Modernizmo architektūra Šiauliuose: pažink, kurk, žaisk

Edukacinis užsiėmimas kviečia į Venclauskių namus-muziejų. Pastato architektas Karolis Reisonas – žinomas tarpukario Lietuvos modernizmo architektūros kūrėjas, tad Venclauskių namai-muziejus yra puiki vieta susipažinti su modernizmo architektūra. Ši architektūra šiandien yra išskirtinis Lietuvos kultūros paveldas. Kauno modernizmo pastatai įvertinti Europos paveldo ženklu bei įtraukti į UNESCO preliminarųjį sąrašą. Tarpukariu Lietuvoje susiformavo aukšto meninio lygio, savitų regioninių bruožų turinti architektūra. Šiauliai tuo laikotarpiu buvo vienas iš svarbiausių Lietuvos miestų ir čia taip pat augo šios architektūros statiniai. Tuo laikotarpiu mieste dirbo žymieji Lietuvos modernizmo kūrėjai – architektai Karolis Reisonas, Vladas Bitė, Klaudijus Dušauskas-Duž ir kt. Edukaciniame užsiėmime laukia įvairiapusė pažintis su modernizmu. Jame ne tik sužinosite, kas gi ta modernzimo architektūra, kas jai būdinga, kurie Šiaulių pastatai yra tarpukario modernzimo pavyzdžiai, bet ir pažinsite modernizmą praktiškai. Architektės Eglės Januškienės sukurti 3d Šiaulių tarpukario pastatų maketai pakvies žaismingai pažinčiai su modernizmo architektūra. Edukacijoje taip pat sužinosite, jog šios architektūros pastatus galima susikurti ir iš Lego detalių. Pamatysite tarpukariu K. Reisono suprojektuotų, bet nepastatytų muziejaus-bibliotekos rūmų Lego modelį (autorius Rokas Mikšiūnas) ir sužinosite, kaip jis buvo sukurtas. Be to, kiekvienas užsiėmimo dalyvis galės pasijusti architektu ir susikurti savo modernizmo pastato modelį. Edukacinis užsiėmimas ne tik praplės akiratį, suteiks naujų žinių, leis pasireikšti kūrybiškumui, bet ir įtrauks į komandinį darbą, paskatins tarpusavio bendradarbiavimą ir dalinimąsi. Pažintį su modernzimo architektūra vėliau galėsite pratęsti jau iškeliavę į gatvę ir mieste savarankiškai atrasdami ir atpažindami modernizmo statinius.


Kretingos muziejus kviečia į saldžią ir smagią edukacinę programą „Dvaro saldaininė“ Tikslas – sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Užsiėmimo metu mokiniai sužinos paprastą receptą, kaip pasigaminti atlaidus ir miesto šventes primenančius karamelinius saldainius. Programa prasideda pasakojimu, kad kadaise Kretingos dvaro valdytojas, grafas Aleksandras Tiškevičius prie dvaro buvo įsteigęs medaus, cukraus, sirupo ir saldainių gamybos įmonę „Šatrija“. Čia pagaminta produkcija prekiauta Kretingos mieste įkurtoje parduotuvėje. Yra žinoma, kad grafienė Sofija „Šatrijoje“ pagamintais saldainiais prekiavo ir pati Kretingos miesto aikštėje, o surinktus lėšos būdavo skirtos labdarai. Išlikusią saldainių pakuotę dalyviai patys galės pamatyti. Po supažindinimo su saldainių istorija, prasidės smagioji dalis. Mokiniai stebės karamelinės masės gamybos eigą, kuri yra „magiška“ ir greita, o paskui jau patys mėgausis procesu – raitys savo saldainius. Formų įvairovė priklauso nuo amžiaus ir kūrybiškumo, tačiau ši veikla nepalieka nė vieno abejingo. Šis procesas yra gana greitas – vos spėjama išraityti savo kūrinius ir įkišti pagaliuką, jis sustingsta virsdamas tikru ledinuku. Ši programa neturi amžiaus cenzo, visi iki vieno namo iškeliauja šypsodamiesi ir nešdamiesi net po kelis savo rankomis padarytus saldainius.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Ar kada teko skaičiuoti žvaigždes? Ar pabandyti rasti žvaigždyną nakties danguje?
Atlikdami įtraukiančias komandines užduotis ieškosime žvaigždynų, ryškiausių žvaigždžių, analizuosime mitus. Planšetiniuose kompiuteriuose sujungsime žvaigždes ir pamatysime, kaip žvaigždynai atrodo nakties danguje. Taip pat pasigaminsime tamsoje švytintį žvaigždyną.

Edukacinio užsiėmimo tikslas – ugdant XXI a. amžiaus gebėjus moksleivius supažindinti su žvaigždynais, žvaigždėmis bei atskleisti jų mitologinį kontekstą.
Paslaugos uždaviniai:
1. ugdant kritinį mąstymą supažindinti su Zodiako žvaigždynais, ryškiausiomis jų žvaigždėmis;
2. atskleisti žvaigždynų mitologinį kontekstą;
3. pasigaminti tamsoje šviečiantį žvaigždyną;
4. pasitelkiant interaktyvias metodines priemones skatinti pažinimo procesą, lavinti kritinį mąstymą, komandinį darbą, lyderystę ir kūrybiškumą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacinė programa vykdoma gamtoje, kalvio sodybos kieme ir sode. Etnografinė sodyba, seni pastatai, sodas su senomis obelimis sukuria jaukumo įspūdį. Visų pirma vaikai supažindinami su ,,Senovinių žemės ūkio padargų“ ir autentiškos ,,Parubežio kalvės“ ekspozicijomis. Žemės ūkio padargų ekspozicija įrengta senovinėje daržinėje, o kalvė autentiškame pastate veikė jau nuo XIX amžiaus vidurio. Papasakojama apie žemės ūkio padargų paskirtį ir jų gaminimą. Duosime pabandyti vaikams ,,pasukti“ spragilą, paminti kalvio dumples, ,,paskambinti" plaktuku į didžiulį 150 kg. kalvio priekalą. Kalvėje dar pamatysite įvairių kalvio įrankių ir dirbinių, sužinosite apie jų paskirtį, išgirsite pasakojimų apie stebūklingusarklio batus - pasagas. Vėliau dalyviai mokomi senovinių vaikų ir piemenų žaidimų, ratelių bei dainelių. Piemenaudavo vaikai nuo 7 iki 13, 14 metų, priklausomai nuo fizinio pajėgumo. Vėliau tapdavo pusberniais ar pusmergėm. Ištisas dienas nuo pavasario iki vėlyvo rudens piemenukai praleisdavo prie bandos. Todėl susibūrę prasimanydavo visokiausių žaidimų, išdaigų, dainuodavo iš kitų išmoktas ir savo sukurtas daineles ir talaluškas, kurių ir jus pamokysim. Programa bus vykdoma šiltuoju metų laiku. Priklausomai nuo metų laiko (kokie augalai tuo metu tinkami) išmokysime pasidaryti švilpynę iš žilvičio (pavasarį, kai lengvai atsilupa žievė), ,,plerpynę“ iš pienės žiedo kotelio, lumzdelį ar skudutį iš skėtinių augalų žiedstiebių. Yra daugybė mums žinomų žaidimų ir dainelių, kuriuos ir mes patys dar žaidėme vaikystėje, o dabar jie jau primiršti. Ir dar viena maloni atrakcija- piemenukų ,,kugelio" kepimas laužo žarijose. Tai pačiai vaikų grupei, apsilankančiai antrą ar trečia kartą, parinksime kitokią žaidimų ir dainelių programą. Edukacinės programos turinį, atsižvelgiant į užsakovų pageidavimus bus galima koreguoti atsižvelgiant į metų laiką ir tuo metu aktualias kalendorines šventes- Velykos, Atvelykis, Žolinės, Mykolinės (derliaus nuėmimo pabaiga), Jurginės ir t.t.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Edukacija „Garso ir šviesos magija“ (1-4 klasėms)

Teatras – tai erdvė, kupina paslapčių ir netikėtumų. Įsivaizduokite save scenoje, nutviekstą šviesos ir užliūliuotą netikėtų garsų, o gal jums būtų įdomiau „tapyti“ scenoje šviesos ir šešėlių paveikslą ar garso pulto pagalba sukurti paslaptingą garsų šydą? Aktorius Tomas Kunčinas jums pravers tą šydą, papasakos truputį istorijos, atskleis šiek tiek praktinės magijos ir techninių Alytaus teatro didžiosios scenos garso, šviesos ir video projekcijos galimybių paslapčių. Edukacinės programos tikslas – supažindinti su teatro garso ir šviesos pasauliu bei teatro užkulisiais. Kultūrinė edukacinė programa „Garso ir šviesos magija“ yra skirta 1–4 klasių mokiniams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Tarp 5 sienų: Pasakų freska (Nuotolinė paslauga)

Programos autorė ir edukatorė drąsiai eksperimentuoja su šiandieninio pasaulio siūlomu chaosu, – kviečia veikti kūrybiškai ir lavinti vaizduotę. Laikmečiu, kuomet visko vienu metu yra labai daug, o homo sapiens yra priverstas atsirinkti, susidėlioti, atsiverti arba, priešingai, užsidaryti namuose arba „savo kiaute“ ir ramiai išbūti. O kai esi užsidaręs arba, priešingai, atsivėręs „savo kiaute“, puikiausiai gali kontempliuoti apie tai, kas yra grožis, empatija, talentas, kokia yra meno galia, ar santykis tarp užgaidos ir svajonės, savarankiškumo ir atsakomybės, išdidumo ir puikybės, sveiko rūpesčio ir žlugdančios kontrolės, tinkamų-netinkamų sprendimų priėmimo ir streso įtakos jų kokybei, kaip ir pabandyti susivokti, koks yra mano požiūris į pasaulį arba susiorientuoti plačioje vertybių pasiūloje. Nuotolinė kultūrinė edukacija „TarP 5 sienų: Pasakų freska“, arba sutrumpintai – P5 – pagalbos priemonė pajausti, patirti PRASMĘ, be kurios, kaip burė be vėjo nepajudėsim iš vietos nei gyvenime, nei kūryboje. Ir priešingai, apčiuopus prasmę, net ir „nejudėdami“ galim kurti, būdami „kurti“ neigiamiems aplinkos vyksmams. Pasakos šį kartą taps akstinu kūrybai ir įkvėpimo šaltiniu programoje dalyvaujantiems vaikams (jaunimui). Inovatyviais ir kūrybingais metodais pateikta skirtingų „pasakų freska“, tarsi nuspalvins mūsų uždarą erdvę ir parodys, kad nebūtina jaustis „įkalintam“ tarp keturių sienų, nes visada galima įsivaizduoti penktąją – erdvę nesenkančiai kūrybai. Atsakingai parinktos aukštos meninės vertės pasakos atlieps šiandienos pasaulio problematiką, kuri, neabejotinai, paliečia ir jaunų, augančių žmonių, būsimos visuomenės narių mąstyseną, jausmus. Pasakos šioje edukacijoje augančią kartą pasieks jai gerai suprantamu ir įvaldytu šiuolaikinių skaitmeninių priemonių būdu ir taps provokatorėmis kurti.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinėje programoje pasakojama apie partizaninį laikotarpį Lietuvoje ir Tauragės krašte. Norint tapti Kęstučio apygardos partizanu teks: savo vardą pakeisti slapyvardžiu, savo aprangą paženklinti skiriamuoju ženklu, savo atsidavimą Lietuvai patvirtinti priesaika. Skirta tautiniam, pilietiniam ugdymui ir istorijos – Tauragės krašto rezistencinių kovų pažinimui. Edukacijos dalyviai gali ne tik įsijausti ir pajusti to meto kovotojų dvasią, bet ir pamatyti įrengtą partizanų bunkerį-slėptuvę, per patyrimą pažinti partizanų buitį ir veiklą.


Kas yra gatvės menas ir kaip menininkai kuria urbanistinį miesto peizažą? Ar piešiniu ant sienos galima perduoti svarbią socialinę žinutę ir net sukelti įnirtingas diskusijas bendruomenėje? Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsime su įdomiausiais Šiaulių gatvės meno pavyzdžiais, juos analizuosime ir patys pjaustysime trafaretus, purkšime dažus ant popieriaus. Tai puiki galimybė prisiliesti prie populiarios gatvės meninkų naudojamos technikos bei geriau pažinti miesto tapatybę.


Kviečiame į edukacinį patyriminį žaidimą „Gamykla“. Užsiėmimas skirtas nagrinėti aktualias ekologines ir socialines pasaulio problemas.

Kas jūsų laukia:
Aktyvus socialinis žaidimas, kuriame mokiniai ieškos sprendimų, diskutuos, bendradarbiaus ir sieks tikslų. Kiekvienas bus įgalintas veikti, dalyvauti ir daryti pasirikimus, kurie paveiks aplinką.

Edukacinis LARP metodas leidžia mokiniams patirti įvairias situacijas patiems tampant jų personažais. Veiklos metu susipažinsime su metodu, keliamomis problemomis, spręsime jas ir pabaigoje aptarsime patirtį.

Veiklos kūrėjas Andrius Ūdra yra pagrindinis Edu LARP užsiėmimų kūrėjas Lietuvoje, jau 10 metų žaidimus kuriantis ir organizuojantis įvairiose Europos šalyse.


