktiškai.


Edukacinis užsiėmimas „MISIJA: jūrinė valstybė“

Edukacinio užsiėmimo „MISIJA: jūrinė valstybė“ metu priešmininį laivą M52 ,,Sūduvis“ siekiama atskleisti ne tik kaip karinį jūrinį paveldą, bet ir pažvelgti į jį kaip į jūrinės valstybės raidos bei jūrinės kultūros institutą. Karinio jūrų laivyno reikšmė valstybei įvairiais valstybės raidos etapais kito. Nors Lietuvos karinių jūrų pajėgų kūrimosi pradžia laikomas XX a. tarpukaris, jų istorinės gijos veda į daug senesnius laikus. Edukacinio užsiėmimo ,,MISIJA: jūrinė valstybė” metu aptariami istoriniai faktai padeda suvokti, kaip „Sūduvio“ kontekstas prisideda prie jūrinės tapatybės suvokimo. Turinys sukurtas remiantis įtraukaus pažinimo pagrindais, remiantis vizualinio mąstymo strategija: dalyviai skatinami ieškoti priežastinių ryšių dėl jūros svarbos valstybės raidoje, bei nagrinėjant istorinius įvykius kuria Lietuvos jūrinių įvykių chronologijos liniją. Ypatingas dėmesys skiriamas į kritinį mąstymą orientuotoms priemonėms, kurių pagalba dalyviai pažįsta Lietuvos karines jūrų pajėgas, bei pirmąjį Lietuvos priešmininį laivą M52 ,,Sūduvis”. Tyrinėdami laivą M52 ,,Sūduvis” kaip jūrinės kultūros paveldo objektą, pažindami laivo dalis dalyviai kuria 3D laivo modelį, plečia jūrinės valstybės piliečių tapatybę ir savo jūrinę pasaulėžiūrą.


Kvapai mus lydi nuo pat pirmojo oro gurkšnio. O kaip gimsta kvapai, iš ko jie sudaryti ir kam reikalingi? Pasinersime į nuostabų eterinių aliejų pasaulį, kur mokiniai sužinos eterinių aliejų išgavimo budus, jų panaudojimo galimynes. Kiekvienas mokinys derindamas kvapų natas susikurs savo asmeninius kvepalus, o dailų kvepalų buteliuką papuoš savo pačio sukurta etikete. Ši edukacija - tai nepakartojama kelionė po gyliausius savo širdies kampelius.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacinėje programoje „Kaip gyveno mūsų senoliai” mokiniams yra pristatomas XIX a. pab. – XX a. Sūduvos krašto valstiečių kasdieniniai darbai ir buitis. Programa pradedama susipažinimu su darbo įrankiais kurie buvo naudojami žemdirbystėje, javų rūšimis, bei valymo mašinomis. Dalyviai praktiškai dalyvauja paruošdami grūdus maistui – piestoje grūsdami ir rankinėmis girnomis maldami. Buities skyriuje susipažįstame su indais, medžiagomis iš kurių jie pagaminti, apšvietimo priemonėmis, jų veikimo principais. Programos pabaigoje sprendžiamos užduotys, menamos mįslės. Kūrybiškumas ugdomas pritaikant senus daiktus, kuriant ir inscenizuojant pasakojimus, užbaigiant patarles. Edukatorius veda pamoką apsirengęs tautiniu kostiumu.


Lėlių ir objektų spektaklis vaikams „Mįslė(s)“

Kviečiame patirti slėpiningą mįslių pasaulį, kuriame susipins smulkioji lietuvių tautosaka, mitologija bei jos motyvai, žaismingai pateikiami metaforų ir vaizdų kalba.

Pasak spektaklio režisierės dailininkės Aušros Bagočiūnaitės Paukštienės, „tie vaizdai neretai fantastiniai, susiję su netikėtais reiškinių ir daiktų sugretinimais. Šios aktorių užduodamos mįslės atskleis užkoduotą mūsų protėvių pasaulėvaizdį bei išmintį. Juk senovėje ritualinis mįslių ar patarlių įminimas galėjo būti ne tik žaidimu, varžymosi forma, išminties ir vikrumo demonstravimu, bet ir gyvybės ar mirties klausimu.“


Puiki galimybė susipažinti ir išmokti naudotis  nauja technologijos priemone - 3D rašikliu. 3D rašiklis tai didesnė nei įprasto rašiklio versija, vietoj rašalo yra naudojamas plastikinis siūlas ( PLA ). 3D rašiklis veikia išspaudžiant įkaitintą plastiką. Po kelių sekundžių plastikas sukietėja ir išlaiko bet kokią formą. Plastikas atvėsta į vientisą ir stabilią struktūrą, leidžiančią sukurti trimatį daiktą, kurį galima paliesti, palaikyti, pastatyti. Pieštukams naudojamas PLA plastikas yra visiškai saugus ir ekologiškas, neskleidžia nuodingų dūmų. 3D rašiklis tai tinkama mokymosi priemonė, tokiose srityse kaip matematika (geometrinėms figūroms piešti), architektūra (modeliavimui), istorija ( valstybinėms šventėms pažymėti) geografija ( augalų, žemynų, vandenynų atvaizdavimas) ir vaizduojamasis menas. Trumpos teorinės dalies metu supažindinsime su 3D rašiklio veikimo principais ir darbo metodais, išmokysime jais naudotis.  Praktikos metu siekiame, kad kiekvienas mokinys savo darbą padarytų kruopščiai, kūrybingai ir atsakingai. Atvykstame į jūsų mokyklą arba kviečiame atvykti pas mus į Panevėžį. Savo kūrinį kiekvienas parsineša namo prisiminimui. Praktinį darbą pritaikome pagal moksleivių amžių.


Muzikinė pasaka „Kaip ežiukas chorą būrė“

Koncertinė įstaiga Šiaulių valstybinis kamerinis choras "Polifonija"

Tai muzikinė pasaka apie vienišą ežiuką, išėjusį į mišką ieškoti linksmumo. Pagrindinis herojus sutinka  daug dainuojančių žvėrelių. Susidraugavęs
ir supratęs, kas tai yra choras ir kaip smagu visiems kartu dainuoti, ežiukas pats užsinori tokį suburti. Jis sukviečia draugėn miško gyventojus ir po visą pavasarį trukusių repeticijų uždainuoja...
Edukacijos metu linksmas daineles atliekantys miško žvėreliai kviečia vaikučius drauge keliauti per visus keturis metų laikus. Žaisminga forma pateiktame spektaklyje – edukacijoje vaikai sužino, kas yra choras, solistas, akompaniatorius, dirigentas, aktorius, choras „Polifonija“, pamato, kaip iš tiesų vyksta užkulisinis choro darbas.
Renginį veda Valstybinio Šiaulių dramos teatro aktorius Vladas Baranauskas.
Dainelių atlikėjas – Šiaulių valstybinis kamerinis choras ,,Polifonija".
TIKSLAS: Nuo mažens puoselėti chorinį meną, jo sklaidą, rūpintis chorinio meno tradicijų Lietuvoje išsaugojimu, pristatyti vaikams jų amžiaus grupei keliamus reikalavimus atitinkančius, profesionaliai atliekamus kūrinėlius, kūrybiškai ir žaismingai perteikti muzikines ir teatrinės kultūros ir kūrybos vertybes. Skatinti mokinių norą pažinti muzikinę kultūrą ir domėtis skirtingais kultūriniais reiškiniais, didinti kultūrinį sąmoningumą, plėsti supratimą apie kultūrinės raiškos ir komunikavimo formas, skatinti pajusti, suvokti bei vertinti meną.
UŽDAVINIAI: Supažindinti priešmokyklinukus ir pradinukus su profesionaliu soliniu ir choriniu dainavimu, instrumentiniu grojimu, dirigavimu, sceniniu judesiu, teatro menu, praturtinti mažuosius žiniomis ir nauja patirtimi.
Lavinti moksleivių meninės saviraiškos gebėjimus ir vaizduotę.
Suteikti vaikams galimybę patirti daug teigiamų emocijų ir įgyti naujų patirčių.
Per menines ir kultūrines veiklas ugdyti moksleivio savivertę ir motyvaciją, pasitikėjimą savimi.
Žaidimų pagalba įtraukti vaikus į edukacijos veiklą, ugdyti socialinius įgūdžius: gebėjimą bendrauti ir bendradarbiauti.


Edukacija „Teleskopai“ (5-8 kl. mokiniams)

Edukacijos „Teleskopai“ tikslas yra suteikti dalyviams teorinių ir praktinių žinių apie fizikų nagrinėjamą optiką ir jos reiškinius.

Uždaviniai:
susipažinti su teleskopų atsiradimo priešistore;
įgyti praktinių įgūdžių, reikalingų savarankiškai sukurti ir surinkti savo teleskopą.

Ši edukacija skirta visiems, kurie nori išmokti suprasti optinius reiškinius, kurti teleskopus ir su jais dirbti ateityje.


Edukacinė programa „Atlaidų tradicija: kermošinių saldainių gamyba" (2 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: aktualizuoti atlaidų švenčių tradicijas. Uždaviniai: 1. Skatinti moksleivių domėjimąsi atlaidų metu vyravusiomis vaikų ir jaunimo veiklomis, bendruomeninėmis tradicijomis. 2. Supažindinti edukacijos dalyvius su kermošinių saldainių gamybos istorija, saldainių formų įvairove. 3. Sudominti mokinius atlaidų saldainių gamybos technologija. 4. Mokyti formuoti ilguosius atlaidų saldainius bei juos papuošti. 5. Skatinti vaiko socializaciją bendruomenėje šokant, žaidžiant ir dirbant. Užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su garsiausiais XX a. ir XXI a. atlaidais, ta proga rengiamomis linksmybėmis bei pramogomis. Aptariamos sakralioji ir pasaulietinė atlaidų dalys. Akcentuojamos bendruomeninės tradicijos: artimųjų, giminių, kaimynų lankymo paprotys, protėvių kapų lankymo paprotys. Pasakojimai iliustruojami Balio Buračo ir Romualdo Požerskio atlaidų nuotraukomis, filmuota atlaidų  medžiaga. Pristatoma  kermošinių saldainių gamybos istorija.  Sertifikuotų tautinio paveldo produktų  amatininkė Laima Lašinienė demonstruoja baltos masės karamelės paruošimo procesą, suformuoja keletą mokinių pageidaujamų formų saldainių. Mokiniai mokomi formuoti ilguosius saldainius, vadinamus „lazdomis“, juos įvynioti  ir papuošti.  Užsiėmimo dalyviai šoka tradicinius šokius „Trumpakojis', „Latrišas"; Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu. Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins ir vertins tradicinės bendruomenės vertybes, realizuos savitas kūrybines idėjas, išmoks suformuoti ir papuošti saldainį, pritaikys įgytus gebėjimus naujuose kūrybiniuose projektuose. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9, 5 metų patirtis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje.


