Edukacinis užsiėmimas skirtas 1-5 klasių moksleiviams. Kviečia lankytoją susitikti ant aukšto Vokės upės kranto esančioje didikų Tiškevičių dvaro sodyboje ir parko takeliais leistis į nepamirštamą kelionę, bandant atpažinti, paliesti, užuosti, išgirsti ir pajusti gamtos ir žmogaus sukurto grožio jėgą ir įtaigą. Šimtamečių medžių paunksmėje prisiminsim senuosius parko šeimininkus - jo sumanytojus ir ir kūrėjus. Sužinosime kodėl žmogaus ir gamtos sugyvenimo harmoniją primenantys parkai vadinami peizažo šedevrais? Orientacinio žaidimo metu atkreipiamas dėmesys į reikšmingas parko detales, atliekamos komandinės užduotys. Taip suteikiama galimybė moksleiviams pamatyti įdomiausias parko vietas ir su jomis susipažinti. Sekant nuorodas žemėlapyje, žaidžiamas pažintinis žaidimas, kurio metu žymimi punktai ir surandama kuo daugiau pažymėtų objektų. Antroji užsiėmimo dalis – tai praktinė, kūrybinė užduotis. Naudojant atspaudus su augalų motyvais, grafikos dažais ant maišelio (popierinio arba drobinio) atspaudžiamas paveikslėlis, vėliau dekoruojamas tekstilei arba popieriui skirtais įvairių spalvų dažais. Taip sukuriamas autentiškas dovanų maišelis. Ši užduotis – tai pažinties su parko augalų įvairove, jo botaniniu paveldu, išorinėmis augalų savybėmis rezultatas. Kiekvienas augalas nesunkiai atpažįstamas atspaude. Užsiėmimas pritaikytas vesti bet kuriuo metų laiku, nepriklausomai nuo oro sąlygų, nes parkas įdomus tuo, kad nuolat kinta, keičia spalvas, savo “apdarą” ir sudaro skirtingą, tačiau nepakartojamą įspūdį visais metų laikais. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo 1–4 klasės pasaulio pažinimo ir pagrindinio ugdymo 5-6 klasių gamtos mokslo programas.


Dirbtuvių metu vaikai kurs savo miško pasaką: ant beržo riekės sukonstruos miško gyvūnus, medžius, krūmus, kelmus, įkomponuos samanėlės, gėles, o gal sukurs net baldus miško žvėreliams. Tai laisvos formos kompozicija, kuriama be jokių griežtų taisyklių, taip, kaip vaikams labiausiai ir patinka - fantazuojant ir išlaisvinant kūrybiškumą.
Kuriama tik iš natūralių medžiagų: įvairių dydžių medžio riekučių, pagaliukų, samanų, kankorėžių, akmenėlių, džiovintų gėlių ir kt. Jokio plastiko ir jokių blizgučių! Medžiagos kompozicijai pritaikomos pagal metų laiką, sezonines šventes.
Edukacinės dirbtuvėlės vyksta Druskininkų amatų centre "Menų kalvė", kur yra įsikūrę net 9 skirtingų sričių menininkai. Mokinių grupės gali apsilankyti visose dirbtuvėse bei apžiūrėti parodų salėje kas mėnesį besikeičiančias įvairių kūrėjų parodas. Edukacinis užsiėmimas vyksta Rūtos Kazakevičienės floristikos dirbtuvėje, kur vaikai pamatys gausybę gamtos turtų: ne tik lietuviškos gamtinės medžiagos, bet ir tokių egzotiškų augalų, kaip "budos riešutas", "dramblio ausys", "gervės kuodas" ir kt. Apžiūrėję floristės dirbtuvę, vaikai žais įdomų gamtinį žaidimą.
Edukacinės veiklos metu vaikai susipažins su floristo darbo specifika, pamatys įdomių, neįprastų meno kūrinių, išbandys savo kūrybinius gebėjimus kurdami meninę kompoziciją, kurią parsiveš namo.
Edukaciją veda menininkė floristė Rūta Kazakevičienė.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


„AŠ LIETUVA“ virtualios realybės kino kelionė po Lietuvą su Donatu Ulvydu

„Aš Lietuva“ – pirmasis Lietuvos kino istorijoje filmas, sukurtas naudojant profesionalią 360 laipsnių filmuojančią TITAN kamerą, leidžiančią žiūrovui realistiškai patirti paukščio skrydį atsiduriant rodomoje erdvėje. Keliausime kerinčio grožio giriomis, miškais ir kopomis, jūra, ežerais, upėmis ir upeliais. Kartu skrisime virš pilių ir piliakalnių, dvarų ir vienuolynų, bažnyčių ir miestų senamiesčių bei modernios architektūros objektų. Susitapatinsime su Lietuva.

Aš Lietuva – tai antras, plačiai Lietuvoje pristatytas virtualios realybės projektas, po kompiuterių kurtos VR patirties „M.K. Čiurlionio Angelų takais“

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Veiklos metu dalyviai susidurs su
iš anksto suplanuotomis, bet užslėptomis inžinerinėmis problemomis. Užsiėmimas intensyvus, bet dalyviai išmoksta labai daug. Mokoma elektronikos pagrindų. Taikomas STEAM mokymo metodas ir „Design Thinking“ (sėkmingų įmonių produkcijos ir paleidimo į rinką metodas). Užsiėmimas pagrįstas tarptautinio "Erasmus+" programos projekto "Think Inside The Box! A methodological STEAM toolkit for schools" metu parengta mokomoji medžiaga, pratestuota du kartus Rumunijoje, Estijoje, Lietuvoje. Po kiekvieno testavimo atlikti tiksliniai metodinės medžiagos pataisymai ir papildymai. Ši veikla skatins mokinio: kūrybiškumą, gebėjimą dirbti komandoje, gebėjimą spręsti problemas, kruopštumą, nuoseklumą, gebėjimą mokytis iš klaidų, gebėjimą išsakyti kritiką, inžinerinius įgūdžius, elektronikos ir programavimo įgūdžius, gebėjimą taikyti išmoktas žinias skirtingose situacijose savarankiškai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


"Atkeliauk ir Paragiauk: Žaisk kaip prieš šimtą metų"

Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Atvykę į Paragių dvarą, seserų rašytojų, rašiusių bendru Lazdynų Pelėdos vardu, gimtinę mokiniai susipažins su dvaro aplinka, statiniais, jų funkcija, muziejaus ekspozicija ir buities rakandais ne tik juos apžiūrėdami, bet ir galėdami paliesti, palaikyti rankose, užuosti. Edukacinės programos metu mokiniai žais folklorinius žaidimus. Žaisdami žaidimus mokiniai ugdys bendradarbiavimo įgūdžius, patirs save grupėje, lavins socialinius įgūdžius ir smagiai leis laiką Paragių parko šimtamečių medžių apsuptyje. Ritos Žukauskienės "Raidos psichologija: integruotas požiūris" teigiama, kad žaidimas "[...] tokia veikla, kuri yra prasminga, teikianti džiaugsmą, atliekama laisva valia ir yra motyvuota iš vidaus, t.y. žaisdamas vaikas neturi išorinių tikslų, jo veiklos tikslas yra pats žaidimas. Žaidimas teikia vaikui džiaugsmą, tačiau kartu jis atlieka daugybę svarbių funkcijų vaiko gyvenime. Jis padeda vaikui išlavinti savo motorinius įgūdžius ir koordinuoti judesius. jis prisideda prie socialinės raidos, nes vaikai mokosi dalytis turimais žaislais ir medžiagomis, keistis vaidmenimis, vaidmeniniuose žaidimuose išbandyti naujus vaidmenis. Jis skatina tokių pažintinių gebėjimų kaip smalsumas, tyrinėjimas, simbolinis mąstymas ir problemų sprendimas [ugdymą]. Žaidimas netgi gali padėti vaikui išmokti kontroliuoti savo impulsus." Todėl pasirinkta forma tobulai tinka šiam kultūrinės edukacijos užsiėmimui, ypatingai šiais "sustabarėjimo" prie kompiuterių ir išmaniųjų telefonų laikais. Atsikvėpti kviečia ir parke įrengtos supynės bei lingynės.