„Kai senoliai pančius vijo ir linus verpė“

Edukacinis užsiėmimas vyksta „Šiaulių istorijos muziejaus“ atvirų saugyklų ekspozicijoje (3 aukštas). Pirmoji stotelė – vaikai nuvedami prie Stasio Rudoko kaimiškos sodybos maketo. Čia aptariama kokie pastatai buvo, kaip jie vadinosi ir kam skirti. Pvz: gyvenamasis namas Žemaitijoje – troba, Aukštaitijoje – gryčia, Dzūkijoje – pirkia, Suvalkijoje – stuba. Apžiūrėjus maketą, pereinama prie keramikos. Pagal paskirtį keramika skirstoma į buitinę – indai maistui gaminti, laikyti ir vartoti, dekoratyvinę – vazos, skulptūrėlės, švilpukai, žvakidės. Nepraleidžiami ir iš medžio pagaminti daiktai – sviestinės, lauknešėliai, žvakidės, šaukštai. Vėliau pereinama prie kalendorinių švenčių, aptariamos užgavėnių kaukės ir margučiai. Pasitelkiant esančia informacija teleterminaluose skiriamos tam tikros užduotys – atrasti pačią seniausią užgavėnių kaukę ar margutį. XIX ir XX amžių sandūroje lietuviai dažniausiai turėjo ne po vieną išeiginį kostiumą. Trumpai aptariami ekspozicijoje esantys kostiumai, pabrėžiant žemaitiško kostiumo raštus ir spalvas. Kita užduotis teleterminaluose -  atrinkti tinkamas „Žemaičių moterų kostiumo” dalis. Paskui dalyviai susodinami ant suoliukų. Išbandomi nasčiai, klumpės, užduodamos nesudėtingos mįslės susijusios su ekspozicijoje esančiais daiktais. Paskutinis ir smagiausias edukacinio užsiėmimo momentas – žaidimas mediniais vilkeliais.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Programos metu pristatomas XIII–XV a. Šeimyniškėlių (Vorutos) piliakalnio istorinis kompleksas – buvęs vienas didžiausių gynybinių įtvirtinimų Rytų Europoje. Programos dalyviai, atsidūrę istorinės rekonstrukcijos aplinkoje, iš karto tampa ne pasyviais stebėtojais, o aktyviais veikėjais, įsitraukusiais į „gyvosios“ istorijos pažinimą. Programos metu vykdoma veikla – žaismingi edukatorių pasakojimai, įtraukiantys dalyvius į minėtą istorinį laikmetį, susipažinimas su piliakalnio infrastruktūra (apsauginiais pylimais, papiliu, papėdės gyvenviete) bei medinių pilių gyventojų gyvenimo kasdienybe ir karyba (ugnies skėlimas su titnagu, virvučių vijimas, viduramžių kario šarvų ir ginkluotės tyrinėjimas, šaudymas iš lanko, aksties mėtymas, viduramžiais žaistų stalo žaidimų mokymasis, pažintis su viduramžių karo technika, bausmės įrenginių išbandymas) leidžia manyti, jog istorija nėra nuobodi, o gyvos diskusijos apie problematiškus istorijos momentus (pvz., Mindaugo pilies Vorutos vietą) leidžia nors trumpam prisiliesti prie Lietuvos istorijos paslapčių.


Užsiėmimo metu moksleiviai sužinos žmonijos grožio ir harmonijos paieškų istoriją, išgirs kas yra aukso pjūvis ir kodėl jis apipintas mitais ir legendomis. Kartu su moksleiviais analizuosime meno kūrinius, kuriuose atrasime tobulas formų ir spalvų proporcijas. Moksleiviai susipažins su Albrecht Dürer, Leonadro da Vinci, Antonio Stradivari darbais. Moksleiviai turės puikią progą pamatyti kaip matematikos ir geometrijos žinios pritaikomos mene. Jie išmoks panaudoti aukso pjūvio taisyklę kūryboje – pagal aukso pjūvio taisyklę padalinti atkarpą, nubraižyti „auksinį stačiakampį” ir į jį įbraižyti spiralę.
Moksleiviai taip pat atliks praktinę užduotį – sukurs meno kūrinį naudodami tik geometrines figūras. Praktinė užduotis padės moksleiviams atrasti geometrijos principus, pasislėpusius po meninėmis išraiškos priemonėmis, moksleiviai išmoks naudoti geometrines formas kūrybiniame procese. Pačios savaime geometrinės formos nėra meniniai sprendimai, tai greičiau įrankiai ir priemonės, kuriuos naudoja menininkas. Ši užduotis įtraukianti ir intriguojanti. Ji patiks visiems, ir mėgstantiems dailę – jie gaus dar vieną įrankį kūrybai, ir tiksliųjų mokslų atstovams – jiems nereiks mokintis piešti, jiems reikės tik panaudoti savo mėgiamas geometrines formas ir jų kompozicijas. Nuo neatmenamų laikų mokslininkai ir menininkai siekė suprasti ir moksliškai pagrįsti gamtoje egzistuojančią harmoniją. Atsigręžkime į žmogų – jis taip pat yra tobulas gamtos kūrinys, sukurtas naudojant aukso pjūvio taisyklę – santykis smegenų ir širdies darbo, akies sandara, veido ir kaulų proporcijos, netgi kraujospūdis. Šis užsiėmimas tai puiki galimybė moksleiviams suprasti meno ir mokslo sinergiją. Sužinoti kas yra aukso pjūvis ir išmokti jį pritaikyti. Tai puikus užsiėmimas naujoms kultūrinėms ir meninėms patirtims įgyti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Ekskursija pradedama pačioje Vilniaus senamiesčio širdyje – Katedros aikštėje, nuo kur drieksis Lietuvos sostinės istorijos paieškos. Ekskursija padės sužinoti, kurie senieji objektai senamiestyje neišliko, kurie buvo dalinai konservuoti, o kurie skirtingais amžiais buvo atstatyti. Ieškosime „dingusių“ objektų, jų fragmentų: tik archyvuose ir pasakojimuose išlikusių bažnyčių, rūmų, dvarų, Vilniaus gynybinės sienos likučių. Prie gražiųjų Vilniaus universiteto durų kalbėsime apie dingusią ir atrastą pirmąją lietuvišką knygą - Martyno Mažvydo „Katekizmą“. Aiškinsimės, kaip buvo atstatyti Aukštutinės pilies (Gedimino) bokštas ir Žemutinė pilis (Valdovų rūmai), kaip keitėsi pastatų architektūra, jų paskirtis bei miestovaizdis skirtingais amžiais. Svarstysime, kaip galime įprasminti neišlikusius objektus, kaip padaryti juos matomais dabartinei visuomenei.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Cianotipijos dirbtuvės MĖLYNOJO ANGELO PASLAPTIS

Užsiėmimo metu dalyviai susipažins su vienu iš pirmųjų fotografinio vaizdo gavimo būdų – cianotipija, dar kitaip vadinamu saulės atspaudu, mėlynuoju atspaudu. Šis edukacinis užsiėmimas dalyviams padeda suvokti fotografijos procesą, supažindina su cianotipijos atsiradimo istorija ir leidžia atrasti šio proceso panaudojimo galimybes, paliečiamos botanikos ir angelų temos. Tai saugus, kūrybiškas ir įdomus procesas, vykstantis šviesioje patalpoje, naudojant geležies druskas, akvarelinį popierių, ultravioletinių spindulių šaltinį, vandenį, kitas priemones. Užsiėmimo metu specialiu tirpalu įjautrinę popierių ant jo kursime originalias kompozicijas – mėlynuosius angelus – ir stebėsime, kaip dienos šviesoje arba ultravioletinio spektro šviestuvo pagalba jos virsta mėlynos spalvos fotografiniais atspaudais. Atvaizdą gauname kurdami objektų šešėlius įjautrintame paviršiuje – tam naudojame džiovintus augalus, karpinius, smulkius plokščius daiktus, konfeti, visa, kas sukuria tankų šešėlį. Procesas įdomus tuo, kad yra kelių pakopų, kuriame yra ir atsitiktinumo bei laukimo momentai. Belaukiant užsiėmimo dalyviai susipažįsta su saulės poveikiu – pasirodo UV spinduliai veikia viską aplinkui – ir kas gyva, ir kas negyva. Rezultatas – įvairaus tamsumo mėlynas atspaudas – fotograma. Fotografija be aparato yra įtraukiantis užsiėmimas, lavinantis vaizduotę, leidžiantis improvizuoti ir skleistis kūrybiškumui. Procesas nesudėtingas, įdomus smalsiems bet kokio amžiaus žmonėms.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kvapnaus atviruko kūrimo procese naudosimės dailės terapiniais metodais ir fantazuosime, kaip kvepia baimė, liudesys, meilė ar kitos emocijos. Jeigu nupieštą baimės abstrakciją pakvėpinsime mandarinais ar meduoliais, galbūt ji pasidarys linksma, jauki ir džiugi? Į kūrybinį procesą integruosime emocijų pažinimą, jų valdymą, motoriką, kūrybingumą ir pasigaminsime kvapnų suvenyrą - spalvotą emocijų atviruką.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Ar keramika gali padėti išreikšti mintis ir jausmus? Be abejonės – taip! Edukacinio kūrybinio užsiėmimo metu vaikai savo požiūrį į svarbią ekologinę problemą – paukščio rūšių nykimą atskleis kūrybinio proceso metu, pasitelkę plastišką molio rūšį – akmens masę. Pirmiausia vyks teorinė dalis, kurią iliustruosime skaidrėmis. Kalbėsime apie tai, kiek pasaulyje ir Lietuvoje yra paukščių rūšių, kokiems mūsų pievose ir miškuose gyvenantiems sparnuočiams gresia išnykimas. Paukščiai yra neatsiejama mus supančio pasaulio dalis, todėl dažnai paukščio įvaizdis sutinkamas mene. Mokinius trumpai susipažindinsime  su paukščių vaizdavimu dailėje – nuo tautodailės iki šiuolaikinio meno. Aptarsime, kurie sparnuočiai  jiems patinka,  kurie demonstruoti  atvaizdai labiausiai įsiminė ir kodėl. O kaip paukštį įsivaizduojate jūs?– paklausime vaikų. Tuomet pakviesime nulipdyti paukščio figūrėlę iš plastiškos molio rūšies – akmens masės. Pirmiausia bus kuriama paukščio forma, paskui dekoruojama įspaudais, įbrėžiamomis ar iškiliomis detalėmis. Skatinsime mokinius kurti kuo originalesnius ir kuo įvairesnius darbus, kad būtų atspindėta idėja, kaip yra svarbu išsaugoti paukščių rūšių įvairovę , taip pat paprašysime vaikų apibūdinti savo kūrinio idėją. Darbai bus išdegti 1300° C temperatūros krosnyje ir įgis akmens savybių. Pasiūlysime savo klasėje surengti kūrinių parodėlę ir aptarti, kokias mintis ir emocijas mokiniams sukėlė ši edukacinė kūrybinė veikla.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Liaudies muzikos instrumentų šaltje 9-12 kl.

Tai nuotaikinga ir įdomi kelionė po muzikos instrumentų šalį. Jos metu mokiniai susipažins su įvairiais lietuvių liaudies muzikos instrumentais ir šiuolaikine folklorinės muzikos kryptimi – post-folkloru, klausysis muzikos įrašų. Atsižvelgiant į kiekvienos grupės pobūdį, informacija ir veiklos pristatomos tam tikrai amžiaus grupei priimtinu būdu: jaunesniesiems užsiėmimo dalyviams informacija pateikiama storytelling metodu, demonstruojami paprastesni instrumentai; vyresniems užsiėmimo dalyviams pristatomas platesnis ir gilesnis liaudies instrumentų kontekstas. Užsiėmimo tikslas: supažindinti su Lietuvos muzikiniu folkloru ir jį suaktualinti. Uždaviniai: 1. Pristatyti muzikavimą-žaidimą kaip saviraiškos ir kūrybos formą. 2. Paaiškinti funkcinę muzikavimo naudą tradicijoje. 3. Supažindinti su seniausiais muzikavimo papročiais Lietuvoje. 4. Pristatyti lietuviško muzikavimo savitumo / originalumo priežastis. 5. Pademonstruoti ir išbandyti muzikos instrumentus. 6. Supažindinti su tradicinių muzikos instrumentų gamybos būdais ir ypatumais. 7. Paklausyti liaudiens muzikos įrašų. Metodai: 1. Įtraukus pasakojimas, paremtas vaizdinių ir atmosferos kūrimu. 2. Dainavimo pratimai. 3. Pavyzdžiai, leidžiantys suvokti muzikanto ir meistro įgūdžių vertę. 4. Žodinis aiškinimas. 5. Garsinis vaizdavimas (jei paskaita vedama vaikams su regėjimo negalia). Rezultatai: 1.Dalyviai supras muzikavimo reikšmę ir naudą tradicijoje. 2. Žinos muzikavimo papročius Lietuvoje. 4. Gebės atpažinti bent vieną liaudies muzikos kūrinį. Užsiėmimas pritaikomas vaikams su regos negalia - pasitelkiamas garsinis vizualinės informacijos atvaizdavimas. Taip pat yra galimybė užsiėmimą pritaikyti asmenims su proto negalia. Jo metu pristatoma mažiau informacijos, supažindinama su mažiau instrumentų. Yra galimybė priimti mokinius su judėjimo negalia - turime specialų keltuvą; tokiu atveju priimam mažesnę grupę.Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.


Be gimtosios kalbos neišgyvensi nė dienos

Edukacinė programa siūlo galimybę pažinti Dzūkijos regiono knygnešystės ypatumus, knygų gabenimo ir platinimo paslaptis, slaptųjų mokyklų veiklą, garsiausius vietos knygnešius, apžvelgti spaudos draudimo laikotarpiu leistus spaudinius. Patirti, kaip savo darbą atlikdavo knygnešiai, su kokiais pavojais jie susidurdavo, galėsite žaisdami žaidimą „Nugabenk knygą“. Tik pasisaugokite maskolių!


Edukacinis užsiėmimas „Mes mažieji piemenukai“ supažindina su piemenavimo tradicijomis Lietuvoje. Tai puiki galimybė pačius jauniausius moksleivius supažindinti su etnine kultūra. Užsiėmimo dalyviai sužino, kokius darbus dirbo piemenukai, kaip linksminosi, ką valgė, kaip šventė didžiąją piemenų šventę – Sekmines. Vaikai mokosi šokti ratelius, dainuojamos piemenėlių dainos, grojama liaudies instrumentais. Po užsiėmimo vaikai mokės 1 ratelį-žaidimą ir 1 dainelę. Į muziejų galima pakilti specialiu keltuvu, todėl galime priimti asmenis su judėjimo negalia. Vis dėlto edukacinė erdvė nedidelė, tad galime priimti tik iki 7 asmenų su judėjimo negalia grupes. Taip pat yra galimybė užsiėmimą pritaikyti asmenims su proto negalia. Jo metu pristatoma mažiau informacijos, naudojamas paprastesnis žodynas, pristatoma mažiau folkloro pavyzdžių. Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.


“Dailės terapijos pasaulis: savo charakterio, emocijų ir socialinio vaidmens atradimas per piešimą”

Užsiėmime mokinių sukurti kūriniai gali padėti suvokti kas esame, padėti išreikšti jausmus ir mintis, kurių negalime išreikšti žodžių pagalba. Ji ne tik teikia mums didelį malonumą ir estetinį pasitenkinimą, bet ir skatina savęs pažinimą, ugdo mus kaip asmenybes, lavina jautrumą ir, kas svarbiausia, gydo kūną bei sielą. Kiekvienas žmogus yra menininkas, o tapyba, piešimas - efektyvūs komunikacijos būdai. Užsiėmime bus taikomi dailės terapijos principai. Dailės terapija yra meno terapijos kryptis, psichoterapijos forma, kur dailė taikoma kaip pirminis komunikacijos būdas. Todėl edukacijoje svarbus ne tik meninis rezultatas, bet ir po to sekanti refleksija, kai žiūrint į savo piešinius mokiniai atsakys į klausimus apie vidinį savęs pažinimą, emocijų pasaulį, gebėjimą bendrauti ir bendradarbiauti komandoje. Užsiėmimo metu bus tokios praktinės užduotys: „Traukinys“ – savo charakterio ir vaidmens gyvenime suvokimui. „Diagnostinis fraktalas“ – savo vidinio pasaulio pažinimui. „Noriu – Darau – Galiu“ – balanso tarp minčių, jausmų ir veiksmų suradimui. „Piešinio metamorfozė“ – bendravimui ir bendradarbiavimui komandoje. „Mano emocijų pasaulis“ (jei spėjama) – emocijų pažinimui.


