XX a. pradžios muzikai litvakai 9 - 12 kl.

Kultūrinės edukacinės programos metu autentišku ansamblio Klezmer Klangen muzikos atlikimu bei vaizdinių pagalba mokiniai bus supažindinami su XX a. pirmosios pusės litvakų menininkų, garsinusių Lietuvą visame pasaulyje, asmenybėmis, jų kūryba. Supažindinant bus skatinama pajausti XX. a. pirmosios pusės kultūros reikšmę Lietuvos žmonėms, jos vietą skirtingose santvarkose - vienu atveju tai išraiškos būdas, kitu išgyvenimas brutalioje aplinkoje. Taip skatinti jaunąją kartą kritiškai mąstyti, vertinti istoriją, žmogiškumo svarbą. Renginio metu ansamblio Klezmer Klangen gyvai grojama, dainuojama muzika, gyvavusi XX a. pirmojoje pusėje įvairiuose laikotarpiuose ir vietose. Kitų kultūrų pažinimas padeda suvokti savo etninės kultūros ypatumus. Renginys pagilins istorijos, muzikos, bendrakultūrines žinias. Taip pat aktualus žydiškų temų minėjimo metu.


Velykos – pati džiugiausia ir labiausiai laukiama pavasario šventė, kupina tradicijų ir simbolių bei metas, kai viskas atgimsta iš naujo. Margutis - šv. Velykų šventės simbolis, kuris reiškia gyvybės atsiradimą, vaisingumą, gamtos atgimimą. Atvykę į edukaciją išgirsite pasakojimų apie šv. Velykų tradicijas, papročius, sužinosite apie margučių spalvų, ornamentų ir simbolių reikšmes ir patys išbandydami senolių tradicinį marginimo būdą vašku nusimarginsite velykinių kiaušinių. O norėdami išgauti įvairiaspalvį raštą, turėsite galimybę margučių paviršius keletą kartų dengti vašku ir dėti į dažus, pradedant šviesiausia ir baigiant tamsiausia spalva, taip išrašydami spalvotais raštais velykinius kiaušinius, kuriais galėsite ne tik papuošti švenčių stalą, dovanoti artimiesiems, bet ir juos išbandyti stipriausio margučio rungtyje ar sudalyvauti margučio ridenimo žaidime.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Magiškas šilko pasaulis (išvažiuojamoji)

Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Magiškas šilko pasaulis" metu, supažindinama su šilku ir jo istorija, bei suteikiama galimybė patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje liejami dažai bei dekoruojamas šilkas, sukuriama nosinaitė. Kūrybiniai rezultatai visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Piešinius, paveikslus, grafikos kūrinius, fotografijas taip įdomu apžiūrinėti. Kartais nusprendžiame, kad „ir mes taip galime“, arba norėtųsi „pataisyti“ kokią kūrinio detalę. Nors muziejuje saugomų menininkų darbų liesti nevalia, pasitelkę šiuolaikines technologijas galime „taisyti“ ar perkurti bet kokį vaizdinį. Šio užsiėmimo metu vaikai gaus kūrinių reprodukcijų fragmentus ir turės visišką laisvę interpretuoti, jas savaip praplėsti piešdami. Vėliau su edukatoriumi lankysis XX-XXI a. Lietuvos dailės ekspozicijoje, kur lygins piešinius su kūriniais ant sienų, mokysis "skaityti" simbolių, spalvų, formų prasmes.


Edukacinė ekskursija „Kelionė laiku į 1923 metų Dreverną“ smagiai ir nuotaikingai kvies visus nukeliauti į praeitį, ir ne tik smalsiai pasižvalgyti, kaip prieš šimtmetį gyveno Klaipėdos krašto žmonės, bet ir jais pačiais pabūti! Tad trumpam palikę mokyklos suolą edukacijos dalyviai taps laivadirbiais, pamario žvejais, žvejytėmis (žvejų žmonomis), staliais bei ūkininkais ir kūrybiškai susipažins su senaisiais Pamario kaimo amatais, gyvenimo būdu, buitimi, keisčiausiais papročiais bei tradicijomis. Edukacinę dalį praturtins ekskursija, kuri taipogi leis kultūriškai – geografiškai susipažinti su Dreverna, jos įstabia gamtine aplinka bei unikaliu kultūros paveldu, saugojamu laivadirbio J. Gižo etnografinėje sodyboje.

Edukacinėje ekskursijoje pristatomas laikotarpis – įpatingas. 1923 m. Klaipėdos kraštas prijungtas prie didžiosios Lietuvos. Šimtmečius egzistavęs vokiškas kraštas staiga tapo lietuvišku. Tačiau ne viskas taip paprasta su šio krašto identitetu. Tad edukacijos dalyviai pristatomoje temoje neabejotinai pamatys „didesnį paveikslą“, leisiantį ne tik padidinti savo žinių bagažą, bet ir ugdys saviraišką, kūrybinį jausmą, socialinius įgūdžius, bei kultūrinį sąmoningumą.

Tai nėra įprasta ekskursija, ją reikia patirti. Tad kviečiame visus nukeliauti laiku ir pajusti bei suvokti, kaip prieš 100 metų gyveno pamario žmonės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kultūrinė edukacinė programa –ekskursija „Kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje”

Kultūrinė edukacinė programa -ekskursija “Kultūrų atspindžiai Vilniaus senamiestyje” Vilnius – tai daugybės kultūrų atspindžių miestas, jo sąsajos su kitomis tautomis ir kultūromis leidžia ieškoti europinio tapatumo, formuoja ne tik Vilniaus išskirtinumą, bet ir tautų bendrumą. Tai labai svarbu pajusti šiuolaikiniam jaunimui. Programos tikslas supažindinti mokinius su Vilniaus, kaip daugiakultūrio miesto pačiais įdomiausiais ir mažiau žinomais faktais, istorijomis ir daugiataučio paveldo vietomis. Juk dar 1323 m. sausio 25 d. Didysis kunigaikštis Gediminas pakvietė į Vilnių atvykti kitataučius, tad jau beveik prieš 700 metų. miestas tapo atviras ir draugiškas įvairių tautų žmonėms. Rusai, lenkai, žydai, prancūzai, vokiečiai ir kitos tautos laiko tėkmėje paliko savo kultūros pėdsakus Vilniuje. Programos metu, kaip tikri pėdsekiai, praeidami pro rusų ir prancūzų kultūrą ir asmenybes menančias vietas, susipažinsite su Josifo Brodskio, Levo Karsavino, Anos Achmatovos, Cezario Kiuji, Marie-Henri Beylio (Stendalio), Napoleono Bonaparto ir kitų asmenybių veiklos, kūrybos ir gyvenimo istorijomis... Prisiliesite prie kultūrinio paveldo, sujungsite istorijos faktus ir kultūros ženklus į vieną visumą, tyrinėsite gyvenamąją aplinką, pažinsite kitų tautų menininkų kūrybą susijusia su Vilniumi. Pagilinsite ir praplėsite kultūrinį akiratį. Gautas žinias pritaikysite ugdymosi procese. Programos metu bus naudojama vaizdinė medžiaga, nuotraukos, cituojamos atsiminimų apie Vilnių ištraukos. Programa informatyvi ir nuotaikinga, užduotys kūrybingos ir inovatyvios.


Užsiėmimai prasidėtų teorine dalimi, vėliau- būsimo kūrinėlio komponavimo principų aptarimu, vėliau prasidėtų kūrybinės idėjos įgyvendinimas. Kūrinių užbaigimui reikėtų dar bent vieno užsiėmimo, jei dirbiniai būtų glazūruojami. Kai būtų dirbama su angobais (spalvotais moliais), užtektų vieno užsiėmimo. Tokiu atveju lipdiniai būtų tiesiog panardinami į skaidrią glazūrą, kad išryškėtų dekoro spalvos. Kūrimo procesui pasitelkiamos ir žiedimo staklės, kurių pagalba gali būti suformuojami ruošiniai.


Lėlių ir objektų teatro spektaklis „Dievų miškas“ (Išvažiuojamoji)

Spektaklis sukurtas remiantis vieno ryškiausių lietuvių poeto, prozininko, dramaturgo, literatūros kritiko ir teatrologo B. Sruogos memuariniu romanu „Dievų miškas“, atskleidžiančiu II-ojo Pasaulinio karo metais Štuthovo (Lenkija) koncentracijos stovykloje autoriaus patirtus išgyvenimus. Kūrinio tekste kaip literatūrinė ir kūrybinė priemonė, atskleidžianti pasaulio matymo ir reagavimo būdus, dominuoja ironija ir sarkazmas, kurią scenoje naudoja ir spektaklio kūrėjai (aktorių dialogai kuriami Stand up komedijos principu ). Pastatyme, nenutolstant nuo originalaus teksto ir išlaikant ironišką pasakojimo toną, vaizduojami prižiūrėtojų ir kalinių santykiai, lagerio hierarchija, sekinantys darbai, vargana buitis ir žmogaus orumą gniuždančios bausmės. Pjesės autorė ir režisierė Agnė Sunklodaitė, remdamasi kūrybine patirtimi bei novatoriškomis teatrinės raiškos priemonėmis, įtaigiai ir suprantamai jaunajam žiūrovui gvildena esminius klausimus apie žmogaus prigimtį: kas yra žmogiškumas? Kur yra riba tarp žmogiškumo ir nužmogėjimo? Ar šiandien mes dar pajėgūs suprasti holokausto baisumus ir išlikti budrūs, kad panašūs dalykai nepasikartotų? Spektaklio kūrėjų manymu, šiandien B. Sruogos „Dievų miškas“ kaip niekad aktualus. Žmonės linkę pamiršti didžiąsias istorijos pamokas. Deklaruojama atjauta, tolerancija, tačiau čia pat gebama pasibaisėti „kitokiais“ žmonėmis, tarsi pasąmonėje būtų trokštama tobulos rasės, sveikų ir šabloniškai „teisingų“ žmonių visuomenės. Kaip ir daugelyje savo pastatymų, skirtų jaunajam žiūrovui, režisierė A. Sunklodaitė su patyrusia kūrybine komanda (dailininke Giedre Brazyte, kompozitoriumi Deividu Gnedinu) „Dievų miške“ laikosi esminių kūrybos principų – lavinti žiūrovo estetinį skonį, kritinį mąstymą, skatinti jo norą aktyviai domėtis supančia aplinka bei istoriniais įvykiais, analizuoti laiko ženklus spektaklyje ir ieškoti paralelių su šiandienos aktualijomis. Spektakliui pasibaigus, moksleiviai bus kviečiami reflektuoti ir diskutuoti su aktoriais.


Piešinys ant vandens – popieriaus marmuravimas arba ebru menas

Abstraktaus meno kūrėjai savo jausmus, idėjas ar konceptus perteikia be aiškios ir konkrečios vaizdinės reprezentacijos. Abstrakčiame mene dėmesys skiriamas formai, linijai, spalvai, judesiui ir kitiems vizualiems elementams. Šiuolaikiniam žmogui abstraktus menas yra įprastas, tačiau tai yra gana nauja meno forma. Ieškodami kur slypi abstraktaus meno ištakos, atrandame Suminagashi meno techniką. Tai  Japonijos meno technika dar vadinama „popieriaus marmuravimu" arba tiesiog piešimu ant vandens, po to piešinį perkeliant nuo vandens paviršiaus ant popieriaus ar tekstilės. Ši technika siekia IX – X a. Šio meno pradininkais laikomi budistų vienuoliai. Jie naudojo suminagashi techniką, kad sukurtų abstrakčius raštus, kurie buvo siejami su meditacija. Vėliau Suminagashi technika buvo naudojama knygų, rankraščių bei kitų dokumentų puošimui ir dekoravimui
Be Japonijos, panašūs marmuravimo principai buvo naudojami ir kitose kultūrose, tačiau su skirtingomis technikomis ir pavadinimais. Pavyzdžiui, Turkijoje, ši technika vadinama Ebru, o Kinijoje - Shui-mo. Panašias technokas naudojo Persijoje, Arabų pusiasalyje, Indijoje ir kitose šalyse.
Teorinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai susipažins su marmuravimo arba piešimo ant vandens technikos raidos istorija, o praktinėje dalyje išmoks naudoti šią techniką savo kūryboje. Edukatoriai supažindins su šios technikos ypatumais, technologiniais niuansais. Parodys kaip sukurti abstraktų arba marmuro tipo raštą. Šia technika galima ir piešti, moksleiviai išmoks nupiešti gėlę, žuvį, medį. Kartu su moksleiviais aptarsime ir fizikos bei chemijos dėsnius, kurie įtakoja kūrybos rezultatus.
Užsiėmimas lavins moksleivių spalvų ir dizaino suvokimą, skatins kūrybinį mąstymą, gilins vandens ir kitų medžiagų savybių suvokimą. Piešimo ant vandens technika yra populiari meditacinė bei meno terapijos praktika.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Sapiegų rūmai. Nuotykis Šiaurinėje galerijoje (1-4 kl.)

Kviečiame moksleivius patirti nuotykį Sapiegų rūmų pirmąjame aukšte veikiančiose laikinosiose parodose! 2025 m. čia veiks trys laikinosios parodos, kuriose mokiniai galės susipažinti su menininkių Evos Koťátkovos, Edith Karlson ir Lin May Saeed kūryba. Dirbtuvių metu tyrinėsime žmogaus ir gyvūno santykį ar žmogaus ir „kito“ santykį. Leisime akims skaityti meno kūrinius, gilinsimės į jų medžiagiškumą, siesime kūrinius su jų ekspozicijos kontekstu - XVII a. statytais Sapiegų rūmais. Priklausomai nuo tuo metu veikiančios parodos, dirbtuvių metu piešime, lipdysime, judėsime ar net šoksime.