Kviečiame supažindinti mokinius su ukrainiečių liaudies kultūra, taikant inovatyvius filmukų kūrimo metodus.
Mokiniai galės palyginti ukrainiečių ir lietuvių liaudies pasakas, aptarti svarbiausius skirtumus. Patobulinti gebėjimą kurti pasakos planą-scenarijų. Grupėse dailės priemonėmis (plastilinu, pieštukais, akvarele, spalvotu popieriumi) pavaizduos pasaką. Kiekviena grupė išrinks savo operatorių, kuris nufilmuos pasaką, panaudojant savo mobilų telefoną.
Užsiėmimo rezultatas - mokiniai pažins ukrainiečių kūrybą, tradicijas, suvaidinant ukrainiečių pasakų herojus. Taip pat įgis gebėjimą nufilmuoti filmuką mobiliuoju telefonu.
Veiklą įgyvendins psichologė edukatorė iš Ukrainos, kuri bus apsirengusi tautiniu kostiumu.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Istorijos ir literatūros paralelės: tarpukaris (Nuotolinė paslauga)

Tarpukaris – tai laikotarpis, kai Kaunas tampa laikinąja Lietuvos sostine, kai suklesti kultūra ir literatūra. Tai vienas įdomiausių, savičiausių laikotarpių Lietuvoje, pasižymėjęs istorinių bei kultūrinių įvykių įvairove: šioje virtualioje pamokoje moksleivius supažindinsime su tarpukario spauda, Lietuvos universiteto įkūrimu, Valstybės teatro raida, kultūrinėmis draugijomis, rašytojų sąjungomis ir sąjūdžiais („keturvėjininkais“, „trečiafrontininkais“, „šatrijiečiais“), paramos fondais ir premijomis rašytojams. Pamokos metu moksleiviai susipažins ir su svarbiausiomis tarpukario laikotarpio asmenybėmis: Jonu Mačiuliu-Maironiu, J. Tumu-Vaižgantu, K. Binkiu, J. Tysliava, J. Keliuočiu, P. Vaičiūnu ir kt. Apie šį laikotarpį, asmenybes muziejininkai yra sukaupę daug įvairių eksponatų, asmeninių daiktų nuotraukų, įdomių, dar negirdėtų, pasakojimų, tad ši virtuali pamoka yra puiki proga tarpukarį patyrinėti kur kas detaliau.


Kūrybinė edukacija „Rašiklio 3D galimybės meninėje saviraiškoje“

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Užsiėmimą sudarys dvi dalys: literatūrinė viktorina ir kūrybinė dalis su 3D rašikliu. Pirmoje dalyje vaikai žaidybine forma sužais interaktyvią viktoriną, susipažins su pasakos žanru ir jos rūšimis, sužinos apie lietuvių liaudies pasakas ir jų personažus. Panaudojant šiuolaikines informacines technologijas vaikai lengviau įsisąmonins pateiktą informaciją, įgis kultūrinių ir tautinių žinių, tai skatins domėjimąsi vaikų grožine literatūra bei knygų skaitymu. Antroje dalyje pagal pateiktą šabloną dalyviai kurs savo pasakų personažus naudodamiesi naujos technologijos priemone – 3D spausdinimo rašikliu. Vaikai iš prigimties būdami labai kūrybingi ir išradingi nori tyrinėti aplink esantį pasaulį, sukurti daiktus, žaisti su spalvomis, atverti vaizduotę. Vieni tai išreiškia piešdami, o kitų mėgstamas kūrybos būdas yra konstravimas. 3D spausdinimo rašiklio technologija atveria galimybę piešti ir kurti vienu metu. 3D rašiklyje vietoj rašalo yra naudojamas plastikinis siūlas PLA ar ABS. Abu jie yra visiškai saugūs vaikams, netoksiški, neskleidžia nuodingų dūmų. 3D rašiklio naudojimas kuriant reikalauja ne tik fizinio, bet ir psichinio pritaikymo. Kuriant vaikas turi galvoti apie tai, kaip susiję įvairūs elementai trimatėje figūroje, ugdomi susikaupimo įgūdžiai, stiprinami ir lavinami motoriniai gebėjimai, erdvinis mąstymas bei rankų ir akių koordinavimas. Paslaugos metu vaikai išmoks naudotis 3D spausdinimo rašikliu, ugdys kūrybiškumą, kritinį mąstymą, bendradarbiavimą. Sukurtą darbelį bus galima parsinešti namo prisiminimui.
Išvažiuojamoji paslauga bus teikiama: Šventoji, Palangos m., Palangos r., Kretingos m., Kretingos r., Klaipėdos m., Klaipėdos r., Gargždų m., Rietavo m., Rietavo r., Šilalės m., Šilalės r., Pagėgių m., Pagėgių r., Tauragės m., Tauragės r., Rusnės sala, Kintų sen., Ventė, Kuršių nerija.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Užsiėmimo metu kviečiama pasinerti į du pasaulius – mokslo ir meno. Pradžioje dalyviai supažindinami su gintaro susiformavimo istorija. Apsilankoma inkliuzų ekspozicijoje. Žiūrimas pažintinis filmukas "Gintaro miškas" supažindinantis su geologine laiko skale ir prieš 50 mln. metų augusiu gintarmedžių mišku. Apžiūrimi vabzdžių inkliuzai gintare.
Užsiėmimas tęsiamas edukacijų klasėje. Žiūrimas trumpas pažintinis filmas apie šiuolaikinių vabzdžių gyvenimą. Aptariamos vabzdžių rūšys, jų reikšmė gamtai ir žmogui. Edukatorių paruošti vabzdžiai detaliai tyrinėjami mikroskopo pagalba, aiškinamasi jų kūno sandara.
Po to seka kūrybinė dalis - dalyviai supažindinami su koliažo ir asambliažo technikomis, tuomet patys imasi konstruoti pasirinkta vabzdį iš kartono dėžių atraižų, dekoruoja spalvotu popieriumi,  specialiais rašikliais. Užsiėmimo pabaigoje aptariamos mokinių sukurtų vabzdžių konstrukcijos. Akcentuojamas vabzdžių gyvenimo būdas, jų reikšmė aplinkai. Mokiniai skatinami diskutuoti apie savo patirtis su vabzdžiais.
Žaisminga forma įtvirtinamos gamtos apsaugos ir tvarumo idėjos.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija Rasų kapinės - „Vilniaus nekropolis“

Edukacinė programa vyks seniausiose ir gražiausiose Rasų kapinėse, įsikūrusiose Ribiškių kalvyno terasose. Šį respublikinės reikšmės paminklą verta patyrinėti keliais aspektais. Edukacinės programos tikslas supažindinti dalyvius su Rasų kapinių senąja dalimi ir jos topografija: kapinėse galima išskirti atskirus kvartalus ir alėjas, turinčias skirtingus pavadinimus: Literatų kalnelis, Profesorių alėja, Angelų kalnelis. Aplankyti čia palaidotų žymių lietuvių kapus, susipažinti su profesorių, visuomeninių veikėjų, dailininkų, muzikantų ir sukilimo vadų gyvenimais ir nuveiktais darbais. Gyvai tyrinėjant Rasų kapinių aplinką, gilinti moksleivių žinias antkapinių paminklų stilių įvairovėje: koplyčios, kolumbariumai, sarkofagai, obeliskai, angelų skulptūros. Gebėti juose rasti paslėptas menines detales ir senuosius įrašus. Šios programos metu moksleiviai įtraukiami į mokymosi procesą, supažindinami su Lietuvos istorinėmis asmenybėmis, kapinių architektūriniu paveldu, tai padės mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir bendrąsias kompetencijas bei ugdyti pilietinį ir kultūrinį – istorinį sąmoningumą. Istorinis pasakojimas papildytas vizualine medžiaga - senovinėmis nuotraukomis, citatomis, muzikiniais intarpais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė programa „Užgavėnės" (5 - 8 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Skatinti moksleivių domėjimąsi Užgavėnių šventės tradicijomis.
1. Pajusti šventinio karnavalo nuotaiką.  2. Analizuoti kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas. 3. Akcentuoti žmogaus veiksmų svarbą, budinant ir žadinant žemę, skatinant augimo galias. 4. Skatinti persikūnyti į mėgiamus persirengėlių būrio personažus, aptarus jų elgseną ir paskirtį Užgavėnių šventėje. 5. Mokytis papje maše technikos. 6.	Mokytis interpretuoti tradicinio meno kūrinius.  7. Ugdyti ekologinį sąmoningumą, kūrybinėje veikloje naudojant antrines žaliavas.
Pristatomos elitinės Užgavėnių tradicijos Vakarų Europoje ir Lietuvoje. Didesnis dėmesys skiriamas kaimo Užgavėnių apeigoms: pasivažinėjimo, laistymosi, supimosi, būrimų prasmėms. Akcentuojamas apeiginis pasidalijimas maistu, simbolinė vaišių gausa, gamtos permainas lemiantys žmogaus veiksmai. Pristatomi persirengėlių būrio personažai: gyvūnų pavidalo, žmogaus pavidalo, antgamtinių padarų pavidalo kaukės: mokiniai persikūnija į pasirinktą personažą, panaudodami kailinius, veltinius, nagines, klumpes, virves, šieną, pakulas,  lovatieses ir kt.  Didesnis dėmesys skiriamas seniausioms - gyvūninėms kaukėms. Kuriamos persirengėlių būrio oracijos. Šokami Užgavėnių šokiai. Kaukė gaminama papje maše technika. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.
Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas Lietuvoje ir Vakarų Europoje, analizuos svarbiausias šventės apeigas, kurs personažus,  pasigamins Užgavėnių kaukę papje maše techniką, realizuos savitas kūrybines idėjas.
Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 10 metų patritis etninės kultūros specialistės, edukatorės pareigose muziejuje. Tel. nr.:  +370 60120070.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas "Velnių gyliava" skirtas supažindinti mokinius su lietuvių mirusiųjų paminėjimo papročiais, Vėlinių tradicijomis, chtoniškuoju lietuvių mitologijos pasauliu. Jo metu dalyviai sužinos, kaip į mūsų kultūrą atkeliavo kitų tautų mirusiųjų paminėjimo šventės, pavyzdžiui - Helovinas. Iš kur ši šventė atkeliavo? Ar ji turi kokių nors sąsajų su lietuvių šventėmis? Atlikdami įvairias kūrybines užduotis, žaisdami orientacinį žaidimą mokiniai sužinos, kaip pomirtinį pasaulį įsivaizdavo mūsų protėviai bei kokios lietuvių mitologinės būtybės buvo siejamos su pomirtiniu gyvenimu. Įvairių daiktinių priemonių ir karnavalinių kostiumų pagalba mokiniai galės įsikūnyti į Helovino šventės ir lietuvių mitologijos pasaulio personažus. Užsiėmimas gali būti vykdomas rudens sezono metu.