Lietuva- sena tauta su didinga istorija. Mūsų tradicijos, liaudies menas ir kultūra turi unikalių savybių, tačiau mes esame pamiršę, kas protėvių buvo gerbta ir mylėta. Kadangi šiuo metu rinka užvaldyta „kičo“, mažai išlikę senųjų vertybių kasdienybėje, vaikai mažai žino apie senovėje naudotus lietuviškus daiktus, medžiagas, tai ši programa padės susipažinti su lietuviškomis vertybėmis, tvariomis idėjomis gaminant daiktus, susieti grožį su tautiškumu ir simbolika. Programa siekiama sudominti moksleivius, įtraukti juos į pažintį su Lietuvos tautiškumu, tautine simbolika, skatinti kūrybišką, meninį mąstymą. Edukacijos metu vaikai bus supažindinami su lietuvišku audiniu (linu), jo atsiradimo keliu  nuo augančio lino iki tapimo audiniu. Vaikai bus supažindinami ir su  gintaru, pagrindiniais lietuviškais tautiniais simboliais. Bus analizuojama lietuvių liaudies simbolika, susiejant tai su simbolių reikšme žmonėms. Simboliuose užkoduota tautos kultūra, gilios tradicijos ir papročiai. Simboliai atspindi tai, kuo gyveno to meto žmonės: žemės maitintojos švelnumą, dangaus kūnų ir dievybių garbinimą, kasdienės buities ritualus, pagarbą augmenijai ir savo artimam.
Edukacijos metu kiekvienas vaikas pasigamins po:
*knygos skirtuką naudodamas popierių, drobę, gintarą, džiovintus augalus, siūlus, piešdamas tautinius simbolius;
*drobinę servetėlę, kurią dekoruos norima lietuviška simbolika ir raštais;
*dekoruos atvirlaiškį, kuris bus išsiųstas nurodytam adresatui.


„Čia tai bent!“ parodoje „Gyvastingieji senojo pasaulio profiliai“

Gausiai nukrauti stalai, medžioklės, piemenys, jų bandos – kaip skirtingai anuomet gyveno žmonės! Atrasti skirtumus mums padės komikso medija: pasitelkę kūrybines užduotis pabandysime palyginti, kuo skiriasi ir kuo panaši ankstesnių amžių buitis ir aplinka, o atradę raktinius žodžius kursime savo pasakojimą, kur istorinės ribos išsitrina ir kartu sugyvena netikėčiausios, iš skirtingų amžių atkeliavusios gyvenimiškos detalės.


Žiedinės ekonomikos skatinimas: tekstilės edukacijos

Tikslas - užauginti Zero Waste kartą
Uždaviniai - 1) ugdyti mokinių sąmoningumą per pažinimą ir kritinį mąstymą; 2) išlaisvinti mokinių kūrybiškumą naudojant antrines žaliavas; 3) ugdyti mokinio vidinį pasaulį dalinantis, patyrimu, emocijomis.
Organizacija yra Lietuvos socialinio verslo asociacijos narė. Mes vedame tekstilės ir socialinio verslo praktines edukacijas, skatiname žiedinę ekonomiką. Mūsų edukacijų metu galima pagilinti pasaulio pažinimo, chemijos, ekonomikos, matematikos, pilietiškumo žinias, susipažinti arba patobulinti darbinius įgūdžius (siuvimą, daigstymą, kirpimą, darbą su elektriniais įrenginiais...)


Orientacinis žaidimas „Pažink senąjį Šilutės dvarą“

Šiuolaikinėje visuomenėje dvarai palaipsniui tampa ne tik kraštovaizdį formuojančiais monumentais, bet ir istorinės atminties atspindžiais, regioninio identiteto formuotojais. Šilutės (senasis Šilokarčemos) dvaras ir jo kompleksas vienintelis išlikęs Mažosios Lietuvos etnografiniame regione. Užsiėmimo metu dalyviai, susipažins su šio unikalaus ir išskirtinio dvaro istorija, atlikdami įvairių formų užduotis komandose. Užsiėmimas vyksta atsinaujinusiose muziejaus ekspozicijose, kurios veikia centriniuose dvaro rūmuose. Užsiėmimo pradžioje kiekvienai komandai bus įteiktas žaidimo planas (žemėlapis), juo vadovaudamiesi dalyviai turės surasti punktus, kuriuose turės atlikti užduotis. Kiekvienas užduočių atlikimo punktas žymės istorinį faktą, susijusį su dvaro raida (susipažins su išlikusių pastatų paskirtimi senovėje, atkreips dėmesį į dvarą supančią aplinką, sužinos, kuo svarbi Hugo Šojaus asmenybė ir kokias asmenines savybes galima išsiugdyti, susipažins su krašto specifika (tarme, tradicijomis, apranga, lokacijos ypatybėmis ir kt.). Užsiėmimo dalyviai žaidimo metu atliks įvairių formų užduotis: matematines, logines ir kt. Kuomet dalyviai atliks visas užduotis ir susipažins su dvaro istorija, jų lauks kūrybinė užduotis - dvaro maketo-magneto gamyba. Šios edukacijos metu dalyvai ne tik įgis naujas, bet ir pritaikys jau turimas dalykines žinias.


Apie dailės žanrus. Animalistinė istorija

Nei vakar, nei rytoj, nei toli, nei arti, gyveno sau gyvūnas, vardu nežinau koks... Istorijos tęsinį kursime interaktyvioje lentoje dėliodami Prano Domšaičio galerijoje eksponuojamų animalistinio žanro kūrinių fragmentus. Pasitelkę pasaulio pažinimo žinias turėsime kartu nuspręsti, kuriame žemyne gyvena mūsų gyvūnas. Gal jis keliauja per kalnus, gal mėgsta rupšnoti žolę slėniuose, ar turi draugų, o gal priešų? Varžydamiesi viktorinoje, kilnodami briedžio ragus, dėliodami magnetines gyvūnų dėliones tyrinėsime jų išvaizdą, pažinsime gyvenimo būdą ir tapsime animalistinių istorijų kūrėjais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


"Litvakų istorija ir kultūra" 9-12 kl. (nuotolinė)

Pasitelkę menines - edukacines priemones, papasakosime mokiniams apie Lietuvos istoriją, skatinsime pažinti šalia gyvenantį kaimyną, galbūt kitatautį. Supažindinsime su gausiai mūsų šalyje gyvenusios žydų - litvakų tautos, kuri garsina Lietuvą visame pasaulyje, istorija ir kultūra. Amžių amžius lietuviai ir kitų tautų žmonės gyveno kartu. Mūsų veiklos tikslas - ne tik supažindinti jaunąją kartą su vietos, kurioje jie gyvena, istorija, nors žinojimas yra neatsiejama kiekvieno save gerbiančio žmogaus pareiga, bet ir skatinti bendrystę, kaimyniškumą, norą mokytis ir šviestis, kuris padeda asmeniniam ir šalies klestėjimui. Skatinsime atsiskleisti mokinių meninius gebėjimus, drąsinsime reikšti savo mintis, dalintis idėjomis, rasti naujų pomėgių. Kitų kultūrų pažinimas padeda suvokti ir savo etninės kultūros ypatumus. Šalia to bus pristatomi žmonės - Pasaulio tautų teisuoliai - vietiniai lietuviai ir ne tik, kurie žmogiškumą vertino labiau už saugų asmeninį gyvenimą. Jų pavyzdžiu bus mokoma tolerancijos šalia esančiam. Paslauga skirta 9-12 kl.


Kvapų geografija – užburiantis eksperimentas, įdomus ir atpalaiduojantis procesas, kuris sujungia žinias ir kūrybiškumą.
Edukacinės programos metu degustuosime skirtingų natų kvapus, kalbėsime apie jų kilmę, augalų augimvietes ir savybes. Burtai nulems į kurį geografinį žemyną keliausime ir tuomet jau leisime fantazijai įsisiūbuoti. Kuo kvepia Europos miestai ir kaimai? Kaip kvepia atogražų miškai, o Nilo slėnis? Galiausiai grupėse kursime kvapo formulę ir išgausime unikalų aromatą. Kiekvienas dalyvis pagamins ir namo nešis namų kvapą - suvenyrą, pakvėpintą sukurtu aromatu.


Vis rečiau žmonės skaito poeziją ir rašo ranka. Net piešia kompiuteriu! Kad primintume vaikams, kokia tai smagi veikla, kviečiame kurti kaligrafinį eilėraščio paveikslą, miklinti ranką ir lavinti poetinę klausą.
Atėję į Vaikų literatūros muziejų, 3, 4 klasių moksleiviai pirmiausiai raiškiai perskaitys padalintus R. Skučaitės ir V. Palčinskaitės eilėraščius, pasakys, koks ryškiausias vaizdas iškyla perskaičius tekstą, o tada eis į kūrybines dirbtuves ir perteiks jo nuotaiką, pasitelkę tekstą ir spalvas: spalvotus rašiklius, pastelines kreidutes ar kitas piešimo priemones kurs kaligrafinius paveikslus. Žinoma, prieš tai vaikai bus supažindinti su žodžiu „kaligrafija“, peržiūrės atrinktų kaligrafinių paveikslų pavyzdžių.
Sukurtu „spalvoraščiu“ vaikai tikrai pradžiugins savo artimuosius!
Aktyvi veikla įtrauks visus mokinius, skatins jų kūrybiškumą, norą eksperimentuoti. Mokiniai bus skatinami reflektuoti savo patirtis, ateityje skaitydami kitus eilėraščius savarankiškai kurti ne tik pieštus ranka, bet ir skaitmeninius kaligrafinius paveikslus.
Užsiėmimo eiga:
I.	Edukatorė pristato sąvoką kaligrafija ir kaligrafinis paveikslas, perskaito pasirinktą eilėraštį ir kartu su mokiniais bando aptarti jo prasmę, svarbiausius įvaizdžius, žodžius ar žodį.
II.	Mokiniams padalijami eilėraščių tekstai, jie perskaitomi ir pasirenkama įstrigusi eilutė ar žodžiai (jei nedaug vaikų grupėje – kiekvienas garsiai, jei daug – kiekvienas tyliai sau).
III.	Kūrybinėse dirbtuvėse, naudojant rašiklius ir piešimo priemones, derinant  įvairius šriftus, kuriami kaligrafiniai paveikslai pagal pasirinktą eilėraščio frazę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Viktorinos pobūdžio interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kurio metu dalyviai supažindinami su romų tautinės mažumos istorija, papročiais, tradicijomis, skaudžiais praeities momentais ir šiandieninėmis realijomis bei aktualijomis. Klausimai, atsakymai ir užduotys atskleidžia daugiasluoksnį ir įvairiaspalvį romų pasaulį, naujos žinios griauna senuosius mitus, laužo stereotipus. Romų kultūrinio tapatumo (at)pažinimas ugdo toleranciją ir supratimą apie šios tautinės mažumos savitumus.


Edukacijos  užsiėmimo metu pristatomas tradicinis keramikos amatas. Užsiėmimas apima teorinę bei praktinę dalį. Teorinės dalies metu užsiėmimo dalyviai supažindinami su senuoju keramikos amatu, molio savybėmis, naudojamais darbo įrankiais, lipdymo ir žiedimo technikomis, dekoravimo, glazūravimo bei degimo krosnyje procesais. Praktinės dalies metu dalyviai patys išbando molio plastiką - minko, formuoja ir nusilipdo dubenėlį, jį dekoruoja.


Šis edukacinis užsiėmimas orientuotas į jaunojo žiūrovo ugdymą. Jis padės žiūrovui pamatyti teatrinius ženklus, metaforas, simbolius, padės rasti ryšį tarp matomo vaizdo ir gyvenimo aktualijų.
Pradedančiam žiūrovui tai bus pagalba spektaklyje jaustis komfortabiliau sau pačiam aiškinant sceninį vyksmą.
Lėlių teatras yra tik  priemonė ar pretekstas  kalbėti apie matomame vaizde užkoduotą prasmę. Dar gajus stereotipinis mąstymas apie lėlių teatrą, kaip tik į mažus vaikus orientuotą teatro meno rūšį. Lėlių teatro spektakliai paprastai pasižymi iš pažiūros paprastu pasakų siužetu, kurį ėmus dekonstruoti, atsiveria aktualios prasmės. Aiškesniam edukacijos temos  suvokimui ( metafora, netiesmukas matomo vaizdo suvokimas) pasitelkiami ir  meno kūriniai (S. Eidrigevičiaus  knygų iliustracijos ) padėsiantys atrakinti  scenoje matomą vaizdą.
Edukacinio užsiėmimo metu,  aktyviais metodais, pasitelkdami vaizduojamojo meno pavyzdžius, žadindami  vaizduotę, smalsumą ir kritinį mąstymą, dalyviai bus aktyviai įtraukiami į tyrinėjimo procesą, kuris remsis asmenine kiekvieno dalyvio patirtimi.


Tarmė, kaip ir mes, gyvena savo gyvenimą ir natūralu, kad laikui bėgant keičiasi. Visgi šiandien matome, kad tarmės, kurios vystėsi ir buvo vartojamos ištisus šimtmečius, sparčiai nyksta. O, kiek spalvų, gyvybingumo, išskirtinumo ir skambesio jos suteikia mūsų kalbai. Pažinkite lietuvių kalbos tarmes žaisdami stalo žaidimą. Tai įdomus, lengvas ir tinkamas įvairioms amžiaus grupėms žaidimas. Sužinosime, kiek lietuvių kalba turi tarmių, patarmių, šnektų, išgirsime daug negirdėtų tarmiškų žodžių, pasiklausysime, kaip Jūsų draugas skaito pietų žemaičių telšiškių patarme, ir patys pabandysime iššifruoti anykštėnų šnektą. Kas pirmasis – aukštaitis ar žemaitis – pasieks finišo liniją? Viską sužinosite užsiėmimo metu.


Nepatogus kinas: filmai, padedantys augti

Filmai, padedantys augti – didžiausio Baltijos šalyse žmogaus teisių dokumentinio kino festivalio „Nepatogus kinas“ ir dokumentinio kino edukacijos platformos „Nepatogaus kino klasė“ edukacijos programa, kurioje kino menas persipina su žmogaus teisių ir pilietiškumo ugdymo veiklomis ir didelis dėmesys skiriamas tarpusavio supratimo, pagarbos, tarpkultūrinio ugdymo aspektams, emocinio intelekto ugdymui.