Palangos miesto pučiamųjų instrumentų orkestras „Palangos orkestras“ pristato 45 minučių trukmės edukacinį užsiėmimą-koncertą su teatriniais elementais, skirtą 1-4 klasių mokiniams. Užsiėmimo tikslas – supažindinti vaikus su pučiamųjų instrumentų orkestro specifika ir jo atliekama muzika. Pagrindinis edukavimo instrumentas bei mediatorius – muzika. Būtent ji čia tampa pagrindiniu poveikio elementu, o klausymasis – svarbiausiu vaizduotės gamybos varikliu. Specialų 11-os trumpų dalių kūrinį edukacinei programai sukūrė patyręs pučiamųjų žanro kompozitorius Tadas Šileika. Viena vertus, tai muzikinis pasakojimas, kviečiantis užsiėmimo dalyvius į kelionę po „Skambantį mišką“, kuriame tarpsta įvairiausi stebuklingi padarai, turintys supergalių – gebantys įvaldyti ir prakalbinti pučiamuosius ir mušamuosius instrumentus. Kita vertus, muzikinė medžiaga sukonstruota taip, kad atskleistų orkestro muzikines galimybes bei organiškai pristatytų visas pučiamųjų orkestro instrumentų grupes, kiekvieno instrumento tembro ypatybes bei spalvas. Užsiėmimo dalyvius kelionėje po „Skambantį mišką“ lydi profesionali aktorė Aistė Šeštokaitė, į bendravimą su vaikais įstraukia orkestro atlikėjai bei dirigentas. Tam, kad kelionė tęstųsi vaikai turi įvykdyti įvairias užduotis, susijusias su konkretaus instrumento pažinimu. Užsiėmo metu dalyviai susipažins su orkestro struktūra, išgirs, kaip skamba kiekviena instrumentų grupė, prisilies prie jų istorijos, suvoks, ką orkestro gyvenime reiškia harmonija ir kam kolektyvui reikalingas dirigentas, patirs specialiai jiems ir orkestro pažinimui parašytą muzikos kūrinį. O taip pat prisimins svarbias bendražmogiškas vertybes bei tvaraus bendradarbiavimo principus.


Edukacinė programa „Medžio drožybos paslaptys“  9-12 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Lietuvoje medžio drožinėjimas turi gilias tradicijas ir yra laikomas nacionaliniu šalies paveldu. Mūsų šalyje šis amatas laikomas liaudies kultūros ir meno sudėtine dalimi.  Lietuvių liaudies medžio dirbiniai drožti rankomis buvo plačiai naudojami kasdienėje veikloje kaip ūkio ar buities reikmenys. Šiandien medžio apdirbamas vis labiau modernėja ir retas, kuris išmano medienos savybes, apdirbimą, panaudojimą. Taip pat, nedaug medinių dirbinių rasime kiekvieno iš mūsų namuose, kurie būtų naudojami ūkio ar buities reikmėms. Edukacija „Medžio drožybos paslaptys“ skirta 9-12 kl. mokiniams norintiems pažinti senąjį drožybos amatą. Programos tikslas yra skatinti mokinių domėjimąsi lietuvių senuoju amatu – medžio drožyba, siekiant jį išsaugoti bei perduoti patirtį ir žinias jaunajai kartai. Šios edukacijos metu dalyviai bus supažindinti su lietuviškomis medžio drožybos tradicijomis, jų formavimosi aplinkybėmis, mediena, įrankiais aplankant medžio drožybos dirbtuves. Edukacija vyks tautodailininko dirbtuvėje, kur bus galima  apžiūrėti meistro išdrožtus gaminius, surinktus ir eksponuojamus senuosius medinius buities įrankius, žaislus. Tautodailininkas gyvai demonstruos medžio drožybos procesą, dekoravimą (t.y. droš šaukštą, skulptūrėlę, medinį žaislą ). Tokiu būdu dalyviai iš arčiau susipažins su šio amato subtilybėmis. Praktinio užsiėmimo metu, dalyviai patys išmėgins drožybos įrankius - droš šaukštą ar kitą dirbinį jį ornamentuos. Dirbinį bus galima pasiimti su savimi namo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Per aktyvią pažintinę veiklą muziejuje mokiniai susipažins su aviacijos istorija nepriklausomoje Lietuvoje dvejais laikotarpiais: atkūrus valstybę 1918-1940 ir paskelbus nepriklausomybę nuo 1990 m. iki šių dienų. Sužinos, kad aviacija - tai ne tik skraidymas naudojantis orlaiviais, bet veiklos sritis, apimanti tokių priemonių projektavimą, dizainą, konstravimą, gamybą, skraidymą. Edukacinio užsiėmimo dalyviai pamatys orlaivius, kurie tarnavo šalies karinėse oro pajėgose ar kitaip prisidėjo prie valstybingumo palaikymo, pavyzdžiui, lėktuvas An-2, kuris dalyvavo Baltijos kelyje dokumentuojant šį istorinį įvykį. Praktinėje užsiėmimo dalyje laukia staigmena - virtualios realybės technologijų pasitelkimas, kad moksleiviai galėtų suvokti įgytas žinias per praktinį patyrimą. Taip pat moksleiviai turės unikalią galimybę išvysti istorinių dokumentinių skrydžių įrašų, o po peržiūros - juos aptars, analizuos, įvertins jų reikšmingumą valstybės vystymosi raidai.


Edukacinė programa „Miško brolių takais“ (išvažiuojamoji)

Pasikviesk miško brolius į savo mokymosi įstaigą! Atvykę uniformuoti, ginkluoti, su pilna partizaniška manta, trispalve rankoje, miško broliai jums papasakos apie laisvės kovų atminimo svarbą, laisvės kovotojų herojiškumo apraiškas, laisvės ir demokratijos siekį, kartu su mokiniais užtrauks partizanišką dainą bei praves visapusiškai įdomią istorijos pamoką! Negirdėti pasakojimai surinkti iš amžininkų prisiminimų, fotografijų albumai, žibalinė lempa, autentiška ginkluotė, spausdinimo mašinėlė ir kiti buities reikmenys. Edukacinių užsiėmimų metu miško broliai surengs viktoriną ir išrinks išmintingiausius miško brolių bičiulius. Kiekvienas galės išmėgint savo rankų miklumą spausdinimo mašinėle, sužinoti kiek kilogramų mantos turėjo nešti partizanai žygyje, pakilnoti ginkluotę, pažvelgti pro langą su pirmojo pasaulinio karo žiūronais, kuriuos naudojo ir partizanai. Susitikimo metu vyks kūrybinės užduotys, spausdinimo mašinėle bus kuriamas palinkėjimas Lietuvai, pakalbėsime apie partizanų dainų, slapyvardžių tradiciją, skiriamuosius ženklus. Bus bandoma išsiaiškinti ir iššifruoti tekstą (partizanų užkoduotą pranešimą), įminti, kam buvo naudojami kai kurie buities reikmenys, kaip apsisaugoti nuo priešų, kur geriausia išsikasti bunkerį, bus plačiau papasakota apie partizanų slapyvardžių tradiciją. Susitikimo pabaigoje kartu pasiruošę ekipuotę, užsidėję partizaniškas kuprines ant pečių, pasiemę trispalvę į rankas, susigalvoję kiekvienas sau partizaniškus slapyvardžius – sustosime bendrai fotografijai. Jūsų laukia aktyvi, gyvybinga, žaisminga, informatyvi pamoka-kelionė į laisvės kovų istorijos pažinimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė programa „Tautinio kostiumo simboliai“

Edukacinė programa skirta etninės kultūros pažinimui per tautinį kostiumą.
Renginio metu pristatomi etnografinių regionų: Aukštaitijos, Dzūkijos (Dainavos), Mažosios Lietuvos, Suvalkijos (Sūduvos), Žemaitijos tautiniai kostiumai. Aptariamos jų struktūrinės dalys, spalvingumas, puošybai naudomai simboliai.
Pristatomi ir demonstruojai etnografinių regionų kostiumuose naudoti galvos apdangalai, jų paskirtis, puošybos elementai. Moksleiviai parengiami užduočiai – sukurti galvos apdangalą – karūną.
Programoje naudojami tautiniai žaidimai.
Programa skirta pradinių klasių moksleiviams, pritaikant turinį pagal amžiaus grupę.
Programos pravedimui atvykstama į užsakovo pasirinktą vietą, atsivežamos kūrybai visos reikalingos priemonės.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Šilkinis ruduo" metu suteikiama galimybę gilinti ir plėsti tapybos ant šilko žinias, bei patiems išbandyti naujas idėjas praktiškai. Skatinamas klasiokų darbas komandoje ir bendradarbiavimas. Pamokoje liejami dažai bei dekoruojamas bendras, didelis, šilkinis šalis karšto vaško technika. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus.
Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Etnokultūra kitaip: malonūs atradimai savame krašte

Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Tautiškumas, patriotiškumas, pilietiškumas neatsiejami nuo savo krašto pažinimo. Tik uždegus jaunų žmonių širdyse meilę ir prisirišimą prie tėviškės, galima tikėtis juos būsiant savo tautos patriotais. Kad galėtume didžiuotis dalykais, kurie yra aplink mus, juos pirmiausia reikia atrasti, pamatyti, išgirsti, pajausti. Šia paslauga siekiame paskatinti Utenos krašto kultūrą pažinti per sužaidybintas veiklas. Mobilių aplikacijų programos „Actionbound“ pagrindu sukurtas interaktyvus nuotykių maršrutas Utenos krašto etninei kultūrai pažinti apjungia veiklų įvairovę, maksimaliai padidina besimokančiųjų susidomėjimą bei įsitraukimą. Maršrute integruotos kūrybinės veiklos: vaizdo ir garso medžiagos kūrimas, jos atpažinimas, viktorinos, testai, literatūrinių gebėjimų taikymas ir kt.) leidžia eksperimentuoti, kurti, žaisti, judėti, dirbti komandoje, į mokymosi procesą įtraukti šeimas, mokytojus ir draugus. Tokiu būdu ne tik plečiamas kultūrinis akiratis, didinamas žinių bagažas, bet ir puoselėjama bendražmogiška kultūra – supratingumas, toleranciją, atjauta ir pagalba silpnesniam.