Paveikslėlių knygų paslaptys. Nuotolinė literatūros ir dailės pamoka su Aušra Kiudulaite

Šioje nuotolinėje pamokoje vaikai turės galimybę ne tik sužinoti tarptautiniu mastu įvertintos kūrėjos Aušros Kiudulaitės knygų paslaptis, bet ir susipažinti bei išbandyti jos unikalią koliažo techniką. Tai, kad unikaliems darbams tereikia kartais pačių paprasčiausių, po ranka esamų priemonių, gali mus visus labai nustebinti. O kad kiekvienas vaikas yra pats nuostabiausias kūrėjas susitikimo metu tuo ir įsitikinsime. Kartais mūsų miegančiam kūrybiškumui tereikia tik nedidelio paskatinimo ir padrąsinimo improvizuoti. Aušros Kiudulaitės išgryninta metodika, integruojant dailės ir literatūros žanrus, praplės žinias apie paveikslėlių knygų unikalumą, apie vizualios kalbos svarbą šiuolaikiniame gyvenime, įkvėps nebijoti ieškoti savo paties unikalumo, savo unikalaus balso ir juo drąsiai kalbėti. Pamokos vedamos autorės iliustruotomis ir sukurtomis knygomis "Laimė yra lapė”, "Draugystė ant straublio galo", "Maksas ir 92 musės", bei "Pasakojimas apie katiną ir tulpę" motyvais. Visas knygas vienija draugystės, meilės, vilties ir buvimo kartu su kitais, buvimo unikaliais ir ypatingais temos. Šitos temos yra puiki proga ne tik apie jas pakalbėti, bet ir pasistengti vienas kitą išgirsti.


Paslauga yra aukštos meninės ir kultūrinės vertės ir pasitelkiama kultūros paveldo aukštos kokybės komunikavimo formas, per Oratorystės meną. Užsiėmimų metu dalyviai sužinos apie scenos kultūros, bei suvoks esminius dalykus apie viešąjį kalbėjimą. Po užsiėmimo dalyviai  labiau suvoks į ką reikia kreipti dėmesį kalbant viešai ir kaip įveikti jaudulį. Ši paslauga stiprina kultūrinį identitetą ir sąmoningumą, kadangi dalyviai tiesiogiai įtraukiame į veiklą aiškinantis viešojo kalbėjimo principų.


Biržų rajono savivaldybės Jurgio Bielinio viešoji biblioteka

Programos tikslas - skatinti lietuvių tautosakos pažinimą ir puoselėjimą per mitinių būtybių pristatymą, siekiant didinti kultūrinį sąmoningumą ir ugdyti kūrybiškumą. Uždaviniai: 1. Remiantis tautosakos kūriniais supažindinti su lietuvių liaudies pasakų mitinėmis būtybėmis atskleidžiant jų būdingus bruožus ir vaidmenį tautosakoje; 2. Analizuoti, kaip šios būtybės atspindi senovės lietuvių tikėjimus ir pasaulėžiūrą; 3. Edukacijoje naudoti įvairią interaktyvią veiklą, skatinančią dalyvių įsitraukimą, bendradarbiavimą ir kūrybiškumą.
Senovėje žmonės tikėjo įvairiomis mitinėmis būtybėmis. Nesuvokdami gamtos reiškinių, jos paslapčių sukūrė padavimus apie kaukus, aitvarus, milžinus, raganas, velnius, nykštukus ir kt. Užsiėmimo metu sukuriama atmosfera, kurioje dalyviai gali patirti pasakų magiją ir jų mitinių būtybių žavesį. Dalyviai įtraukiami į pasakojimo pasaulį, pasitelkiant įvairias vizualias priemones. Diskusijos metu išsiaiškins kokia buvo šių mitinių būtybių kilmė, paskirtis,  elgesys susidūrus su žmonių pasauliu. Klausydami pasakojimų, sakmių, mindami mįsles, prisimindami patarles ir priežodžius, dainuodami sutartines, žaisdami lietuvių liaudies žaidimus, ratelius, dalyviai pagilins bendrojo ugdymo programoje įgytas etnokultūros žinias. Atliekant kūrybines užduotis bus skatinamas kūrybiškumas ir saviraiška. Dalyviai turės galimybę kurti savo meninius darbus, įkvėptus lietuvių pasakų mitinių būtybių. Užduotys parenkamos atsižvelgiant į edukacijos dalyvių amžių ir gebėjimus.


Edukacinė programa "Dingusi Erkiulio pensnė"

Šakių rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Kudirkos Naumiestis–pasienio miestelis, įsikūręs Širvintos ir Šešupės santakoje, prie vienos iš seniausių, ilgiausiai nepakitusios, 500 metų Europos sienos, garsėja čia gyvenusiais, dirbusiais, kūrusiais iškiliais asmenimis: gydytoju, varpininku, Tautiškos giesmės autoriumi V.Kudirka, kunigu A.Tatare, rašytoju P.Mašiotu, poete P.Orintaite, Nepriklausomybės akto signataru, vyskupu J.Staugaičiu ir kt. Spaudos draudimo laikais Naumiestis buvo garsus knygų gabenimo centras. Nuo 1885 m. knygnešio darbą pradėjo J.Luobikis, lietuviškos spaudos gabenimą ir platinimą organizavo A.Baltrušaitis-Antanėlis, M.Barzdaitytė, J.Urbaitis-Bovelninis ir kiti. Knygnešystė – paslaptingas, pavojingas, įvairiausiais būtais ir nebūtais pasakojimais apipintas užsiėmimas, tarsi koks sunkiai išnarpliojamas detektyvas... Ir būtent šiame unikaliame ir įdomiame Lietuvos kampelyje netikėtai pasirodęs Agatos Kristi knygų personažas seklys Erkiulis Puaro edukacijos dalyvius įtrauks į detektyvinį veiksmą, kurio metu keliaudami pagal nuorodas jie ieškos dingusio daikto. Detektyvas Erkiulis, išgėręs rytinę arbatą, išėjo pasivaikščioti ir pametė pensnę... Edukacijos dalyviai atliks proto aštrumo ir sumanumo reikalaujančias užduotis. O kad galėtų jas atlikti, aplankys žymiausias Kudirkos Naumiesčio vietas ir lankytinus objektus (dalis jų yra kultūros paveldo objektai): barokinę Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčią, didžiules betonines, sulig gyvenamuoju namu, liaudies meistro P.Sederevičiaus skulptūras, paslaptingą koplyčią, V. Kudirkos skverą ir paminklą, žavųjį Širvintos taką, Šešupės ir Širvintos santaką, tiltą per Šešupę, vedantį link Mažosios Lietuvos žemių, kurio kitoje pusėje dabar jau nebe Lietuva, o Kaliningrado sritis. Būtent čia ir ėjo knygnešių keliai, buvo gabenamos neįkainojamos vertybės – lietuviška spauda ir knygos, vyko detektyvinių istorijų vertos knygnešių ir žandarų gaudynės. Greičiausių ir nuovokiausių dalyvių laukia siurprizas. Tai kas gi greičiausiai suras dingusią Erkiulio pensnę?