Kinas – itin paranki edukacinė priemonė, sujungianti ne tik estetinius ir idėjinius filmų kaip meno kūrinių aspektus, bet ir gyvenimiškas situacijas bei patirtis. Kinas patrauklus ir kaip medijos plačiąja prasme rūšis, ir kaip įrankis, įvairiomis meninės raiškos priemonėmis galintis „paliesti“ žiūrovą, lavinti kritinį mąstymą ir emocinį intelektą. Programoje naudojami tik profesionalių kuratorių iš svarbiausių tarptautinių kino festivalių atrinkti dokumentiniai filmai, kurių herojai – vaikai ir jaunuoliai, edukacijose dalyvaujančių mokinių bendraamžiai. Kiekvieną dokumentinio filmo seansą lydi patyrusių specialistų vedami užsiėmimai arba suteikiama profesionalių žmogaus teisių edukatorių parengta  kur individualiai ar grupėje vykdomų refleksijos bei metodikų pagalba atrandamos skirtingų meno, kultūros, saviraiškos, socialinės ar individualios atsakomybės sinergijos. Programos turinys atliepia žmogaus teisių problematiką lyčių lygybės, patyčių, socialinio aktyvumo, pilietiškumo, negalios, diskriminacijos ir kitų į vaikus bei jaunimą orientuotų temų aspektus.

Vilniaus m. sav.; Šiaulių m. sav.; Marijampolės sav.; Kauno m. sav.; Varėnos r. sav.; Alytaus m. sav.; Klaipėdos m. sav.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Mazgų rišimas macrame technika yra visiškai nesudėtingas, bet kartu ir įtraukus, užsiėmimas, kurį gali įvaldyti kiekvienas. Pinikai- iš mazgų rankomis pinti geometrinio rašto tekstilės gaminiai. Lietuvoje XIX–XX a. pirmoje pusėje nesudėtingais pinikų raštais puoštos kepurėlės, rankšluosčiai, nuometai, lovatiesės, paklodės, pinti krepšeliai, diržai, tinklai. Šiuo metu tiek Lietuvoje, tiek pasaulyje ši technika išgyvena renesansą dėl savo paprastumo, plačių išraiškos galimybių.
Užsiėmimo dalyvius pakviesime į pažintį su macrame pynimo technika, susipažinsime su unikalios pinikų (macrame) technikos atsiradimo istorija, vizualiai pademonstruosime šios technikos panaudojimą senovės lietuvių tekstilės gaminiuose. Kūrybinių dirbtuvių metu moksleiviai išmoks surišti plokščiąjį ir kilpinį mazgą, kiekvienas nusipins po nedidelį darbelį suvenyrą – raktų pakabuką ar juostelę. Jų kūrimui naudosime tik natūralias medžiagas (medvilnės, lino,  kanapines virvutes) bei medinius karoliukus papuošimui. Kartu su mokiniais padiskutuosime ir ekologijos bei tvarumo temomis.


Spektaklis "Mažasis karalius Gruodis arba paslaptingas Renė Magrito pasaulis" ( 1kl.- 2kl.)

Spektaklis  pagal vokiečių rašytojo Akselio Hakės  humoro, išminties ir švelnios melancholijos prisodrintą pasaką  „Mažasis karalius Gruodis“.
      Vaikystė kartais būna gyvenimo pabaigoje. Jei netikite galite paklausti paties mažojo karaliaus Gruodžio II. Beje, jis nedidesnis už smilių ir toks tuklus...jo galima klausinėti apie viską, o ir jis pats mėgsta uždavinėti keisčiausius klausimus: Kodėl namas kampuotas ? Kodėl lyja? Kodėl karvė duoda pieną? Kodėl pieną? Kodėl pienas yra pienas?.. Su juo galima žiūrėti į žvaigždes ir kalbėti apie nemirtingumą arba duoti debesims vardus. Galima žiūrėti dėžutes, kuriose karalius laiko savo sapnus. Arba išeiti į miestą ir pamatyti tai, ko iki šiol niekada nematei...
    Vieną dieną iš siauro plyšio knygų lentynoje biurininkui pasirodęs karalius Gruodis atveria duris į paslaptingą vaizduotės ir fantazijos pasaulį, kurį praturtina Rene Magrito darbai ir jo pasaulėžiūra. Renė Magritas bene žymiausias XXa. belgų dailininkas siurrealistas , išgarsėjo nuotaikingais ir mąstymą provokuojančiais kūriniais. Svarbiausias jo tikslas buvo sukurti iššūkį žiūrovo išankstiniam realybės suvokimui ir paskatinti į aplinką žvelgti jautriau. Šio menininko akimis niekas niekada nėra visai taip kaip atrodo, žemiškoje kasdienybėje , kur įprasti dalykai yra nepaparasti.

Režisierė-  Kamilė Kondrotaitė.
Scenografė-  Liuda Liaudanskaitė.
Dailininkės-  Liuda Liaudanskaitė, Daiva Dašenkovienė.
Kompozitorius-  Mantas  Joneikis.
Aktoriai- Liudas Vyšniauskas , Kamilė Kondrotaitė.


Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Edukacijos dalyviai sužinos kokiu archeologiniu paveldu garsėja Aukštaitijos nacionalinis parkas. Pamatys, kas yra randama senovės gyvenvietėse. Susipažins su senovės gyventojų gyvensenos ypatumais, pirmosiomis meno apraiškomis – keramikos ornamentais, rastais parke esančiose senovės gyvenvietėse. Bandys patys įsikūnyti į prieš tūkstančius metų gyvenusių žmonių ,,kailį“ ir pasigaminti savos kūrybos senaisiais ornamentais puoštą suvenyrą-amuletą.


Apsilankę rašytojo Jono Biliūno tėviškės muziejuje, edukacinės programos „Jono Biliūno tiesos idealai“ dalyviai turės ypatingą galimybę išgirsti tik 28-erių metų sulaukusio rašytojo gyvenimo ir kūrybos legendą, pateikiamą vaizdingai, profesionaliai, daug plačiau, nei reikalauja literatūros ugdymo programose iškelti klausimai. Čia įsitikinama, kad J. Biliūno asmenybės moralinės vertybės tapo ir jo kūrinių pamatinėmis nuostatomis. Čia tampa suprantami rašytojo kūrybinio įkvėpimo šaltiniai: nemažos kūrinių dalies mintis užsimezgė būtent tėviškėje, kuri iki šiol saugo rašytojo įkvėpimo ženklus. Todėl unikali patirtis apie tai kalbėtis būtent rašytojo namuose, kur visa tai vyko prieš 140 metų! Programa vyksta troboje ir visoje erdvioje sodyboje, saugančioje autentiškus seniai praėjusio laiko simbolius. Programos metu būtinai simboliškai ragaujame iš seno tėviškės šulinio gelmės svirtimi pasemto skaniausio vandens. Muziejaus tikslas – su kiekvienu bendrauti meilės kalba. J. Biliūno muziejuje mes nesigėdijame ašarų, nebijome tylos, mokomės išklausyti neskubindami, nesijuokiame pašaipiai, prisipažįstame, ko nežiną. Programos dalių laikas gali būti paskirstomas, susitarus su dalyviais, pasirinkus prioritetus.


Tikslas: Ugdyti mokinių kūrybiškumą, supažindinti su tautinio paveldo kūriniais Šiaudiniais sodais bei jų gaminimo technika. Skatinti mokinius labiau pažinti save, savo gebėjimus ir juos kūrybingai reikšti.
Uždaviniai:
Kurti nuotaikingą atmosferą, kuri padeda mokytis, eksperimentuoti ir lavinti vaizduotę.
Išmokti šiaudinių žaisliukų - šiaudinukų gaminimo technikos.
Mokytis bendradarbiauti poroje.

Edukaciją pradedame nuo susipažinimo kas yra šiaudinis sodas, žaisliukas jo paskirtis, simbolika, prasmė ir naudojimas šiais laikais. Mokiniai gamina nedidelį šiaudinį žaisliuką, padeda draugui poroje, nes dažnai reikia vienam laikyti, o kitam surišti. Pabaigus pagrindinę konstrukcija visi pasirenka dekoravimo priemones (siūlus, džiovintus augalus) ir originaliai puošia savo kūrinį.

Pabaigoje bendra refleksiją. Susitikimą baigiame dekoruodami klasę arba jie nešasi savo dirbinius namo.


Vilniaus getas. Icchoko Rudaševskio dienoraštis

Kviečiame susipažinti su keturiolikmečiu žydų berniuku Icchoku gyvenusiu Vilniuje prieš aštuoniasdešimt metų. Kartu
skaitysime autentiškas jo dienoraščio ištraukas, sužinosime apie gyvenimą Vilniaus gete ir muziejaus ekspozicijoje ieškosime atsakymų į išsikeltus klausimus. Dirbsime tiek bendrai tiek individualiose grupelėse. Be to, užsiėmimo metu lankysimės ir Holokausto ekspozicijoje įrengtoje interaktyvioje slėptuvėje ,,Malinoje“. Kaip ji susijusi su Holokaustu, Vilniaus getu ir Icchoku? Atsakymą į šiuos ir kitus klausimus sužinosite apsilankę Holokausto ekspozicijoje. Šio užsiėmimo tikslas ne tik
geriau pažinti Holokaustą per asmeninę Icchoko Rudaševskio patirtį, bet ir skatinti kritinį santykį su istoriniais šaltiniais,
apmąstant konkretaus dienoraščio potencialą bei ribas. Tikimės, kad po užsiėmimo mokiniai gebės išskirti pagrindinius
Holokausto Lietuvoje etapus, suvokti pagrindinius aspektus, pagilins ir įtvirtins istorines žinias susijusias su šiuo laikotarpiu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Pristatome edukacinę programą, paremtą integruotu mokymu! Mokykitės anglų kalbos ir lietuvių literatūros vienu metu. Edukatorė perskaitys moksleiviams Maironio baladę „Jūratė ir Kastytis“ lietuvių kalba. Po to bus paskirstyti vaidmenys, išdalinti tekstai anglų kalba ir vaidinimo rekvizitai, kurie padės lengviau įsijausti ir perskaityti baladę išraiškingiau. Dalyviai, skaitydami kūrinį, bandys vaidinti, interpretuoti bei perteikti tekstą savaip. Tekstai neilgi, eiliuoti, tad mokiniams skaityti bus lengva ir smagu. Edukacinė programa anglų kalba skatins mokinius skaityti balsu ir tobulinti anglų kalbos žinias. Vaidinimas lavins saviraišką bei socialinius įgūdžius.


Visi turime tam tikrų žinių apie žemėlapius ir jų ypatybes. Jas galime naudoti ne tik orientuodamiesi aplinkoje, keliaudami, bet ir kurdami paveikslus - žemėlapius, todėl kviečiame pasitelkus šias žinias bei papildžius jas naujomis kartografijos žiniomis apie Druskininkų miesto vietą žemėlapiuose, patiems sukurti savo individualų paveikslą – žemėlapį. Kūrybinės dalies metu vaikai jį kurs pasitelkdami ebru techniką – liejant spalvas ir bandant išgauti žemėlapio formą – nuo realaus žemės reljefą atkartojančio iki kosminio, leidžiančio keliauti po galaktikas; nuo pasakiško, kur plaukia pieno upės ir stovi sūrio kalnai iki fantastinio su skraidančių drakonų bei snaudžiančių trolių karalystėmis, taip atskleisdami mums savo kūrybiškumą ir turimas žinias apie pasaulio suvokimą. Pasinerdami į kūrybinį procesą vaikai patirs ir terapinę ebru meno galią, kuri ramina mintis, išlaisvina jausmus, skatina kūrybiškumą, ugdo pasitikėjimą savimi, suartina bendram komandiniam darbui, teikia estetinį malonumą. Užsiėmimo pabaigoje bendrai su grupe bus aptariama, kokią savo pasaulio viziją - idėją jie sukūrė paveiksle – žemėlapyje ir kaip jiems tai sekėsi padaryti. Taip pat bus dalinamasi idėjomis, kur sukurtą piešinį kiekvienas edukacijos dalyvis galės panaudoti kituose (tolimesniuose) kūrybiniuose sumanymuose (karpiniams, paveikslams, atvirukams, knygų skirtukams, papuošalams, dovanų maišeliams, dėžutėms, kalėdiniams žaisliukams).


Edukacinis filmas „Išgelbėk draugą“ ir diskusija po jo. NUOTOLINĖ

Priemonė, padėsianti iškelti aktualias problemas: žmogus žmogui draugas ar priešas? Ar gelbėdami draugą galime meluoti? Kiek kainuoja draugystė? Ar žalingi įpročiai suartina? Kaip išlikti savimi nepalankioje aplinkoje?
2-3 min. filmukai, inspiruoti šiuolaikinės animacijos, filmų ir kitų vaizduojamųjų menų, kuriuose galima pastebėti paslėptas patyčias, išnaudojimą, psichologinį nestabilumą, tapatybės paieškas, žalingus įpročius ir pnš.), ugdys sugebėjimą atpažinti ir suvokti įvairios meninės raiškos svarbą, supažindins su  meno, kaip kovos prieš smurtą galimybėmis. Po trumpų video peržiūrų  vyks 5min. refleksija.
Užsiėmimas lavins socialines, emocines ir sveikos gyvensenos kompetencijas. Dalyviai išmoks sutelkti dėmesį, prisitaikyti prie kiekvieno poreikio būti išgirstam ir išklausytam, po programos klasė, kartu su mokytoju dar galės aptarti tai, ką išgirdo, argumentuoti kas jiems buvo priimtina arba svetima. Tai ugdys kritinį mąstymą, pasitikėjimą savimi, mokys priimti kitokią nuomonę arba argumentuotai apginti savo įsitikinimus.
Programos trukmė 30 min.


Orientacinis žaidimas „Atrask ir pažink Laikinąją sostinę“ Kaune

Atrask ir pažink Laikinąją sostinę

Ar žinojai, jog Adomas Mickevičius gyveno Kaune... ir ne bet kur o „liepsnojančiame name“. Ar sugebėsi rasti jį senamiestyje?

Kodėl senamiestyje nėra pastatų aukštesnių nei 3 metrai? Ir kur galima rasti tiltą, kurį norint pereiti reikėdavo 12 dienų?

Tai tik keletas užuominų iš daugybės užduočių, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.