Skambantis kinas, arba kaip gimsta garsai kine?

Kuriant įvairiausius filmus ne mažiau svarbią vietą užima ir garsai. Tai gali būti personažų dialogai, garso efektai (triukšmai) ir, žinoma, muzika. Garsinė plotmė kine padeda lengviau sekti ir suprasti besivystantį veiksmą, sukurti ir išlaikyti tam tikrą emocinę atmosferą - pasakoti istoriją būtent mūsų ausims sustiprinant vizualinį efektą. Tačiau žiūrint filmą garsai nebūtinai bus iš tų šaltinių, kuriuos matome ekrane, ir tikrai ne visi garsai yra užfiksuojami filmavimo metu - tad ne tik muzika ar kiti efektai yra įrašomi ar kuriami atskirai studijoje. Edukacija atskleis įdomias kino industrijos paslaptis, kur didžiausias dėmesys bus skiriamas būtent kino garsams: jų ypatybėms, kūrimui, įrašymui bei pritaikymui įvairiems filmams.

EDUKACIJOS TIKSLAS:
Atskleisti kino garsinės plotmės kūrybinę, techninę, meninę bei kultūrinę svarbą išskiriant kino garso elementus bei jų kūrimo / panaudojimo metodus.
UŽDAVINIAI:
Atskleisti kino garsų plotmę ne tik kaip integralią kino industrijos dalį, bet kaip ir meno formą, savitą kultūrą bei kūrybinę terpę;
Supažindinti su kino garsinės plotmės pagrindiniais elementais, jų svarba ir reikšmėmis;
Atskleisti esminių kino garsų (dialogo, garso efektų ir muzikos) kūrimo ir panaudojimo bei pritaikymo filmui specifiką;
Supažindinti su galimomis profesijomis / funkcijomis, kurios yra itin svarbios kino industrijoje siekiant sukurti kokybišką (ir efektingą) garsinį patyrimą filmo žiūrovui;
Ugdyti analitinį mąstymą filmų peržiūrų metu;
Skatinti tolimesnį susidomėjimą ir savarankišką žinių gilinimą.


„AŠ LIETUVA“ virtualios realybės kino kelionė po Lietuvą su Donatu Ulvydu KLAIPĖDOJE

„Aš Lietuva“ – pirmasis Lietuvos kino istorijoje filmas, sukurtas naudojant profesionalią 360 laipsnių filmuojančią TITAN kamerą, leidžiančią žiūrovui realistiškai patirti paukščio skrydį atsiduriant rodomoje erdvėje. Keliausime kerinčio grožio giriomis, miškais ir kopomis, jūra, ežerais, upėmis ir upeliais. Kartu skrisime virš pilių ir piliakalnių, dvarų ir vienuolynų, bažnyčių ir miestų senamiesčių bei modernios architektūros objektų. Susitapatinsime su Lietuva.

Aš Lietuva – tai antras, plačiai Lietuvoje pristatytas virtualios realybės projektas, po kompiuterių kurtos VR patirties „M.K. Čiurlionio Angelų takais“

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Panevėžio Elenos Mezginaitės viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo „Riedėk riedėk, obuoliuk“ tikslas – ugdyti moksleivių bendruosius gebėjimus, kūrybinį mąstymą supažindinant su nonsenso stilistikos literatūra, pristatant V. V. Landsbergio knygą „Obuolių pasakos“ arba K. Kasparavičiaus pasaką „Obelis“ bei smulkiosios tautosakos kūrinius, praplečiant jaunosios kartos žinias apie vieną iš pagrindinių knygos veikėjų – obuolį, įvairiais aspektais.
Psichologijos klasikai teigia, kad pasakos daro didžiulį poveikį vaiko psichinei sveikatai, gyvenimo kokybei, vertybių sistemai bei įsitikinimams. Fantastikos ir realybės elementų persipynimas  sužadina vaiko vaizduotę, pažadina kūrybines galias ir skatina kurti gyvenimo scenarijus bei rasti išeitis iš keblių gyvenimo situacijų. Edukacinės programos metu skaitysime pasakas iš nonsenso stilistikos knygos V. V. Landsbergio „Obuolių pasakos“ (3 – 4 kl.) arba K. Kasparavičiaus pasaką „Obelis“ (1 - 2 kl.).  Vyresnieji moksleiviai  papildomai bus supažindinami su nonsenso literatūros žanru.
Su pagrindiniu knygos personažu – obuoliu – programos dalyvius susipažindinsime plačiau ir pristatysime vaikams jį ne tik kaip pasakų personažą, bet ir nuostabią gamtos dovaną, gausiai derančią mūsų šalies soduose.
Užsiėmimą tęsime mindami mįsles, išmoksime nuotaikingos skaičiuotės, dainuosime dainelę „Obuoliukai“. Užsiėmimo dalyviai varžysis žaisdami žaidimą „Obuolių slėpynės“, rungtyniaudami linksmosiose estafetėse. Po aktyvios užsiėmimo dalies moksleiviams dar reikės įveikti kūrybinę užduotį – sukurti namuką kirminiukui. Užsiėmimo pabaigoje visi vaišinsis šviežiais ar džiovintais obuoliais.
Siektinas rezultatas – pritraukti kuo daugiau vaikų į biblioteką ir įtraukti juos į skaitymo procesą, kaip vieną iš naudingų laisvalaikio praleidimo būdų, praturtinantį kalbą, suteikiantį naujų žinių, pasitikėjimo savimi, skatinantį mąstyti ir kurti.


Edukacinė ekskursija į „Gyvąjį lėlių muziejų“

Teatro muziejaus ekspozicija jaukiai įkurdinta keliuose nedideliuose kambarėliuose greta Mažosios salės. Čia tvarkingai sudėliota daugybė lėlių, kaukių ir scenografijos elementų iš jau neberodomų spektaklių. Visi šie rekvizitai gaminami tame pačiame pastate esančiose dirbtuvėse. Ekspozicija nuolat atnaujinama, todėl muziejus ir pavadintas „gyvuoju“.

Kokie yra teatrinių lėlių tipai? Kaip atsirado žodžio „marionetė“ pavadinimas? Kokie garsūs režisieriai ir dailininkai kūrė spektaklius Vilniaus teatre „Lėlė“? Kaip namų sąlygomis pasigaminti lėlių teatrą? Kiek ilgai savo pirštus turi treniruoti aktorius, kad sugebėtų valdyti marionetę? Kuo lėlių teatras ypatingas, skiriasi nuo kitų menų? Ekskursijos į Gyvąjį lėlių muziejų metu į šiuos ir daugelį kitų klausimų Jums atsakys lėlių teatro istorijos žinovas, režisierius ir dailininkas Rimas Driežis.


Ką reiškia mąstyti formomis? Išreikšti savo mintis geometrine abstrakcija nėra taip paprasta. Stebėsime kūrinius, kuriuose nėra aplinkos vaizdų, objektų ar figūrų. Kūrybos esme čia tampa elementai – spalva, faktūra, tūris, tonas, linija, – iš kurių įprastai gimsta paveikslai. Tokią išgrynintą kūrybą sudėtinga paaiškinti, žiūrovas pats kuria jos reikšmes. Kviesime pažvelgti į pasaulį kitu kampu, ir tai, ką atrasime, perkelti į savo kruopščiai apskaičiuotą kūrybinį projektą.


Ar žinojote, kad vienas žymiausių vaikų rašytojų Pranas Mašiotas ne tik parašė apie 150 knygų, tačiau ir buvo atsidavęs mokytojas, mokęs vaikus matematikos ir fizikos? Šio užsiėmimo metu pažinsime rašytojo asmenybę ir išgirsime apie svarbiausius jo darbus. Kartu atliksime paties pedagogo aprašytus eksperimentus - aiškinsimės, kas nutinka pakaitintam metalo gabaliukui, klausysime ,,skambančių Vilniaus varpų“, gaminsime senovinį telefoną, plukdysime adatą ant vandens paviršiaus bei spręsime Prano Mašioto parengtus matematinius uždavinius skaitliukų ir aritmometro (mechaninės skaičiavimo mašinos) pagalba.


Edukacinis užsiėmimas "Tradicinės grafikos abėcėlė"

Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su tradicinės grafikos technikos galimybėmis.
Sukurs linoraižinio, monotipijos kūrinį, laisvai pasirinkta tema arba pagal kalendorinių švenčių padiktuotą turinį, su atitinkamomis priemonėmis. Išraižytą darbelį bus galimybė atspausti su grafikos presu, padengus specialiais spaudos dažais.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacijnio užsiėmimo tikslas - supažindinti moksleivius su matematikos istorija ir matematikos pritaikymu kasdieniniame gyvenime bei kūryboje. Uždaviniai: 1. Supažindinti moksleivius su senaisiais Lietuvoje naudotais skaičiavimo ir matavimo būdais bei priemonėmis; 2. Atlikti užduotis naudojantis senuoju matavimo metodu – matuojant savo kūno dalimis; 3. Mokyti skaičiuoti mediniais skaičiuotuvais; 4. Taikyti geometrijos ir dailės žinias kūrybiniame procese - lankstyti geometrines figūras, jas dekoruoti ir gauti galutinį produktą - daugialypę geometrinę figūrą fleksagoną.


Muzikinis spektaklis vaikams „Pasaka apie vėžliuką“ (nuotolinė paslauga)

Scenoje atgimsta spektaklis Žanio Gryvos „Pasaką apie vėžliuką Strakaliuką“ knygos motyvais.