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Vokiečių kultūrinis palikimas Vilniuje“ iš ciklo kultūrų atspindžiai Vilniuje

Valdant didžiajam kunigaikščiui Gediminui formuojasi vokiečių bendruomenė. Didžiojo kunigaikščio raštininku tampa vokietis pranciškonas Bertoldas. Vokiečiai stato seniausią Vilniuje Mikalojaus bažnyčią, tiesia vandentiekį, atstatinėja Valdovų rūmus, vadovauja pinigų kalyklai, tiesia tiltus, kuria amatininkų cechus, o vokiečių kilmės Vilniaus vyskupas Motiejus Trakiškis, lanko Vytauto Didįjį mirties patale. Nuo 16a. vidurio dabartinėje Vokiečių gatvėje telkėsi vokiečių kolonija. Šioje gatvėje gyveno garsusis pirklys Hanula, pinigų kalyklos vadovas Ulrichas Hozijus, žymusis Vilniaus architektas J. K. Glaubicas. Ekskursijos tikslas sudominti ir įtraukti mokinius į gyvą mokymosi procesą, supažindinti su Lietuvoje gyvenusia vokiečių bendruomene, jos religija, papročiais, svariu indėliu į Lietuvos istoriją, išlikusiu kultūriniu ir architektūriniu paveldu. Pagrindiniai ekskursijos uždaviniai supažindinti mokinius su svarbiausiomis Vilniaus senamiesčio vietomis, asmenybėmis, istoriniais reliktais ir meninėmis detalėmis, glaudžiai susijusiomis su vokiečių bendruomenės istorija ir kultūra. Skatinti mokinius iškelti klausimus apie tautinių bendruomenių gyventojus, atkreipti dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius. Ugdyti pastabumą ir gilinti žinias, religinių konfesijų įvairovės klausimu. Skatinti vaikų toleranciją ir supratimą apie daugiatautį Vilnių ir jo kultūrinę aplinką. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacinius, teminius žaidimus padedančius suprasti istorinį pasakojimą, tyrinėti, interpretuoti ir sujungti istorijos faktus ir kultūros ženklus į vieną visumą, skatinant vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą ir pagarbą kitoms tautoms ir religijoms. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Edukacinės programos „Šakočio kelias iki mūsų stalo”. Sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite gamybos procesą, lankysitės vieninteliame pasaulyje šakočių muziejuje. Iš ko ir kaip kepamas šakotis? Kuo skiriasi šakotis nuo „baumkūcheno“? Kokį šakotį mūsų protėviai kepė akmens amžiuje? Koks buvo mėgstamiausias legendinės kunigaikštienės Barboros Radvilaitės desertas? Atsakymus į šiuos ir daugiau klausimų sužinosite pas mus apsilankę ir paragavę atviroje židinio liepsnoje ką tik iškepto šakočio. Programos metu ne tik sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite visą gamybos procesą, bet ir patys jame dalyvausite ir, žinoma, ragausite. Po profesionaliai įgarsinto filmo peržiūros, programos dalyviai savo žinias apie šakotį įtvirtins atsakinėdami į edukatorės užduodamus klausimus, o teisingai atsakiusiųjų lauks staigmenos. Degustacijos metu svečiams patiekiama dar dviejų rūšių tradicinių skanėstų. Tai puiki galimybė paskanauti kitokių šakočių ir palyginti jų skonius. Edukacinės programos tikslas ugdyti tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę, puoselėjant etnokultūrą bei išsaugant tradicijas. Ši edukacinė programa vyksta specialioje salėje, talpinančioje iki 60 mokinių. Interjeras primena uolą ir grąžina mus į akmens amžiaus laikus, nuo kurių ir prasidėjo šakočio atsiradimo istorija. Edukacija pradedama šakočio kepimu židinyje, ant atviros ugnies. Kepimo metu rodomas filmukas, pasakojama apie šakočių kilmę, jų rūšis, senuosius ir dabartinius kepimo būdus. Klausantis pasakojimo apie šakočius, dalyviai pakviečiami ragauti kelių rūšių šakočio ir vaišintis arbata. Mokiniai supažindami su pirmosiomis žiniomis apie šakotį rašytiniuose šaltiniuose, kaip senovėje buvo kepami šakočiai, kokie populiariausi kepimo būdai menami, kas dažniausiai kepdavo šakočius ir kodėl jų receptai buvo laikomi paslaptyje, kada į Lietuvą atkeliavo šakotis ir kas pirmieji jį pradėjo mūsų šalyje kepti. Dalyviai supažindami su skirtingų Pasaulio šalių šakočio analogais.


Kelmės rajono savivaldybės Žemaitės viešoji biblioteka

Daugiau nei pusšešto šimto metų trunkantis Kelmės miesto vystymasis yra turtingas savo istorija. Miestelis buvo įvairus religinėmis konfesijomis, socialinėmis bei etninėmis grupėmis. Kiekviena etninė ar religinė bendruomenė paliko pėdsaką miestelio raidos istorijoje. Čia buvo įsikūrę škotų, lenkų, vokiečių, tačiau gausiausia buvo žydų bendruomenė – iki 1941 metų  pusė Kelmės gyventojų buvo žydai. Tarpukaryje Kelmėje veikė nemažai kepyklų, kuriose kepė pyragus, bandeles, duoną ir ypač visų mėgstamus beigelius. Veikė Šachtino, Paglinskio, Chaimo Yavneho, Adlerio, Dombo, Melo, kelios ne žydams priklausiusios kepyklos. Dar prieš karą Kelmės konditeris Vladas Gailius sukūrė pyrago receptūrą, kuris nuo 1948 metų buvo kepamas ir žinomas kaip „Žemaičių pynė“.  Liudininkų teigimu, savo receptūra ir forma jis primena žydų šabo kepinį chalą. Pyragas kepamas daugiau nei 80 metų, dabar tai yra sertifikuotas tautinio paveldo produktas – Kelmės pyragas, kurį kepa VK „Kelmės prekyba“ kepėjai. Edukacijos dalyviai sužinos ne tik kitokią, mažai žinomą Kelmės miesto pusę, kurioje didelį vaidmenį kūrė kitų tautų bendruomenės, o labiausiai – žydai, bet ir turės progą paragauti čia pat pjaustomo ir su visokiomis uogienėmis, pienu, arbata patiekto Kelmės pyrago.


MUZIKOS PASLAPTYS (1-4 KLASEI) MUZIKOS SVETAINĖJE

Interaktyvių susitikimų ciklas MUZIKOS PASLAPTYS I – tai unikali galimybė susitikti, pabendrauti ir susipažinti su iškiliais Lietuvos muzikais, jų atliekama muzika ir instrumentais. Susitikimų metu galima ne tik muzikuoti (taigi, susipažinti su instrumentais iš arti), bet ir žiūrėti vaizdo įrašus, praturtinti susitikimus garsiausių atlikėjų garso ir vaizdo įrašais bei pačių atlikėjų – susitikimų herojų – iškiliausiais koncertais, animaciniais filmais. Itin vertinga, kad susitikimų metu, galima sužinoti apie atlikėjų vaikystę, pamatyti jų vaikystės nuotraukas bei vaizdo įrašus. Kiekvienas atlikėjas gali plačiai pristatyti ne tik savo kelią į muziką, bet ir savo instrumentą, jo sandarą, muzikavimo ypatybes ir pan. Ypatinga projekto vertė – galimybė laisvai derinti susitikimų laiką, vietą ir temas. Pedagogai drauge su moksleiviais gali pasirinkti ar akcentuoti pažintį su iškilomis asmenybėmis, ar pasinaudoti iš arti susipažinti su visais instrumentais: styginiais orkestro instrumentais (smuikas, altas, violončelė, kontrabosas), mediniais pučiamaisiais (fleita, obojus, klarnetas, fagotas), variniais pučiamaisiais (valtorna, trimitas, trombonas, tūba), mušamaisiais, liaudies instrumentais (kanklės, birbynė), fortepijonu, vargonais, klavesinu ir pan. Interaktyvių susitikimų ciklas leidžia rinktis susitikimus ir akcentuojant epochų muziką (barokas, klasicizmas, romantizmas, šiuolaikinė muzika ir pan.), ir žanrus (simfonijos, operos, kamerinė muzika ir t.t.), ir džiazą ar lengvąją pop muziką, programinę muziką vaikams ir pan.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Kuo mažesni vaikai, tuo rimtesni jų žaidimai... Edukacijoje, skirtoje smalsiems 7-9 metų tyrinėtojams, keliausime laiku 150 metų atgal ir atrasime žymaus Lietuvos veikėjo Jono Šliūpo vaikystės svajones ir žaidimus. Pasitelkę kūno pojūčius ir galingiausią mažųjų ginklą – vaizduotę – tyrinėsime neatrastas žemes ir svarstysime, kaip pasaulį matė ir jautė XIX a. pabaigos vaikai. Ir įsitikinsime – niekada ne vėlu pradėti ir visada per anksti baigti svajoti, nes tai pati maloniausia mankšta pasaulyje.
Edukacinis užsiėmimas ugdys vaikų kritinio mąstymo ir kūrybiškumo, kultūrinę, socialinę, komunikavimo kompetencijas. Jis praturtins ugdymo procese įgytas geografijos, pasaulio pažinimo, lietuvių kalbos žinias ir meninės raiškos gebėjimus. Edukacijos metu kartu sieksime dekonstruoti vaikystės fenomeną jį atskleidžiant per skirtingų istorinių laikotarpių gretinimą. Mažieji edukacijos dalyviai empatiškai įsitrauks į šį kismo procesą, kuomet, prieš 150 metų, šis svarbus asmenybės formavimosi periodas tik buvo pradėtas suvokti iš esmės ir įgavo būdingus bruožus - teisę į žaidimus, rūpestį, lavinamąsi.