Šilutės Hugo Šojaus Švėkšnos ekspozicijoje vedamo edukacinio užsiėmimo „Mano jidiš vardas“ tikslas – supažindinti užsiėmimo dalyvius su Švėkšnos žydų bendruomenės istorija, jidiš kalbos rašmenimis, pristatyti jidiš kalbą ir priminti, kad ja kadaise buvo kalbama ne tik Lietuvoje, bet ir Švėkšnoje. Pristatoma lietuvių kalbos įtaka jidiš kalbai: pateikiami pavyzdžiai, kokie lietuviški skoliniai žydų šnekamojoje kalboje prigijo ir buvo vartojami Švėkšnos miestelyje. Uždaviniai: pristatyti Švėkšnos žydų bendruomenės istoriją; papasakoti apie jidiš kalbos atsiradimą ir vartojimą Lietuvoje; naudojant antspaudukus, jidiš rašmenimis užrašyti savo vardą. Naudojamos priemonės: PowerPoint pristatymas; jidiš kalbos raidynas (pritaikytas prie lietuvių kalbos abėcėlės), padarytas antspaudukų pavidalu. Vienoje spaudo pusėje pavaizduota lotyniška raidė, o kitoje – jos atitikmuo jidiš kalbos rašmenimi. Veikla ir rezultatai: išklausę pasakojimo apie Švėkšnos žydų bendruomenę ir jidiš kalbą, edukacinio užsiėmimo dalyviai, naudodami jidiš abėcėlės raides, turi galimybę parašyti vardus (ant popieriaus, audinio ar kito paviršiaus). Užsiėmimo metu vaikams pristatoma žydų tautinė mažuma, jos kultūriniai skirtumai, siekiama, kad mokiniai būtų tolerantiški, norėtų pažinti įvairias kultūras, atsisakytų stereotipinio mąstymo.


Aktyvūs lietuvių liaudies žaidimai ir mįslės

Užsiėmimo metu kalbėsimės apie lietuvių liaudies žaidimus. Aptarsime su kuo siejamas žaidimų atsiradimas, kokia yra žaidimų prasmė, kokios vaikų savybės yra ugdomos žaidžiant, kodėl liaudies žaidimai buvo svarbus kaimo kultūros elementas ir pan. Taip pat mokysimės dirbti komandoje, bendradarbiauti. Programos metu žaisime daug aktyvių lietuvių liaudies žaidimų: „Bendorius“, „Pelėda tupi“, „Pirtis', ,,Lazdos traukynės” ir kt. Jėgas išmėginsime spręsdami šiuolaikines mįsles ir galvosūkius. Šį galvosūkių ir mįslių rinkinį sukūrė SVEIKI SVEIKI komanda. Vaikai, norėdami išspręsti galvosūkius ir įminti visas mįsles turės dirbti komandoje, panaudoti visus savo kūno pojūčius bei loginį mąstymą, įminti l.l. mįsles (trumpą filmuką apie edukaciją galite pamatyti norodoje: http://tiny.lt/rskgffh). Edukacija atliepia „Vilnius 700“ sukaktį įtraukiant Vilniuje žaistus lietuvių liaudies žaidimus.


Miestas atsinaujina: saugoti ar ne? 9-10 KL.

Ar daug žinote apie paveldą? Nepakankamai? Šis užsiėmimas skirtas visiems, kas nori su juo susipažinti geriau! Su kultūros paveldo samprata, verte, saugojimu susipažinsite apžiūrinėdami eksponatus iš Kauno miesto muziejaus fondų, o pasivaikščiojus po M. ir K. Petrauskų namus jūsų lauks praktinė užduotis lauke. Ar jums pavyks pastebėti vertingus Žaliakalnio pastatų elementus? Kuo skiriasi tinkamai ir netinkamai prižiūrimi pastatai? Kur slypi jų vertė? Stebėdami Kauno Žaliakalnio architektūrą ir aplinką paveldo entuziastų akimis bandysite atsakyti į šiuos ir kitus klausimus, kurie, esame tikri, po edukacinio užsiėmimo taps atsakymais. Šis užsiėmimas ne tik nenuobodžiai supažindins su šiuolaikinių menininkų prieiga prie miesto temų, jis taip pat neabejotinai sužadins norą stebėti savo gyvenamąją aplinką ir ją analizuoti remiantis kultūros paveldo vertybėmis. Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia, dėl ribotos erdvės dalyvaujant ne daugiau kaip 5 judėjimo negalią turintiems asmenims. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu.


Telšių rajono savivaldybės Karolinos Praniauskaitės viešoji biblioteka

„Spalvotos kopos“ smėlio edukacija skirta 1-5 klasių vaikams pagilinti gamtos pažinimo, kūrybiškumo, saviraiškos bei  savivertės kompetencijas.
Dalyvavimas veikloje leidžia patirti kūrybinį eksperimentą: išmėginamos įvairios raiškos ir komunikavimo formos, išbandomi kūrėjo ir stebėtojo  vaidmenys. Per edukaciją ugdomas ir puoselėjamas mokinio vidinis pasaulis. Lavinami meninės raiškos gebėjimai ir vaizduotė, puoselėjamas estetinis
suvokimas. Edukacija leidžia atpažinti ir susieti naujai įgytas patirtis su turimomis formaliojo ugdymo žiniomis ir įgūdžiais.


Vaikams pelėda gerai žinomas pasakų personažas, animacinių filmų veikėjas ir kai kuriems net mylimiausias žaislas. Bet ar kada nors pagalvojome, kokios ištikrųjų yra pelėdos. Lietuvoje galime pamatyti 13 pelėdų rūšių, iš kurių net 6 įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą. Ne visos jos gyvena mūsų šalyje, kai kurios tik užklysta. Išgirsti ar pamatyti pelėdas natūraliai gamtoje nėra taip paprasta. Jei pelėda apsigyvena kaimynystėje dažnu atveju išgirsime patinuką, kuris gina gyvenamąją teritoriją ar šaukia pateles. Žmonės kalba, kad pelėdos yra protingi paukščiai, kad geba sukti galvą 360 laipsnių, na bet ar tikrai viskas yra tiesa? Daug legendų ir mitų sukurta apie šiuos paslaptinguosius paukščius. Tad kviečiame Jus užsisakyti edukaciją ir sužinoti įdomių faktų apie pelėdas, jų mitybą bei paslaptingą gyvenimo būdą. Šios edukacijos pagrindinė žinutė - kaip mes kiekvienas turime elgtis gamtoje, kokie mūsų žingsniai aptikus sužeistą paukštį. Svarbiausias šios edukacijos akcentas pirštinė lėlė (pelėda) ir gyva pelėda. Edukacinė programa sudaryti iš dviejų dalių: teorija ir praktika. Edukacija bus vedama pirštinės lėlės (pelėdos) pagalba. Tai lėlė, kuri visada arti vaiko. Animuojama kurs gyvą santykį su vaiku. Edukacijos metu naudosime išmaniąsias technologijas, iš anksto parengtą prezentaciją papildytą nuotraukomis, vaizdo įrašais ir net pelėdų balsais.  Šios edukacijos lektorė - pedagogė, ornitologė Ingrida Lagunavičienė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Nuotolinė literatūros-teatro pamoka „Antikinės dramos ir teatro analizė: Sofoklio tragedija „ANTIGONĖ“

Tai savita nuotolinė literatūros ir teatro jungties pamoka, kurios objektas – Sofoklio tragedija „Antigonė“ bei jos sceninė interpretaciją. Pamokos autorė ir vedančioji - Solo teatro aktorė ir režisierė Birutė Mar, sukūrusi spektaklį „Antigonė“ Sofoklio dramos motyvais. Ji glaustai apžvelgia antikinę literatūrą ir teatrą, pasitelkdama savo teatrinių kelionių patirtis (aktorė dalyvavo antikinio teatro simpoziumuose bei festivaliuose Kipre, Graikijoje, Turkijoje), taip pat supažindina su Sofoklio drama „Antigonė“ – jos personažais, antikinės dramos struktūra, ypatinga antikinės dramos choro reikšme. Antroje pamokos dalyje aktorė ir režisierė pristato savo sukurto spektaklio „Antigonė“ fragmentus, kuriame ji atlieka šešių Sofoklio dramos „Antigonė“ personažų vaidmenis – Antigonės, jos sesers Ismenės, karaliaus Kreonto, jo sūnaus ir Antigonės sužadėtinio Haimono, sargybinio bei žynio Teiresijaus. Taip pat pristato antikinio choro epizodus spektaklyje, kuris įkūnyja beveidės, gebančios prisitaikyti nūdienos visuomenės paveikslą (choras įkūnytas įspūdingoje videoprojekcijoje, autorius Andrius Jakučionis, kompozitorius Antanas Kučinskas). Pamokos pabaigoje – interaktyvus moksleivių pokalbis su aktore ir režisiere, kuriame bus atsakoma į moksleivių klausimus, bus diskutuojama apie antikinės literatūros aktualumą nūdienos pasaulyje, apie šiuolaikinio teatro galimybes savitai ir autentiškai interpretuoti antikinę dramą. Moksleiviams bus siūloma užduotis sukurti savą, nešablonišką klasikinės graikų dramos sceninės interpretacijos sumanymą, taip skatinant juos individualiai mąstyti, suvokti praeities ir dabarties sąsajas, kurias atspindi klasikinė literatūra. Birutės Mar sukurtas spektaklis „Antigonė“ jau buvo pristatytas eilėje tarptautinių teatro festivalių ir pelnė ne vieną apdovanojimą už aktorinį meistriškumą bei interpretacijos originalumą. Šis edukacinis renginys bus pristatomas nuotoliniu būdu


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacinėje programoje „Matai ir matavimas senovėje“ mokiniai supažindinami su matavimo atsiradimo istorija, matavimo būdų ir priemonių raida, su įvairių laikų matais, mokysis juos atpažinti ir jais naudotis. Žaisdami, spręsdami kryžiažodžius, atlikdami kūrybines užduotis įtvirtins gautas žinias. Ši edukacinė programa papildo matematikos ir istorijos programų temas, ugdo socialinio gyvenimo įvairiais laikais sampratą.


Lemtingi pasirinkimai (literatūros edukacija pagal Ilonos Ežerinytės prozą paaugliams)

Kiekvieno gyvenime daug ką lemia pasirinkimai. Kas priverčia knygos veikėjus pasielgti vienaip ar kitaip? Kokie jų pasirinkimai lemia tolesnę siužeto eigą? Kaip vystytųsi istorija, jei pasirinkimas būtų buvęs kitoks? Šioje literatūros edukacijoje, remiantis mokinių pasirinkta Ilonos Ežerinytės knyga („Sutikti eidą“. „Verksnių klubas“, „Skiriama Rivai“ ar „Dabar Marselis“), analizuojamos paauglių gyvenimo situacijos, pateikiamos divergentinį mąstymą skatinančios užduotys, kai iškilusioms veikėjų problemoms ieškoma alternatyvių sprendimų. Edukacija skirta 7 - 8  klasių mokiniams.


Edukacinis užsiėmimas „Senoji Šiaulių miesto iždinė - kultūros paveldo objektas“

Buvusios miesto iždinės (banko) pastatas yra pačiame miesto centre, istorinėje jo dalyje. Tai vienas iš nedaugelio išlikusių XX a. pradžios istorinių pastatų Šiauliuose (architektas - Stanislovas Kačkovskis). Edukacinis užsiėmimas skirtas pristatyti mokiniams buvusią miesto iždinę bei šalia jos esančius vertingus kultūros paveldo objektus. Jo metu supažindinsime mokinius su pastato raidos istorija, ją papildydami nuotraukose užfiksuotais vaizdais bei pačiu iždinės pastatu. Apžiūrėsime neoklasicizmo stiliaus banko statinį, įvertinsime jo architektūros pokyčius nuo statybų pradžios (1907 – 1908m.) iki dabartinių laikų. Vaikai galės apžiūrėti pastato viduje esančią didžiąją „Lobyno saugyklą“ pinigams laikyti, seifus, pasivaikščioti po buvusio banko patalpas. Šio užsiėmimo metu vaikams bus pateikiamos trumpos pastabumą ir dėmesingumą lavinančios užduotys, klausimai. Pažintinės - mokomosios ekskursijos „Aplink buvusią miesto „Lobyno saugyklą“ metu apžiūrėsime Didždvario rūmus, pasivaikščiosime po Prisikėlimo aikštę, miesto senąjį parką, Aušros alėją. Šiuos objektus apjungėme į vieną kultūrinį kraštovaizdį, siekdami sukelti mokiniams daugiau teigiamų asmeninių pojūčių, emocijų bei patraukliau perteikti to laikmečio architektūros stilių. Mokiniai edukacijos metu pildys praktinės veiklos užduočių lapus, o jos pabaigoje pristatys ir aptars savo grupių atliktus darbus, pasidalins patirtais įspūdžiais ir emocijomis. Pagalvosime apie vertybę nuostatą - kultūros paveldas svarbus ir brangus turtas, kurį turime išsaugoti ateities kartoms.


Ar žinote, kad kiškis yra vienas dažniausiai sutinkamų gyvūnų literatūroje ir kine? Koks jis būna? Kokiomis charakterio savybėmis pasižymi? Kokios personažo detalės išduoda šias savybes. Analizuosime įvairius kiškių personažų pavyzdžius knygose ir filmuose, aptarsime, kurie jų vaikams labiausiai įsiminė ir patiko, kas sukuria vieną ar kitą personažą. O kūrybinės praktinės dalies metu kiekvienas kurs savo kiškio personažą iš medinių detalių, kurį pristatys draugams.


„Tirliuko sodas“. Kuriame knygos dioramas su rašytoja Alvile Rimaite

Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo metu bus kalbama apie knygą „Tirliuko sodas“. Ką darytum, jei sužinotum, jog tavo pasaulis skaičiuoja paskutines dienas? Kad visa, kas tau brangu, pasmerkta pražūčiai? Vandens lašelis Tirliukas ryžtasi išgelbėti savąjį pasaulį – taip karštai branginamą sodą: gimtąją kūdrą, upeliuką, kailiniuotą, sparnuotą, dūzgiančią, žiedais bei žolynais šnarančią ir šakomis siūbuojančią gyvybę. Tačiau kaip nuveikti jūros didumo darbą, jei esi tik mažas lašelis?
Po perskaitytos knygos ištraukos vaikai su rašytoja diskutuos apie mažo galimybes dideliame pasaulyje, apie pilietiškumą ir ryžtą kovoti už tai, kas brangu ir svarbu. Taip pat bus kalbama apie gamtą, būtinybę ją saugoti, darnų bendrabūvį su gamta. Antroji užsiėmimo dalis – kūrybinės dioramos dirbtuvės. Kuriama grupėmis, 1 dioramą kuria 5–8 vaikai. Naudodami gamtos gėrybes ir antrines žaliavas atkursime knygos „Tirliuko sodas“ scenas dėžutėse. Sodas, miškas, pieva ar pelkė – kiekviena grupė pasirinks, kurią mūsų gamtos pasaulio dalį vaizduoti. Bus piešiama, kerpama, klijuojama, lankstoma, lipdoma. Užsiėmimo tikslas – skatinti moksleivių domėjimąsi literatūra, ugdyti kūrybiškumą, pilietiškumą, kultūrinį sąmoningumą, dėmesį bendrabūviui ir tvarumui.
Sukurtas dioramas vaikai galės naudoti tęstinei veiklai – lietuvių kalbos ar pasaulio pažinimo pamokoms, klasei papuošti, žaidybinei veiklai.