Šios edukacijos metu moksleiviai lankysis tik pirmąjame rūmų aukšte. Sapiegų rūmų šiaurinėje pirmo aukšto galerijoje veikiančios parodos tikslingai įtraukia edukacines veiklas, veiklos keičiasi kas maždaug keturis mėnesius, parodai keičiantis. Komentare nurodome, kokia paroda šiuo metu veikia rūmuose ir nuoroda į išsamesnį tuo metu vykdomos edukacijos aprašymą.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


„Krentanti žvaigždė“ Kosminė programa observatorijoje. 5 - 12 klasės

Plati, visapusiška, informatyvi, moksliniais faktais ir žiniomis paremta pramoginė pažintinė  edukacija apie Visatą, padedanti  jaunajam klausytojui  susivokti apie save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą.  Šios programos tikslas - supažindinti ir sudominti astronomija kaip mokslu, o taip pat paskatinti labiau domėtis ir gilintis jo svarba ir reikšme dabartyje, o ateityje renkantis profesiją bei kuriant ir gyvenant savo gyvenimą. Siekiame, kad šis užsiėmimas klausytoją skatintų kritiškai mąstyti, ieškoti faktinių įrodymų ir kūrybiškai pritaikyti žinias šiame visaapimančiame pasaulyje ir tiesiog būti laimingais kūrėjais.
PROGRAMOJE:
Kur prasideda Kosmosas? Ar Visata turi pradžią ir pabaigą? Kas yra ta “krentanti žvaigždė”? Apie mėgstamiausias ir svarbiausias senovės ir dabarties lietuvių sezonines šventes (Kalėdos, Velykos, Rasos) ir kaip jos susijusios su Kosmosu? Kokia yra mums artimiausia žvaigždė ir koks atstumas iki jos? Kokie atstumai iki kitų dangaus kūnų? Kokių dydžių yra planetos, žvaigždės, galaktikos? Ar tikrai mes esame žvaigždžių vaikai? Kodėl taip yra?  Juodoji skylė - paslaptis ar visai ne? Pademonstruosime ir vaizdžiai parodysime bei palyginsime įvairius dangaus kūnus. Ar planetos ir žvaigždės skleidžia garsus? Paklausysime Visatos kūnų garsų - skleidžiamų bangų, kurių žmogaus ausis negirdi ir paaiškinsime, kodėl. Kokiomis priemonėmis galime stebėti dangų?   Praktinė dalis - pažintis su teleskopu/-ais. Jei dangus giedra, šviečia Saulė - per teleskopą/-us stebėsime ją. Jei giedros nebus - pažiūrėsime į nutolusius esančius objektus (vėjo malūnai, tolimiausios eglės kaštonai, inkilas medyje ir pan.). Palyginsime vaizdus plika akimi ir per teleskopą/-us. Klausimai, atsakymai.
Užsiėmimas vyksta observatorijoje, vizualių, elektroninių teleskopų apsuptyje, natūralioje gamtos aplinkoje.
Užsiėmimus veda astrofotografas, astronomijos mokslo populiarintojas, privačios observatorijos įkūrėjas Simas Šatkauskas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Klaipėdos miesto savivaldybės etnokultūros centras

Edukacijos „Tautinio kostiumo įdomybės ir aktualijos“ 8-9 klasių moksleiviams, metu bus pristatoma tautinio kostiumo samprata, paveldas, vystymosi eiga, kryptys ir aplinkybės. Supažindinama su dabartine tautinio kostiumo situacija, regioninio vyriško bei moteriško kostiumo komplektavimo pricipais. Pristatomos atskirų kostiumo dalių simbolinės prasmės. Aptariami moters ir merginos galvos dangos skirtumai, nusakantys socialinę ir šeimyninę padėtį. Nurodomi nekintami tautinio kostiumo bruožai, pagrindinės gamybos ir dėvėjimo taisyklės, galimos interpretacijos bei naujovės. Mažosios Lietuvos tautinio kostiumo istorijos faktai ir pavyzdžiai pateikiami kitų Lietuvos etnografinių regionų ir Europos tautų liaudiško kostiumo kontekste. Mokiniai susipažins su šiandieninio tautinio kostiumo aktualijomis, liaudiško kostiumo įtaka šiandieninės mados tendencijoms ir aukštosios mados atspindžiais istorinėje liaudiškoje aprangoje. Renginyje jaunuolius kviesime ir patiems išbandyti jėgas atpažįstant skirtingų regionų tautinius kostiumus, juos komplektuojant. Edukacijos metu dalyviai ne tik sužinos kaip dėvimas kostiumas ir jo detalės, bet turės galimybę ir nusifotografuoti su patinkančia kostiumo dalimi (detale). Paslauga atliepia "Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės" minėjimo sukaktį.


Koks tikrasis Vydūno vardas ir pavardė? Sorostas ar Storosta? Ką reiškia pseudonimas ,,Vydūnas"? Kas yra reikšmėvardis, o ką reiškia žodis ,,šviesiaveidis"? Ar vardą ,,Daiva" sugalvojo Vydūnas? Į šiuos ir panašius klausimus mokiniai atsako patys ieškodami atsakymų ekspozicijos stenduose ir spręsdami kryžiažodį, aiškindamiesi ir dėliodami kuo daugiau žodžių šakniai ,,vyd", užrašydami surastą filosofo mintį knygos skirtuke, pritaikydami tinkamas reikšmes Vydūno sugalvotiems ir vartotiems žodžiams, tokiems, kaip lygnaša, vaidykla ir pan., dėliodami dėliones naudojantis Vydūno išleistų knygų viršeliais. Visa tai vyksta edukacinėje programoje ,,Aktyviai apie Vydūną". Programos tikslas - trumpai, aktyviomis ir žaismingomis priemonėmis supažindinti moksleivius su Vydūno asmenybe. Edukacija vyksta Vydūno kultūros centre, kuris įsikūręs senosios parapijinės pradžios mokyklos pastate, tad edukacijos vadovė - 20 a. pr. mokytoja - trumpai pristato moksleiviams mokytoją Vilhelmą Storostą, būsimą Vydūną, dirbusi toje mokykloje 4-erius metus. Mokiniai, suskirstyti grupėmis, atlieka užduotis pagal užduočių lapus, gavę nuorodas tolesnei užduočiai.


Pagrindinis spektaklio veikėjas – jaunas ir smalsus Lapiukas. Jam nuolat kyla įvairių klausimų, kuriuos kartu galėsite ne tik panagrinėti, bet ir „pačiupinėti". Šis spektaklis – visiems žinių ir įspūdžių trokštantiems vaikams! Tapsite neįprastos, bet laiko patikrintos draugystės liudininkais, didžiuositės nepaprasta senojo Lapino drąsa, išgirsite įdomių mažojo Lapiuko pamąstymų, suprasite, koks reikalingas dalykas yra atsakomybė, pamatysite, kaip svarbu saugoti save. Šalin baimes ir negandas, juk spektaklyje „Po grybuku“ charizmatiški miško personažai su humoru, bet kartu ir jautriai kalbės apie susidūrimą su netektimi, reakciją į ją ir būdus su ja „susidraugauti“.


10 faktų, kurių nežinojote apie dailininką Antaną Žmuidzinavičių

Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kas tas dailininkas Antanas Žmuidzinavičius? Niekada apie tokį negirdėjote? Tai kviečiame į svečius! Apsilankę autentiškuose tarpukariu statytuose dailininko namuose sužinosite daug įdomių istorinių pasakojimų, analizuosite ir grožėsitės dailininko tapybos darbais, sukauptomis kolekcijomis. Interaktyvios viktorinos metu aiškinsitės įdomiausius biografinius faktus ne tik apie Antaną Žmuidzinavičių, bet ir apie Lietuvos ir pasaulio meno reiškinius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Mitologinio personažo Naminuko vėlimo dirbtuvės pas dvaro vėlėją

Dvaro vilnos manufaktūroje, kur karaliauja charizmatiškoji vilnos vėlėja, atsiveria kitas pasaulis. Užsukusius, Jus pasitiks įvairiausi vilnoniai kūriniai – nuo linksmai besišypsančių veidelių iki gėlėtų skarų ir kitų aprėdų. Mielai priėmusi Jus savo dirbtuvėse, vėlėja papasakos apie vilnos naudą bei pasidalins savo amato paslaptimis. Programos metu vaikai kurs savo ypatingą „vilnonį prisiminimą" – Naminuką. Po programos kiekvienas dalyvis bus apdovanotas Jaunojo dvariškio liudijimu.


Edukacija „Knygnešystė į daraktorines mokyklas“ pristato svarbiausius XIX a. Lietuvos istorijos įvykius, susijusius su draudžiama lietuviška spauda. Dalyviai sužinos apie knygnešių heroizmą ir jų vaidmenį kovojant už kalbos išsaugojimą. Ši edukacija leidžia patiems išbandyti XIX a. kasdienybę per interaktyvius ir teatralizuotus užsiėmimus, tyrinėti daraktorines mokyklas ir suprasti jų reikšmę lietuvių kultūros išlikimui.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Filmavimo mobiliaisiais telefonais dirbtuvės „Portretai“

Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Šiandieniniame pasaulyje vaizdinė informacija mus pasiekia daug greičiau nei tekstinė. Mes vis labiau įprantame bendrauti vaizdais, per juos pažinti ir suprasti. Dažnai susipažinę su žmonėmis, piešiame jų paveikslą, kuris kinta vis labiau pažinus asmenybę. Dirbtuvių metu mokiniai grupelėse kuria vienas kito vaizdo portretą, analizuoja kino kalbą, mokosi mintis perteikti vaizdais. Dirbtuvės skatina atsikratyti išankstinių nuomonių ir stereotipų, ugdo emocinį intelektą, lavina socialinius įgūdžius ir išlaisvina kūrybiškumą. Ši edukacinė veikla gali būti puiki ne tik vienas kito pažinimo, bet ir komandos kūrimo priemonė.


Moksleiviai per muziejaus eksponatus susipažins su orlaivių konstrukcija, pagrindinėmis sudedamosiomis dalimis, jų veikimu, taip pat lietuvių kurtais lėktuvais ir sklandytuvais bei istoriniu laikotarpu. Darydami paprastus skraidančius popierinius istorinių konstrukcijų modelius galės paliesti Lietuvos aviacijos istoriją, pažinti konstruktorių mintį, o iš pateikiamos papildomos informacijos – ir jų gyventą istorinį laikotarpį bei asmenybes. Pagamintus modelius galės nuspalvinti jų tikromis istorinėmis spalvomis arba leisti išsiskleisti savo kūrybingumui. Mėgindami pasidarytus modelius leisti patys išmėgins skrydį lemiančius fizikos dėsnius ir galės patirti jo grožį.


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Lietuviškame kaime gyvenęs iškilus Bajoras, vardu Boleslovas, vieną dieną supranta, kad gimtasis kraštas jam per mažas ir per nykus: nei namai, nei laukai, nei žmonės nebeatrodo pritinkantys jo bajoriškai kilmei. Belieka vienintelė išeitis – iškeliauti į platųjį pasaulį ir atrasti sau, iškiliai personai, deramą profesiją. Beeidamas per miestus ir kaimus, įveikdamas plačiausias jūras ir marias, užsukdamas į atokiausius kampelius Boleslovas sutinka įdomiausių bei keisčiausių žmonių, tačiau savo svarbiausio tikslo – tikrojo pašaukimo – jam niekaip nesiseka atrasti. Tik žingsniais išmatavus visą margą pasaulį ir sugrįžus į paliktą lietuviškąją žemę Bajorui tampa aišku – pats bajoriškiausias ir širdžiai mieliausias kraštas yra ne užjūriuose, o savame kaime su savo draugais bei kaimynais. Bambeklio Bajoro kelionė skamba dainomis, kurios iš vietos išjudins net didžiausius bambeklius, o spektaklio kūrėjai pažada – nė vienas žiūrovas nepaliks teatro salės be plačiausios šypsenos!?? Bambekliu Bajoru spektaklyje pavirstantis aktorius Jonas Šarkus sako:?„Šio spektaklio tema neša reikšmingą žinutę: bręstančiam žmogui labai svarbu domėtis, keliauti, ieškoti savęs ir savo vietos po saule, bet ne mažiau svarbu nepamiršti savo šaknų – branginti ir ieškoti gražių dalykų tave nuo vaikystės supusioje aplinkoje, žmonėse, šalies kultūroje bei tradicijose, kurios tave užaugino tokį, koks esi.”


Virtualus literatūrinis susitikimas „Laiškai pasauliui“ (Nuotolinė paslauga)

Virtualus susitikimas, kurį veda skaitytojų ir literatūros kritikų įvertinta rašytoja Ignė Zarambaitė, vyksta per „Zoom“ arba „MS Teams“ platformą (pasirinktinai). Dalyviams nereikia turėti jokių papildomų priemonių. Interaktyvaus nuotolinio susitikimo metu autorė pasakoja apie savo knygas „Emilio laiškas“, „Slapta laiškų rašymo agentūra“, „Pašto pelyčių nuotykiai Šiaurėje“. Knyga „Emilio laiškas“ laimėjo antrojo Nacionalinio vaikų literatūros konkurso metų debiuto nominaciją, buvo įtraukta į mokiniams rekomenduojamų knygų sąrašą, ištraukos publikuotos antrokų lietuvių kalbos vadovėliuose „TAIP!“ (leidykla „Šviesa“). Trilogijoje rašoma apie pašto pelytes Bertą, Liudviką ir Goją, kurios slapta padeda miestelio žmonėms. Pagrindinė kūrinių mintis – kad ir koks esi ar jautiesi esąs mažas, pasiryžęs gali atlikti didžiulius žygdarbius. Stiprybė slypi ne išorėje, o viduje. Pasitelkus vaizdines priemones (MS PowerPoint) atskleidžiami veikėjų charakteriai, pasakų siužeto, teksto ir iliustracijų kūrimo subtilybės. Autorė skaito knygų ištraukas, kartu su vaikais diskutuoja apie paštą, laiškus, tikrą draugystę, drąsą, bendradarbiavimo naudą, stebuklus, kuriuos galime sukurti mes patys, aptaria pašto pelyčių savybes, joms padėjusias įveikti sunkumus, pasiekti tikslą. Dalyviai įtraukiami į interaktyvias laiško rašymo, apipavidalinimo užduotis. Po susitikimo vaikai tęsia pažintį su autore elektroniniais ir popieriniais laiškais. Paslaugos dinamiškumas, heterogeniškumas užtikrina vaikų su skirtingais poreikiais ir pomėgiais įsitraukimą, jų bendrųjų gebėjimų ugdymą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Literatūrinė edukacija ,,Knygos puslapiais'' DIDELIEMS

Edukacijos tikslas – Supažindinti su knygos atsiradimo procesu, skatinant geresnį literatūrinių kultūros objektų suvokimą.

Edukacijos uždaviniai:

1. Pristatyti svarbiausius knygos atsiradimo etapus

2. Išmokyti atskirti spaustuvės ir leidyklos funkcijas

3. Supažindinti su knygos techninėmis savybėmis ir leidybiniais duomenimis

4. Skatinti knygų skaitymą pasitelkiant nedidaktinius metodus

Siekiamas poveikis: Suvokimas, kaip kuriama knyga, mokiniams ne tik padės geriau suprasti literatūrą, bet ir ugdys kūrybiškumą, kritinį mąstymą bei gebėjimą vertinti kūrybos procesą ir literatūros pasaulį. Siektini rezultatai: skaitantys ir knygą, kaip kultūros reiškinį, vertinantys mokiniai, suprantantys knygos atsiradimo procesą ir jame dalyvaujančių organizacijų vaidmenį.