Lietuvoje barokas apima beveik 200 metų laikotarpį. Tai buvo vienintelis europinis stilius, nė kiek nepavėlavęs į Lietuvą. Barokinių bažnyčių architektūra per du šimtmečius pasiekė iki tol nematytą įvairovę ir puošnumą. Barokas – viena išskirtiniausių ir gerai žinomų kultūros šakų, aukštinantis grožį, visada primenant žmogaus trapumą, mirtį. Labiausiai žinoma frazė: „Memento mori” – prisimink, kad mirsi. Todėl stengiamasi gyvenimą žemėje papuošti. Baroko architektūrai didžiausią įtaką turėjo Renesanso kultūra. Tačiau už pastarąjį stilių Barokas yra kur kas didingesnis, ryškesnis ir prabangesnis. Jame pilna veržlumo, neužbaigtumo, spindinčios prabangos – dalykų, reprezentuojančių didikų kilmę ir turtą. Kadangi tai buvo pasipriešinimas Reformacijai, buvo norima parodyti, kokia katalikybė yra didi. Baroko stilius suklestėjo bažnytiniame mene: puošnus ir įspūdingas bažnyčių dekoras turėjo mokyti , o ir dabar moko, žavėtis, stebinti, patraukti ir įtikinti. Architektūra, skulptūra, tapyba, reali ir iliuzinė erdvė, šviesa barokinėse bažnyčiose susiliejo į neišardomą visumą.


Edukacinė programa „Įamžinta istorinė patirtis Signatarų alėjoje“

Ukmergės kraštotyros muziejus kviečia į edukaciją – ekskursiją „Įamžinta istorinė patirtis Signatarų alėjoje“, edukacija vyks vieno iš signatarų – Prezidento Antano Smetonos dvaro parke. Tai bus lyg alternatyvi istorijos pamoka gamtos prieglobstyje. Aktyvaus pasivaikščiojimo metu edukacijos dalyviai susipažins su Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarais. Diskutuosime apie signatarų reikšmę Lietuvai, jų įamžinimą bei tai, kodėl vieni signatarai Lietuvos visuomenėje yra gerai žinomi, o kiti – pamirštami. Sužinosite, kuris signataras buvo laikomas turtingiausiu to meto Lietuvos žmogumi, papasakosime apie signatarą, pasirašinėjusį netgi keliasdešimčia slapyvardžių bei išgirsite kitas, kartais labai netikėtas, signatarų gyvenimo istorijas. Edukacija vyks išskirtinėje erdvėje: parke, kuriame yra suformuota ąžuoliukų alėja, skirta įamžinti Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarams. Edukacijos metu ne tik geriau susipažinsite su Vasario 16-osios Akto autoriais, bet ir pasivaikščiosite vingiuotu parku, kuris įamžina istorinę atmintį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Tavo klasė - tavo kino teatras! Stiprybės, gerumo ir pasiaukojimo pamokos su dokumentiniu filmu “Prieš parskrendant į žemę”

Nuo šiol, kino teatru gali tapti bet kuri mokyklos klasė arba bet kurio moksleivio namai, jei mokomasi nuotoliniu būdu! Jei turite kompiuterį (ar kitą įrenginį) bei interneto ryšį – kviečiame vadovėlį vienai pamokai pakeisti į tikrus žmones ir jų tikras istorijas. Arūno Matelio filmas “Prieš parskrendant į žemę” kviečia į stiprybės pamokas, nukeliančias į sergančių vaikų kasdienybę Vilniaus pediatrijos ligoninėje. „Būdamas šioje sunkiai sergančių vaikų ligoninėje galėjau stebėti reiškinį, kuris mane inspiravo šiam filmui. Pamačiau, kad vaikai ir jų tėvai, nepaisant egzistuojančio nerimo ir skausmo, dažnai atrodo laimingesni už tuos, kurie yra už ligoninės sienų. Kodėl? Kaip tai gali būti?“ – klausia filmo autorius A. Matelis. Susidomėjus šia paslauga, tereikia užrezervuoti norimą laiką Kultūros paso sistemoje ir mes susisieksime su jumis, suformuosime jums nuorodą ir slaptažodį, instruktuosime kaip peržiūrėti filmą bendrai klasėje ar kiekvienam moksleiviui atskirai namuose. Atsidarę nuorodą, įrašysite jums suteiktą slaptažodį ir štai – kino seansas prasideda ten, kur Jūs bebūtumėte! Filmo peržiūra suteikiama kartu su pagalbiniu dokumentu - paruoštu preliminariu temų sąrašu, kuriuo galėsite pasinaudoti diskusijoms po seanso. Filmo anonsas: https://youtu.be/7ZMvyOQ_vi4


Edukacijos metu edukacijos dalyviams demonstruojama grūdinės kultūros iš kurių gaunami miltai, duonai, pyragui, bandelėms. Kartu su dalyviais minkoma tešla bandelėms, gaminamas įdaras, formuojamos bandelės, kepamos krosnyje. Kol kepa bandelės, programos dalyviai žaidžia tradicinius lietuviškus žaidimus, piešia bandeles, dainuoja dainas. Iškeptas bandeles valgo užsigerdami žolelių arbata.


Edukacinis užsiėmimas "Ateities kapitonai"

Edukacinio užsiėmimo pagrindas – ieškojimas motyvuoto atsakymo pateiktai formulei pagrįsti: ar tiesa, kad LAIVAS = VALSTYBĖ? Į atsakymų paieškas leisis komandinių principu tyrinėdami jūrinį paveldą – skirtingų laikotarpių bei paskirčių laivus, laivų modelius, aiškindamiesi jų architektūrinę struktūrą bei kas jų varomoji jėga, identifikuodami galimos laivo įgulos sudėtį bei funkcijas. Aptardami nūdienos realijas, mokysis atpažinti pagrindinius valstybės funkcionavimo, išlikimo elementus. Pasitelkiant šiuolaikiškus, į kritinį mąstymą orientuotus metodus, dalyviai stengsis įvardinti savo vaidmenį, apsibrėžti savo teritoriją bei laisvės, atsakomybės, priklausomybės ribas Lietuvos, kaip valstybės suvokimo ribose. Susipažinę su valstybės apibrėžtimi, mokysis ieškoti, atpažinti valstybės valdymo elementus laive, nuosekliai, bet skirtingais metodais spręsdami vis sudėtingesnius uždavinius: LAIVO „X“ = VALSTYBĖS GYVENTOJAI / LAIVO „X“ = VALSTYBĖS TERITORIJA / LAIVO ĮGULA = VALSTYBĖS „X“ Išsiaiškinę visus nežinomuosius, užsiėmimo dalyviai kurs Ateities kapitonų vizijas. Edukacinis užsiėmimas „Ateities kapitonai“ orientuotas į asmeninio santykio su valstybės realijomis paieškas. Pačių atrasti raktiniai žodžiai, tokie kaip teritorija, siena, riba, laisvė, varikliai, gyventojai, valdžia, įgula, atsakomybė, jūra ir daugelis kitų, padės atpažinti laivą valstybėje, valstybę laive. Padės suvokti jūrinę Lietuvą. Paakins ieškoti savo vietos joje. Pakvies tapti ateities kapitonu.


Ar kada nors girdėjote kur atsirado tapyba ant vandens ir kokie buvo pirmieji piešiniai? Ar daug laiko ir pastangų reikalauja
nupiešti tokius piešinius? Bei kaip jie gali būti perkeliami ant popieriaus? Visa tai ir dar daugiau sužinosite sudalyvavę
edukacijoje. Tapyba ant vandens - tai meninė-terapinė edukacija, kurioje patirsite visus nepakartojamus pojūčius piešiant ant vandens, atsipalaiduosite ir pasinersite į gražiausias spalvas. Tapyba ant vandens yra unikali tuo, kad nerasime nei vieno vienodo piešinio. Kiekvienas piešinys yra vienintelis ir nepakartojams, o piešti gali nuo pačio mažiausio iki vyriausio, nes tai nereikalauja jokių meninių sugebėjimų ar žinių. Edukacijos metu lavinsime pasitikėjimą savimi, dėmesio sutelkimą,
kūrybiškumą, bendravimo ir derybų įgūdžius, toleranciją vienas kitam ir dar daugelį kitų įgūdžių...