Muilą naudojame kasdien, tačiau nesusimąstome, kaip jis atsirado, kaip prausėsi mūsų seneliai ir proseneliai. Dalyvaudami šioje programoje susipažinsite su muilo gamybos istorija, senoviniais muilais, muilo gamybos būdais, natūralių muilo kvapų bei spalvų istorija. Taip pat susipažinsite su įrankiais, kurie buvo naudojami skalbiant ir lyginant prieš 100 metų ir daugiau.Vaikai galės juos liesti, patys pabandyti lyginti. Praktinėje dalyje dalyviai pasigamins individualaus kvapo, formos bei spalvos muilą. Programa skirta ugdyti pažinimo ir menines kompetencijas per muilo gamybos edukaciją, atskleisti mūsų šalies etninės kultūros išskirtinumą, jos archajiškumą, neišsenkantį kūrybiškumą. Gamindami muilą atpalaiduosite savo mintis ir pasinersite į aromatų pasaulį, o pačių pagamintas muilas su pasirinktais kvapais bus puiki dovana sau ar artimiesiems.


Tikslas – skatinti mokinių domėjimąsi Užgavėnių šventės papročiais, skatinti tradicijų testinumą, parodyti Užgavėnių kaukių personažų įvairovę. Uždaviniai: 1. Skatinti mokinių domėjimąsi etnine kultūra. 2. Supažindinti su svarbiausiais Užgavėnių papročiais ir pagrindiniais personažais 3. Supažindinti su papjė mašė darbo metodika ir pasigaminti kaukę pagal šią techniką.4. Skatinti mokinių smalsumą, vaizduotę, norą kurti, improvizuoti. Priemonės: kaukių pagrindai, indai, lipalas, laikraščiai, plėvelė, popierius ir kitos priemonės kaukės dekoravimui. Metodai: pasakojimas, aiškinimas, diskusija, kaukių demonstravimas, stebėjimas, individualus kūrybinis darbas. Veiklos aprašymas: užsiėmimo dalyviai ekspozicijoje supažindinami su kaukių paroda. Dalyviai susipažįsta su persirengėlių vaikštynėmis, dainomis. Užsiėmimo metu jie sužino, kas yra Užgavėnės, kodėl per šią šventę vejama iš kiemo žiema ir kviečiamas pavasaris, kodėl deginama Morė, laistoma vandeniu, kodėl reikėjo daug riebiai valgyti – dažniausiai 7, 9, 12 kartų. Per Užgavėnes rengiamas karnavalas – žmonės persirengia įvairiais gyvūnais ir kitomis būtybėmis. Praktinio užsiėmimo metu dalyviai mokomi pasigaminti charakteringą kaukę papjė mašė technika. Siektini rezultatai Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai geriau suvoks praeities kultūrinio-paprotinio palikimo unikalumą ir svarbą šiomis dienomis. Suvoks liaudies meną, susipažins su įdomiomis ir galbūt dar nežinomomis Užgavėnių šventės tradicijomis. Lavins vaizduotę, kūrybinį mąstymą. Pasigamins Užgavėnių kaukę papjė mašė technika.


Edukacijos dalyviai susipažins su tradiciniu kiaušinių marginimo bičių vašku technika. Tai nuostabi ir įtraukianti programa, tinkanti tiek patiems mažiausiems, tiek vyresniųjų klasių moksleiviams. Pažinsime senuosius lietuvių raštus ir simbolius, aiškinsimės jų reikšmes. Edukacijos metu dalyviai pasiners į margučių raštų įvairovę, o numargintą kiaušinį merksime į dažus. Visomis priemonėmis pasirūpiname.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Kritinio mąstymo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Pažinimo kompetencija


Edukacinės programos „Šakočio kelias iki mūsų stalo”. Sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite gamybos procesą, lankysitės vieninteliame pasaulyje šakočių muziejuje. Iš ko ir kaip kepamas šakotis? Kuo skiriasi šakotis nuo „baumkūcheno“? Kokį šakotį mūsų protėviai kepė akmens amžiuje? Koks buvo mėgstamiausias legendinės kunigaikštienės Barboros Radvilaitės desertas? Atsakymus į šiuos ir daugiau klausimų sužinosite pas mus apsilankę ir paragavę atviroje židinio liepsnoje ką tik iškepto šakočio. Programos metu ne tik sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite visą gamybos procesą, bet ir patys jame dalyvausite ir, žinoma, ragausite. Po profesionaliai įgarsinto filmo peržiūros, programos dalyviai savo žinias apie šakotį įtvirtins atsakinėdami į edukatorės užduodamus klausimus, o teisingai atsakiusiųjų lauks staigmenos. Degustacijos metu svečiams patiekiama dar dviejų rūšių tradicinių skanėstų. Tai puiki galimybė paskanauti kitokių šakočių ir palyginti jų skonius. Edukacinės programos tikslas ugdyti tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę, puoselėjant etnokultūrą bei išsaugant tradicijas. Ši edukacinė programa vyksta specialioje salėje, talpinančioje iki 60 mokinių. Interjeras primena uolą ir grąžina mus į akmens amžiaus laikus, nuo kurių ir prasidėjo šakočio atsiradimo istorija. Edukacija pradedama šakočio kepimu židinyje, ant atviros ugnies. Kepimo metu rodomas filmukas, pasakojama apie šakočių kilmę, jų rūšis, senuosius ir dabartinius kepimo būdus. Klausantis pasakojimo apie šakočius, dalyviai pakviečiami ragauti kelių rūšių šakočio ir vaišintis arbata. Mokiniai supažindami su pirmosiomis žiniomis apie šakotį rašytiniuose šaltiniuose, kaip senovėje buvo kepami šakočiai, kokie populiariausi kepimo būdai menami, kas dažniausiai kepdavo šakočius ir kodėl jų receptai buvo laikomi paslaptyje, kada į Lietuvą atkeliavo šakotis ir kas pirmieji jį pradėjo mūsų šalyje kepti. Dalyviai supažindami su skirtingų Pasaulio šalių šakočio analogais.


PowerPoint prezentacijos pagalba apžvelgsime pagrindinius senųjų civilizacijų rašto sistemų pasiekimus. Sužinosime ant kokių medžiagų rašydavo senovėje. Išsiaiškinsime, kaip galima pasigaminti vaškinę lentelę. Joje rašysime su stiliumi. Aptarsime tokio rašymo patirtį. Aiškinsimės, kad žmonės rašyti išmoko ne iš karto, bet laipsniškai, per ištisus tūkstantmečius. Pavyzdžių pagalba aiškinsimės, kaip raštas atėjo į Lietuvą, kaip jis keitės, kaip žinią iki rašto atsiradimo perduodavo lietuviai. Ką reiškia ženklas - krivūlė? Kaip žmonės naudojosi senąja sistema – birkomis? Žaidimo metu mokiniai atras ir supras kaip naudotis senąja kvitų sistema – birkomis. Birkos (pavadinimas kilęs nuo Birkos miesto Švedijoje, svarbaus vikingų prekybos centro) – tai specialūs pagaliukai su tam tikromis įpjovomis, kuriais naudojosi prekiautojai ir amatininkai. Toliau išsiaiškinsime, kada lietuviai griebėsi rašiklio. Kada atsirado pirmoji lietuviška knyga? Sužinosime, kad pirmosiose spausdintinėse knygose buvo spausdinamas tik tekstas be jokių pagražinimų, o gražioms raidėms, miniatiūroms buvo paliekama tuščios vietos. Tas vietas užpildydavo kiti knygos kūrėjai (rubrikatoriai, iliuminatoriai, miniatiūristai ir kt.). Išspausdintos knygos buvo parduodamos ne tik neišpuoštos, bet ir neįrištos. Tyrinėdami senųjų leidinių iliustravimo pavyzdžius ugdysime estetinio suvokimo įgūdžius. Mes pagerbsime lietuvių raštijos pradininko Martyno Mažvydo atminimą: mokiniai gaus pirmosios lietuviškos knygos vinjetės pavyzdį savosios knygelės kūrimui. Vinjetėje vaikai dailiai įrašys raštijos pradininko vardą, pavardę ir leidimo metus, išpuoš savo knygelę. Užsiėmime naudosime popierių, žirkles, spalvotus pieštukus ir kitas priemones.


Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas. Supažindinti mokinius su knygrišystės amatu.
Uždaviniai.
1. Apžvelgti knygos sandarą, įvardinti jos dalis.
2. Susipažinti su knygrišio instrumentais ir priemonėmis.
3. Įgytas žinias pritaikyti dekoruojant vieno lanko knygelę.
Kasdien mes atsikeliame ir apsirengiame. Vieni mūsų rūbai plonesni, kiti – šiltesni. Kaip manote, kalbėdami apie knygą, galime sakyti, kad ir ji turi savo rūbą?
Edukacinio užsiėmimo metu aiškinsimės kas yra viršutinis knygos rūbas, plonesnis jos rūbas, o kur knygos kūnas? Suprantama, jums kilo dar daugiau klausimų apie knygą ir žmones, kurie jas gamina. Tik atvykę į Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejaus edukacinius užsiėmimus galėsite daug sužinoti ir patirti, išbandyti ir sukurti. Sužinosite iš ko ir kaip buvo rišamos knygos, kokia buvo jų reikšmė ir paskirtis. Sužinosite naujų knygrišystės sąvokų, terminų, susipažinsite su knygrišio įrankiais, pritaikysite juos praktiniame darbe. Lavinsime mokinių vaizduotę ir kūrybiškumą mokydami knygos dekoravimo paslapčių. Supažindinsime su autentiškomis auksavimo priemonėmis ir įrankiais. Sudarysime galimybę patiems dekoruoti knygelės  viršelį auksavimo būdu.
Kuo daugiau sužinome, tuo platesni mūsų kūrybiškumo laukai.


Viešoji įstaiga Žydų kultūros ir informacijos centras

Žydų kultūros ir informacijos centras daugiau kaip 10 metų kviečia 6–12 klasių moksleivius išklausyti paskaitą apie II pasaulinio karo metais nacistinės Vokietijos vykdomą žydų tautos genocidą pasaulyje ir Lietuvoje. Paskaitai-edukacijai pasirinkta pakankamai siaura mokyklinės programos tema: žydų tautos Holokaustas. Paskaita išplečia Lietuvos mokyklose istorijos pamokų programą, pažindina moksleivius su nacistinės Vokietijos vykdytu žydų tautos genocidu pasaulyje ir Lietuvoje, o „malinos“ (taip Vilniaus gete buvo vadintos slėptuvės) rekonstrukcija leidžia moksleiviams pajusti žydų, įkalintų gete, patirtus siaubus. Paskaita susisieja ir su mokyklose vykdoma pilietinio ugdymo programa, o lektorių sukonstruotas dialogas su moksleiviais skatina nepriklausomos nuomonės formavimą, gebėjimą analizuoti ir vertinti įvairias situacijas, daryti savarankiškas išvadas, argumentuotai išsakyti nuomonę. Taip ugdomas kritinis mąstymas, gebėjimas nagrinėti ir kritiškai interpretuoti šaltinius. Edukacijoje siūloma Holokausto temos kontekste ugdyti ir konkrečius įgūdžius, tokius kaip analizė, vertinimas, paaiškinimas, hipotezių kūrimas, savireguliacija.
Edukacijos metu moksleiviai, atsižvelgdami į skirtingas perspektyvas, skatinami rekonstruoti Antro pasaulinio karo metu Vilniaus geto teritorijoje realiai egzistavusią slėptuvę aprašytą Abraomo Suckeverio knygoje "Iš Vilniaus geto 1941-1944", išleistoje 1947 metais. Per tam tikras prieigas (geto plano fragmento analizė, požeminių komunikacijų tinklo struktūros nagrinėjimas ir kt.) moksleiviai tobulina dalykines žinias bei gebėjimus analizuoti šaltinius.
Gilinantis į Antrojo pasaulinio karo brutalumą pravedant paraleles su nūdienos pasaulio aktualijomis ugdomas pilietinis tapatumas ir gebėjimas konstruktyviai užkirsti kelią, valdyti ir spręsti konfliktines situacijas.


Pirmasis žingsnis į teatro pasaulį (išvažiuojamoji)

Teatras – tai ištisas pasaulis, į kurį žengiant pirmuosius žingsnius susipažįstama su scenos judesio pratimais, mokomasi pajausti šalia esantį žmogų, bendrauti ir bendradarbiauti, kuriant sceninius etiudus. To ir jūsų mokyklos mokinius gali išmokyti Jurbarko kultūros centro edukacinis užsiėmimas „Pirmasis žingsnis į teatro pasaulį“.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 1-4 kl. išvažiuojamoji Kauno m. ir Kauno raj.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu. Paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Minimalus išvykstamajame užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 18.


Edukacinė užsiėmimas "Kvapas, spalva ir forma“

Kvapas, spalva ir forma
Kaip sujungti kvapus, formas, spalvas, faktūras, medžiagiškumą ir ornamentiką į vieną prasmingai skambančią visumą? Tokią galimybę suteikia šis edukacinis užsiėmimas. Lankytojus pakviesime pamąstyti apie prasminius ryšius tarp kvapų, spalvų ir kostiumų dizaino. Per edukacinį užsiėmimą kiekvienas dalyvis gaus progą pažaisti su kvapais: sukurs kvepalus iš eterinių aliejų bei etiketę buteliukui, kurį vėliau dekoruos specialiais dažais.


Žemaitijos nacionalinio parko Platelių dvaro sodybos svirne, įsikūrusioje Žemaitijos nacionalinio parko ekspozicijoje dalyviai susipažins su senovės vaikų žaislais ir žaidimais Žemaitijoje. Veiklos metu pristatomi senoviniai žaislai ir supažindinami su žaislų žaidimų taisyklėmis. Dalyviai praktinio užsiėmimo metu patys pasigamins savo skudurinę lėlytę.


Magiškas šilko pasaulis (išvažiuojamoji)

Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Magiškas šilko pasaulis" metu supažindinama su šilku ir jo istorija, bei suteikiama galimybė patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje liejami dažai bei dekoruojamas šilkas specialiomis druskomis, sukuriama nosinaitė. Rezultatas, atsiradę spalvų raštai,  visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint dailės pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Kviečiame moksleivius atvykti į Kurtuvėnų dvaro sodyboje įsikūrusį lankytojų centrą, kuriame prasidės nauja ir įdomi pažintis su Kurtuvėnų kultūros, gamtos paveldu, žmogaus ir gamtos galia sukurtu kraštovaizdžiu. O kad ši edukacija būtų dar įsimintinesnė – jos metu ne tik pasakosime istorijas, legendas, tačiau ir bandysime išspręsti kryžiažodį! Lankytojų centro ekspozicijoje „Kraštovaizdžio įvairovė“ rasite mįsles, užuominas, užduotis bei jų atsakymus – viską, ko mums prireiks sprendžiant galvosūkį ir atrandant milžinų paslaptis! Edukacijos metu susipažinsime su kultūros paveldu, gamta, bei juos apjungiančia dalimi – žmogumi ir jo veikla. Sužinosime ne tik ką slepia milžinai, bet ir įsijausime į jų veiklą – formuosime žemę, ją keisime, supsimės ant milžino ašarų, bei bandysime palikti savo milžinišką antspaudą. Na, o visas užduotis įveikus, sudėliojus kryžiažodį mūsų lauks milžino staigmena!