1995 m. įvykusi premjera vis dar mėgiama „Lėlės“ žiūrovų ir užauginusi ne vieną vaikų kartą. Kartais į „Pasaką apie vėžliuką“ susirenka vien suaugę žiūrovai.

Ilgą spektaklio amžių lemia išradinga scenografija (lyg pasaulį matytume vėžliuko akimis), netikėtu humoru nuspalvinta personažų traktuotė (pvz. stebuklingomis galiomis, bet menku proteliu apdovanota Laimės paukštė) ir aktorių improvizacijos.

Nuo 1998 m. spektaklyje vaidina Irmantas Jankaitis. Tai buvo šio populiaraus dramos aktoriaus debiutas lėlių teatre, tapęs jam lėlininko profesijos pradžiamoksliu (čia Irmantas vaidina virš dešimties skirtingų personažų!). Šiandien Jankaitis yra vienas ryškiausių „Lėlės“ kūrėjų, todėl jo vaidmuo „Pasakoje apie vėžliuką“ negali nenustebinti.


Kultūrinės edukacijos veikla „Au‘Ginu skaitymą“ (išvažiuojamasis)

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Kūrybinė edukacinė programa „Au‘Ginu skaitymą“ – tai kūrybinio ir kritinio mąstymo bei pažinimo kompetencijos ugdymo metodais paremtas būdas skatinti vaikus puoselėti draugystę su biblioteka ir knyga bei domėtis tvarumo idėja, dekoruojant tvarų skaitymo skatinimo simboliu puoštą tekstilinį knygų krepšį. Užsiėmimo metu pateiktas pagrindinis idėjos akcentas –  skaitymo skatinimo simbolis supažindins dalyvius su biblioteka, jos misija, istorija, veikla bei skaitymo svarba ir įtaka žmogaus gyvenime. Pasiūlyta kūrybinės edukacijos priemonė – tekstilinis knygų krepšys skatins domėtis vartotojiškumo kultūra, žadins dalyvių smalsumą bei norą tyrinėti  ir ieškoti naujų alternatyvų tausojant, saugojant ir puoselėjant gamtą, skatins pažinti skaitymo džiaugsmą ir vartojimo kultūrą, jos reiškinius. Dalyviai bus kviečiami panirti į kūrybinį procesą, kurio metu kiekvienas nusispalvins ir papuoš savo tekstilinį knygų krepšį, jį parsineš namo ir galės naudoti ne tik lankantis bibliotekoje, bet ir kasdieniams poreikiams, skleidžiant žinią apie biblioteką ir tvarumo idėją.  Išvažiuojamoji paslauga bus teikiama: Šilutės rajono savivaldybėje, Klaipėdos ir Tauragės apskrityse.


Istorinis spektaklis „Šimtmečio moterys“

Istorinis, vaidybinis spektaklis apie garsiausias Lietuvos tarpukario moteris, jų likimus,  kūrybą ir veiklą, prisidedant prie valstybės atstatymo darbų. Tai spektaklis, padedantis geriau suprasti ir įsiminti mūsų valstybės istoriją, skatinantis didžiuotis mūsų valstybe. Parodyti, kad istoriją galima pateikti lengvai ir šmaikščiai, iliustruojant ją ne tik archyviniais kadrais, bet ir to meto rengimosi mada, pasitelkiant animaciją bei nebylaus kino raišką. Atgaivinti scenoje garsių moterų paveikslus ( Žemaitė, G. Petkevičaitė - Bitė, Sofija Smetonienė, Jadvyga Tūbelienė ir kitos), remtis to laikmečio šūkiu - "kokia moteris - tokia ir valstybė". Spektaklio metu žiūrovai tampa jo pagalbininkais ir turi dalyvauti, kuriant jo atmosferą. Po spektaklio visada rengiama diskusija - kas buvo atrasta ar jau žinotina, dalinantis kūrimo ar esamos butaforijos klausimais.
Lietuvos nacionalinio dramos teatro aktorės N. Bulotaitė ir J. Kalvaitytė, pateikdamos ištisą plejadą subtiliai sukurtų vaidmenų, išradingai keliauja šių moterų gyvenimo istorijomis, atskleidžia jų sudėtingų likimų peripetijas, perteikia ne tik jų vidinį, bet ir išorinį grožį, atkurdamos to laikotarpio moterų kostiumų madas, jų kalbėjimo manierą.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Etno pamoka apie lietuviškus sodus (Išvažiuojamoji)

Kiekviena šalis turi savitas tradicijas, skirtingą etnokultūros raišką, kitokius tradicinius amatus, verslus. Todėl etninė kultūra – nacionalinės kultūros pamatas. Deja, globalizacijos poveikis šiandien neaplenkia ir bendrojo lavinimo mokyklų; neužtenka ir pilietinio ugdymo pamokų parodyti, kaip nacionalinėje valstybėje pilietiškumas išauga iš tautiškumo. Tautiškumo kategorijos nuvertėjimas greičiausiai ir tapo viena iš priežasčių, salygojančių nepageidautinus procesus: masinę emigraciją, patyčių mokykloje plitimą, susipriešinimą, nepakantumą, apolitiškumą.Todėl yra būtina skatinti moksleivių tautinę jauseną, jų domėjimąsi etnine kultūra, jų dalyvavimą etninės kutūros raiškoje. Tai brandina pilietiškumą, kuris nusakomas kaip sąmoningas žmogaus asmeninių pareigų tautai ir jos sukurtai valstybei suvokimas. Taigi, siekiant ugdyti moksleivių pagarbą ir meilę kultūros paveldui, atveriant jiems daug naujų, įdomių galimybių susipažinti su etninės kultūros reiškiniais sukurtas edukacinis užsiėmimas “Etno pamoka apie lietuviškus sodus”. Užsiėmimo metu pristatysime moksleiviams lietuvių etninės kultūros ypatumus – supažindinsime su  šiaudinių sodų tradicija Lietuvoje; jų prasmėmis ir geometrijos sakralumu. Aptarsime sodų rišimo reiškinius; jų simboliką ir naudojamų simbolių reikšmes, paskirtį. Vizuali teorinė medžiaga bei video įrašai pristatys pačius unikaliausius, muziejų fonduose saugomus  sodų rišimo pavyzdžius. Praktinės užsiėmimo dalies metu moksleiviai iš šiaudų gabaliukų suriš "reketuką" – vieną iš sodų segmentų; taip pat sužinos, kad sodas seniau ne gamintas, – jį “augindavo” – rankomis ir širdimi. Todėl labai svarbu, kad tapatybės ir tęstinumo pojūtį teikianti šiaudinių sodų tradicija jau UNESCO nematerialaus kultūros paveldo vertybių sąraše.


Edukacinė programa „Senoviniai vardinių sausainiai“

Žaliūkių malūnininko sodyba – etnokultūros, tradicinių papročių, edukacinės veiklos ir pramogų erdvė, supama šiuolaikinio miesto. Čia stovinčioje malūnininko troboje kepama ne tik duona kasdieninė, bet ir šventėms skirti tradiciniai kepiniai, kurių receptai iki šių dienų ėjo iš kartos į kartą. Svarbiausios žmogaus gyvenime yra dvi dienos – vardadienis ir gimtadienis. Vardinės ar gimimo diena neįsivaizduojamos be šventinių vaišių. Tokioms progoms skirtų kepinių kvapas sklinda edukacijos „Senoviniai vardinių sausainiai“ metu, ir susirinkę malūnininko sodyboje galite kepti ir ragauti ką tik iš krosnies ištrauktus senoviškus naminius sausainius, kurie dažniausiai būdavo kepami vardinių proga. Šios edukacinės programos metu pasakojama apie asmeninių švenčių papročius Lietuvoje ir kitose šalyse, taip pat ir apie tradicinių kepinių receptūrą ir paruošimo ypatumus. Edukacinės programos kuratorius pademonstruoja darbo eigą ir organizuoja praktinę veiklą: paruošiama krosnis, iš paruoštos tešlos dalyviai formuoja kepinius, jie dedami į skardas, kepami. Kol sausainiai kepa, organizuojami ir žaidžiami liaudiški anksčiau žmonių mėgti kambario žaidimai („Žiedo dalinimas“, „Naujiena“, „Atspėk“, „Katinas ant pečiaus“, „Žydi radasta“ ir pan.). Vasarą galima žaisti lauke. Kai iš krosnies ištraukti kepiniai šiek tiek pravėsta, siūloma sėsti prie stalo ir ragauti. Prie dar šiltų šventinių senoviškų sausainių labai tinka moliniuose ąsočiuose šviežiai užplikyta žolelių arbata. Apibendrinant dar kartą akcentuojamos svarbiausios vardinių ir gimtadienių tradicijos, kviečiama pasidalinti savo šeimos ir giminės šventimo tradicijomis. Gera ne tik susėsti prie didelio medinio stalo ir vaišintis, bet ir patiems patirti lietuviškas vardinių ar gimimo dienos šventimo tradicijas ir papročius, o taip pat sužinoti ar prisiminti, kaip dalinamas žiedas ir ką veikė tas katinas, ant pečiaus tupėdamas.


Mažeikių vaikų ir jaunimo daugiafunkcis centras

Visiems – nuo mažiausio iki didžiausio -  daiktams  sukurti ir pagaminti buvo pasitelktas dizainas. Kultūrinė edukacija „Medinukas – robotukas“ kviečia kartu nueiti visą gaminio kelią nuo idėjos iki funkcionalaus daikto - pakabuko.
Įdomioje „Pasidaryk pats“ dirbtuvių aplinkoje mokiniai iš medienos ir jungiamųjų detalių galės kurti savo originalų pakabuką. Dalyviai ugdysis medienos apdirbimo, konstravimo  įgūdžius, kūrybiškumą, lavins estetinį skonį bei praplės tvarumo sampratą. Geros emocijos garantuotos!