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Dailės užsiėmimą veda vaikiškų knygų rašytojas – iliustratorius Dainius Šukys. Tikslas - per dailę skatinti vaikų domėjimąsi knyga, tobulinti jų meninius įgūdžius, saviraišką, ugdyti kūrybines kompetencijas, atitinkančias vaikų amžių. Edukacijos metu rašytojas skaito savo parašytą ir iliustruotą pasaką „Skaniausias vaikas“. Po to pasakoja kaip gimsta pasakų idėjos ir kokias naudoja priemones sukurti emocianalias iliustracijas. Dailininkas piešia lentoje pasakos „Skaniausias vaikas“ personažą – raganos katiną Juodulį. Demonstruoja kaip nesudėtingai, keliomis linijomis suteikti katinui vienokią ar kitokią nuotaikos išraišką, savitumą, charizmą, emociją. Vaikai gauna dailininko sukurtas ir paruoštas užduotis - popierinius raganos katino karpinius. Užduotis – pagal pasakos tekstą sudėlioti atitinkamą katino nuotaiką. Paieškoti kitų galimų išraiškų. Naudojant tas pačias detales atkurti „Skaniausio vaiko“ pasakoje Juodulio katino išgyvenimus bei emocijas. Pvz.: „ –Aštrių pipirų man nenešk. Aš jų nemėgstu, – nusipurtė nuo minties Juodulys.“ „– Skaniausias vaikas! Noriu jo paragauti! – išrietė nugarą katinas.“ „– O be virtų bulvių nieko daugiau nėra? – nukabino nosį katinas.“ „Katino pilvas urzgė ir jam buvo šalta.“ „– Su smėliu tai nevalgysiu. Dantyse girgždės, – išvydęs Jonuko plaukuose smėlį sukniaukė Juodulys.“ Užsiėmimo metu mokinukai lavina vaizduotę, kuria savarankiškai, vysto mažąją motoriką. Kiekvienas atsiskleidžia kaip individualus savo pasaulio, erdvės, personažų kūrėjas. Vaikai per pasakas, dailę pažįsta pasaulio vertybes. Kurdami pajunta kūrybos laisvę ir jos grožį. Menas ugdo juos kaip individualias asmenybes. Žadina kiekviename tūnančius sugebėjimus, skatina pasitikėti savimi ir atskleisti savo talentus. Edukacinio užsiėmimo metu autorius atsižvelgdamas į vaikų amžiaus grupę parenka užduočių sudėtingumą. Programą sudaro 45 minučių užsiėmimas.


Įsijausite į tikrus detektyvus ir seksite nusikaltėlio pėdsakais (paliktais įkalčių maišeliais su užduotimis), siekiant išsiaiškinti, kas išdrįso pavogti paties prof. Liudo Mažylio atrastą ir Pasvalio krašto muziejui padovanotą Vasario 16-osios Lietuvos Nepriklausomybės akto originalo kopiją. Detektyvinis tyrimas nuves prie 12 lankytinų objektų Pasvalio mieste, kuriuos detektyvai ne tik nuodugniai apžiūrės ieškodami įkalčių, bet ir susipažins su jų atsiradimo istorija, savybėmis bei išskirtinumu. Keliausite pagal paliktus nusikaltėlio pėdsakus – įkalčių maišelius, kurių iš viso yra 12. Įkalčių maišeliuose rasite užduotis, kurias įvykdžius sužinosite kitus maršruto objektus. Užduotys yra įvairaus pobūdžio ir sudėtingumo.


Kelionė į save su pasaulio muzikos garsais

Senovės žmonės jautė, jog garsai ir muzika magiškai sujungia aukštybių ir požemių galias, suvienija protą ir kūną bei sutelkia dėmesį į esamos būklės priežastį. Garso banga padėdavo sukaupti valią ir greičiau susigrąžinti fizines, psichologines, dvasines jėgas, nuraminti protą ir atgauti dvasinę pusiausvyrą. Šiais laikais garsas ir muzika taip pat naudojami gydyti įvairiausias psichologines, dvasines ar fizines ligas, o jų teigiamas poveikis pagrįstas ir mokslu.
Pagrindinis užsiėmimo tikslas - padėti visapusiškai atsipalaiduoti, nuraminti protą ir mintis, eiti doros keliu bei suvokti save, savo pojūčius bei laimės priežastis, kurios dažnu atveju slypi paprastuose, elementariuose dalykuose arba mumyse. Tai padės ugdyti sąmoningą, teisingomis, pozityviomis vertybėmis bei norais grįstą jauną, augančią kartą.


Tatuiruočių dirbtuvės - Baltų genčių simboliai

Ar norėtumėte sužinoti, kaip senovės lietuviai suvokė pasaulį ir kaip jų simboliai gali įkvėpti jūsų kūrybiškumą? Kviečiame jus į unikalią edukaciją „Tatuiruočių dirbtuvės – Baltų genčių simboliai“!

Ši edukacija skirta 5-10 klasių mokiniams, kur jie sužinos apie senovės lietuvių mitologiją, kosmogoniją ir simboliką. Per interaktyvias paskaitas, grupines diskusijas ir kūrybinius užsiėmimus mokiniai išmoks kurti ir interpretuoti senovės simbolius. Kulminacijoje – specialūs laikini tatuiruočių dažai, kuriais mokiniai galės piešti ant savo kūno sukurtus simbolius!

Tai ne tik puiki proga lavinti kūrybiškumą ir kritinį mąstymą, bet ir unikali patirtis, padedanti geriau suprasti mūsų kultūrinį paveldą. Prisijunkite ir atraskite senovės lietuvių pasaulio magiją!


Meno terapija pagrįsta supratimu, kad mūsų kūriniai gali padėti suvokti kas esame, padėti išreikšti jausmus ir mintis, kurių negalime išreikšti žodžių pagalba. Ji ne tik teikia mums didelį malonumą ir estetinį pasitenkinimą, bet ir skatina savęs pažinimą, ugdo mus kaip asmenybes, nuteikia pozityviai. Užsiėmimų tikslas – suteikti dalyviams teigiamų emocijų. Uždaviniai – skatinti kūrybiškumą, atskleisti mokinių meninės raiškos gebėjimus, lavinti estetinį skonį, mokyti atsipalaiduoti atliekant kūrybines užduotis. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai tampa kūrėjais. Jiems pateikiamos kūrybinės užduotys ir priemonės – natūralios medžiagos tokios kaip druska, vanduo, akmenukai, žemė bei pagalbinės medžiagos – popierius, guašas, akvarelė. Ši veikla nereikalauja gebėjimų piešti. Užsiėmimuose vyksta nenuspėjamas žaidimas dailės priemonėmis bei technikomis. Siekiama pažinti save, o ne sukurti vertingą darbą. Numatomas rezultatas – paveikslas, kurį dalyviai pagal tam tikras instrukcijas ir technikas atliks iš pradžių individualiai, bei vėliau komandose, bandydami suvokti savo bei kitų jausmus ir nuotaikas.


Mazgų rišimas macrame technika yra visiškai nesudėtingas, bet kartu ir įtraukus, užsiėmimas, kurį gali įvaldyti kiekvienas. Pinikai- iš mazgų rankomis pinti geometrinio rašto tekstilės gaminiai. Lietuvoje XIX–XX a. pirmoje pusėje nesudėtingais pinikų raštais puoštos kepurėlės, rankšluosčiai, nuometai, lovatiesės, paklodės, pinti krepšeliai, diržai, tinklai. Šiuo metu tiek Lietuvoje, tiek pasaulyje ši technika išgyvena renesansą dėl savo paprastumo, plačių išraiškos galimybių.
Užsiėmimo dalyvius pakviesime į pažintį su macrame pynimo technika, supažindinsime su unikalios pinikų (macrame) technikos atsiradimo istorija, vizualiai pademonstruosime šios technikos panaudojimą senovės lietuvių tekstilės gaminiuose, buityje. Prieš dirbtuves numatoma 10 min. pertrauka. Kūrybinių dirbtuvių metu moksleiviai išmoks surišti plokščiąjį, kilpinį ir jūrinį mazgus, kiekvienas nusipins po nedidelį gaminį – apyrankę, dekoruos ją mediniais karoliukais. Bus naudojamos tik natūralios medžiagos (medvilnės, lino,  kanapines virvutės) bei mediniai karoliukai papuošimui. Kartu su mokiniais padiskutuosime ir ekologijos bei tvarumo temomis. Edukacijos metu įgytos žinios ir įgūdžiai moksleiviams taps dar viena naudinga laisvalaikio veikla, galbūt net startu būsimam verslui. Įgytos žinios pravers žygyje, statant palapinę, rišiant kabliuką prie valo, suteikiant pirmąją pagalbą nukentėjusiam.