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacinis užsiėmimas „Dvaro mada“ kvies užsiėmimo dalyvius pažinti dvarų kultūros paveldą. Edukacinis užsiėmimas vyks Burbiškio dvaro istorijos muziejuje – išskirtiniame kultūros paveldo objekte, unikalioje dvarų kultūrą atspindinčioje vietoje. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su XIX–XX a. I pusei būdinga dvarų kultūra, to meto dvaruose vyravusiomis mados tendencijomis. Burbiškio dvaro ekspozicijose siekiama atkurti kuo tikslesnį praeities vaizdą, XIX a. pab. – XX a. I pusės dvaro atmosferą. Tikimasi, kad autentiška aplinka padės užsiėmimo dalyviams geriau pažinti XIX–XX a. I pusės dvarų istoriją ir kultūrą, skatins apmąstyti kultūros paveldo išsaugojimo svarbą ir reikšmę šiandieniniame kontekste. Teorinės edukacinio užsiėmimo dalies metu dalyviai ne tik pažins dvarų kultūrą bendrąja prasme, bet ir susipažins su pagrindinėmis XIX–XX a. I pusės dvaruose vyravusios mados tendencijomis. Praktinės edukacinio užsiėmimo dalies metu dalyviai galės apžiūrėti ir pasimatuoti pagal istorinius pavyzdžius sukurtus aprangos elementus – skraistes, švarkus, skrybėlaites ir pan. Taip pat, remiantis istoriniais pavyzdžiais, praktinės dalies metu galės sukurti individualų XIX–XX a. I pusės aprangos komplektą popierinei lėlei.

Pažinimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


„Litvakiška laiko kapsulė“ – tai unikali edukacija, kviečianti pažinti turtingą Lietuvos žydų kultūrą žaismingu ir įtraukiančiu būdu. Lankydamiesi Lietuvos žydų kultūros ir tapatybės muziejaus ekspozicijose, dalyviai tyrinės, atliks įvairias užduotis ir komandomis varžysis dėl litvakų paveldą simbolizuojančių objektų savajai laiko kapsulei. Ši kelionė po muziejų ne tik nepabos, bet ir praplės akiratį: žaidimo metu mokiniai sužinos ir pagilins savo žinias apie Lietuvos žydų istoriją, litvakams būdingą kultūrą, judaizmo tradicijas ir žydišką kasdienybę. Edukacija skatins susimąstyti apie šiandien aktualių temų – kultūrinės įvairovės, bendruomenės ryšių ir paveldosaugos svarbą, ypatingą dėmesį skiriant mokinių tolerancijos, smalsumo ir pagarbos kitokioms kultūroms ugdymui.


Edukacinė programa „Pažintis su Juozo Tumo-Vaižganto butu-muziejumi“ yra skirta 7, 8 ir 9 klasių moksleiviams. Edukacinio užsiėmimo metu lankytojai susipažins su Vaižganto butu-muziejumi, autentiškais rašytojo daiktais, išgirs įdomias eksponatų ir Vaižganto gyvenimo istorijas. Mokiniams bus atskleidžiamos esminės Vaižganto vertybes: tikroji meilė, laisvė ir laimė. Tai padės jiems atrasti gyvenimo prasmę, grožį ir darną, geriau suprasti mokyklos programoje esančius Vaižganto kūrinius. Pažinties su Vaižganto butu-muziejumi, jo kūryba ir vertybėmis pabaigoje, mokiniams bus duoti užduočių lapai. Sutelkę savo išradingumą ir dėmesį, moksleiviai galės atsakyti į išmintį ir jausmus ugdančius klausimus. Kas mokės išklausyti, pažvelgti į Vaižganto kūrybą ir gyvenimą kiek giliau, bus kūrybingas ir savarankiškas, tam kiekvienas klausimas bus įdomus ir taps gražia kelione į darnų Vaižganto ir savo širdies pasaulį. Taip bus lavinamas mokinių dėmesingumas, kūrybingumas, bendradarbiavimas, meilė, gėris ir pasitikėjimas savimi.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Šilko tapyba" metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama lieti dažus bei įvairiomis technikomis dekoruoti šilkinę skarelę. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Paskaita „Kalėdos ir Naujieji metai daugiataučiame Vilniuje“ (nuotolinė paslauga)

Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Nuotolinis edukacinis užsiėmimas bus transliuojamas gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos gali būti vedamos ZOOM pagalba. Šios paskaitos metu kviesime susipažinti su įvairių tautų, gyvenusių Vilniuje, žiemos švenčių ypatumais, skirtumais ir panašumais. Aiškinsimės, kada stačiatikius aplanko Kalėdos ir Naujieji metai, be kokių patiekalų neapsieina jų švenčių stalas ir kas vaikams palieka dovanas po eglute. Lenkai ir lietuviai švenčia žiemos šventes labai panašiai, bet ir tarp jų rasime nemažai skirtingų papročių, kurie pas lietuvius atėję net iš senojo tikėjimo laikų. Kas buvo Vigilijos ir kuo lenkų vaikams svarbus Šv. Mikalojus? Kokie archajiški kalėdiniai papročiai gyvuoja ir dabar? Susipažinsime su Vokietijoje gyvenusiu herojumi, atsakingu už tai, kad mes pradėjome puošti eglutę ir sužinosime, kas sugalvojo advento vainiką bei kur ir kada kilo tradicija organizuoti kalėdines muges. Kalbėsime apie žydų žiemos šventes, kada jos švenčiamos ir kodėl žydų vaikai negauna kalėdinių dovanų. Aiškinsimės, kas yra Chanuka bei Roš ha-šana, kokie maistai yra patiekiami ant žydų stalo šventiniais laikotarpiais ir kodėl kiekviena šventė turi savo griežtą šventimo ceremonialą. Paskaita pritaikoma skirtingo amžiaus vaikams, todėl pastabose prašome parašyti kelintokai dalyvauja edukacijoje.


Edukacinis užsiėmimas „Stasio Girėno šviesos taku“ skirtas pradinių klasių moksleiviams. Edukatoriai per žaismingai pateikiamus klausimus, vaizdines priemones supažindins dalyvius su Stasio Girėno asmenybe, jo skurdžia vaikystės buitimi, gyvenimo svajonėmis ir jų išsipildymu profesinėje veikloje jau emigracijoje, Amerikoje. Tuo būdu moksleiviams, kuriems dar sunkiai suprantamas supančios aplinkos poveikis besiformuojančiai asmenybei, piliečiui, padės geriau suvokti  kaip svarbu gyvenime turėti tikslą, mylimą amatą bei tikėjimą ir šviesą gyvenime, kuri skatintų siekti savo norų.
O užsiėmimo pabaigoje dalyviai, vedami edukatoriaus, pažins vieną iš lietuviškų amatų - žvakių liejimą. Kiekvienas moksleivis su savimi išsineš ne tik žinias, įspūdžius, bet ir suvenyrą - pasigamintą bičių vaško žvakutę. Taip įprasminant šio edukacinio užsiėmimo temą - S. Girėno gyvenimo kelią link svajonių - šviesos taku.


"Teleskopu per Visatą". Virtuali kosminė kelionė. 1 - 4 klasės.

“Teleskopu per Visatą." Virtuali kelionė po Kosmosą. Visapusiškai informatyvi, moksliniais duomenimis ir žiniomis paremta pramoginė vaizdinė edukacija - virtuali kelionė teleskopu po Visatą, kurios metu keliaudami patirsime nepakartojamus įspūdžius. Jei tu nesi astronautas ar žmogus, išmanantis raketų mokslą, tu niekada neturėsi galimybės pakeliauti po Kosmoso erdves. Ši edukacija suteikia puikią galimybę pasijusti tikrais Visatos tyrėjais. Kelionės metu iš labai arti susipažinsime ne tik su mūsų galaktika - Paukščių Taku, bet ir su tolimesnėmis galaktikomis. Naudodamiesi specialia kompiuterine programa keliausime ir aplankysime Saulę, Mėnulį, Saturną, Marsą, Juodąją skylę, patyrinėsime jų paviršius, palyginsime skirtingų teleskopų matomus vaizdus. Ši mokslinė - kūrybinė kelionė padeda susivokti apie save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą, Visatos kūrėją. Šia programa skatiname klausytojus labiau domėtis mokslu ir menine kultūra, jų svarba ir reikšme dabartyje, o ateityje renkantis profesiją bei kuriant ir gyvenant savo gyvenimą. Siekiame, kad šis užsiėmimas klausytoją skatintų tiek kritiškai, tiek kūrybiškai mąstyti, ieškoti galimybių ir praktiškai taikyti įgytas žinias šiame visaapimančiame pasaulyje. Svarbiausia - būti lanksčiu, nesunkiai prisitaikančiu prie kasdien besikeičiančio pasaulio. O svarbiausia - jaustis neatskiriama ir svarbia Visatos dalimi, mėgautis duotu gyvenimu ir tiesiog būti laimingais neišsenkančiais kūrėjais.


Ką pasiimtum į lagaminą, jei žinotum, kad tuoj sėsi į transatlantinį garlaivį, kuris tave nuplukdys į šalį, iš kurios galbūt niekada negrįši? Atverdami pirmųjų lietuvių emigrantų Amerikoje lagaminus – tarsi žvelgdami į svetimus gyvenimus pro rakto skylutę - bandysime atrasti jų gyvenimo istorijas šalyje, kuri nebuvo tokia svetinga, kaip rodėsi iš pasakojimų, sklandžiusių Lietuvos kaime. Kur kūrėsi Amerikos lietuvos, kieno sostinė buvo Šenandorius, kas nenuoramą Joną Šliūpą siejo su Teodoru Ruzveltu, kodėl jis save vadino lietuvybės apaštalu ir kodėl dažnai buvo sutinkamas „saliūnuose“? Tačiau visos naujo gyvenimo istorijos prasidėdavo Eliso saloje – vartuose į didžiųjų lūkesčių šalį. Tad sveiki atvykę!

Edukacijos dalyviams parengti trys lagaminai su skirtingo išsilavinimo, socialinės bei šeiminės padėties emingrantų daiktų komplektais, kuriuos analizuodami jie turės savarankiškai kelti idėjas ir jas tyrinėti, stengdamiesi interpretuoti daiktais perduodamą informaciją apie menamus personažus ir juos identifikuoti. Ne tiesiogiai, tačiau per asociatyviai vertinamus artefaktus pateikiama informacija galės būti iššifruojama tik keliant teorijas ir bendrai aptariant idėjas, toleruojant skirtingą požiūrį ir taikant duomenų apibendrinimą. Be to, kiekvienu lagamine esančiu daiktu koduojama atitinkama aptariamo personažo vertybinės sistemos dedamoji, todėl edukacijos dalyviams teks pateikti jų vertinimą per asmeninės vertybių skalės prizmę. Ketvirtasis - tuščias - lagaminas bus skirtas menamam emigrantui. Šį iššūkį priėmę edukacijos dalyviai rinkdami asociatyvių daiktų komplektą apmąstys savo emocinę (ne)išvykimo kainą, priežastis, moralinius barjerus, pilietinį tapatumą.


Visais laikais dinozaurai domino žmones: nuo senovės graikų supratimo, kad kažkada žemėje karaliavo šie milžinai, iki šių laikų mokslo siekių prikelti šiuos gyvūnus. Edukacinėje programoje sužinosime apie dinozaurų gyvenimo būdą, jų elgesį, tarpusavio komunikaciją. Skatinsime saugoti gamtą, kad  žmonijos neištiktų dinozaurų likimas.


„UNESCO saugomų Lietuvos vietovių unikalumas“ (nuotolinė paslauga)

Nuotolinė edukacinė paskaita bus transliuojama gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos gali būti vedamos ZOOM platformos pagalba. Edukacinės paskaitos metu bus aiškinamasi, kuo svarbi šiandieniniam pasauliui yra UNESCO organizacija ir jos priimami sprendimai, kas yra Pasaulio paveldo konvencija bei  Pasaulio paveldo sąrašas, kas į jį ir kodėl patenka. Nuotraukų ir vaizdinių pagalba bus supažindinama su UNESCO saugomais objektais kaimyninėse šalyse bei Lietuvoje. Aiškinsimės, kodėl Lietuvoje net 5 objektai buvo įrašyti į Pasaulio paveldo sąrašą ir ką tai reiškia pačiai valstybei bei jos gyventojams ir svečiams. Aptarsime šių objektų atsiradimo istorijas, jų genezę, stebėsime kaip per šimtmečius keitėsi šių objektų svarba vietiniams gyventojams bei esamai valdžiai. KAHOOT programėlės pagalba bus surengta viktorina, leidžianti užtvirtinti gautą informaciją. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti UNESCO saugomas Lietuvos materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik  istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Edukacija "Žemaituką balnojau - į dvarą jojau"