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Kūrybinės dirbtuvės su filmo peržiūra kino teatre "Minija"

Pasitelkiant kiną ir dirbtuves atliepti regiono kultūrinius poreikius, supažindinti su autoriniu kinu, jo istorija, plėsti kultūrinį akiratį, ugdyti kritinį ir kūrybinį mąstymą. Šiam tikslui pasiekti sudaroma speciali edukacinių filmų programa, skirta atliepti skirtingo amžiaus mokinių poreikius ir edukacinės dirbtuvės, kurių metu kuriami optiniai žaislai – taumatropai. Dirbtuvių metu dalyviai susipažins su kino priešistore ir išmoks pasidaryti judantį piešinuką - „popierinį gifą” bei taumaptropą. „Popierinis gifas“ - tai dviejų kadrų nesudėtingo judesio piešimas. Primena animacijos fragmentą. Greitai besikeičiantys kadrai sukuria tikro judesio iliuziją. Taumatropas - senovinis optinis žaisliukas - arba besisukantis stebuklas buvo populiarus 19 a. Tai kartoninis besisukantis diskas su piešiniu. Kiekvienoje disko pusėje yra dalis piešinio. Greitai besisukantys diskai optiškai sujungia abu piešinius į vieną. Tai smagus užsiėmimas, suteikiantis daug džiaugsmo ir autoriui, ir žiūrovui. Po dirbtuvių dalyviai kviečiami į kino salę, kurioje matys išskirtinę filmų programą. Programa sudaryta pagal temų aktualumą, kino kalbos išskirtinumą bei meninę vertę. Edukacinių filmų programa 1-6 klasėms: „Mano mama gorilla”, „Jokūbas, Mimi ir kalbantys šunys” , „Net ir pelės keliauja į dangų”, „Bintė”, „Romi salonas”, “Nepaprasta Maronos kelionė”. Filmų programa nuolat atnaujinama. Filmų aprašymai: www.mokausiiskino.lt


Savarankiška pažintis su įstabiomis šimtametėmis technologijomis Liubavo dvare

Muziejaus lankytojai susipažįsta su Liubavo dvaro malūnu - muziejumi, Liubavo dvaro aplinka ir ekspozicija. Jie daug sužino apie savo šalies istoriją, architektūrą, senąsias technologijas, atsinaujinančius energijos šaltinius. Liubavo dvaro malūne nusikeliame į laikmetį prieš šimtą metų, senovinį akmeninį malūno pastatą, kuriame esančios įvairios technologijos veikia net ir dabar. Didelę ir stebinančią malūno funkcijų įvairovę atskleidžia susipažinimas su senosiomis vandens malūno technologijomis. Naudojantis muziejaus terminalu, galima interaktyviai pažinti muziejų ir jo ekspoziciją, peržiūrėti muziejaus technologijas atskleidžiančią medžiagą virtualioje erdvėje. Taip plečiamos žinios apie savo šalį, jos istoriją, stiprinamas kultūrinis identitetas, daug sužinoma apie senąsias technologijas ir atsinaujinančių energijos šaltinių panaudojimą, apie nuo seno ypatingą svarbą turėjusius gamybinius procesus. Vieno seniausių Lietuvoje Liubavo dvaro, kurio pavadinimas siejamas su žodžiu „meilė“, istorija suteiks žinių ir apie čia gyvenusius valstybei svarbius asmenis.


Kūrybinio mąstymo laboratorija dailės galerijoje

Svarbiausias kūrybinio mąstymo laboratorijos dailės galerijoje tikslas – pasitelkus įvairias tradicines ir netradicines priemones skatinti vaikų kūrybiškumą ir gebėjimą improvizuoti. Užsiėmimo metu vaikai žaidimo forma tyrinės klasikinius ir šiuolaikinius meno kūrinius, atliks įvairias kūrybines užduotis, aktyvinančias vaizduotę, gebėjimą ieškoti sąsajų bei asociacijų, mokys rasti kūrinio reikšminius kodus ir juos interpretuoti. Dalyviai visų pirma yra supažindinami su galerijoje eksponuojamais kūriniais, patraukliais ir įtraukiančiais būdais pasakojama apie meno pasaulio procesus, autorius, parodas, taip įvedant juos į platesnį meno lauko kontekstą. Po įvadinės dalies 7-9 kl. moksleiviai atlieka kūrybinio mąstymo užduotis specialiai sukurtame galerijos gide. Įvairios užduotys yra siejamos su kūrinių analize, interpretacija ir vaizduotės aktyvinimu. 10-12 klasių moksleiviams taikoma vizualinio mąstymo strategija. Šią mokykloms ir meno įstaigoms skirtą meno pažinimo ir matymo būdą (angl. visual thinking strategy) sukūrė Niujorko Modernaus meno muziejuje (MoMA) edukatorius Philippe’as Yenawine’as ir psichologė, kognityvinių mokslų specialistė Abigail Housen. Vizualinio mąstymo strategija siūlo nukreipti mintis į galerijoje eksponuojamus meno kūrinius ir žiūrėti į juos kartu su kitais. Vizualinio mąstymo strategijos praktika susideda iš trijų klausimų, į kuriuos atsakant mokomasi suprasti ir kalbėti apie meno kūrinį, neturint jokio išankstinio pasiruošimo.


Spektaklis "Mažasis Princas" (pagal A. de Sent - Egziuperi)

„ Vaikystė – tai didelė žemė, iš kurios mes visi kilę...” ( Antuanas de Sent – Egziuperi apie „ Mažąjį princą “). Spektaklis taip ir prasideda - nuo pirmojo piešinio, kuriame pavaizduotas smauglys, prarijęs dramblį... Tik suaugusieji jame mato skrybėlę ir nieko daugiau. Jie beria pamokymus, nurodymus, moko gyventi pagal taisykles. Tačiau, jei ieškai tiesos – tenka nukristi dykumoje ir joje susitikti save vaike - Mažajame Prince... Mažojo Princo planetoje auga graži, tačiau labai įnoringa rožė. Negalėdamas su ja sutarti, Mažasis Princas palieka namus. Bekeliaudamas po planetas, jis susiduria su vienišu karaliumi, garbėtroška, girtuokliu, verslininku, žibintininku, geografu, tačiau nė vienas iš jų netampa princo bičiuliu. Suaugusiųjų ribotumas, silpnybės jam juokingos ir keistos. Naivus ir išmintingas, atviras ir paslaptingas, vis klausinėjantis ir neduodantis atsakymų Mažasis Princas, kaip ir mažieji žmonės - vaikai, veda mus prie esminio suvokimo - „matyti galima tik širdimi. Tai, kas svarbiausia - nematoma akimis..." Spektaklyje plėtojamos ir analizuojamos tikrojo pasaulio grožio sampratos, draugiškumo ir atsakomybės temos - „Pasidarai amžinai atsakingas už tą, su kuo susibičiuliauji." Šio spektaklio metu, žiūrovai kartu su Mažuoju Princu keliauja į fantastikos, kosmoso, paslapčių bei svajonių pasaulį. Tai gali suprasti tik vaikai. Nors kiekviename iš mūsų - mažų ir suaugusių - gyvena Mažasis Princas. Spektaklyje naudojamos video projekcijos kelia vaikų susidomėjimą, personažų lėlės - simboliai, ugdo vaikų interpretacinį suvokimą, asociatyvų mąstymą ir lavina vaizduotę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Apsilankysime parodoje ,,Protesto menas: sovietmečio nepaklusnieji“, susipažinsime su menininkų, kūrusių ideologinio diktato, cenzūros ir judėjimo laisvės ribojimo sąlygomis septintojo–devintojo dešimtmečio Sovietų Sąjungoje, kūryba. Pristatomus garsiuosius Maskvos konceptualistus ir žinomus lietuvių ,,tyliuosius modernistus“ vienija nepaklusnumas savojo laikmečio nuostatoms. Diskutuosime apie menininkų meninį ir idėjinį gyvenimą, draudimus ir cenzūrą, kūrybinės laisvės siekį. Protesto meno teritorijoje ieškosime menininkų ,,paslėptų“ minčių, kursime savo ,,Laisvės manifestą“.


Pikseliai + matrica + optika = geras vaizdas

Susitikimo metu mokiniai susipažins su matricomis, jų tobulėjimu per 10 metų, kamerų ir fotoaparatų pikselių kiekiu ir jų įtaka šiandieninėje fotografijoje bei vaizde.  Turės galimybę palyginti fotografijų kokybės bei ryškumo pokyčius. Dalyviai susipažins su optinių objektyvų raida ir galimybėmis, jų pritaikymu naujiems fotoaparatams.
Praktinėje dalyje - įvairių modelių fotoaparatų paruošimas darbui, nustatomi pageidaujami parametrai, pageidaujamos optikos keitimas bei rankinis ir automatinis fokusavimas. Praktinėje dalyje suteikiama galimybė išbandyti įvairią optiką – nuo portretinės iki tolimo spektro vaizdo.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Programa skirta pradinio ugdymo mokiniams. Senovėje, kol dar nebuvo abėcėlės, žmonės perduoti žiniai naudojo ženklų kalbą... Ypač daug ženklų yra tautinio kostiumo aprangos dalyje – juostoje. Programos dalyviai turi unikalią galimybę susipažinti su Lietuvos etnokultūriniu tekstilės paveldu. Praktinio užsiėmimo metu vaikai nusipina 50 cm ilgio, 1-3 juosteles, sukuria skirtingus spalvinius derinius, patiria ritminio pynimo žavesį. Tokios juostelės pritaikomos šiuolaikiniame, kasdieniame gyvenime – naudojamos apyrankėms, įvairiems pakabučiams, plaukų raišteliams, kuprinių, krepšių ar dovanų papuošimams.


Lietuvos Didžiosios kunigaikštystės pilys

Lietuvos Didžiosios kunigaikšystės pilys – Lietuvos valstybingumo ženklai, mūsų tautos istorijos liudytojos. Kiek daug jos papasakotų, jei tik prabiltų! Tiesa, prakalbinti storas mūrines sienas (anot Maironio, griūvančias ir apleistas) nėra paprasta. Tam reikia išmonės ir modernių mokymo metodų. Kultūrinės edukacijos metu mokiniai supažindinami su buvusioje Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės teritorijoje esančiomis pilimis. Apie pilių statybą ir gynybą sužinos interaktyviai dirbdami grupėse – iš modelino statys aptvarinės pilies kompleksą ir susipažins su vidiniu pilies gyvenimu, gynyba, prekyba, amatais, gilinsis į Lietuvos istoriją. Edukaciją veda personažas – pilies metraštininkas. O jos pabaigoje vaikai įvertinami pilių ekspertų diplomais ir naudodami likusias priemones gali tobulinti savo pilis klasėje ar namuose.