Šiandien beveik kiekvienas vaikas turi išmanųjį telefoną, kurį beveik „neišleidžia“ iš rankų. O kaip buvo maždaug prieš 35 metus? Sunku įsivaizduoti. Tuo laikotarpiu žmonės naudojosi tik laidiniais telefonais su diskiniu numerio rinkikliu. Tokius aparatus jaunoji karta dažniausiai mato tik nuotraukose. Kaip veikia tokie telefonai? Kaip jais naudotis? Tokius ir panašius klausimus dažniausiai užduoda mokiniai. Edukacinio užsiėmimo metu ne tik atsakysime į šiuos klausimus, bet suteiksime galimybę paskambinti senoviniu telefonu, pamatyti, kaip atrodo jo vidus. Apžiūrėsime ir angliško tipo (K6 modelio) telefono būdelę, kuri tapo neatskiriama XX a. Anglijos miestų peizažo dalimi. Peržiūrėsime taksofono kortelių kolekciją, senovinėse telefono knygose susirasime savo artimųjų adresą, telefono numerį. Praktinio užsiėmimo metu išmoksime sujungti elektros grandinės dalis (panašus telefono veikimas), išsiaiškinsime jos galimas gedimo priežastis. Dalyvausime mokomajame žaidime „Telefonijos evoliucijos ratas“. Įvairūs žaidimai ir komandinės užduotys įtvirtins vaikų komandinius įgūdžius, padės įveikti viešojo kalbėjimo baimę, gebėjimą palyginti ir įvertinti įvairių laikotarpių žmonių komunikavimo galimybes, ugdysis toleranciją vienas kitam, mokysis bendravimo kultūros.


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Programos tikslas praplėsti akiratį apie muziejinių vertybių nykimo ir išsaugojimo subtilybės. Dalyviai susipažįsta su restauratoriaus profesija jo darbo subtilybėmis ir svarba kultūros vertybių išsaugojimui. Vaizdinės medžiagos, restauravimo pavydžių pagalba dalyviai supažįsta su restauravimo procesu, naudojamomis priemonėmis, darbo įrankiais. Naudojant restauravimo pavyzdžius dalyviai įvertina paveikslų ant medžio lentos ir drobės restauravimo skirtumus. Naudojant mikroskopą dalyviai gebės palyginti skirtingų audinių ir siūlų struktūrą. Edukacinės programos metu patys trumpam gali pabūti restauratoriais – išmoksta pasigaminti klijus, gruntą, atkuri trūkstamus piešinio fragmentus. Dalyviai turi galimybę pamatyti restauruojamus muziejaus eksponatus. Edukacinio užsiėmimo metu plečiamas dalyvių kultūrinis akiratis, skatinamas kūrybiškumas, ugdomi komunikaciniai gebėjimai.


Apie žmones ir paukščius (Nuotolinė paslauga)

Ši virtuali edukacija skirta tiems, kuriuos vis dar kamuoja klausimas, kas atsirado pirmiau – paukštis ar kiaušinis, ir kaip šis faktas susiję su žmonių pasaulio sukūrimu. Programos metu taip pat išsiaiškinsime, kodėl mūsų protėviams paukščiai buvo svarbūs, kokias žinias jie parnešdavo iš dausų, ką pranašaudavo jų giesmės ir elgsena. Naudodamiesi lietuvių tautosaka pabandysime išsiaiškinti, ar mes ir paukščiai esame panašūs. Susitikimo pabaigoje aptarsime, ką naujo sužinojome, kokie klausimai kilo, bei atliksime smagią užduotį.


Kur pažvelgsi - vien bokštai! Ar kada susimąstėte, kodėl Vilniuje tiek daug bažnyčių? Senojo Vilniaus gyvenimas neatsiejamas nuo vienuoliškos kultūros. Kiekvienas vienuolynas turėjo savo bažnyčią. Vienuolynuose žmonės rasdavo prieglobstį nuo negandų, vienuoliai perrašinėdavo knygas, mokydavo, patardavo dvasiniais klausimais. Iš vienuolynų po miestą plito mokslo atradimai, kulinariniai receptai ir medicinos žinios. Pasikalbję apie istoriją praktinėje dalyje kursime iššokančius atvirukus su vienuolynų ir bažnyčių paveikslėliais ir turėsime savąjį senojo Vilniaus albumą.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Vilniaus ABC“

ABC – taip vadinasi pirmosios abėcėlės raidės, tos abėcėlės, kurią net ir pirmokas puikiai žino. Įsivaizduokime, jog mūsų miesto istorija – tai visa abėcėlė nuo raidės A iki raidės Z. Labai ilga, turtinga ir paslaptinga istorija, nes mūsų senajam Vilniui jau 700 metų. Ši edukacinė programa, tik pirmoji pažintis su Lietuvos sostine, todėl skirta pažinti tris pirmąsias raideles – ABC. Edukacinės programos tikslas: A – supažindinti su Šventaragio slėniu, seniausių jo gyventojų kasdienybe, papročiais ir tikėjimu. B – valstybės kūrimosi pradžia, jos sostinės Vilniaus gimimu – istorija ir legendomis. C – pristatyti mokiniams valdovus ir jų nuveiktus darbus, kurių dėka Vilnius tapo Lietuvos sostine, klestinčiu miestu, amatų, kultūros ir mokslo židiniu. Ekskursijos metu naudojama vizualinė medžiaga (senos nuotraukos, piešiniai, žemėlapiai), mokiniai įtraukiami į edukacinius, komandinius ir teminius žaidimus padedančius suprasti istorinį pasakojimą, tyrinėti, ieškoti pasislėpusių architektūros detalių, sujunti istorijos faktus ir kultūros ženklus į vieną visumą, skatinant vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą. Siekiama žadinti mokinių domėjimąsi praeities reliktais ir archeologiniais radiniais, Vilniaus praeitimi ir dabartimi.


Literatūros ir teatro edukacija „Rašytojo J.Biliūno gyvenimo ir kūrybos refleksijos“ (Nuotolinė paslauga)

Tai nuotolinė kultūrinio ugdymo pamoka, kurios metu jos autorė ir vedančioji, aktorė, režisierė ir rašytoja Birutė Mar pristato J.Biliūno gyvenimą ir kūrybą, remdamasi savo autentiškomis patirtimis kuriant spektaklį „Jis ir ji“ (J.Biliūno ir jo žmonos J.Janulaitytės Biliūnienės laiškų ir kūrybos motyvais). Akcentuojamas J.Biliūno gyvenimo patirčių, jaunatviškų išgyvenimų artimumas jaunajai moksleivių auditorijai, XXa. pradžios Lietuvos istorijos aktualijų atspindžiai rašytojo kūryboje (lietuviškos spaudos draudimo laikmetis, intelektualų pastangos išsaugoti lietuvių kalbą, tuometinės lietuviškos kultūros ir buities realijos). Pasakojimas iliustruojamas filmuotais spektaklio „Jis ir ji“ fragmentais (pjesės autorė, režisierė – Birutė Mar, dailininkė Indrė Pačėsaitė, vaidina aktoriai A.Kazanavičius (J.Biliūnas), B.Mar (Julija), dalyvauja smuikininkas Sigitas Rubis). Spektaklio forma – atvirlaiškų dialogas, kuriame papasakojama J.Biliūno ir būsimos jo žmonos J.Janulaitytės pažinties ir meilės istorija, J.Biliūno biografija, pasitelkiant jo kūrybos intarpus. Spektaklyje akcentuojamos ir šiandien aktualios J.Biliūno vertybinės nuostatos – jautrumas ir atjauta „mažajam“ žmogui, meilė artimui, pasiaukojimas tėvynei Lietuvai. Spektaklis sulaukęs didelio Lietuvos žiūrovų dėmesio – keletą metų sėkmingai rodytas Vilniaus Jaunimo teatre (vėliau atnaujintas Solo teatre) ir ypač pamėgtas jaunimo auditorijos. Antrojoje pamokos dalyje vyks režisierės ir aktorės interaktyvus pokalbis su moksleiviais, leidžiantis neformaliai pažvelgti į J.Biliūno gyvenimą, diskutuoti apie menininko kūrybos prasmę ir pasiaukojimą, Lietuvos istorijos ryšį su šiandiena. Taip pat bus pristatomas epistoliarinis „atvirlaiškio“ žanras kaip žmonių bendravimo forma ir dialogas XX a. Daugiau informacijos apie pamokos „Rašytojo J.Biliūno gyvenimo ir kūrybos refleksijos“ autorės Birutės Mar kūrybą – www.birutemar.lt