Užsiėmimų metu vaikai sužinos kur arklio gimtinė ir kas jo protėviai, kada ir kaip jie mūsų žemes pasiekė, kokios kalendorinės šventės skirtos apeigoms su arkliais. Kodėl lietuviai nuo seno labai vertino arklį – ašvieniu vadino? Kodėl šiandien žirgas lietuvių heraldikoje (herbotyroje) yra svarbiausias ženklas –  Lietuvos valstybingumo, tautos gyvybingumo, nepriklausomybės simbolis. Atsakymus vaizdžiai iliustruos eksponatai su  arklio simbolika, tautosakos paveldo lobynas.
Užsiėmimu metu bus demonstruojamos fotografijos rinkinyje saugomos nuotraukos su žemaitukų žirgų atvaizdais, archeologijos rinkinio eksponatai  – pasagos, papuošalai su žirgo simbolika.  Iš dailės rinkinių naudojami paveikslai su žirgų atvaizdais, mūšio scenos, medžio skulptūros – naudojamos edukacinės erdvės interjero apipavidalinimui.
Skaidrių pagalba supažindinama su žirgo evoliucija, jų pavadinimais pagal kailio spalvą, žirgo vaizdavimą heraldikoje bei liaudies mene.
Patarlė skelbia: veltui ir arklys arklio nekaso, taigi, mažų ir didelių, – edukacijos dalyvių lauks siurprizas – saldi laimės pasagėlė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas ,,Klaipėdos krašto mokyklos" atliepia „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės“ minėjimo sukaktį. Šia paslauga siekiama skatinti penktojo Lietuvos etnografinio regiono, kurio centru ir sostine paskelbta Šilutė, kultūrinį ir istorinį pažinimą.
Prūsijoje, o kartu ir Mažojoje Lietuvoje, švietimui buvo skiriama daug dėmesio. Šio krašto gyventojų švietimo pradžia susijusi su reformacija. Tad nenuostabu, kad pirmąsias mokyklas Prūsijos kunigaikštystėje imtasi steigti XVI a. Stokojant profesionalių mokytojų, vaikus daugiausia mokė amatininkai, kurie žinodami nedaug, sugebėjo išmokyti religijos, skaityti katekizmą bei šiek tiek rašyti. Didžiulį dėmesį mokyklų steigimui XVIII a. skyrė Prūsijos kunigaikštis Frydrichas Wilhelmas. 1845 m. paskelbti nauji Prūsijos valstybės Liaudies mokyklos įstatai. Jie detalizavo visuotinio privalomojo mokymo nuostatas, mokyklų darbo taisykles, mokytojų pareigas bei teises. Patikslintas ir privalomojo visuotinio mokymo įstatymas. 1872 m. kaizeris Wilhelmas I pasirašė dokumentą dėl liaudies mokyklos struktūros, mokymo turinio. Mokyklos įstatai įtvirtino ir tam tikrus švietimo sistemos terminus. Šilokarčemos, Žibų ir Verdainės gyvenvietėse, kurioms susijungus XX a. atsiranda Šilutės miestas, per visą savo gyvavimo laikotarpį buvo įkurta ne viena mokykla. Šiuo metu Šilutėje galima apžiūrėti keturis istorinius pastatus, kuriose yra veikusios mokyklos: Liaudies mokykla (atidaryta XIX a. viduryje), ūkio mokykla (1897 m.), Berniukų mokykla (1864 m.), vėliau virtusi Herderio aukštesniąja mokykla, Vydūno lietuviška mokykla (1927 m.), kuri veikia iki šiol. Edukacinės pamokos ,,Klaipėdos krašto mokyklos" metu moksleiviai bus supažindinami su Klaipėdos krašto mokyklų raida, buvusiu mokykliniu inventoriumi ir mokymo priemonėmis. Kiekvienas dalyvis turės galimybę pasėdėti senoviniame mokyklos suole, įvertinti senąją mokyklinę sistemą, rašyti ant grifelinių lentelių, prisiminti dailyraštį.


Ar žinai, kad Kazio Varnelio namai-muziejus yra pats tikriausias paslapčių labirintas? Tarp 600 metų skaičiuojančių sienų, senovinių baldų ir paveikslų slepiasi raganos, grifonai, kentaurai, net šunys ir ereliai! Tik reikia mokėti juos surasti. Netiki? Tuomet atvyk pas mus ir tapk muziejaus sekliu!


Moksleivių tarpasmeninių santykių stiprinimas: ryšys ir emocijų saviraiška – tai užsiėmimas skirtas lavinti jaunuolių socialinius ir emocinius įgūdžius, pasitelkiant teatro ir dramos terapijos metodikas. Naudojamos kūrybinės veiklos: vaidmenų žaidimai, improvizacija, vaizduotės žaidimai, judesys, muzika, istorijų kūrimas. Vienas esmingiausių užsiėmimų elementų – žaismingumas – skatina jos dalyvius spontaniškai ir tuo pačiu kūrybiškai įsitraukti į probleminę situaciją, ieškoti naujų, originalių būdų kaip spręsti gyvenimo keliamus iššūkius. Grupės dalyviai, palaikančioje ir juos drąsinančioje aplinkoje vaidindami ir kurdami įsivaizduojamus scenarijus mokosi suprasti savo elgesio priežastis ir pasekmes, eksperimentuoti naujus elgesio modelius, mokosi svarbių pamokų apie realų gyvenimą šiuolaikiniame pasaulyje.


Edukacinė programa ,,Šėriau, šėriau sau žirgelį“  skirta 1-12 kl. mokiniams ir priešmokyklinio amžiaus vaikams.
Apsilankymas ,,Utenos žirgyne“ – tai unikali galimybė  prisiliesti prie žirgų, pažinti jų rūšis. Nuotaikingas edukacijos vadovas - ponas Leonardas, papasakos kam ir kaip  Dievas sukūrė arklį, kuo skiriasi arklys nuo žirgo, sužinosite kiek žirgas turi širdžių, ką reiškia posakiai:  ,,Arklys arklio už dyką nekaso“ ir ,,Netepsi , nevažiuosi“, įminsite mįsles, išmoksite atskirti javus ir sužinosite kokie grūdai suteikia arkliui jėgų, stiprybės, žvilgesio. Pamatysite  kuo žirgai šeriami, kur miega, kaip paruošiami jodinėjimui, kinkymui. Galėsite pamaitinti žirgus savo atsivežtomis morkomis, obuoliais, padėti juos sušukuoti, nuvalyti kanopas, pabalnoti, išvesti pasivaikščioti, nusifotografuoti. Pabandysite ant žirgo atsisėsti, įveiksite baimę, pajusite jojimo malonumą. Mažųjų žirgų mylėtojų lauks poniai.
Edukacijos trukmė : 90 min.
Kaina dalyviui: 5 Eur
Jūsų laukiame: ,,Utenos žirgyne“ - Liepų g. 31, Joneliškių km., Utenos raj. sav.
Kontaktai: +37069811285


Kviečiame pažinti 9-11 amžiaus Baltų kultūrą kaip dar nesate - plaukdami Vilniaus vikingų laivu!

Kelionėje susipažinsite su Baltijos jūros ir upių prekybos istorija, čia gyvenusių genčių kasdienybe ir kultūra, savo rankomis prisiliesite prie to laikmečio istorinių rekonstrukcijų. O taip pat, išmoksite dirbti kartu ir valdyti tikrą istorinio laivo rekonstrukciją irkluodami ir dainuodami jūreivių dainas!

Laivo užkaboriuose slepiasi dar neįmintos sostinės paslaptys, o jų raktai laukia papulti į jūsų rankas - pažadame, kad tokia kelionė ir joje gauta išmintis išliks ilgam!


Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Kūrybinė edukacinė programa „Lipdinių magija: lietuvių pasakų personažai“ – tai pažinimo bei kūrybinio ugdymo metodais paremtas būdas skatinti vaikus domėtis lietuvių etnine kultūra, grožinės literatūros autorių kūryba.
Šią edukacinę programą sudarys dvi dalys: pirma dalis – interaktyvioje ir tradicinėje erdvėje pateiktos informacijos apie lietuvių etninę kultūrą, tautosaką, literatūrą apžvalga, diskusija ir interaktyvi viktorina, pateikta „Kahoot“ platformoje; antra dalis – kūrybinė edukacija iš modelino įprasminant pirmoje dalyje įgytas žinias ir pasigaminant simbolinį knygų skirtuką, raktų pakabuką, magnetuką ar kitą aksesuarą.
Paslaugos tikslas – pasitelkiant informacines priemones supažindinti vaikus su lietuvių etnine kultūra, grožinės literatūros autorių kūryba, ją aktualizuoti bei praktinėje dalyje įprasminti įgytas žinias, panaudojant modeliną pasigaminti simbolį, atspindintį lietuvių tautosakos bei mitologijos motyvus.
Kūrybinės edukacijos metu dalyviams bus pateikta patraukliai suformuluota informacija apie lietuvių etninę kultūrą, paveldą, tautosakos bei mitologijos ženklus, lietuvių grožinės literatūros autorių kūrybą, literatūros personažus. Iš įgytų žinių, pateiktų literatūros šaltinių, vaikai darys kūrybinius darbelius: įvairius aksesuarus, magnetukus, raktų pakabukus, knygų žymeklius ir kt.,  atspindinčius literatūros personažus ar lietuvių etninės kultūros elementus. Šios edukacijos metu bus stiprinamas dalyvių kultūrinis identitetas,  skatinamas šios temos aktualizavimas bei sklaida, formuojamas literatūrinis skonis, pasaulėžiūra, kūrybinė laisvė. Ši paslauga prisidės prie dalyvių kultūrinių, komunikavimo, pažinimo, socialinių bei emocinių kompetencijų gerinimo. Sukurtą darbelį (aksesuarą) vaikai galės neštis namo prisiminimui.


"Aš kūrėjas" programą sudaro keturios dalys -bendradarbiavimą lavinantys žaidimai; istorijos kūrimas ir pasakojimas; istorijos vizualizavimas; patirčių refleksija. 1.Bendravimą ir klausimą skatinantys žaidimai leidžia diagnozuoti grupės darbo tempą ir sukuria erdvę pagrindinių užduočių pasiruošimui; 2.Istorijos kūrimas ir pasakojimas. Naudodami žaidimų elementus dalyviai pasakoja istoriją. Istoriją kursime remdamiesi „istorijos pasakojimo“ („story telling“)metodika ir tam tikrais žaidimų elementais. Išmoksime klausyti ir girdėti, kurti ir vystyti logišką turinį, žaisti bei išlaukti intrigos 3.Istorijos vizualizavimas (komiksai). Sukurtą istoriją dalyviai perkels į komiksą. Komiksus ir komiksų seką dalyviai pieš remdamiesi veikėjų vizualizavimo rekomendaciniu aprašu. Kiekvienas dalyvis turės galimybę sukurti savo komikso veiksmo langelį. Išmoksime idėją perkelti ant popieriaus lapo, dirbti komandoje. Mokysimės viešo kalbėjimo ir vaizduotės lavinimo bei nebijoti klysti. 4. Patirčių refleksija. Remiantis struktūruotais metodais aptarsime įgytas patirtis.


Idėja Lietuvai: Mokytojas – prestižinė profesija iki 2025 metų. Realu?...
Ar įmanoma į mokymąsi žiūrėti ne iš savo varpinės, ne iš savo patirties? Vargu, todėl kūrybinė komanda nėrė ne tik į skambius valstybės planus, bet ir į savo atsiminimus, patirtis, išgyventas situacijas ir jausmus mokykloje. Iš to susidėjo labai spalvingas, siurrealistinio vakarėlio paveikslas, kurio metu, bešvęsdami prestižinę profesiją, veikėjai užduoda žiūrovams klausimus: kokią mokyklą prisimenate jūs? Ar norėtumėte, kad į tokią pačia eitų jūsų vaikai? Jūsų svajonių profesija? Ne mokytojas? O kodėl ne mokytojas? Juk, rodos, čia slepiasi pasaulio esmė: patirties perteikimas, dalinimasis žiniomis ir atradimai, žmogiškojo ryšio pridėtinė vertė.. Tai kodėl visgi – ne mokytojas?


“Muzika visiems” – tai muzikinė, edukacinė kelionė, kurios metu per grupinę improvizaciją auditorija susipažįsta su skirtingų pasaulio šalių muzikinėmis kultūromis, instrumentais bei ritmais. Šioje edukacijoje aptariami klausimai: kaip ir kodėl atsirado muzika? Kokie buvo pirmieji muzikos garsai ir instrumentai? Kas yra ritmas? Kodėl muzika kartais gali pasakyti daugiau nei žodžiai? Atsakymus į šiuos klausimus mokiniams padės surasti žinomas muzikantas, džiazo kūrėjas, multiinstrumentalistas bei edukatorius Remis Rančys. Edukacijos tikslas – supažindinti vaikus su skirtingomis pasaulio muzikinėmis kultūromis ir muzikos instrumentais. Per specialiai sukurtus muzikinius žaidimus vaikams suteikiama galimybė patiems savarankiškai muzikuoti bei improvizuoti.

Užsiėmimo metu mokiniai atliks keletą praktinių muzikinių žaidimų, kurie lavina motoriką, koordinaciją, ritmo pojūtį bei kuria geresnį grupės tarpusavio ryšį. Vaikai susipažins su netradiciniais muzikos metrais ir ritmais. Užsiėmimuose atliekami pratimai yra sukurti remiantis Afrikos bei Pietų Amerikos muzikinėmis tradicijomis bei ritualais. Edukacijoje naudojamų instrumentų geografija yra labai plati: pandeiro (Brazilija), lumzdelis (Lietuva), melodionas (Italija), dumbrelis (Norvegija), šamano būgnas (Sibiras), asalato (Senegalas), gitarlelė (Havajai).

Edukacinis užsiėmimas “Muzika visiems” – tai edukacinė muzikos pamoka, kuri pažadina ne tik kūną, bet ir sielą.


Pasaulis bendrauja su mumis simboliais. Ar norėtumėte juos iškoduoti ir perskaityti?
Jei įdomu, kviečiame Jus į intriguojančią pažinimo ir kūrybiškumo kelionę: unikalią kultūrinę - kūrybinę edukaciją „Simbolių Detektyvas“.
Ji skirta norintiems suprasti magišką simbolių kalbą, giliau pažinti save bei aplinkos įvairovę, santykį su ja.
Edukacija paremta  dailės terapijos principais, kuriuos suformavo K.G. Jung, D.W. Winnicott. Remiantis hipoteze, kad kiekvienas žmogus savo kūryboje gali “papasakoti” tik apie save, kūrybiniame procese jis visada ir susitinka tik su savimi, o kūrinyje išnyrantys simboliai — raktas į dar gilesnę savižiną, savasties supratimą. Beje, tai, ką mes pastebime aplink - taip pat tik žinutės apie mus pačius. Patyrinėkime jas!
Simbolių tema šioje edukacijoje plati ir supažindina su įvairių kultūrų profiliais, akcentuoja savos kultūros raiškos svarbą, kultūrinį tapatumą bei pilietinį sąmoningumą, leidžia žaismingai patyrinėti meno kūrinius, susipažinti su jų simbolių spektru, suprasti asmeninę simbolinę raišką.
Edukaciją sudaro 3 dalys: 1) Teorinė praktika, kurioje dalyviai  susipažins su simbolių įvairove, analizuos juos grupelėse, taip skatindami kritinį mąstymą ir kultūrinį sąmoningumą; 2) Kūrybinis procesas, kuomet dalyviai  pasirinktomis dailės priemonėmis kurs savo asmeninę, unikalumą liudijančią simbolinę kompoziciją — šioje  individualaus tapatumo raiškoje stiprės kūrybiškumas bei estetinis suvokimas; 3) Refleksija, skirta kūrybos proceso ir produkto analizei, kūrinio simbolių šifravimui, asmeninių resursų įsivertinimui, edukatorės grįžtamajam ryšiui — dalyvių savižinos ir savivertės, motyvacijos, kritinio mąstymo ir socialinių įgūdžių stiprinimui.
Šios edukacijos poveikis daugialypis, dovanojantis teigiamų emocijų, įkvepiantis sąmoningumui, kultūriniam smalsumui.
Edukaciją veda profesionali dailininkė, dailės terapeutė, jaunimo darbuotoja Vaida Virbalaitė.
Visos reikalingos kūrybinės priemonės dalyviams suteikiamos.