Medžiaginio maišelio dekoravimas. Dizainas

Tekstilės dekoravimas, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime. Jo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su dizainu ir tekstilės dekoravimu, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis piešti ant audinio, sukuriamas vienetinis, dekoruotas krepšelis. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima sukurti labai gražų darbelį, kuris bus ir daugkartinio panaudojimo, taip prisidedant prie gamtos saugojimo.


Edukacinio užsiėmimo metu demonstruojamas trumpas animacinis filmukas „Margučio rytas“. Mokiniai sužino apie senovinių margučių marginimo raštų atsiradimą, jų simboliką ir reikšmę, spalvas. Sužino apie paprotį marginti margučius, kada jis pirmąkart užfiksuotas, kada pradėta dekoruoti margučius ir kokią maginę reikšmę turėjo jų simboliai.Sužino, kodėl reikia dovanoti ir mušinėti margučius. Supažindinama su senųjų margučių raštų vardais (pvz., žiedeliai,žalčiukai, saulutės, „paukščio pėdutės"), aptariama, iš ko susideda raštas, ką jis simbolizuoja. Mokiniams išdalinami lapai tradicinių raštų pavyzdžiais ir jie gauna užduotį – sukurti naują raštą. Savo sukurtą raštą mokiniai perkelia ant virto kiaušinio margindami jį vašku. Praktinės užduoties metu vašku numargintus margučius mokiniai išsineša su savimi.


Priklausomybė daugelio sąmonėje siejasi su asocialiais, žlugusiais ir iš normalaus socialinio ir kultūrinio gyvenimo iškritusiais žmonėmis. Tačiau retas kuris susimąsto apie tai, kad mūsų garbinama televizijos žvaigždė jau daug metų kovoja su priklausomybe ar nekaltas kompiuterinis žaidimas mobiliajame telefone gali būti puikus pamatas priklausomybės vystymuisi. Laikais, kai piketuoti prie seimo siekiant legalizuoti „žolę“ yra žmogaus laisvės išraiška, o alkoholio vartojimas tiek įaugęs į mūsų sąmonę, kad net žodis „gerti“ įgavo girtavimo reikšmę, sunku susigaudyti net tiems, kurie jau turi savąsias tiesas. Jaunam žmogui gausybėje dviprasmiškų nuomonių, mitų ir begalybėje internetinės informacijos atrasti tiesą dar sunkiau. Tokiame kontekste tampa būtina ugdyti jaunų žmonių sąmoningumą, atsakomybę bei toleranciją, priklausomybes bei psichoaktyvių medžiagų vartojimo sukeliamas problemas pristatant ne tik kaip galimą sveikatos problemą, bet kartu ir kaip kultūrinį bei socialinį reiškinį. Edukacijoje, skatinant bendravimą, siekiama problematiką pamatyti per asmenines patirtis. Vaizdingi pavyzdžiai: nuo moksliniams tyrimams panaudotos sultis pamėgusios bezdžionėlės iki kokanui priklausomybę besigydančio nusikaltėlio, padės suvokti priklausomybės, kaip reiškinio atsiradimo ir vystymosi principus. Žaidimais ir vaizdais susipažinsime su naujausiomis mokslinėmis išvadomis, kad priklausomybė mėgsta draugiją, o nikotinas, dažniausiai tampa „raktu“ atveriančiu duris į priklausomybių pasaulį. Edukacijos forma skatina pačius klausytojus ieškoti atsakymų, išsakyti savo nuomonę, klausti ir prieštarauti. Edukacijos dalyviams nemalonų apsvaigimo pojūtį siūloma pajusti užsidėjus „girtumo akinius“, atliekamos koordinacinės užduotys. Edukaciją parengė daugiau kaip 10 metų su priklausomybėmis dirbanti klinikinės toksikologijos gydytoja Laima Gruzdytė, kuri nuolat tobulinasi Lietuvoje bei užsienyje rengiamuose seminaruose, mokslinėse konferencijose, kvalifikacijos kėlimo kursuose.


Mokiniai sužinos apie garso poveikį, nematomą jo naudą. Patirs, kad garsas gali būti ne tik girdimas, bet ir matomas bei jaučiamas. Bendrystėje skleidžiamas garsas suskamba itin įspūdingai, jį gali pajusti net pėdos, jei liečia grindis be batų. Ypač, jei tam garsui pritaria paslaptingai vibruojantis Tibeto varpas, nuo neatmenamų laikų naudotas darnai palaikyti, sveikatai atstatyti.
Edukacijos metu kiekvienas norintis galės išbandyti save grojant daugeliui dar nematytu instrumentu, taip pat sužinojus daugiau apie save, supras kaip galima koreguoti savo charakterį norima linkme. Edukatorė – pedagoginį išsilavinimą turinti tarpdisciplininė menininkė, solinio albumo „Gyvybės gijos“ autorė Agnė Dragūnaitė.


Ar prisimenate Vilniaus miesto įkūrimo legendą? Garsusis Geležinis vilkas šiandien jau yra vienas iš miesto simbolių, tačiau paslaptinga Gedimino pilis slepia ir kitų, dar niekuomet negirdėtų legendų. Užsiėmimo metu ne tik klausysite, bet ir atliksite įvairiausias užduotis. Kartu žiūrėsime filmuką apie miesto įkūrimą, analizuosime įvairias iliustracijas, būsime detektyvais ir šifruosime kodus bei ieškosime eksponatų muziejaus ekspozicinėse erdvėse. Žinoma kalbėsime apie kunigaikštį Gediminą bei jo siųstus laiškus, Aukštutinės pilies atsiradimą ir reikšmingumą, apie Gedimino kalne miegančią kariuomenę ir pagrindinius kario ginklus, šarvus, apie lietuvių kovas su kryžiuočiais, kuriems niekada nepavyko užkariauti Gedimino pilies. Taip pat papildysite savo žinių kraitelę ir kitais mūsų sostinės istorijos faktais! Tikimės, jog šis edukacinis užsiėmimas prisidės prie savo kraštą, jo kultūros paveldą bei žmones gerbiančio ir pilietiško asmens ugdymo, o atlikę kūrybines užduotis pamatysite, jog istorijos pažinimas gali būti labai įdomus!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinis užsiėmimas "Atvirukų skrynelė"

Šiais laikais norėdami pasveikinti artimą, mes siunčiame paveiksliuką socialiniais tinklais, elektroniniu paštu bei susirašinėjimo programėlėmis. Ar susimąstėte, kas pirmasis pasiuntė sveikinimą? Kokia atviruko gimimo istorija? Būtų labai gaila, jeigu iš mūsų socialinės sferos visam laikui pasitrauktų šiltas ir nuoširdus bendravimas laiškais ir sveikinimas atvirukais, kuriuose esančius tekstus užrašo pats siuntėjas. Galbūt pats metas susimąstyti ir pradėti nuo savęs? Kada paskutinį kartą siuntėte draugui tikrą, popierinį laišką ar atviruką? Gal artėja artimo žmogaus gimtadienis ar kita šventė? Edukacinio užsiėmimo „Atvirukų skrynelė“ veikloje sužinosite kas pirmasis prašė sveikinimo žodžius, kokie buvo pirmieji atvirukai, kaip kuriami atvirlaiškiai. Stebės parengtą senovinių atvirukų parodą. Pagal amžiaus grupes atliksite kūrybines užduotis, kurios atkartos atviruko kūrimo tradicijas. Edukacinė veikla pritaikyta skirtingoms amžiaus grupėms. Valstybinių ir buitinių švenčių labai daug, tai atlikus vienos tematikos miniatiūrą, galima vėl sugrįžti ir taikant kitas menines technikas bei priemones sukurti kitos tematikos atviruką. Esant galimybei, bendraujant su „Lietuvos paštu“ atviruką (sveikinimą) galima išsiųsti gavėjui, pasinaudojus siuntimo paslauga.


Smagus, atpalaiduojantis ir įtraukiantis edukacinis užsiėmimas apie kasdienį ir įprastą mūsų dienų "draugą" – muilą. Šiais laikais būtinybe tapusio muilo istorija siekia senąsias civilizacijas, kai jis buvo prabangos dalis, graikų gydytojas Galenas, jį mini naudoju pirmiausia gydymo tikslais.
Plačiau apie tai, kas yra muilas, iš kur jis atsirado ir kokią kelionę jam teko nueiti iki šių dienų, sužinosite edukaciniame užsiėmime „Muilo gamyba“. Išsinešite ne tik naujų žinių, bet ir kvepiantį rankų darbo muilo gabalėlį.


Orientavimosi žaidimas Kleboniškių kaimo buities muziejuje

Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacinis užsiėmimas vyks Kleboniškių kaimo buities muziejuje – išskirtinime kultūros paveldo objekte, vietovėje, pripažintoje geriausiai atspindinčia savitus Aukštaitijos regiono
 kraštovaizdžio bruožus.
Edukacija kvies užsiėmimo dalyvius atraktyvia forma – per orientavimosi žaidimą – pažinti kultūros paveldą.
Užsiėmimo dalyviai pasidalinę į nedideles grupeles, pasitelkę savo orientavimosi gebėjimus bei edukatoriaus pateiktus įvairius ženklus ir užuominas, ieškos žemėlapyje pažymėtų ir vietovėje esančių punktų. Keliaudami nuo vieno punkto prie kito, mokinianiai atliks įvairaus pobūdžio ir skirtingus gebėjimus ugdančias užduotis (atsakyti į klausimus, atrasti paslėptus objektus, pateikti vaizdines interpretacijas ir kt.).