Edukacijos "Mitologinių būtybių laboratorija"  tikslas – pasitelkiant praktines, kūrybines užduotis ir taikant skirtingas edukacines veiklas, taip pat įvairių pojūčių pagalba, supažindinti 1-8 kl. mokinius su pačiomis ryškiausiomis ir savičiausiomis lietuvių mitologinių sakmių būtybėmis bei įvairiais jų vaizdinių aspektais. Uždaviniai: 1. Kūrybinių užduočių pagalba susipažinti su mitologinių sakmių personažais, jų atliekamais darbais, funkcijomis, išvaizdos ypatybėmis. 2. Kūrybinių užduočių-galvosūkių pagalba išmokti atskirti mitologines būtybes vieną nuo kitos pagal jų funkcijas ar išvaizdos ypatybes, kai nėra paminėtas jų vardas. 3. Paanalizuoti mitologinių būtybių vaizdinių prasmes (taikoma 5-8 kl.).
Užsiėmimas vyksta „Mitologinių būtybių laboratorijoje“, kur visi aplinkos daiktai yra orientuoti į vienos ar kitos mitologinės būtybės vaizdinius. Edukacijos metu naudojamos įvairios edukacinės priemonės: kompiuteris, multimedija, planšetiniai kompiuteriai, asociatyvus daiktai, turintys užminti mįslę apie įvairias lietuvių mitologines būtybes, užduočių dėžutės su kortelėmis, interaktyvūs stendai, kuriuose mokiniai ieško atsakymų į gautas užduotis. Iš seno lagamino traukiant įvairius asociatyvius daiktus, kurių pagalba yra išsiaiškinama, kokias funkcijas atlieka ir kaip atrodo įdomiausios lietuvių mitologinėse būtybės. Antroje kūrybinėje judriojoje edukacijos dalyje mokiniai skatinami patys įsitraukti į žaidimą. Jie gauna dėžutes su būtybių vardais ir įvairiais daiktais, kuriuos turi atpažinti ir priskirti skirtingoms mitinėms būtybėms.  5-8 kl. mokiniai gauna papildomą užduotį – pagal gautą užuominą, naudojantis interaktyviais stendais atpažinti, kokia tai mitinė būtybė. Edukacijos pabaigoje mokiniai suskirstomi į komandas ir žaidžia kompiuterinį žaidimą, kurio pagalba pasitikrina, ar jau išmoko atpažinti  įvairias lietuvių mitines būtybes.  Geriausiai pasirodžiusieji gauna prizus.
Edukaciją veda etnologė, sakmiškųjų naratyvų tyrinėtoja Ingrida Stundžė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


VšĮ Kultūros paveldo rekonstrukcijos centras

Edukacinė ekskursija „Baltų vikingų – kuršių – gyvenvietės lankymas“

Edukacinės ekskursijos „Baltų vikingų – kuršių – gyvenvietės lankymas“ pagrindinis tikslas – supažindinti dalyvius su kuršių istorija ir paveldu rekonstruotoje šios genties klestėjimo laiko (XI–XII a) istorinėje aplinkoje.
Gidas supažindina ekskursijos dalyvius su per archeologinius tyrinėjimus nustatyta kuršių senovės gyvenvietės vieta prie Cypos upelio, su natūralaus dydžio rekonstruota kuršių gyvenviete, su kuršių buitimi, gyvensena ir amatais. Dalyviai susipažins su vikingų laikotarpio ginklų replikų ekspozicija, jūrinių laivų statybos būdu, aplankys 22 metrų ilgio XI–XII a. medinio laivo repliką ir įkvėps gaivaus Baltijos jūros oro, kurio kvėpavo ir drąsus senovės jūrininkai.
Ekspozicijose edukacijos dalyviai sužinos apie kuršių genties istoriją nuo susiformavimo iki integracijos į lietuvių ir latvių tautas, apie kovas dėl genties išlikimo, apie prekybinius ryšius su kaimynais ir tolimojo užjūrio šalimis, apie senųjų kuršių pagoniškuosius papročius, tradicijas, kultūrą ir paslaptingą magiją dėl kurios į kuršių kraštą iš krikščioniškos Europos vykdavo žmones, kad iš vietinių būrėjų ir pranašų gautų atsakymus į jiems rupimus klausimus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kūrybinės dirbtuvės ,,Nueik nežinia kur, atnešk nežinia ką"

Užsiėmimo metu dalyviai susipažins su inovatyviomis objektų ir šviesos teatro meninėmis priemonėmis ir autobiografinių istorijų kūrimo paslaptimis ir technikomis. Užsiėmimas prasidės nuo profesionalios aktorės (Kristina Mauruševičiūtė) atliekamo šviesos ir objektų teatro vaidinimo (20 minučių), kurio metu interaktyviu būdu bus pristatytos objektų ir šviesos teatro, bei istorijų pasakojimo meninės galimybės. Pasitelkusi smulkius objektus, piešinius, nuotraukas ir savo pirštus aktorė pasakos savo (širdies) istoriją. Vandens lašai, sudžiūvusios gėlės, pabirusios savaržėlės, šokantys pirštai ir kiti smulkūs objektai grafoprojektoriaus ir aktoriaus pagalba žiūrovams pasakos istoriją apie kuklaus, jautraus vaiko patiriamus sunkumus bendraujant su bendraamžiais, išgyvenimus ir ašaras susidūrus su pasaulio netobulumu, savo slaptus draugus ir didžiausią vaikystės svajonę, padėjusią susikalbėti su žmonėmis. Tai nuoširdi (širdies) istorija. Tokias istorijas visi laikome savo širdyje ir retai kam sekame. Tai istorijos, kurios nulėmė, tai kuo tapome užaugę. Istorijos pabaigoje herojė tam, kad įgyvendintų savo svajonę turi leistis į baimės lydimą kelionę nežinia kur ir parnešti nežinia ką. Į šią kelionę aktorė pakvies ir visus dalyvius. Specialių žaidimų ir pratimų pagalba aktorė įtrauks visus dalyvius į objektų ir šviesos vaidinimo kūrimą, kurs jaukią, saugią kūrybai, bendrystei ir atvirumui aplinką, skatins visus patirti kūrybos džiaugsmą. (Specialiai šiam užsiėmimui autorė yra sukūrusi dalyvių labai mėgstamus žaidimus “Nueik nežinia kur, parnešk nežinia ką”, “Herojaus veidai”, “Daiktų paveikslas”, taip pat užsiėmime pasitelkiami kitų meninkų, pedagogų, kaip A. Baol, S. Osten, praktiniai pratimai). Užsiėmimo tikslas ne tik supažindinti su inovatyviomis teatrinėmis priemonėmis, bet ir sukurti saugę erdvę vaikams papasakoti ir pasidalinti savo istorijomis, palankią erdvę jas išgirsti, suprasti ir pamilti.


Pasaka turbūt yra pats suprantamiausias būdas vaikui padėti pažinti, suprasti jį supančią aplinką - gamtą. Kartu sekant miško pasaką, mažieji programos dalyviai susipažins su medžių lapais, mokysis pažinti paukščius, išsiaiškins, kokie gyvūnai miega žiemos miegu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


"Baltojo aukso"paslaptys (išvykstamoji edukacija)

Porcelianas – „baltasis auksas“ iš Kinijos, už kurio gamybos paslapčių išdavimą senovėje grėsė mirties bausmė. Visas porceliano paslaptis vaikai sužinos edukacijos “Baltojo aukso grožis”, įgytas žinias panaudos kuriant eskizus, o piešiniai perkelti ant porceliano gaminio specialiais dažais (puodelio, lėkštutės ar varpelio). Kiekvienas paslaugos dalyvis savo dekoruotą darbelį išsineš su savimi Juk kiekvienam būtų šventė gauti specialiai jam sukurtą puodelį, kiekvieną rytą iš jo gerti arbatą; lėkštutę- kurioje telpa skaniausi malonumai; varpelis - neutralizuoti į namus patenkančią neigiamą energiją ar per šventes kviesti prie stalo.


Dažniausiai ekspozicijose esantys eksponatai yra neliečiami – apžiūrimi tik akimis. Edukacinis užsiėmimas „Eksponatas pasakoja“ skirtas lavinti pažinimą per bendravimą ir pojūčius.
Trys užsiėmimo veiklos, tai lyg trys žaidimo lygiai – nuo lengviausios iki sudėtingiausios, kurias įveikę moksleiviai pasiekia finišą – susipažįsta su krašto istorija ir etnine kultūra.
Kurdami istorijas, tyrinėdami eksponatus moksleiviai susipažins su Ignalinos krašto istorija: gyvulininkyste, žemdirbyste, žvejyba, kasdiene buitimi, šventėmis, papročiais ir verslais. O veikdami grupelėse ugdys pastabumą, kūrybiškumą, tarpusavio supratimą, lavins vaizduotę, saviraišką bei socialinius gebėjimus. Taigi, ką pasakoja Ignalinos krašto muziejaus eksponatai?


Edukacinis užsiėmimas „Laisvės, saugumo, atsakomybės ženklai Klaipėdos uoste“ - tai kvietimas sudalyvauti programoje, praturtintoje jūrinės kultūros konteksto nepriklausomybės laikotarpiu atkūrimu. Tai pilietinio ugdymo programą papildantis, kritinį mąstymą ugdantis bei į jūrinės valstybės idėjos puoselėjimą orientuotas edukacinis užsiėmimas. Programa parengta taip, kad moksleiviai patys atrastų su Klaipėdos uostu susijusius nepriklausomybės ženklus, muziejaus istorinėse ekspozicijose, bendradarbiaudami tarpusavyje, komunikuodami su muziejaus edukatoriais bei vadovaudamiesi eksponatų aprašais atkuria istorinį kontekstą, t.y. laikotarpį, kada Klaipėdos uostas atiteko Lietuvai. Edukacinėje programoje nemenkas dėmesys skiriamas laivo „Prezidentas Smetona“, kapitono L.Stulpino indėliui įvertinti. Organizuojama diskusija, ar pakito/kaip pakito laisvės, saugumo ir atsakomybės ženklai šiandienos uoste bei kokius šių temų ženklus moksleiviai išskirtų savo kasdienėje veikloje.


Reformacija ir kontrreformacija Lietuvoje ir Kėdainiuose

Edukacija skirta 11-12 klasių mokiniams. Tikslas - įdomiai ir patraukliai supažindinti programos dalyvius su reformacija ir kontrreformacija Kėdainiuose ir Lietuvoje. Edukacija vyksta Kėdainių senamiestyje, kuriame daug išlikusių istorinių pastatų menančių tiek reformaciją, tiek kontrreformaciją. Kėdainių evangelikų reformatų bažnyčioje aptariamos pagrindinės reformacijos idėjos,  interjeras, skaitomas Abraomo Kulviečio tekstas, palyginamas su jėzuitų parašytais tekstais. Kontrreformacijos pavyzdys Kėdainiuose – karmelitų vienuolyno įsikūrimas. Aplankoma katalikų šv. Juozapo bažnyčia, kurioje palyginamas interjeras su evangelikų reformatų bažnyčios interjeru, akcentuojami svarbiausi skirtumai, religinis ir pasaulietinis požiūris. Aptariamas katalikų kunigo Mikalojaus Daukšos indėlis į lietuvių raštiją. Pabaigoje, aplankoma Kėdainių šviesioji gimnazija, kuri buvo svarbus reformacijos lopšys ne tik vidurio Lietuvoje, bet ir visoje LDK.


Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

3D rašikliai leidžia sukurti unikalius meno kūrinius ir plėsti meninius įgūdžius, lavinti kūrybiškumą. Mokiniams nereikia jokios programinės įrangos, ar kitų sudėtingų technologijų, kurias reikia išmokti valdyti. Taigi vaikai dirbdami porose, bendradarbiaudami, gali sukurti įvairius darbelius. Trumpos teorinės dalies metu supažindinsime su 3D rašiklio veikimo principais ir darbo metodais, išmokysime jais naudotis. Vaikams bus parodomi bibliotekos darbuotojų sukurti pavyzdžiai, suteikiamos darbo priemonės. Edukacinių užsiėmimų metu 3D rašikliu bei specialiomis priemonėmis bus kuriamos erdvinės konstrukcijos, piešiniai. Vaikai galės realizuoti pačias drąsiausias idėjas nestandartiniu ir tuo pačiu paprastu būdu, o savo skurtus darbus išsinešti namo.


Užsiėmimų tikslas – atskleisti ir ugdyti vaikų kūrybinį ir meninį potencialą. Motyvuoti prasmingai ir aktyviai dalyvauti cirko meno tradicijų plėtroje. Šiandieniniame kultūriniame gyvenime vis labiau populiarėjant cirko menui, tradicinis cirkas peržengia maniežo ribas. Jis tampa šiuolaikiniu menu, kuris jungia ne tik cirko formas, bet ir muziką, šokį, teatrą, režisūrą.Šakių mieste įkurta cirko mokykla turi inventorių ir tam pritaikytą bazę su profesionaliais pedagogais, vaikai galės pajausti cirko meno dvasią, pamatyti cirko „virtuvę", jo užkulisius. Užsiėmimų metu skatinsime vaikų grupių bendravimą ir bendradarbiavimą su profesionaliais cirko artistais, režisieriais, choreografais, per veiklas supažindinsime su cirko menu ir istorija, per kūrybines ir praktines paieškas skatinsime vaikų ir jaunimo pažinimo ir lavinimosi poreikius kultūros bei meno srityse. 1–4 klasių mokiniai galės susipažinti su V. Venslovaičio cirko paroda „Viskas dėl šou“, apžiūrėti mini klounų parodėlę. Vaikai galės stebėti geriausius savo bendraamžių pasirodymus, kurie truks apie 20–30 min. Trumpai vaikai bussupažindinti su Lietuvos cirko istorija. Po pasirodymų galės susipažinti su cirko užkulisiais ir artistų rekvizitu – edukacija„Daiktai cirke atgyja“. 1–2 klasių mokiniams cirko meno užsiėmimus vesime žaidimo forma, įtraukiant „Parašiutą“ ir kitącirko inventorių. Taip pat 1–2 klasių vaikai turės galimybę susipažinti su grimo paslaptimis – vyks pamokėlės. 3–4 klasių mokiniams treneriai parodys ir suteiks galimybę patiems pasigaminti žongliravimo rekvizitą. Prižiūrimi profesionalaus cirko artisto ir akrobatikos trenerio 3–4 klasių mokiniai turės galimybę saugiai išbandyti pametamą takelį ir batutą. Po įvykusio užsiėmimo bus susėdama ratu ir vyks refleksija, kurios metu kiekvienas galės išsakyti, ką jautė, kas patiko, nepatiko. Vaikai dirbdami kartu su profesionalais patirs socialiai ugdantį kultūrinių užsiėmimų poveikį, atskleidžiantį jų asmenybę,sugebėjimus ir pasitikėjimą savimi.