Jonavos rajono savivaldybės Grigorijaus Kanovičiaus viešoji biblioteka

Ar kada teko naudotis tokiu pieštuku, kuris piešia erdvėje? Ne? Tuomet kviečiame į edukaciją „Modeliuojame su 3D pieštukais“! Užsiėmimo metu dalyviai tyrinės tvarios kūrybos galimybes ir gilins žinias apie nepaprastą juos supantį pasaulį. Spalvingi 3D pieštukų siūlai raizgysis ant plastiko plėvelės tapdami figūrėlėmis, originaliomis stiliaus detalėmis arba niekur nematytais ir unikaliais, vaizduotės įkvėptais kūriniais. Atvėsusį ir sustingusi piešinį lengvai nuėmę nuo plėvelės, dalyviai džiaugsis nuotaikinga dekoracija. Edukacijos trukmė: 60–90 min. Skirta 1–5 klasių moksleiviams.


Edukacinė programa, sujungs geografijos, istorijos, muzikos ir kitas mokyklines žinias. Galima pasakyti, kad nepaprastos istorijos gimsta kurorte, viena tokių apie jūrą, tyvuliavusią Druskininkų miške. Kuo ji buvo nepaprasta, kokius lobius po savęs paliko Druskininkuose ir kaip jos vietą užėmė miškas – į tai atsakysime edukacijos metu ir atskleisime gamtos svarbą ir reikšmę Druskininkų kurortui, čia gyvenusiems ir kūrusiems žmonėms.
Edukacija susideda iš dviejų dalių – teorinės ir praktinės. Teorinėje dalyje bus pristatoma idėja apie Druskininkų teritorijoje tyvuliavusią jūrą, jos sąsajas su dabartine Baltijos jūra ir tai ką ji paliko po savęs atsitraukdama – nusėdusius druskos ir jūros moliuskų geldelių klodus ir iš jų kilusius gamtos turtus. Taip pat edukacijos metu dalyviai bus supažindinti su Mizarų meteoritu ir jo įtaka mineralinio vandens atsiradimui.
Kalbėdami apie mišką, apžvelgsime kaip atsitraukdama jūra paliko žemynines kopas, kurios laikui bėgant apaugo tankiais pušynais bei masyviais jaunuolynais, pasislėpė po samanų ir kerpių klodais. Taip pat dalyviai sužinos ir miško gėrybių teikiamą naudą druskininkiečiams ir miestui kaip kurortui. Paskutinis teorinės dalies akcentas slepiasi ir edukacijos pavadinime, kuris susideda iš dviejų kompozitoriaus M. K. Čiurlionio simfoninių pavadinimų – „Jūra“ ir „Miške“. Jų sukūrimą ir motyvus taip pat aptarsime edukacijos metu, nes tik genijus, koks buvo M. K. Čiurlionis, galėjo pajusti be galo seniai pasitraukusią jūrą ir atkeliavusį kopomis mišką. Todėl ir edukacijos praktinę dalį lydės jo kūriniai: simfonijos „Jūra“  ir „Miške“ bei fone paveikslai su jūros ir miško motyvais.
Praktinėje dalyje, naudojant senąjį Druskininkų vaizdą – kuris taps paveikslo pagrindu, simbolizuojančiu vandens ir medžių motyvus – kiekvienas individualiai gaminsis paveiksliukus, kuriuos dekoruos iš jūros atkeliavusiomis gėrybėmis.


Edukacija „PO MAŽĄJĄ LIETUVĄ BRIEDŽIO TAKAIS“

Mažosios Lietuvos saugomų teritorijų direkcija

Pasirinkę edukaciją „Po Mažąją Lietuvą briedžio takais“ jūs būsite trumai supažindinti su Mažosios Lietuvos istorija,  jos  herbu. Ypatingą dėmesį skirsime vienam iš herbo simbolių- briedžiui. Sužinosite kodėl jo atvaizdas atsirado šio krašto herbe. O pažiūrėję filmuką apie Rambyno apylinkėse gyvenantį tikrą briedį, paklausę jo didingo balso įrašo, galėsite pasigaminti didingą briedžio karūną – ragus. Ir tuomet, pasidabinę savo kūriniais, patrauksime pasivaikščioti tikru  miško taku. Galbūt eidami aptiksite dar šviežius briedžio pėdsakus, ar pamatysite kitokių jo paliktų ženklų.  Patyrinėsite kas dar gyvena briedžio kaimynystėje, kokie augalai, medžiai auga. Įtempę klausą, išgirsite miško garsų įvairovę. Sudalyvavę šioje edukacijoje įgysite   daugiau žinių apie Mažosios Lietuvos regioną, apie mus supančią gamtą. Pasivaikščioję po mišką, ir įkvėpę pilnas krūtines švento Rambyno kalno oro į namus grįšite geresni, sveikesni, kūrybingesni.

       Veiklos metu vaikai  sužinos naujų dalykų apie Mažosios Lietuvos regioną, apie Rambyno regioninio parko išskirtinumą, patirs teigiamas emocijas, nes edukacijoje bus naudojamos vaizdo, audio priemonės, kūrybiniai rankdarbių elementai ir aktyvus buvimas gamtoje. Pažintis su girių karaliumi briedžiu atskleis daug gamtos ypatybių, paskatins dažniau lankytis gamtoje, tyrinėti, gerbti mus supančią aplinką. Vaikai Turės galimybę patyrinėti savo pojūčius gamtoje, pasidalinti patirtimi.


„Žydroji paukštė“ – nesugaunamos laimės simbolis, kurį daugiau nei prieš šimtą metų į pasaulį paleido belgų rašytojas, Nobelio premijos laureatas Morisas Meterlinkas. Nacionalinis Kauno dramos teatras pagal šią pjesę rodo užburiantį spektaklį, kuriame susipina išmintis, vaizduotės skrydis ir nuostabus reginys. Tai pasaka, kurioje telpa ne tik pagrindinių herojų – brolio ir sesers – sapniška kelionė po fantastinius rūmus ir sodus, bet ir visos žmonijos bandymai atsakyti į amžinus klausimus – kas yra laimė, kur iškeliauja tie, kurie mus palieka ir kas yra ten, anapus gyvenimo, ar būtinas stebuklingas brangakmenis tam, kad galėtum matyti aplinkinių daiktų esmę? „Žydroji paukštė“, pakvietusi į laimės paieškas, nuvilioja mus į labai įdomią ir naudingą kelionę po savo vidų, padeda susivokti vertybėse, atsirinkti tai, kas iš tiesų svarbu. Tai alegorinė pasaka visiems, kas nori matyti atviromis akimis ir širdimis, kas nori pajusti pažinimo džiaugsmą ir susimąstyti giliau. Tačiau šis spektaklis žavi ne tik giliomis įžvalgomis, bet ir nepaprastai gražiais moderniais sceniniais sprendimais.
Spektaklyje sukurta daug video grafikos, animacijos, kurie pripildo erdvę fantastine atmosfera ir kerinčiais vaizdais, nuskraidina į daugiamatį vaizduotės pasaulį.


Pažintį su miestietišku gyvenimu Kaune viduramžiais pradėsime nuo Perkūno namo, apžiūros iš lauko. Sustoję prie jo įspūdingo fasado kviesime vaikus įvardinti kelis dalykus kuo jis skiriasi nuo šiuolaikinių namų. Namą iš vidaus vaikai pradės pažinti nuo žvakėmis apšviesto rūsio, kur jų lauks senovinėmis prekėmis nukrautas stalas. Kviesime vaikus tik iš lietimo (ar garso) atpažinti į medžiaginius maišelius sudėtas prekes – grūdus, druską, papuošalus, prieskonius. Gidė trumpai pristatys namą pasistačiusio žmogaus – pirklio amatą. Po to vaikai kils į antrą namo aukštą – šeimos erdvę. Čia jie pamatys senoviniais indais ir stalo įrankiais padengtą stalą. Gidė pakvies apstoti stalą ratu, kur vaikai taip pat matys ir su maisto gaminimu susijusius senovinius paveikslus. Kviesime atpažinti ir įvardinti, ką juose pavaizduoti žmonės daro  Buvusiame miegamajame vaikai matuosis galvos apdangalus, apžiūrės kelis tipiškus to laikotarpio drabužius. Didžiausiame namo kambaryje  - svetainėje pakviesime mokinius apibendrinti gautas žinias ir įspūdžius nupiešiant senovinį namą ir jo gyventoją. O pabaigai visi pajudės viduramžių ritmu t.y. išmoks vieną šokį ir atsisveikinimo nusilenkimą.


Paslaugos tikslas - skatinti pažinti savo kraštą, kuriame gyvename. Gaivinti, moderninti, tęsti senąsias tradicijas, domėtis kultūriniu palikimu.
 Parodyti, kaip keitėsi paprasto žmogaus gyvenimas Mažojoje Lietuvoje (XIXa.pab.), gyvenant dviejų kultūrų sandūroje, ypatingai sustiprėjus germanizacijai.
Trumpai apžvelgsime kitimo procesus Lietuvininkų tautinio kostimo, tarmės, patirsime kulinarinio paveldo skonį. Vydūno kultūros centras įsikūręs senosios parapijinės pradžios mokyklos pastate, tad programos vadovė dalyvius pasitinka dėvinti Mažosios Lietuvos XIX a. pabaigos tautinį kostiumą. Trumpai pristatoma parapijinės mokyklos istorija, kurioje pamokos buvo vedamos vokiečių kalba...
  Pasitelkiama vaizdinę medžiagą, esanti edukacinėje aplinkoje: Mažosios Lietuvos fotografijos, esančios parodoje "Mažosios Lietuvos istorija ir buitis",  taip pat teritorijos ribas dalyviams primenantys žemėlapiai, XIX a. ir dabarties, aiškiai parodantis 5 Lietuvos regionus. Diskutuojama, kodėl mums, čia gyvenantiems yra svarbu žinoti bent dalį Mažosios Lietuvos istorijos?; Kokie pagrindiniai skirtumai Mažosios ir Didžiosios Lietuvos? Kas pasikeitė sustiprėjus pietizmo įtakai Mažojoje Lietuvoje? Programos vadovė - tantė (teta), kalbanti tarmiškai, suteikia progą išgirsti ir pamąstyti, kodėl tiek daug negirdėtų žodžių tarmėje? išsiaiškinama jų reikšmė.  Tarmiškais pavadinimais pristatomos tautinio kostiumo detalės. pasitelkus truputį kūrybos bei vaizduotės, galime įsivaizduoti, kad 5 Lietuvos regionuose gyvenantis jaunimas  pasirinktų savo krašto tautinio rūbo detalę, ją prisitaikytų šiandieniniame gyvenime?  II dalis:
Žaidimas „Spėk žodžio reikšmę“,   dalyvauja 3 komandos
Žaidimas „Atrask už žodžio pasislėpusį“. Naudojamos priemonės: buities daiktai, rakandai.
Refleksija, kur dalyviai gali drąsiai reikšti savo mintis. Tai, kaip būti savitam, nepasiduoti kitų įtakai? Diskutuojame, ar esame atsakingi už savo kraštą, tradicijų puoselėjimą, tarmę, gražią kalbą, norime jį kurti?