Spektaklis „Marytė“ pasakoja, kaip Antrojo pasaulinio karo pabaigoje bei pokariu Mažosios Lietuvos vaikai, vadinami „Vilko vaikais“ (Wolfskinder), buvo atskirti nuo šeimų arba liko našlaičiais. Jų buvo apie 7000. Būdami maži su vienu iš tėvų (dažniausiai mama) ar visai su svetimais, jie ėjo ieškodami duonos kąsnio, didesnieji – kąsnį parnešti namo. Dėl bado „vilko vaikai“ bėgo į Lietuvą, kai kurie pasiekė Latviją, Estiją, Baltarusiją, Ukrainą. Šių vaikų patirtis išskirtinė. Badas ir baimė buvo jų vaikystės palydovai. Ilgą laiką sovietų okupuotoje Lietuvoje gyvenę „vilko vaikai“ negalėjo viešai dalytis savo prisiminimais, o apie smurto ir prievartos aukas buvo sąmoningai nutylima. Savosios tapatybės atsisakymas buvo vienintelė tokių vaikų išlikimo sąlyga. Tik atgavus nepriklausomybę šiems žmonėms atsirado galimybė pradėti ieškoti savęs, sužinoti ir įregistruoti tikruosius gimimo metus, vietas, vardus ir pavardes, surasti artimuosius. Lietuvoje gyvenantys vokiečių kilmės „vilko vaikai“ (tuo metu apie trejų–šešiolikos metų amžiaus) susitelkė į bendriją „Edelweiss-Wolfskinder“, kuri gyvuoja ir dabar, padėdama atrasti savo šaknis bei puoselėti tradicijas ir kultūrą.


Edukacinis užsiėmimas „Kailiniai geriausieji, patys nuostabiausieji“

Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Žemės planetoje visų aptinkamų gyvūnų kūną dengia oda su tam tikrais dariniais: vienų – tik oda, kitų – plunksnos, dar kitų – kailis ir kt. Kodėl gyvūnų odos dariniai skirtingi, kokią reikšmę atlieka gyvūnų išgyvenime? Dalyvaudami edukaciniame užsiėmime teks pavaikščioti po muziejaus ekspozicijų sales ir dar kartelį įsitikinti, o būdami edukacinėje klasėje galės pačiupinėti kailiukų ir kitų odos darinių pavyzdžius bei padiskutuoti, kodėl skirtingų žvėrių rūšių kailio plaukai yra skirtingi, skirtingų paukščių rūšių plunksnos yra skirtingos, roplių, žuvų ir varliagyvių oda yra skirtinga. Edukacinio užsiėmimo praktinės dalies metu teks gerokai padirbėti ir įgytas žinias pritaikyti praktiškai – naudojant atvirukus-gyvūnų piešinukus atrinkti gyvūnų kailių pavyzdžius. Sunku, bet įmanoma, žinant, kaip atrodo gyvūnas, atpažinti jį iš kailio ar kt. kūną dengiančio odos darinio. Užkaista diskusija, kada ir ką puošia gyvūnų kailis.

Pažinimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Šios edukacijos tikslas motyvuti mokinius rūpintis savo ir aplinkinių emocijų pasauliu. Uždaviniai: 1) Supažindinti kaip kuriasi emocijų istorija dalyvaujant kultūrinėse veiklose.
2) Padėti suprasti kaip kiekvieno dalyvavimas kuria emocinę atmosferą klasėje ir visuomenėje.
3) Padėti įsivardinti savo elgesį, kurį keičiant gali prisidėti prie teigiamos atmosferos kūrimo klasėje kultūros.
4) Stiprinti vaikų pasitikėjimą savimi dalyvaujant kutūrinėse veiklose.
5) Supažindinti kaip teigiamos emocijos padeda save motyvuoti įsitraukti į kultūrines veiklas.
Edukacijos metu aktyvių užduočių pagalba vaikai kuria savo emocijų istorijos žemėlapius. Įsivardina kaip jie dalyvaudami įvairiose veiklose kuria savo emocijų istoriją. Vaikai užduočių pagalba įsisąmonima kaip elgtis, kad kitiems būtų gera kartu būti ir dalyvauti ne tik kultūrinėse veiklose. Visos edukacijos metu kuriama teigiamų emocijų atmosfera, kuri motyvuoja įsitraukti. Edukacijos metu vaikų įtraukimui  pasitelkiami žaidimai.  Edukacijos lektorė, emocijų tyrinėtoja neuromokslininkė dr. Laura Vencė.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Ekskursija laivu po Nemuno deltą I-XII klasėms

Paskaita "Šių dienų piratai" skirta supažindinti su smurtu, terorizmu bei nusikalstamumu vandenynuose, aktyvaus piratavimo zonomis, pastarųjų metų piratavimo statistika, apsaugos priemonių metodais. Audiogido apie Minijos kaimą, Uostadvarį tikslas - supažindinti su Minijos kaimo etnine archtektūra, kilme, Uostadvario švyturiu, vandens kėlimo stotimi. Ekskursijos laivu po Nemuno deltą tikslas - supažindinti su šio krašto unikalia gamta. Pažintis su laivavedžio profesija vidaus vandenų laivybos taisyklėmis.


Mažeikių Henriko Nagio viešoji biblioteka

Užsėmimo metu suteiksime galimybę moksleiviams išbandyti inžinerinius Fishertechnik ir robotikos (Mindstorm EV3, Lego WeDo 2.0 education) konstruktorius, aptariant jų veikimo principus ir galimybes. Pristatysime sukonstruotą Mindstorm EV3 modelį – „roboto ranką“, moksleiviai galės išbandyti jo galimybes. Praktinio užsiėmimo moksleiviai konstruos robotą nuo pradžios „Detalė + Detalė = Robotas“ ir jį užprogramuos, kad atliktų tam tikrus veiksmus. Bibliotekoje yra dviejų rūšių konstruktorių paketai: inžineriniai „Fischertechnik“, supažindinantys su pagrindiniais mechanikos principais bei energijos, greičio, galios sąvokomis; robotikos konstruktoriai (Mindstorm EV3, Lego WeDo 2.0 education), skatinantys moksleivius konstruojant, programuojant ir eksperimentuojant pritaikyti tiksliųjų mokslų žinias. Užsiėmimo metu vadovas, taikydamas mokymosi žaidžiant metodiką skatins vaikus mąstyti kūrybiškai, kritiškai vertinti situacijas, skatins motyvaciją kurti, sieks, kad moksleiviai patirtų atradimo džiaugsmą, nes su Lego detalėmis viskas įmanoma. Bendradarbiavimas ir darbas komandoje konstravimo procese labai svarbu, nes pritaikomi problemų sprendimo, komunikavimo įgūdžiai ir tuo pat metu lavinami, nes atsiskleidžia įvairios emocijos ir idėjos tampa veikiančiu mechanizmu, kurį sukuria patys moksleiviai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija „Kalėdinė kompozicija ant beržo riekelės“

Šv. Kalėdų laukimas – vienas prasmingiausių ir laukiamiausių periodų. O vaikai jo laukia su didesniu tikėjimu stebuklu! Yra tradicija puošti Kalėdinę eglutę, tačiau šiais laikais namus puošia ne tik ji, bet ir įvairios kompozicijos, vainikai ir žvakidės.
Šioje edukacijoje vaikai gamins žiemos kompoziciją ant beržo riekelės. Dekoruos ją eglių šakelėmis, kankorėžiais, gilėmis, smilgomis, džiovintais augalais – taip kaip mūsų senoliai dekoravo. Klijuos žvakutę ir parsineš šviesą ir šilumą į savo namus.


„EBRU edukacija kuriant bendrą, didelį paveikslą“

Viešoji įstaiga MENO TERAPIJOS IR SOCIALIZACIJOS INSTITUTAS VYTA

UNESCO kultūros paveldo saugoma tapyba ant vandens (ebru) – tai meno forma, nepaliekanti abejingų dėl nesunkiai gaunamo išskirtinio rezultato, greitai kintančio proceso, neįprasto spalvų ir formų žaismo bei netikėtumo. Piešimas atliekamas specialiame dideliame inde ant sutirštinto jūros dumbliais ir žolelėmis vandens. Dažų teptuku ištaškomas fonas, o specialiomis lazdelėmis formuojami patys įvairiausi ir spalvingiausi ornamentai. Kūrinį nuo vandens paviršiaus perkeliame ant specialaus popieriaus lapo. Piešimui naudojami visiškai natūralūs, tradiciniai tapybos ant vandens (EBRU) meno dažai, nekenksmingi žmogui ir aplinkai. Užsiėmimo pradžioje dalyvių laukia ebru meno pristatymas, kurio metu edukatorė papasakoja ebru atsiradimo istoriją, supažindina su priemonėmis, paaiškina ir praktiškai parodo kaip vyksta piešimas ant vandens. Tuomet mokiniai, prižiūrimi edukatorės, pradeda kurti bendrą paveikslą. Pabaigoje mokiniai skatinami reflektuoti įgytą patirtį, pasidalinti įspūdžiais. Sukurtas kūrinys lieka mokiniams atminimui. Čia kūrybos procesas gali toliau testis, jei mokiniai nuspręstų išdžiuvus piešiniui, jį sukarpyti ir pasigaminti skirtukus ar atvirukus.


Užsiėmimo metu 1-4 klasių mokiniai turės galimybę sukurti unikalų medžiaginį penalą, dekoruotą baltiškais motyvais. Vaikai sužinos apie baltiškų simbolių kilmę, jų prasmę ir svarbą lietuvių kultūroje. Naudodami akrilo dažus ir teptukus, mokiniai kurs individualius dizainus, derindami spalvas ir formas pagal savo kūrybines idėjas. Ši veikla skatina kūrybiškumą, saviraišką ir kultūrinio paveldo pažinimą, o galutinis rezultatas – unikalus, asmeniškai sukurtas penalas – tampa praktišku ir simboliškai reikšmingu kasdienio naudojimo objektu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ar kada teko matyti ritmiškai judantį egiptietį ir stebintį saulės laikrodį? O gal kada nors įsiklausei, kaip ritmingai tiksi valandų, minučių ir sekundžių rodyklės? Visi kartu klausysimės tiksinčios laiko istorijos repo ritmu ir susipažinsime su laiko matavimo prietaisais: kalendoriais, saulės, vandens, ugnies, smėlio ir mechaniniais laikrodžiais. Tik tak!


Tikslas – per kultūrinę raišką ugdyti vaikų kūrybingumą ir kritinį mąstymą, stiprinti komunikavimo įgūdžius,  socialinę ir emocinę savimonę pagrįstą buvimu gamtoje.
Uždaviniai: dalytis kūrybinėmis idėjomis dalyvaujant jų generavimo procese;
mokytis komunikuoti su bendraamžiais verbaliniais ir neverbaliniais būdais naudojant įvairias, atsitiktines / neįprastas, gamtoje randamas priemones;
kūrybiškai praleisti laiką gamtoje be socialinių medijų.

Paslaugos gavėjai pasitinkami Užpalių miestelio centre, trumpai (remiantis legendomis) pristatomas miestelio istorija. Vaikai suskirstomi į tris grupes, t.y. legendos herojus: laumes, pelkių monus, gamtos stebuklus. Grupėms vadovaus paslaugos teikėjo nariai. Dalyvių autobusu vykstama iki Lygamiškio piliakalnio kurio papėdėje yra Laumės valtis. Susipažinus su Aukštaitijos kanklių meistro J. Lašo instrumentu – kanklėmis išsiskirstoma grupėmis pagal personažus. Grupėse sukuriami trumpi prisistatymai kurie vėliau apjungiami į visumą. Užsiėmimo metu dalyviai grupėmis ir komandoje „lauminėja“, žaidžia, eina ratelius, kuria ir kitiems pristato bei kartu atlieka „ritualus“. Kelyje nuo Lygamiškio piliakalnio iki Krokulės šaltinio įveikiamos netikėtos kliūtys, atliekamos kūrybiškos ir vaidybinės užduotys kuriose dirbama komandoje, grupėse arba individualiai ar pasitelkus draugus. Prie Krokulės šaltinio atlikus apsiprausimo šaltinio vandeniu ritualą baigiama kurti legenda ir baigiasi užsiėmimas.


Edukacinis užsiėmimas „Sušvinta prieš akis man namai mielieji“ (A. Miškinis)

Atšlaime edukacinio užsiėmimo dalyviai susipažins su autentiškos sodybos trobesiais (klėtimi, ledaine, rūsiu, tvartu, gryčia), išgirs apie Miškinių šeimos kūrimąsi vienkiemyje ir statinių pastatymo aplinkybes. Gryčioje mokysis suvokti aukštaičių buitį, galės liesti buities rakandus, pabandyti jais naudotis, atlikti kasdienius buities darbus. Sužinos apie tragišką Miškinių šeimos likimą: gyvenimo negandų ujami ir tremiami, į šiuos namus mintimis ir širdimi jie nuolat grįždavo. Šitie namai jiems atstojo Tėvynę. Užsiėmimo dalyviai tyrinės kultūros paveldą, patirs, ką reiškė namai tarpukario ir pokario laikų žmogui, koks buvo sąvokos „namai“ turinys; kiek ir kaip namų supratimas keitėsi bėgant laikui bei ką į tą sąvoką įdeda dabartinė moksleivių ir jų tėvų karta.


Edukacinė programa „Lietuviško šiaudo paslaptys“  1-4 kl. mokiniams

Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centras

Praeitį menančiose lietuvių sodybose gyvavo graži tradicija – virš stalo kabinti iš šiaudų suvertus sodus. Šie trapūs, gelsva spalva švytintys geometriniai dirbiniai savo ramiu sūkuriavimu skleidžia malonią energiją ir traukia žvilgtelėti aukštyn. Šiandieninėje interneto ir globalizacijos tėkmėje  etninė kultūra  nebėra tokia aktuali. Amatininkystės įgūdžiai yra primiršti, retai žmonių namuose sutiksime kabantį šiaudinį sodą. Todėl edukacija  „Lietuviško šiaudo paslaptys” skirta 1-4 kl. mokiniams, norintiems pažinti ir išsaugoti šiaudinių sodų vėrimo amatą, kuomet pasitelkiant adatas, siūlus bei šiaudus kuriami reketukai (šiaudinio sodo dalis).
Užsiėmimo metu dalyviams pateikiama teorinė medžiaga apie šiaudinių sodų atsiradimo istoriją, simboliką.
Mokiniai supažindinami su gamybos procesui reikalingomis priemonėmis (šiaudais, adatomis, siūlais), demonstruojama vėrimo technika, rodomi šiaudinių sodų pavyzdžiai.
Edukacijos metu mokiniai išmoks verti reketuką. Užsiėmimo pabaigoje laukia refleksija.
Edukaciniu užsiėmimu tikimasi sudominti mokinius viena įspūdingiausių lietuvių paprotinės dekoratyvinės dailės rūšių.  Suvertas reketukas kartu keliauja su mokiniais į mokyklą ar namus.


KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas (mūsų patalpose, Vilniuje / 5-8 kl.)

"KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas" - edukacinio užsiėmimo tikslas: naujai susiformavusiai mokslevių grupei (klasei) susipažinti artimiau, užmegsti glaudesnius ryšius arba jau esamai ir seniai pažistamai grupei pažvelgti kitu kampu į iškylančias tarpusavio problemas bendravime, pamatyti save ir kitus netikėtose situacijose. Naudojant smagias psichologines užduotis bei dramos terapijos metodus gvildenami tokie uždaviniai: 1) pažinti ir išbandyti kultūrinės raiškos galimybes savo kolektyve; 2) ugdyti gebėjimą dirbti su kitais žmonėmis, siekiant bendrų socialinių tikslų; 3) emocinių įgūdžių lavinimas, mokantis skirtingų emocijų raiškos būdų, siekiant bendravimo ir bendradarbiavimo tikslų bei mokinantis sukurti ir palaikyti harmoningus santykius su grupės nariais; 4) efektyvesnis tarpusavio komunikavimas ir geresnis vienas kito pažinimas. Siekiamas poveikis: per tam skirtus žaidimus, diskusijas ir kūrybinę veiklą - atliepti bendrumo, kompetencijos, savivertės ir drąsos ugdymo poreikius, reikalingus tiek sename, tiek naujame kolektyve. Šią edukaciją kas met pakartotinai užsisako apie 40% mokyklų, kurios jau turėjo šį užsiėmimą ir nori jo kitoms savo klasėms. Ji aktuali tampa ypač rudenį, kai susiformuoja nauji kolektyvai, bet sėkmingai pritaikoma ir jau seniau susibūrusiuose kolektyvuose sprendžiant konfliktines situacijas, ieškant kūrybingų sprendimų. Užsiėmimas vyksta naudojant Individualiosios psichologijos (remiantis tarpdisciplininio meno principu) ir Dramos terapijos žaidybinius ir vaidybinius elementus, kartais pasitelkiant dailės, muzikos bei šokio-judesio praktikas. Parenkant užduotis atitinkamai pagal moksleivių amžių ir grupės dydį.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Šioje edukacijoje savo paslaptis atvers ant sūraus požeminio vandens kupolo išaugęs miestas. Išskirtiniai jo vandenys žinomi nuo viduramžių. XIX a. tapęs kurortu buvo patekęs į populiariausių Europos kurortų dešimtuką. Gal jau atspėjote, kad tai – Birštonas? Sūraus vandens savybių pažinimas domina ir vaikus, ir suaugusius. Edukacinio užsiėmimo metu turėsite galimybę pasitikrinti ir plėsti žinias apie vandenį: gėlą ir sūrų, požeminį, gydantį,.. Sūrių versmių kilmę padės suprasti interaktyvios schemos, tūriniai maketai, skaidrės su filmuota medžiaga, nuotraukomis, piešiniais). Paskutinė edukacinės programos dalis skirta tautosakai, menui ir kūrybai. Edukatoriai – regioninio parko darbuotojai pakvies pasitikrinti žinias apie vandenį tautosakoje bei pasigaminti kurorto simbolį. Laukiame visų, kuriems smalsu sužinoti, koks brangiausias Lietuvos turtas, kuo nuo seno garsėja Birštonas, kodėl šiose vietose požeminis vanduo sūrus?


Edukacinė programa "Kuršėnų molis ir karaliai"

Edukacinė programa „Kuršėnų molis ir karaliai“ skirta 9-12 klasių mokiniams. Edukacija vyks Šiaulių rajono savivaldybės etninės kultūros ir tradicinių amatų centre, kuris įsikūręs Kuršėnų dvaro sodybos oficinos patalpose. Jaunimas užsiėmimo metu kurs savo gaminį iš molio, sužinos apie molio gavybą, savybes, panaudojimą ir keramikos degimo procesą. Gamindami savo kūrinį ugdys pasitikėjimą savimi, kritinį mąstymą, saviraiškos poreikį. Išsiaiškins koks procesas vyksta kelyje nuo molio gavybos iki buityje naudojamo indo. Keramikos meistras – Puodžių karalius Algimantas Tamašauskas suteiks pagrindines žinias apie keramikos lipdymą ir žiedimą, o nulipdytus jaunimo indus, išdegs ir glazūruotus atiduos kitą dieną. Jaunimas sužinos apie puodininkystės ir Puodžių karalių rinkimo tradiciją. Aplankys Kuršėnų puodžių Bronės ir Broniaus Radeckų keramikos darbų ekspoziciją, esančią Kuršėnų dvaro rūmų pastate. Taip pat turės galimybę pamatyti ir kitų Puodžių karalių darbus. Edukacijos pabaigoje žinias įtvirtins atsakydami į klausimus mažoje viktorinoje.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinės programos dalyviai pasitinkami prie sodybos vartelių, palydimi iki namo, per tą laiką užmezgamas ryšys su atvykusiais, jie spėja prisistatyti, iš kur atvyko, ar pirmąkart. Namo viduje edukatorė parodo ekspoziciją, trumpai apibūdina Didžiulių šeimos narius, sodybos šeimininkus – knygnešius, šviesuolius, bendravusius su įžymiais šio krašto žmonėmis, sukaupusius didžiulę lituanistinę biblioteką. Vaikai apžiūri „Aušros“ numerius, pažymėtus S. Didžiulio bibliotekos ženklu, sužino apie tolimesnį bibliotekos likimą. Suteikus vaikams žinių, jie pakviečiami į edukacinę erdvę su išlikusiais autentiškais kambario baldais – stalu, komoda, laikrodžiu. Susėdus aplink stalą, ant kurio kadaise buvo skirstyta knygnešių atgabenta spauda, vaikai išklauso trumpą spaudos draudimo laikotarpio apžvalgą, išnagrinėjamas stendas, kuriame užfiksuotas knygų kelias nuo spaustuvių Mažojoje Lietuvoje iki Griežionėlių, pažymėti pagrindiniai spaudos draudimo momentai, knygnešių pavardžių išsaugojimas Knygnešių sienelėje prie Kauno Vytauto Didžiojo karo muziejaus, bando įsiminti Petro Vaičiūno posmą – Knygnešių sienelės įvardijimą. Praktinių užsiėmimų metu detaliai nagrinėjamas knygnešių maišo turinys, vartomos ir rūšiuojamos knygelės, susipažįstama su draudžiamos spaudos leidimo ypatumais, knygų dydžiu, kaina, platinimo sunkumais, aptariama, kaip knygnešystė nutiesė kelią į šiandieną, koks svarbus lietuviškas žodis tautos vienybei ir išlikimui. Programa užbaigiama, ragaujant žolelių arbatą ir Didžiulių sodo gėrybes pagal sezoną, aptariant patirtą įspūdį.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

„Kaip gyvenome?“ – tai edukacija, kurios metu, 1-4 klasių moksleiviai, susipažins su lietuvių gyvenimo būdu nuo senovės iki šių dienų. Kokiuose būstuose žmonės gyveno senovėje? Ką valgė viduramžiais? Kuo puošėsi bajorai, o kuo rengėsi valstiečiai? Ką apie sovietmetį mes žinome iš savo senelių? Pažinę būdingiausius skirtingo laikotarpio kultūros bruožus, tradicijas, vaikai išmoks vertinti kultūros paveldą. Siekdami smagiai praleisti laiką, šoksime bajorišką šokį, spėliosime senovinius žodžius, žaisime su skirtingais laikotarpiais susijusius žaidimus ir statysime „senovinę palapinę“! Visa tai ir dar daugiau vaikai galės sužinoti edukacijos metu atlikdami komandines užduotis, žaisdami žaidimus, dėliodami vaizdines priemones, stebėdami aplinką.


Kaip įtikinti kalbant? (nuotolinis užsiėmimas)

Viena dažniausiai pasitaikančių mokinio baimių, lydinčių jį nuo pirmųjų žingsnių į mokyklą – baimė kalbėti prieš kitus. Ši baimė yra kiekvieno mokinio, kuriam nedrąsu kalbėti prieš bendraklasius ar mokytojus, priešas. Dažnai girdime: „Bijau kalbėti...“, „Negaliu kalbėti...“, „Mirsiu vietoj, jei reikės kalbėti prieš visus“ ir pan. Ar žinojote, kad vos 10 proc. žmonijos mėgsta kalbėti viešai. Šie žmonės nejaučia baimės. Kiti 10 proc. jaučia didelę viešo kalbėjimo baimę. Vien nuo minties apie viešą kalbėjimą jiems darosi silpna. Likusi maždaug 80 proc. sudaranti žmonijos dalis jaučia „drugelius pilve“, patiria nerimą, neužmiega prieš savo pranešimą, bet jie žino, kad tai įmanoma išgyventi, kad tai praeina, tik malonumo čia nėra daug. Šio užsiėmimo tikslas – „drugelius pilve“ paversti stiprybe.


Gintaro amuletų simboliai interaktyviai (Nuotolinė paslauga)

Edukacinio užsiėmimo metu amuletai traktuojami kaip komunikacinė jungtis tarp šiuolaikinės ir archajinės visuomenių. Nuotolinis užsiėmimas pradedamas nuo susipažinimo su akmens amžiuje padirbdintais gintaro amuletais, jų formomis, ornamentika demonstruojant nuotraukas ir vaizdo įrašus kompiuterio ekrane. Kartu su dalyviais gvildenamos archajinių simbolių atsiradimo priežastys ir ieškoma jų reikšmių, įkūnijančių Pabaltijo gyventojų pasaulėžiūrą. Antroje užsiėmimo dalyje senieji amuletai lyginami su šiuolaikiniais, kurių autorė VDA magistrantė Gražina Eimanavičiūtė. Grafikos dizainerės darbai – tarsi gyvenimui prikelti amuletai, išsaugoję pirmines funkcijas, tačiau jie kuriami naudojantis šiandienos medžiagomis ir technologijomis. Šiuolaikiniai amuletai-altoriai sudaryti iš šešių apskritimo formos pasukamų sluoksnių. Kiekvienas sluoksnis vaizduoja atskirą reiškinį, susijusį su Saule, Mėnuliu, Žvaigždėmis ir Žeme. Jų dekore panaudoti archajiniai senovės baltų simboliai. Rankomis pasukami sluoksniai kuria dinamišką grafiką, kuri išryškėja įjungus specialų įrenginių apšvietimą. Tai demonstruojama vaizdo įrašo pagalba. Po to dalyviai kviečiami susipažinti su kita dizainerės sukurta interaktyvių amuletų forma – internetine programėle, pasiekiama puslapyje: www.visatai.lt. Čia pasirenkama gimimo arba kita reikšmę vartotojui turinti data. Tuomet programa pasuka šešis simboliais dekoruotus sluoksnius atitinkamai pagal kiekvieno reiškinio tos dienos duomenis. Pasisukus sluoksniui – pasikeičia raštas ir amuletas įgyja prasmę, susijusią su pasirinkta data. Praktinės užduotys mokiniams – susikurti asmeninį amuletą interaktyvioje programėlėje ir pasitelkus dailės priemones sudėlioti savo visatos modelį ant amuletą imituojančio kartono.


Edukacinio užsiėmimo  metu bus akcentuojama lietuvių liaudies medžio dirbinių svarba, dekoratyvumas, meniškumas, unikalumas. Pristatomi medžio dirbinių amatininkai, kalbama apie jų naudojamas technikas, puošybos elementus, spalvines gamas. Bus rodoma vaizdinė medžiaga, kurioje bus pristatoma baldų puošyba, medinės architektūros puošybos elementai. Bus organizuojamos žaidybinės užduotys, kurios padės įtvirtinti išgirstą informaciją. Praktinėje dalyje dalyviai gaus medinių langinių ruošinuką, kurį dekoruos pasirinktomis, polichromijai būdingomis, spalvomis ir  raštais. Dalyviai savo darbelius galės naudoti kaip nuotraukos rėmelius.


Edukacinė programa "Kai gimtosios kalbos Tėvas pasisodina ant kelių..."

Šakių rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Ar sutinkate, kad mūsų gimtoji kalba – gyvas, augantis, besikeičiantis organizmas? O jei sakytume, kad ji – kaip nuo kūdikio augantis žmogus? Kiek tada jai metų? Kur ji užgimė? Atvykę į gimtosios kalbos lopšio kraštą – Zanavykiją, sužinosite
atsakymus į šiuos klausimus ir dar daugiau. Čia turėsite galimybę susipažinti su gimtosios kalbos Tėvo Jono Jablonskio
asmenybe ir gyvenimu. Pakviesime pasisvečiuoti jo tėviškės sodyboje Rygiškių kaime ir Šakių viešosios bibliotekos
Griškabūdžio padalinyje. Bibliotekoje ieškosite paslėptų pikantiškų prisiminimų apie J. Jablonskį, turėsite galimybę žaisdami mokytis: atkurdami kalbininko sukurtus naujadarus, bandydami atspėti, ką reiškia rečiau girdimi žodžiai, dalyvaudami viktorinoje. O gal patys tapsite jablonskiais ir išdrįsite sukurti naują žodį... J. Jablonskiui 2020 m. sukako 160 metų. Ar žinote, kokia buvo Lietuva tuo metu, kai jis dar buvo gyvas? Mes papasakosime, parodysime seniai seniai išleistas jo parašytas knygas, suteiksime galimybę išgirsti J. Jablonskį. Vaišės primins slapyvardžius, kuriais pasirašinėjo mūsų gimtosios kalbos Tėvas Jonas Jablonskis. Šmaikštaus jo būta...

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Virtualios realybės edukacija "Partizanų paslaptys"

Mokymosi aplinka turėtų būti kuriama atsižvelgiant į mokymosi procesą. Ji turėtų būti sukurta taip, kad mokiniai ir mokytojai mokymosi patirtį įgytų per kiek įmanoma neformalesnes veiklas. Kad tai įvyktų, mokymosi patirtis turėtų būti aktyvi, prasminga, turinti socialinę vertę, integruota ir įvairiapusė. Virtuali realybė - dar vadinama virtualia terapija, naudojama mokymosi tikslais gali būti labai naudinga, kadangi jos metu įvairią informaciją galima gauti realiu momentu, vaizdiniais, garsiniais ir net judesio efektais. Edukacijos metu norima supažindinti mokinius su vienu iš labiausiai Lietuvos istorijoje aptariamų1944-1953-ųjų,- okupacijos, trėmimų ir partizanų sukilimo metų. Naudojantis naujausiomis VR technologijomis patys savo kailiu mokiniai patirs kaip naktį sunku orientuotis tamsoje. Kaip svarbu partizanams gerai paslėpti bunkerį ir koks gyvenimas virė po žeme. Virtualioje erdvėje kaip viena komanda turės miško tankmėje surasti ir pristatyti svarbius dokumentu miško broliams-partizanams. Tai atlikus juos pasitiks partizanas ir visus pakvies užeiti į bunkerį, nes lauke darosi nesaugu, o į bunkerį visi dalyviai gali įsigauti po zeme nutiestu tuneliu. Viduje moksleiviams partizanas papasakos, kokiais daiktais vienas su kitais dalinasi, kokia buitimi gyvena. Partizanas papasakos, kaip svarbu kovoti dėl Lietuvos laisvės ir kad tai yra visų svarbiausia. Virtualios edukacijos metu norima, kad mokiniai įsijaustų į partizanų vaidmenį, išgirstų virtualaus partizano pasakojimą apie jų svarbą Lietuvai, pamatytų šių žmonių gyvenimą slapstantis bunkeriuose ir patys pabandytų neįkliūti okupantams. Edukacija siekiama pažadinti vaikų fantaziją, norą dar labiau gilintis į istorijos pamokas, norima paskatinti tarpusavio ryšį ir bendravimą. Edukacijų pabaigoje partizanų vadas pakvies visus pasiklausyti ir užtraukti jų pagrindinės dainos. Vėliau su mokytojais bus keliami ir aptariami svarbiausi patirtos pamokos klausimai ir partizanų svarba tuometinėje visuomenėje.


Kviečiame į pasaką apie nenuoramą asiliuką, kuris, ieškodamas draugo, iš jaukios sodybos Kuršių marių pakrantėje nukeliavo net iki tolimosios Pietų Afrikos, pasižvalgyti nuo Gerosios Vilties kyšulio viršūnės ir įsitikinti, kad draugystė ir draugų pagalba –svarbiausia. Kartu pasekę pasaką ir aptarę Prano Domšaičio paveikslus, kursime vaizdines istorijas, tinkančias knygutei ar filmukui. O buvo taip…


Edukacijos tikslas - supažindinti mokinius su  savo pinigų tvarkymu, t.y. finansiniu raštingumu.
 Suteikti žinių apie pinigus, skatinti kūrybiškumą ir kritinį mąstymą, generuojant, analizuojant idėjas, kaip aš galiu uždirbti, taupyti, išleisti ir skolinti- investuoti. Ugdyti  mokinio sąmoningumą, atsakingumą, savęs  pažinimą. Mokyti  kultūringumo bendraujant ir bendradarbiaujant, skatinama būti originaliu, "perlipti per save" pristatant užduotis klasei, lavinti mokinio kalbinius viešojo kalbėjimo įgūdžius,  nugalėti savo baimes. Edukacijos metu atliekamos loginės, kūrybiškumas ir  kritinį mąstymą lavinančios užduotys, kurios kaitaliojamos su judriais žaidimais. Žinios įtvirtinamos žaidimu- vitorina.
Kultūrinės edukacijos metu mokiniai turi galimybę sužinoti, kaip atsirado pinigai, kas yra finansinis raštingumas- taip pralėsdami savo kultūrinį sąmoningumą, ugdosi platesnį supratimą  apie pinigų valdymą, vertybes – tvarumą, ekonomiškumą.

Mokiniai turės supratimą, kaip elgtis su pinigais, kad jų turėtų, kaip taupyti ir išleisti. Susiformuos pagrindus apie savo  pinigų tvarkymą, bendradarbiaudami įgis sąmoningumo.

Organizatorius: Irena Kyguolytė-Kataržė


Edukacinis spektaklis "Pašėlusiai keista kelionė" (išvažiuojamoji)

Spektaklio atmosfera kuria savitą nuotaiką ir skatina vaikus ne tik suvokti, bet ir apmąstyti gyvenimo reiškinius susijusius su baimėmis vandeniui, baubams po lova, gyvatėms ir t.t. Šie dalykai svarbūs ne tik pirmokams, antrokams ar šiek tiek vyresniems vaikams, o ir ypač nelabai drąsiems. Patraukli spektaklio forma – lėlės, kostiumų detalės, šviesos, šešėliai ir funkcionali scenografija ugdo kūrybiškumą, fantaziją, vizualumo suvokimą. Mūsų laikais žmonės taip įsibaiminę, kad dažnas apkibęs baimėmis kaip varnalėšų dagiais. Baimės truputį panašios į gripo virusą, tad nuo tėvų jomis užsikrečia ir vaikai. Tada tėvai būna nepatenkinti, ima spausti mažuosius tų baimių atsikratyti. Tik užmiršta pasakyti, kaip tai padaryti. Tad pirmiausia pažinkime baimes. Ir kur baimes geriausia pažinti ir įveikti? O gi keliaujant. Taigi jūsų laukia viena ilga, kvapą gniaužianti kelionė, padėsianti nedrąsiems atsikratyti baimių. O galbūt paaiškės, kad baimių turi ir dar kažkas iš keliautojų – kartu jas įveikti žymiai lengviau.... Spektaklis - tai linksma istorija su spalvingais personažais - atlikėja teatro aktorė Jūratė Kundrotienė. Monospektaklyje aktorė bendrauja su žiūrovu, įtraukia į spektaklio herojaus nuotykius ir kartu sprendžia šios nuostabios kelionės metu iškylančias baimes kartu su žiūrovais. Žaidybine forma kalbėdami apie ne visuomet jaukius dalykus vaikai gali lengviau atsikratyti to, kas jiems kelia nerimą. Aktorė Jūratė Kundrotienė džiaugiasi, kad turi galimybę su vaikais teatre kalbėti apie dalykus, jai pačiai nedavusius ramybės vaikystėje, o kartais – neleidžiančius ramiai užmigti iki šiol. „Baimės, apie kurias kalbu, yra labai savos: ne tik vaikai, bet ir suaugusieji dažnai jų neatsikrato.


Holokaustas ir menas. Estera Lurje, Aleksandr Bogen, Samuelis Bakas

Kviečiame susipažinti su E. Lurje, A. Bogen ir S.Bako piešiniais, nutapytais Antrojo Pasaulinio karo metais, kai visi anksčiau išvardyti žmonės buvo įkalinti Vilniaus ir Kauno getuose. Jų patirtys ir išgyvenimai matyti jų piešiniuose. Edukacijos metu taip pat bus panaudotos ištraukos iš S. Bako knygos „Nutapyta žodžiais“ ir A. Tory dienoraščio apie Kauno getą. Edukacijos dalyviams vizualinė ir tekstinė medžiaga padės geriau suvokti piešinių ir tekstų sąsajas. Edukacijos pradžioje yra pateikiama bendro pobūdžio informacija, supažindinami edukacijos dalyviai su terminologija. Po to moksleiviai suskirstomi į kelias grupes, kuriose jie savarankiškai dirba su jiems pateikta medžiaga. Užsiėmimas baigiamas bendra diskusija, aptariami iškilę klausimai ir aiškinamasi kodėl jie kyla.


Kultūrinės edukacijos tikslas – stiprinant mokinių kultūrinio akiračio plėtrą bei istorijos ir kultūros paveldo informacijos sklaidą, supažindinti su turtingu LDK istorijos ir kultūros palikimu, pasitelkus taikomojo meno pavyzdžius.
Uždaviniai:
1. Supažindinti mokinius su Panemunės pilies istorija bei šiandiena. 2. Supažindinti su bajoro svarbia aprangos dalimi – kontušo juosta bei išmokyti ją surišti. 3. Paaiškinti juostų simbolių kalbą, dekoruojant ir apipavidalinant dekoratyvų meną. 4. Ugdyti pilietiškumo kompetencijas.
Kultūrinės edukacijos užsiėmimas „Kontušo juostos mazgytuvės“ kviečia mokinius atvykti į Panemunės pilį, kuri tiesiogiai susijusi su bajorų luomu, nes priklausė bajorams Eperješams ir Gelgaudams. Ekskursijos metu dalyviams pristatomas reprezentacinis bajoro apartamentas bei jo valgomasis, kuriame be kontušų juostų, vainikuojančių bajoro aprangą, negalėjo vykti joks suėjimas. XVII ir XVIII a. ATR buvo plačiai paplitusi apranga, kurią sudarė žiponu vadinamas apatinis ilgas drabužis ir iškilmingas viršutinis kaftanas (kontušas) skeltomis rankovėmis, suveržiamas plačia šilko juosta, perlenkta į keturias dalis, kuri du ar tris kartus apjuosiama aplink juosmenį. Ši juosta didikui buvo  itin svarbus elementas, nes patvirtino jo savininko turtingumą. Laikui bėgant, šis drabužis tapo tautinės aprangos ir patriotinių tradicijų sinonimu, socialinio statuso rodikliu, nepakeičiamu aprangos elementu.
Susipažinę su kontušo juostomis, jų meninės raiškos simboliais, dalyviai kuria savo raštą, panaudojant patikusį simbolį. Edukacijos kulminacija – mokymasis apjuosti kontušo juostas ir surišti ypatingą mazgą. Tam naudojamos tikros natūralaus dydžio kontušo juostos.
Šios edukacijos dalyviai ne tik susipažins su Panemunės pilimi, praplėsdami kultūrinį akiratį bajoriškomis tradicijomis, stiprindami patriotiškumą, sąmoningumą, per pačių potyrius įgis ilgalaikių žinių, bet ir gerins bendravimo įgūdžius, turės galimybę saviraiškai ir patirs atradimo džiaugsmą.


Mėlyni saulės atvirukai (5-8 klasių mokiniams)

Atrodytų neįmanoma, kad fotografijai sukurti gali pakakti tik paprasto specialiu tirpalu užtepto popieriaus ir saulės šviesos, tačiau tokia fotografijos technika žinoma dar nuo XIX a. vidurio ir vadinasi cianotipija. Apsilankykite Fotografijos muziejuje ir cianotipijos procesą išbandykite patys! Iš mūsų parengtų priemonių pasigaminę šviesai jautrų popierių ir ant jo sukomponavę vaizdą, stebėsite, kaip dienos šviesoje jis virsta mėlynos spalvos fotografiniu atspaudu. Savo sukurtus mėlynus saulės atvirukus galėsite pasilikti atminčiai ar išsiųsti paštu (muziejuje įrengta pašto dėžutė).

Edukacija „Mėlyni saulės atvirukai“ skirta 5-8 klasių mokiniams, siekiant juos supažindinti su cianotipijos procesu – senovine fotografijos technika, leidžiančia sukurti nuostabius mėlynus atspaudus naudojant saulės šviesą. Užsiėmimų metu mokiniai eksperimentuos su įvairiais gamtiniais objektais, kurie bus dedami ant ultravioletiniams spinduliams jautraus popieriaus,  ryškins savo kūrinius Fotografijos muziejaus stogo terasoje, tyrinėdami šviesos ir chemikalų sąveiką.

Edukacija integruoja gamtos, meno, istorijos ir biologijos žinias, skatindama mokinių kūrybiškumą, kritinį mąstymą ir pažinimo džiaugsmą.

Edukacinės programos vadovai - fotografijos istorikai ir senųjų fotografijos procesų praktikai.


Dokumentinis filmas "Pokalbiai rimtomis temomis" su metodine medžiaga skirta darbui su filmu mokyklose

Dokumentinis filmas "Pokalbiai rimtomis temomis" sukurtas 2012-ais metais ir yra pelnęs Nacionalinių kino apdovanojimų "Sidabrinė gervė" apdovanojimą kaip geriausias dokumentinis metų filmas, geriausio dokumentinio filmo apdovanojimą tarptautiniuose kino festivaliuose „DocuDays UA“ (Ukraina) ir ,,CineDOC TBILISI” (Sakartvelas). Filmo kūrybinė komanda - režisierė Giedrė Beinoriūtė (dviejų Nacionalinių kino apdovanojimų "Sidabrinė gervė" statulėlių laureatė, apdovanota Lietuvos Respublikos vyriausybės kultūros ir meno premija), prodiuserė Jurga Gluskinienė (dviejų Nacionalinių kino apdovanojimų "Sidabrinė gervė" statulėlių laureatė), operatorius Audrius Kemežys ( Nacionalinių kino apdovanojimų "Sidabrinė gervė" laureatas, apdovanotas Lietuvos kinematografininkų sąjungos premija, Lietuvos nacionaline premija) - kviečia žiūrovus į filmą be išorinio veiksmo, dekoracijų, peizažų ir specialiųjų efektų. Pagrindiniai filmo herojai, vaikai ir paaugliai, apdovanoti ypatingu gebėjimu apsakyti juos supantį pasaulį. Intymūs minimalistine maniera nufilmuoti pokalbiai su jais atskleidžia kartais melancholišką, kartais juokingą, kartais dramatišką šiuolaikinio pasaulio vaizdą. Filme keliami klausimai apie vienatvę, meilę, Dievą, pasaulį, žmogaus ryšį su kitu žmogumi. „Pasaulis – tai žmonės.“ „Jūs ką, netikit į Dievą? Tai galiu išmokint, kaip pradėt tikėt…“ Kartu su filmu pateikiama paruošta filmo aptarimo metodinė medžiaga, padėsianti mokiniams kalbėtis apie žmogaus ryšį su kitu žmogumi, vaikų ir suaugusiųjų pasaulius, jų sąlytį ir ribas, žmogaus gyvenimo prasmę, dokumentinio filmo kūrėjų ir herojų santykius. Metodinėje medžiagoje pateikiamos diskusijų gairės bei užduotys skirtos bendrųjų kompetencijų ugdymui, taikant jas dailės, etikos, psichologijos, informacinių technologijų bei kalbų pamokose. Pateiktomis gairėmis efektyviai galės naudotis klasių vadovai klasės valandėlių bei tėvų susirinkimų metu.


Edukacijos metu vaikus supažindinsime su polimeriniu moliu (kepamu modulinu) ir jo panaudojimo galimybėmis, kurios išties yra labai plačios. Jis yra skirtas įvairių amatų produktų modeliavimui ir gamybai, iš jo galima gaminti papuošalus, indus, rankų darbo lėles ir kt. unikalius dirbinius. Edukacijos metu vaikai pasitelkę savo kūrybingumą ir improvizacijos galią kurs unikalius savo meninius dirbinius ant metalinių šaukštelių, kuriuos galės parsinešti namo. Užsiėmimo metu skirsime dėmesį ne tik galutiniam rezultatui, bet ir pačiam gaminimo procesui. Mokysimės pasitikėjimo savimi, tolerancijos ir pagarbos savo ir draugo kūriniui.


Paslaugos tikslas – ugdyti kompetencijas: kritinio mąstymo, kultūrinę, kūrybiškumo, pažinimo, socialinę, emocinę ir sveikos gyvensenos.
Paslaugos uždaviniai: supažindinti su Balio Sruogos asmenybe ir kūryba, plėsti kultūrinį dalyvių akiratį, skatinti teksto suvokimo įgūdžius, stiprinti meninę, kultūrinę raišką, skatinti bendradarbiavimą.

Paslauga vyksta Balio ir Vandos Sruogų namuose-muziejuje, XX a. inteligentų aplinka ugdo estetinį suvokimą, padeda pažinti to laikotarpio gyvenimo ir buities realijas.

Pirmojoje edukacinio užsiėmimo dalyje edukatorius trumpai pristato B. Sruogos, V. Sruogienės ir jų dukros D. Sruogaitės asmenybes, papasakoja įdomias istorijas, susijusias su namo statyba, baldais, memorialiniais daiktais, kitais muziejaus eksponatais. Dalyviai ne tik klauso edukatoriaus, tačiau ir dalinasi savo įžvalgomis.
Antroji edukacinio užsiėmimo dalis skirta B. Sruogos eilėraščiui „Keturi metų laikai“. Moksleiviai raiškiai skaito eilėraščio posmus, lavina teksto suvokimo įgūdžius. Dalyviams rodomos kortelės su paveikslėliais, jie, remdamiesi tekstu, turi atspėti kokį metų laiką simbolizuoja rodomas paveikslėlis. Savo atsakymą komunikuoja neverbaliniu būdu, pakeldami vieną iš skirtingų spalvotų kortelių su užrašytu metų laiko pavadinimu.
Užsiėmimo metu kaitaliojamas veiklos pobūdis – savarankiška veikla / grupinė veikla. Pasidalinę nedidelėmis grupelėmis, moksleiviai dėlioja pagal sezoniškumą pritaikytą, konkretų metų laiką vaizduojančią, dėlionę. Sudėliojus dėlionę, išdalinami spalvinimo lapai, atspindintys tuo metu esantį metų laiką, vaikai spalvina, apipavidalina jį pagal savo meninį skonį. Dalinamasi savo emocijomis, užsiėmimo metu pasiektais rezultatais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lazeriai, eksperimentai ir sprogimai - spektaklis "Eureka!"