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Teatrinis užsiėmimas „Kūrybinė laboratorija“

„Kūrybinė laboratorija“ – tai Juozo Miltinio dramos teatre rengiama interaktyvi edukacija, kurios tikslas – skatinti kūrybiškumą, originalių idėjų įgyvendinimą, komandinio darbo svarbos suvokimą, ugdyti meninius gebėjimus. Edukacijos metu, moksleiviai supažindinami su scenos judesio, improvizacijos formomis ir kalba, tai pat su teatrinės raiškos priemonėmis (žaidimais, pratimais), padedančiais ugdyti socialinius įgūdžius, pažinti savo vidinį pasaulį, bendradarbiauti. Edukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės dalies (pasakojimai apie Juozo Miltinio dramos teatrą, aktorystę, judesio meną, kaip kuriamas spektaklis, kokių profesijų atstovai dalyvauja spektaklio kūrime, koks jų darbas) ir praktinės dalies (vaikai žaidžia tam tikrus gebėjimus lavinančius aktorinius žaidimus, kuria etiudus, atlieka užduotis, kelia klausimus, atlieka refleksiją). „Kūrybinėje laboratorijoje“ dalyviai gali rinktis vieną iš trijų skirtingus gebėjimus ugdančių edukacijos temų: judesio bei plastikos, improvizacijos ir vaidybos, sceninės kalbos ir viešojo kalbėjimo. Kiekviena tema yra pritaikoma tam tikrai mokinių amžiaus grupei: judesio ir plastikos pratimai puikiai tinka pradinėms klasėms (1–4 kl.), judesio pratimai padeda vaikams išmokti sukoncentruoti dėmesį, susikaupti, išgirsti užduotį, bendradarbiauti su klasės draugais; improvizacija ir vaidyba tinka 5–8 kl. mokiniams, t. y. paaugliams, teatriniai improvizacijos pratimai padėtų geriau pažinti savo gebėjimus, įgyti drąsos, atrasti saviraiškos priemonių, ugdyti socialinius įgūdžius, bendradarbiauti su klasės draugais; sceninė kalba ir viešasis kalbėjimas geriausiai ugdytų gimnazistų gebėjimus (9–12 kl.), įgytos žinios ir patirtis padėtų rengiant ir atliekant viešąsias kalbas egzaminuose, tai pat padėtų įgyti drąsos kalbėti viešai, reikšti savo nuomonę, diskutuoti, tolerantiškai išklausyti kitų.


Apsilankę dailininkų Šarūno Saukos ir Nomedos Saukienės galerijoje integruotoje kalbos, literatūros ir dailės pamokoje „Antonimų ir sinonimų paieškos dailės kūrinyje“ dalyviai turės galimybę susipažinti su menininkų veikla, kūrybos ir gyvenimo būdu bei mokysis interpretuoti kūrinį, patys kurs pasaką. Apžiūrėję ekspoziciją bus supažindinami arba bus primenama, kas yra sinonimai ir antonimai. Vėliau mokiniai kviečiami pasirinkti ekspozicijoje norimą paveikslą, prisėsti prie jo ir sukurti pasaką.


Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Ar galima pasakas paliesti ir užuosti, o gal paragauti? Atsakymus sužinosite edukaciniame užsiėmime „Pajusk pasaką“. Kviečiame moksleivius į unikalią literatūros pažinimo patirtį – klausytis Prano Mašioto pasakos „Kiškis Drąsuolis“ užrištomis akimis ir pasitelkiant pojūčius. Pasakojimo žodžius lydės įvairūs jusles žadinantys veiksmai ir sensorinės priemonės (pvz.: skaitant sakinį „Miške augo kiškelis“ klausomasi pušų ošimo garso, rankomis liečiamas samanų gabalėlis), kurios sustiprins dalyvių skonio, kvapo ir lytėjimo pojūčius, išlaisvins vaizduotę, atpalaiduos.


Virtualus literatūrinis susitikimas „Juodavandeniai“ (Nuotolinė paslauga)

Kaip negali spręsti apie knygos turinį iš jos viršelio, taip negali pažinti žmogaus iš pradinio įspūdžio. Juk žmogus – kaip tekanti upė, jis visada visiems ir visur kitoks. Turi savo dugną, paviršių, o kiekvieno vanduo savaip drumstas – skirtingomis patirtimis, svajonėmis, paslaptimis. Visi tarsi juodavandeniai – tuo pačiu ir tamsos, ir šviesos nešėjai. Virtualaus literatūrinio susitikimo metu rašytoja Ignė Zarambaitė pristatys knygą „Juodavandeniai“, laimėjusią akcijoje „Metų knygos rinkimai 2020“, įtrauktą į prestižinį reikšmingiausių pasaulio knygų vaikams ir paaugliams katalogą „The White Ravens 2020“. Kūrinys priskiriamas probleminės prozos žanrui, tačiau jame apstu nuotykinio, mistinio, detektyvinio pasakojimo elementų. Pagrindinė veikėja Anika persikelia į gimtąjį miestelį, kuriame gyveno iki tėvų skyrybų. Ji su mama kurį laiką praleido sostinėje, ten stengėsi pamiršti skaudžias patirtis, pradėti gyvenimą iš naujo. Vis dėlto aplinkybės privertė sugrįžti. Šešiolikmetę merginą vėl prislegia vaikystės ir ankstyvos paauglystės prisiminimai – nesutarimai šeimoje, žiaurios bendramokslių patyčios. Anikos viduje veši senos nuoskaudos, bet išoriškai ji stipriai pasikeitusi, niekas jos neatpažįsta. Ji nusprendžia tuo pasinaudoti. Pasivadinusi Ana, perėmusi mamos pavardę į gimnaziją įžengia tapusi kitu žmogumi... Pasitelkiant vaizdines priemones bus perteikiamos knygos siužeto, veikėjų charakterių kūrimo subtilybės. Kas įtakojo knygos protagonisto, antagonisto elgesį? Ar jie turėjo kitą pasirinkimą? Kokios patyčių priežastys, pasekmės? Kodėl tas pats žmogus aplinkinių matomas skirtingai? Kaip jam prilimpa „etiketės“? Dalyviai bus įtraukti į atvirą, neformalų pokalbį apie problemas ir dilemas, su kuriomis susiduria „Juodavandenių“ ir kitų šiuolaikinių paauglių knygų veikėjai bei jie patys. Vėliau moksleiviai atliks individualią kūrybinę užduotį – dalinsis įžvalgomis apie žmogų, vandenį ir žmogų kaip vandenį.


Rišame knygą kitaip. Japoniškas įrišimas

Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas.
Pristatyti knygos formos raidą pasauliniame kontekste ir Lietuvoje, supažindinti su knygrišio amatu.
Uždaviniai.
1. Aptarti knygos formos kaitą istoriniame kontekste.
2. Susipažinti su knygrišio instrumentais ir dekoravimo priemonėmis.
3. Įgytas žinias pritaikyti rišant A5 formato knygelę ir ją dekoruojant.

Užsiėmimo pradžioje mokinius kviečiame į diskusiją, kokia knygos forma patogesnė: ritininė ar kodeksinė. Išsiaiškinsime su mokiniais knygos formos raidą istoriniame kontekste. Aptarę kiekvienos knygos formos pliusus ir minusus, mokiniai apžiūrės vieną įdomiausių muziejuje esančių eksponatų – „Amžinosios Rambyno kalno knygos“ kopiją.
Suprantama, jums kilo dar daugiau klausimų apie knygos istoriją, knygrišio amatą. Tik atvykę į Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejaus edukacinius užsiėmimus galėsite daug sužinoti ir patirti, išbandyti ir sukurti. Sužinosite iš ko ir kaip buvo rišamos knygos, kokia buvo jų reikšmė ir paskirtis. Sužinosite naujų knygrišystės sąvokų, terminų, susipažinsite su knygrišio įrankiais, pritaikysite juos praktiniame darbe.
Praktinės užduoties metu įsirišite A5 formato knygelę japonišku būdu. Lavinsime mokinių vaizduotę ir kūrybiškumą mokydami knygos dekoravimo paslapčių. Supažindinsime su autentiškomis auksavimo priemonėmis ir įrankiais. Sudarysime galimybę patiems dekoruoti knygos viršelį auksavimo būdu, panaudojant senojo knygų dekoro elementus.
Kuo daugiau sužinome, tuo platesni mūsų kūrybiškumo laukai!


Programa „Šaržo piešimas“, kurią veda dailininkas-iliustratorius Gintaras Jocius, moksleivius supažindins su šaržo istorija, jo įvairove bei paskirtimi ir padės išbandyti savo piešimo galimybes šiame dailės žanre. Edukacijos  metu  dailinininkas  papasakos apie savo asmeninę  patirtį, suteiks teorinių šaržo piešimo žinių: paaiškins apie pagrindines žmogaus veido proporcijas , pamokys gebėjimo stebėti ir pamatyti unikalius, išskirtinius žmogaus veido bruožus, o taip pat gyvai demonstruos  šaržo piešimą pagal „žingsnis po žingsnio“ metodiką. Praktinių užsiėmimų metu mokiniai atliks nesudėtingas užduotėles, bei patys išbandys šaržavimo gebėjimus, o jei prireiks bus suteikta dailininko pagalba.  Veiklos metu bus diskutuojama ir juokaujama, moksleiviai patirs nemažai teigiamų emocijų.