Eureka efektas – tai staigus ir netikėtas problemos sprendimo suvokimas. Ar nebūtų įdomu pamatyti tą momentą, kai praeityje gyvenę mokslininkai patyrė savo EUREKĄ? Nusikelkime laiku kartu su linksmaisiais mūsų aktoriais, kurie įkūnys tokius mokslininkus, kaip pirmajį žmonijos astronautą Wan Hu ar sieros rūgšties išradėją ir alchemijos tėvą Džabirą Ibn Hajaną ir kartu patirkime atradimo džiaugsmą. Lazeriai, eksperimentai ir sprogimai pavers šią kelionę neužmirštamu nuotykiu. Įvairūs eksperimentai bus perteikiami ne tik teoriškai, bet ir praktiškai – sprogimai, ugnies kamuoliai ir garų geizeriai privers kiekvieną aikčioti iš nuostabos ir ilgam pasiliks atminty. Forumo teatro principu pastatytas spektaklis leis žiūrovams patiems iškelti problemas, pasiūlyti sprendimo būdus ir taip nulemti pasirodymo eigą. Viso renginio metu mokiniai bus kviečiami aktyviai dalyvauti diskusijose su vedėjais, įsitrauks į pasirodymą savo idėjomis ir pasiūlymais. RGB projekcinio lazerio filmukai padės lengviau suprasti eksperimentuose vykstančius procesus ir sukurs magišką atmosferą. Pagrindinis renginio tikslas - skatinti vaikų kultūrinį sąmoningumą per kūrybiškumo ir kritinio mąstymo ugdymą. Taip pat populiarinti mokslą parodant nuostabiąją jo pusę. Renginio metu mokiniai pagilins istorijos, fizikos ir chemijos žinias, - o svarbiausia – labai linksmai praleis laiką!


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Karaliai ir karūnos Vilniuje“

Gedimino laiškuose Vilnius vadinamas „karališkuoju miestu“. Programos metu aiškinsimės karališkojo miesto reikšmę, karaliaus - valdovo ženklus, ieškosime jų Vilniaus senamiesčio erdvėse. Pažintį su karališkais rekvizitais pradėsime prie Karaliaus Mindaugo paminklo, toliau „valdovų keliu“ keliausime per senamiestį ieškodami karūnų ir jas atitinkančių ženklų, bandysime įminti jų reikšmes, pasiklausysime legendų ir tikrų istorinių faktų apie karalius. Aplankysime vietas, kur buvo sveikinami atvykę į miestą valdovai, įsivaizduosime vykusias iškilmes. Apjungsime miesto istorijos faktus ir kultūros paveldo ženklus į vieną visumą, atskleisime jo savitumą ir vertybes. Atkreipsime dėmesį į smulkias, kartais sunkiai pastebimas, bet iškalbingas architektūros, meno detales, bylojančias apie senojo Vilniaus didybę ir svarbą. Mokiniai bus skatinami tyrinėti juos supančią aplinką bei skaityti ir domėtis istorine, mitologine literatūra. Mokiniai įsitrauks į gyvą miesto erdvių tyrinėjimą, kuris skatins domėtis įvairiais miesto architektūros, meno elementais, miesto istorija ir jo legendomis, ugdys vaikų pastabumą, gebėjimą orientuotis ir suprasti miestą, ugdyti kultūrinį - istorinį sąmoningumą bei gebėjimą užsimegzti asmeninius santykius su vizualiuoju menu. Mokiniai edukacinės programos - ekskursijos metu sužinos apie Vilniaus svarbą Lietuvos ir Europos istorijos raidoje, pajus pasididžiavimą Lietuvos sostine. Bus pasitelkiama vizualinė medžiaga (paveikslų nuotraukos, atvirukai, piešiniai, žemėlapiai), turinį papildančios - miesto legendos, vaidmenų žaidimai, kurie padės suprasti temą, užduotys skatinančios aktyviai dalyvauti, tyrinėjant Vilniaus senamiestį bei mini viktorina - apibendrinti gautas žinias, o pabaigai burtų žaidimas – pralinksminti ir priminti valdovų išmintį. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Orientacinė ekskursija VILNIAUS GETO GRINDINIU

Ši edukacija nepanaši į įprastą ekskursiją, nes jos metu lankomus objektus dalyviai turės rasti patys, lydimi mūsų gido per išmanųjį telefoną.
Pasitelkdami savo orientavimosi įgūdžius dalyviai praeis 2,5 km maršrutą ir sužinos Vilniaus Didžiojo geto istoriją. Ekskursijos metu jie susipažins su žydų tautybės žmonių, gyvenusių gete, biografijomis, tragiškais kai kurių jų likimais, taip pat pažins buvusio geto teritoriją, čia veikusias įstaigas ir jų veiklą.

Kas palaikė žmonių dvasią ir viltį? Kas neleido jiems palūžti gyvenant žiauriomis sąlygomis bei suvokiant savo tragišką likimą? Tai geto teatras, geto biblioteka, tai labai pavojingas bet be galo reiškingas darbas slepiant žydiškas vertybes nuo sunaikinimo, tai poezija arba piešimas.

Apie visa tai - išsamiai ir aiškiai, įterpiant čia gyvenusių žmonių tikras istorijas, pasakojame šioje orientacinėje ekskursijoje.


VšĮ Teisinių ir socialinių paslaugų centras

Edukacinėse dirbtuvėse „Bendravimo kultūra“ skatins moksleivių kūrybiškumą nuomonės reiškimo kultūroje, ugdys darbo komandoje gebėjimus, tobulins praktinius įgūdžius, mokys juos kūrybiško mąstymo. Projektu skatinama emocinė ir kultūrinė moksleivių raiška, vaizdžiai ir įtaigiai pateikiant taikaus ginčų sprendimo būdo – mediacijos principus, jos taikymą įvairiose gyvenimiškose situacijose, emocijų atpažinimą, valdymą ir tinkamą jų išreiškimą. Vyks žaidybinė – kūrybinė veikla iškilusių ginčų taikaus sprendimo įgūdžių pritaikymui. Praktinių užsiėmimų/simuliacijų metu, padėsime vaikams suvokti sugyvenimo bendruomenėje pagrindus, pritaikyti juos įvairiose gyvenimiškose situacijose, išryškinsime taikaus konfliktų sprendimo būdo – mediacijos, svarbą tiek santykiuose su kitais mokiniais, tiek santykiuose su suaugusiais (tėvais, mokytojais ir pan.). Praktiškai aptarsime ir analizuosime mokomuosius filmukus, taikių ginčų simuliacijas, pasitelkiant vaidybinius žaidimus mokysime kūrybiškai ieškoti įvairių konfliktų sprendimų būdų. Refleksija: vaidmenų žaidimai, emocijų atpažinimo ir įvardijimo praktinė veikla, situacijų simuliacijos (imituojama tam tikra situacija, ieškant abiems pusėms tinkamiausio sprendimo).

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Švietimo sistemoje, darbo rinkoje ir kitose gyvenimo srityse akcentuojama kūrybiškumo svarba. Kūrybiškumas (kaip vidinė žmogaus savybė) apibrėžiamas, kaip gebėjimas atrasti naujas idėjas, mąstyti savarankiškai, greitai orientuotis probleminėse situacijose, rasti netipinius sprendimus. Edukacijos "Užkurk vėją kalvoje: kūrybiškumo lavinimo dirbtuvės" metu mokiniai sužinos individualaus ir komandinio kūrybiškumo lavinimo metodus, daugelį jų išbandys praktiškai. Dalyviai sužinos, kodėl kartais svarbu neskubėti ir atidėti darbus, kaip sėkmingai parduoti akmenį, apipavidalinti automobilių antenas, užsidirbti nešiojant marškinėlius, greitai atsibusti ryte, kokius akinius ir kvepalus naudoja šunys, kaip kurti pasakas, pavalgyti „aklai“ ir įveikti „Neįmanomą misiją“ užsiimti neurobika ir kaip su kūrybingumu susiję greipfrutai ? Edukacijos metu dalyviai „prasilauš“ kūrybingumo srityje ir šį gebėjimą galės panaudoti užsiimdami kūryba, lengviau mokydamiesi, atlikdami užduotis mokykloje ir susidurdami su gyvenimo iššūkiais.


Etnokultūros paveldas Dieveniškių krašte

Tai vienintelis šalyje istorinis regioninis parkas, kuriame vyrauja kultūrinis kaimo kraštovaizdis. Itin vertingi tebegyvenami gatviniai kaimai su gerai išlikusia rėžine žemėvalda. Čia gausu pilkapių ir pilkapynų, savitas Dieveniškių miestelis, šalies pakraštyje rymanti Norviliškių pilis. Edukacija vyks lankytojų centre. Ekspozicijoje- tūrinis žemėlapis, ant kurio medinės, su užuomina skulptūrėlės, po kuriomis  paslėpti sužymėti objektai.  1-4 klasių moksleiviai išgirs legendų, mitų apie mitologinius akmenis, tūkstantmetę istoriją menančius ąžuolus. Sukaupta etnokultūros paveldo ekspozicija leis iš arčiau susipažinti su senąja kaimo žmonių buitimi, padėsiančia geriau pažinti kultūros turtus. Edukacijos dalyvių  lauks užduotys, žaidimai, spėlionės.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija "Lietuvos istorinės asmenybės Vilniaus senamiestyje"

Kultūrinė edukacinė programa -ekskursija “Lietuvos istorinės asmenybės Vilniaus senamiestyje”
Maršrutas driekiasi Vilniaus senamiesčio gatvelėmis. Keliaudami aplankysite šešis Vilniaus senamiesčio paminklus ir plačiau
susipažinsite su šešiomis Lietuvos istorinėmis asmenybėmis, apie kurias mokiniai mokosi per lietuvių literatūros ir istorijos
pamokas (Žemaitė, V.Kudirka, S. Daukantas, K. Donelaitis, A. Mickevičius, J. Basanavičius). Kelias skulptūras galėsite net
pakalbinti ir pasiklausyti jų istorijų, apie kurias nerašo mokykliniai vadovėliai. Vilnius yra ketvirtasis miestas pasaulyje,
prakalbinęs skulptūras. Šios ekskursijos tikslas sudominti ir įtraukti mokinius į mokymosi procesą, supažindinti su Lietuvos
istorinių asmenybių paminklais Vilniaus senamiestyje, padėti mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir bendrąsias
kompetencijas bei ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą Ekskursijoje telefono pagalba mokysimės užsimegzti asmeninius
santykius su vizualiuoju menu (skulptūromis). Mokiniai prisimins, kaip XX a. pradžioje buvo atkurta Lietuvos valstybė,
kokia buvo Lietuvos gyventojų padėtis Rusijos imperijoje, tautinio atgimimo epizodus, plačiau susipažins su pirmaisiais
lietuvybės, tautinio atgimimo skatintojais. Edukacinė ekskursija yra pusiau interaktyvi. Ekskursijoje naudojama įvairi
vizualinė medžiaga atskleidžianti tematiką.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukaciniai užsiėmimai liaudies menininkų dirbtuvėse: drožybos, pynimo, audimo, tapybos, keramikos sričių patirtis

Kazlų Rūdos savivaldybės kultūros centras

Vienos dienos kelionė Kazlų Rūdoje, aplankant čia įsikūrusius: dailininką, drožėją, keramiką, audėją, kurie supažindins su Lietuvių liaudies kūrybos tradicijomis, raštais, naudojamomis technikomis ir medžiagomis. Lietuvos regiono pažinimas, kūrybiškumo, saviugdos, kantrybės, ištvermės ugdymas. Bendravimo ir bendradarbiavimo sampratos ugdymas. Istorijos ir tautodailės vertybių pažinimas ir įprasminimas. Veiklos vykdomos pereinant pėsčiomis iš vienos edukacijos veiklos vietos į kitą, tuo sukuriant aktyvaus judėjimo pertrauką su žaidimais ir ekskursija po Kazlų Rūdą ir kitus savivaldybės miestelius. Esant reikalui organizuosime grupės pervežimą autobusu ( derinama su grupės/klasės auklėtojais, vadovais).


Edukacinė programa „Vaižganto portretas: tekstų mozaika“

Edukacinės programos „Vaižganto portretas: tekstų mozaika“ metu moksleiviai susipažins su Kaune esančiu Juozo Tumo-Vaižganto butu-muziejumi, kur lietuvių literatūros klasikas praleido 13-ka paskutiniųjų labai kūrybingų savo gyvenimo metų. Išskirtinį dėmesį kreipsime į J. Tumo-Vaižganto gyvenimo ir kūrybos esmines vertybes. Skaitysime ir analizuosime Vaižganto kūrybos tekstus, prisiminsime rašytojo veiklą ir pasiekimus, aktualias mintis, ieškosime atsakymų į nuolat keliamus gilius klausimus apie gyvenimo prasmę, laimę, meilę. Interpretuodami įvairių tekstų mozaiką, pažinsime patį rašytoją – lietuvių literatūros klasiką, žurnalistą, dvasininką, literatūros mokslų daktarą, literatūros ir meno kritiką, Lietuvos Nepriklausomybės kūrėją, kurio vertybės yra ypatingai aktualios ir šiandien.


Ar esate kada žaidę pasakų kortomis? Jų paveikslėliuose ne širdys, gilės, vynai ar būgnai, o herojaus atliekami žygiai, patiriami išbandymai vardan laimingos pabaigos. Pasakos paprastai prasideda pagrindinio veikėjo įvardinimu ir baigiasi vestuvėmis, tačiau laimingai pabaigai pasiekti reikia sulaužyti draudimus, įveikti kenkėjus, pašalinti trūkumus; veikėjas iškeliauja iš namų, sutinka dovanotoją, gauna stebuklingų daiktų, įvyksta vietos pakeitimas, žūtbūtinė kova ar sunkių uždavinių sprendimas. Pasiekta pergalė ne visada įteisinama, herojui tenka patirti persekiojimą, būti neatpažintam, įveikti ir nubausti apsišaukėlį. Stebuklinės pasakos paskirtis - per simbolius paaiškinti augančiam žmogui, kaip sutvarkytas pasaulis, kokiais dėsniais vadovaudamasi gyvena šeima, bendruomenė, net valstybė. Nuotolinio užsiėmimo, skirto 5 ir 9 klasių mokiniams, metu dalyviai susipažins su pasakos struktūra, spėliodami aštuoniolikos kortų reikšmes ir skaitydami pasakų ištraukas ar prisimindami jų pavyzdžius. Pamokos tikslas – sudominti pasakos fenomenu, per pasakos sandaros analizę akcentuoti jos skelbiamą pagrindinę tiesą– laiminga pabaiga nepasiekiama lengvai ir greitai, siekdamas pagrindinio tikslo herojus privalo keistis pats ir būti pasiryžęs įveikti daug iššūkių. Pasaka, skatindama naujus išgyvenimus ir kūrybinius impulsus, žadina vaiko pasąmonę, padeda formuotis jo savarankiškumo jausmui, suteikia gyvenimui kryptingumo. Pasaka amžina, nesenstanti, būtinai reikalinga, tik leiskimės jos mokomi, paguodžiami, sustiprinami.


Edukacinė pažintis su tolimąja kinų kalba ir mįslingu hieroglifų rašymo menu (1-4 kl.)

Kinų kalba – paukščių ar žmonių kalba? Nors ir sklando mitai, jog kinų kalbos išmokti neįmanoma, po šios edukacijos 1-4 klasių moksleiviai įsitikins, kad net ir toks kietas riešutėlis, kaip mums tolima kinų kalba – tikrai įkandamas! Pažintinės–patyriminės edukacijos metu pradinukai ne tik išmoks skaičiuoti ir pasisveikinti kiniškai, bet ir susipažins su kiniškų hieroglifų kilme ir rašyba. Mokiniai iš edukacijos taip pat išsineš pasigamintą kinišką vėduoklę, dekoruotą pačių rašytais hieroglifais. Ši edukacija sustiprins mokinių tarpkultūrines ir pažinimo kompetencijas, paįvairins mokinių tarpdalykines žinias, prisidės prie kultūrinio sąmoningumo, kūrybiškumo bei vaizduotės lavinimo.


Edukacija „Magiška lėlių istorija: teatre ir animacijoje“

Edukacijos metu dalyviai susipažins su dviem garsiais Kauno menininkais, lėlininkystės ir animacijos pradininkais Lietuvoje – Stasiu Ušinsku (1905–1974) ir Vladislavu Starevičiumi (1882 – 1965). Drauge su lėlių teatro konstruktoriumi Audriumi Bartninku užsiėmimo dalyviai pakeliaus lėlininkystės ir animacijos istorijos labirintais, išgirs įdomių istorijų iš V. Starevičiaus ir S. Ušinsko kūrybinių biografijų ir turės progą žvilgterti į lėlių teatro dirbtuves, kur bus galima pamatyti žymiųjų kūrėjų lėles ir atidžiai apžiūrėti pagal originalius brėžinius sukurtas jų kopijas. Edukacija yra „Kaunas – Europos kultūros sostinės 2022“ programos dalis.


Interaktyvių susitikimų ciklas MUZIKOS PASLAPTYS I – tai unikali galimybė susitikti, pabendrauti ir susipažinti su iškiliais Lietuvos muzikais, jų atliekama muzika ir instrumentais. Susitikimų metu galima ne tik muzikuoti (taigi, susipažinti su instrumentais iš arti), bet ir žiūrėti vaizdo įrašus, praturtinti susitikimus garsiausių atlikėjų garso ir vaizdo įrašais bei pačių atlikėjų – susitikimų herojų – iškiliausiais koncertais, animaciniais filmais. Itin vertinga, kad susitikimų metu, galima sužinoti apie atlikėjų vaikystę, pamatyti jų vaikystės nuotraukas bei vaizdo įrašus. Kiekvienas atlikėjas gali plačiai pristatyti ne tik savo kelią į muziką, bet ir savo instrumentą, jo sandarą, muzikavimo ypatybes ir pan. Ypatinga projekto vertė – galimybė laisvai derinti susitikimų laiką, vietą ir temas. Pedagogai drauge su moksleiviais gali pasirinkti ar akcentuoti pažintį su iškilomis asmenybėmis, ar pasinaudoti iš arti susipažinti su visais instrumentais: styginiais orkestro instrumentais (smuikas, altas, violončelė, kontrabosas), mediniais pučiamaisiais (fleita, obojus, klarnetas, fagotas), variniais pučiamaisiais (valtorna, trimitas, trombonas, tūba), mušamaisiais, liaudies instrumentais (kanklės, birbynė), fortepijonu, vargonais, klavesinu ir pan. Interaktyvių susitikimų ciklas leidžia rinktis susitikimus ir akcentuojant epochų muziką (barokas, klasicizmas, romantizmas, šiuolaikinė muzika ir pan.), ir žanrus (simfonijos, operos, kamerinė muzika ir t.t.), ir džiazą ar lengvąją pop muziką, programinę muziką vaikams ir pan.


Linksmosios Cypruko istorijos (Nuotolinė paslauga)

„Kas toks buvo Cyprukas? Kuo baigėsi jo kova su klebono kalakutu? Kur prapuolė kelnės, džiūstančios ant tvoros? Šiame pažintiniame užsiėmime, skirtame patiems mažiausiems muziejaus lankytojams, papasakosime, koks vis dėlto pašėlęs buvo žymusis operos solistas Kipras Petrauskas vaikystėje. Kad būtų smagiau dalyvauti užsiėmime, klausydami muzikos, vaikai turės galimybę sudėlioti Ievos Petrauskaitės pieštų Kipro Petrausko vaikystės istorijų virtualias dėliones (www.jigsawplanet.lt) Edukacinis užsiėmimas vyks Zoom platformoje (https://zoom.us/), mokiniai virtualias dėliones galės paspaudę ant nuorodos, kurią edukatorė pateiks Zoom pokalbių kambaryje. Gavę nuorodą iš edukatorės, klausydami muzikos, sudėlios 11 virtualių dėlionių.  Dalyviai turi turėti asmeninį kompiuterį, planšetę arba išmanų mobilųjį su interneto prieiga, kurių pagalba galės prisijungti prie užsiėmimo; jei turi, rekomenduojama naudoti ausines. Po užsiėmimo vaikai žinos pagrindinius faktus apie K. Petrausko šeimą ir gyvenimą, gebės atpažinti K. Petrausko balsą ir bent vieną dainą. Užsiėmimą galime pravesti ir vaikams su klausos negalia. Užsiėmimą užsakant vaikams su klausos negalia, prašome apie tai informuoti užsakymo formoje.


Gatvės meno dirbtuvėse išmoksite kurti meną viešose erdvėse. Atskirsite kur yra legalus menas, o kur vandalizmas. Kas yra graffiti ir kodėl taip demonizuojamas šis reiškinys. Praktinių užsiemimų metu išmoksite naudotis įvairiomis technikomis. Naudoti flakonus, purkšti jais. Gebėsite pasiruošti eskizus savo pasirinktai erdvei. Iš asmeninių patirčių išgirsite niuansus kuriant ir išgyvenant iš gatvės meno. Gatvės menininku gali būti bet kas - tam tereikia pastabumo ir idėjos.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Orientacinis žaidimas Marijampolėje „Miesto detektyvas“

Tai orientacinis žaidimas, kuris vyksta Marijampolėje. Dalyvių komandos, pagal duotas užduotis, turi surasti objektus ar vietas. Orientacinio žaidimo "Miesto detektyvas" tikslas - aktyviai, per pažintį su miesto kultūros paveldu, ugdyti mokinių sąmoningumą, bei skatinti savarankiškai tyrinėti Marijampolės miestą. Žaidimo uždaviniai: ugdyti vaikų pastabumą, gebėti atpažinti istorijos ir kultūros paveldo ženklus, aktyviai, savarankiškai tyrinėti, suprasti gatvės meno kūrinius. Dalyviai teisingus atsakymus galės surasti žemėlapiuose, lankstinukuose ar internete. Bet teisingo atsakymo vietą, reikia visai komandai nuėjus prie jos įsiamžinti išmaniuoju telefonu. Naudojami metodai: navigavimas remiantis žemėlapiu, istorinių vietų atpažinimas nuotraukose, teksto ar vaizdų paieška informaciniuose miesto stenduose. Siekiama, kad šio žaismingo, savarankiško tyrinėjimo dėka, mokiniai geriau įsisavins Marijampolės miesto istorijos, dailės ir kultūros svarbą. Žaidimą laimi, daugiausiai teisingai išsprendusi užduočių komanda, atlikusi per trumpiausią laiką. Šis užsiėmimas yra skirtas įvairioms klasėms, bet klausimų sudėtingumas ir vertinimas skirtingas atsižvelgiant į mokinių amžių. Suskaičiavus rezultatus apdovanosime nugalėtojų komandą, bet saldžiais prizais pasivaišinsime visi.


Šimtmetį skaičiuojančios Lietuvos operos gimimas nebuvo lengvas. Mokiniai kviečiami apsilankyti lietuviško Džiuzepės Verdžio ,,Traviatos“ pastatymo pagrindinio Violetos vaidmens atlikėjos Adelės Galaunienės muzikiniame salone ir susipažinti su tuometės Operos vaidyklos kūrimo, pirmojo ,,Traviatos“ spektaklio pastatymo iššūkiais. Kas yra opera, kas ir kaip parinko kūrinį pirmajai premjerai, kodėl pirmajai operai dirigavo pianistas, aktoriai vaidino vilkėdami skolintus vakarinius drabužius, o scenografijai buvo naudojami iš namų A. Galaunienės atsinešti patalai? Atsakymus į šiuos ir daugybę kitų su tarpukariu Valstybės operoje statytais spektakliais susijusių klausimų rasite lankydamiesi Adelės ir Pauliaus Galaunių namuose-muziejuje. Čia edukacijos dalyviai turės galimybę patys sudalyvauti kuriant spektaklio mizansceną. Pasidalinę grupėmis, mokiniai turės galimybę išmėginti savo jėgas scenografijos, kostiumų kūrime, pabūti aktoriais ir dėmesingais žiūrovais.


Šiaulių miesto kultūros centras "Laiptų galerija"

Nuolat kintančiame, technologijų bei socialinių tinklų pasaulyje ŠMKC „Laiptų galerija“ kviečia prisiminti bei pažinti senąsias tradicijas. Edukacijoje „Iš kur atsiranda spalvos?“ jaunieji jos dalyviai ne tik skatinami prisiminti senuosius, tradicinius bendravimo būdus – atvirlaiškius – bet ir iliustruoti juos pasitelkiant priemones iš gamtos – gyvas gėles ir augalus.

Edukaciją sudaro 3 dalys:
	1. Edukatoriaus pateiktų meno kūrinių analizė
	2. Dažų atsiradimo ir gamybos technologijos bei atvirlaiškių istorija
	3. Praktinė dalis

Pirmojoje dalyje vaikai supažindinami su edukatoriaus atsivežtais ir pristatomais meno kūriniais. Didžiausias dėmesys sutelkiamas į paveikslų spalvas, tekstūrą, faktūrą ir dažus. Kviečiama pamąstyti, kokius jausmus sukelia vienos ar kitos spalvos, kokias reikšmes jos suteikia meno kūriniui.

Teorinėje dalyje keliaujama dailės ir dažų istorijos labirintais nuo Akmens amžiaus iki šių dienų. Jaunieji menininkai sužino, kuo piešdavo pirmykščiai žmonės, kaip atsiranda spalvos ir kaip jas galima išgauti pačiais netikėčiausiais būdais. Tuo pat metu edukatorius atskleidžia, kokią reikšmę anksčiau turėjo dabar jau daugelio užmirštas atvirlaiškis. Kodėl jis „atviras“? Kokią žinutę skleidžia? Kodėl būtina išsaugoti senąsias atvirlaiškio rašymo tradicijas?

Praktinė dalis skirta atvirlaiškio gamybai. Edukacijos dalyviai savomis rankomis gamina atvirlaiškius, juos dekoruoja piešdami augalais, įvairiausiomis gėlėmis, turinčiomis intensyvų pigmentą – kuria savitą meno kūrinį. Padabinus atvirlaiškį paveikslėliu, vėliau jame rašomas laiškas pasirinktam adresatui. Galiausiai atvirlaiškis užtvirtinamas pašto ženklu ir iškeliauja vykdyti savo „užduoties“.

Edukacijos metu vaikai skatinami atvirlaiškius ir kolekcionuoti, dovanoti, tarpusavyje keistis šiais mažos formos meno kūriniais. Ateityje žadama surengti vaikų pagamintų atvirlaiškių parodą, tokiu būdu skatinant jaunuolius kurti, piešti, tapyti bei, žinoma, rašyti!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Orientacinis žaidimas „Kalėdinis orientacinis žaidimas“

Šis orientacinis žaidimas padės moksleiviams, atsižvelgiant į amžiaus grupes, sužinoti daugiau apie Kalėdinius papročius, papasakos jų ištakas ir atsiradimo istorijas. Mokiniai bus skirstomi į tris komandas, kurios pasitelkusios gautus žemėlapius ir užduotis, turės 1 valandą laiko, kad jas įvykdytų. Per tą laiką jie ne tik aplankys nurodytus objektus, bet ir prie kiekvieno jų daugiau sužinos apie žiemos švenčių šventimo papročius bei Kalėdinių atributų istorijas. Mokiniai aplankys bažnyčių ir senamiesčio kiemelius, kuriuose sutiks net Kalėdų senelio pirmtaką, senojo lietuvių tikėjimo deivę, aiškinsis kur gimė Prakartėlė ir Kalėdinės mugės, kaip Lietuvoje buvo sutikta Kalėdinės eglutės puošimo tradicija. Atlikus visiems nurodytas užduotis ir išsprendus galvosūkius, drauge aptarsime gautus rezultatus bei daugiau pakalbėsime, kaip Lietuvoje pritapo Kalėdiniai papročiai, atėję iš kitų šalių ir tapę mums savais šios šventės laukimo simboliais. Orientacinio žaidimo pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti kultūrinio paveldo vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis miestų bei jų gyventojų istorija, kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Kontaktinė improvizacija. Kas tai?

Edukacijos tisklas - supažindinti 11-12 klasių moksleivius su kontaktinės improvizacijos šokio formą bei prisiliesti prie kūno kūrybiškumo atrandant jautresnį ryšį su savimi ir aplinka.

Kontaktinė improvizacija – tai viena iš šokio ir improvizacijos meno formų, kai spontaniška komunikacija vyksta per judesį kontakte su kitu. Prisilietimas yra vienas esminių šio šokio įrankių, kuris tampa impulsu fiziniam tyrinėjimui ir naujų judėjimo – autentiškos išraiškos formų paieškai. Ši edukacija susipažindins su kontatinės improvizacijos šokio forma bei įkvėps mokinius būti atviresniems naujoms šokio meno formoms ne tik Lietuvos, bet ir užsienio kontekstuose. Suteikti žinias kaip įvairiai galima prisiliesti prie kūno kūrybiškumo, įsisąmoninti jį ir per tai atrasti jautresnį ryšį su savimi ir aplinka. Sukurti galimybę atrasti spontaniškam, gyvam ir kūrybingam bendravimui per judesį ir prisilietimą. Užmegzti jautresnį ryšį su savimi bei per tai pajausti bendruomeniškumo jausmą, kuris svarbus šio meto įvykių kontekste.