Lėliu kalėda, kalėda 5-8 kl. išvykstamasis (Kauno m. ir rajone)

Užsiėmime įsitraukiama į turiningo ir mąslaus Advento meto bendruomenės ryšių stiprinimą, jungiantį senuosius papročius ir tikėjimus su šiuolaikinio žmogaus būdu, poreikiu kartu jaustis gražioje pasakoje, gamtos ir bendruomenės bei aukštesnės esaties dalimi. Atvykę į užsiėmimą mokysitės šviesiai ir džiugiai įsitraukti į advento – atėjimo – metą. Kursime bendrystės jausmą darbu - lipdysime bendrą žvakę - ir žodžiu - patirsite advento laikotarpio pasaką, kuriai nuo seno ir skiriamas šis vis tamsėjantis laikas. Aptarsime, kas buvo svarbu žemdirbių bendruomenėje, kodėl anksčiau žmonių poreikiai ir santykiai skyrėsi nuo šiandieninių, apmąstysime, kas aktualu šiandieninėje visuomenėje. Išmoksite 2-3 advento laikmečio dainas ir 2 žaidimus, kuriuos galėsite dainuoti ir žaisti savo šventėje. Rekomenduojamas etnokultūriniam ugdymui. Užsiėmimą galima pritaikyti vaikams su judėjimo, intelekto negalia. Apie tokį poreikį prašome informuoti užsakymo metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Atrask savo kūrybiškumo liepsną su edukacine programa: „Ką pasakoja Radvilų erelis?!
Ar kada nors norėjote pasinerti į magišką keramikos pasaulį ir sukurti savo unikalius molio šedevrus? Jei taip, ši programa skirta būtent jums!
Kas Jūsų laukia?
🗿 Istorijos lobynai - Susipažinkite su koklių atsiradimo istorija ir sužinokite, kaip jie buvo naudojami per amžius. Įkvėpkite iš praeities ir kurkite ateitį!
🎨 Kūrybinės dirbtuvės - Išmokite įvairių keramikos technikų: nuo molio paruošimo iki glazūravimo ir degimo. Eksperimentuokite su spalvomis, tekstūromis ir formomis.
💡 Individualūs projektai - Įgyvendinkite savo kūrybines idėjas, kurdami unikalius koklius. Kiekviena plokštelė - jūsų meninė interpretacija!
🤝 Komandinis darbas - Bendradarbiaukite su kitais kūrėjais, dalinkitės idėjomis ir kurkite kartu. Mūsų kūrybinė bendruomenė laukia jūsų!
🌟 Baigiamoji paroda - Pristatykite savo kūrinius ir pasidalinkite savo pasiekimais. Jūsų kūryba nusipelno būti pamatyta!

Kodėl verta prisijungti?
    1. Unikali patirtis - Atraskite ir išmokite senovės keramikos paslapčių, pritaikykite jas modernioje kūryboje.
    2. Profesionalūs mokytojai - Mokykitės iš patyrusių mokytojų, kurie padės atskleisti jūsų kūrybinį potencialą.
    3. Draugiška aplinka - Mūsų mokykloje vyrauja draugiška ir kūrybiškumą skatinanti atmosfera, kurioje kiekvienas gali jaustis laisvai.
    4. Kūrybinės galimybės - Programa skirta tiek pradedantiesiems, tiek patyrusiems. Visi laukiami!
Nepraleiskite progos įgyvendinti savo kūrybines svajones!


Tradicinės virvelės pynimas A. ir J. Juškų muziejuje

Edukacija pradedama trumpai pristatant A. ir J. Juškų etninės kultūros muziejų ir čia esamus eksponatus, priemones, kurie buvo naudojami virvelių pynimo procese. Edukacijos dalyviams pristatoma virvelių pynimo būdai, mokoma pinti, derinti spalvas, raštus. Atliekant praktines užduotis renginio dalyviai skatinami patirti kūrybos, grožio pajautimo džiaugsmą, pagarbą savo ir kitų tautų kultūrai. Edukacijos užsiėmimui pasibaigus, kiekvienas dalyvis nusipina įvairiaspalvę sau arba draugui virvelę.


Susipažinimas su pasaulio skulptūra Europos parke

Paslaugos tikslas – supažindinti su šiuolaikiniu menu. Pagrindas – modernaus ir šiuolaikinio meno ansamblis 55 ha kūrybiniame kraštovaizdyje, kuriame pristatoma pripažinti menininkai, jų ambicingi darbai, minimalizmo, konceptualizmo, žemės meno ir kt. meno krypčių geriausių kūrėjų pavyzdžiai. Edukacijos dėka skatinamas kultūrų įvairovės pažinimas per meną, atskleidžiama įvairių šalių menininkų išraiškų skulptūroje ir kraštovaizdžio mene įvairovė santykyje su gamta, plečiamas akiratis, ugdomas kūrybingumas ir kritinis mąstymas interpretuojant meno kūrinius, ugdomas savarankiškums, sudaromos sąlygos savarankiškam meno pažinimui ir tyrinėjimui. Lankydamiesi Europos parko muziejuje mokiniai bus edukatoriaus supažindinti su muziejumi ir jo ekspozicija. Mokiniai turės galimybę pasivaikščioti plačioje teritorijoje, natūraliame ir meniškai suformuotame kraštovaizdyje, ir pamatyti apie 150 skulptūrų ar kraštovaizdžio meno kūrinių. Žemėlapio pagalba didelėje muziejaus teritorijoje galima rasti norimus kūrinius, mokiniai mokosi orientuotis gamtinėje muziejaus aplinkoje. Priklausomai nuo amžiaus ir kitų veiksnių, grupėms individualiai parenkamas maršrutas. Nemažai muziejaus eksponatų yra interaktyvūs, čia menas pažįstamas aktyviai įsitraukiant į judesį, savo aktyvumu keičiant kūrinio tam tikras savybes. Įgytoms žinios įtvirtinti mokiniams pateikiamos užduotys (klausimai, kryžiažodžiai) raštu. Susipažinę su Europos parko ekspozicija, mokiniai pamatys įvairiausių pasaulio šalių menininkų kūrinius, jų harmoniją su įstabia Lietuvos gamta, patirs meninės išraiškos skulptūroje įvairovę, mokysis interpretuoti ir atskleisti gilesnes meno kūriniais perteikiamas idėjas, mokysis suvokti per menininko prizmę. Susidarys Lietuvos kaip valstybės, kurioje reikštis ir sąveikauti gali viso pasaulio šalių kultūros, įvaizdį.


Tradiciniai Rytų Azijos muzikos instrumentai: pipa, erhu, koto, piri, buk ir gausybė kitų!

Turbūt pianinas, smuikas ar gitara mums jau puikiai pažįstami, tiesa? O ar teko girdėti pipa, erhu, koto, piri, buk pavadinimus? Po šiais mįslingais žodžiais slepiasi šimtmečius skaičiuojantys tradiciniai Japonijos, Kinijos ir Korėjos muzikos instrumentai. Tad kviečiame 1-6 klasių moksleivius leistis į pažintinę-patyriminę edukaciją, kurios metu susipažinsime, išgirsime ir išbandysime šiuos mūsų ausiai ir akiai neįprastus styginius, pučiamuosius ir perkusinius muzikos instrumentus. O dirbtuvėlių metu jūs patys tapsite muzikos instrumento kūrėjais – gaminsite tradicinį rytietišką vaikišką būgnelį!


Edukacinis užsiėmimas Telefonijos istorija. Laiko mašiną atsukus...

Šiais laikais negalime įsivaizduoti gyvenimo be telefono. Jis yra universali bendravimo, informacijos gavimo, perdavimo, taip pat komunikacijos priemonė. Telefono raidos istorija nėra ilga, tačiau pasižymi ypatingu progresyvumu. Dabartinė karta praktiškai negali įsivaizduoti laikų, kai nebuvo mobiliųjų telefonų. Edukacijos metu mokinius supažindinsime su seniausių laikų lietuvių ir kitų šalių skubių pranešimų perdavimo sistemomis, įdomia telefonijos istorija, žymesniais jos kūrėjais, telefonų kaitos evoliucija, veikimo principu bei galimybių aspektu. Mokiniai galės apžiūrėti ir rankomis paliesti jiems pateiktą gausią laidinių ir mob. telefonų kolekciją (įvertinti jų dydį, svorį, dizainą, veikimą), išbandyti robotuko veikimą, naudojant du planšetinius kompiuterius. Su vaikais aptarsime mokomųjų filmų fragmentus „Telefonijos istorija“, „Ar išnyko laidiniai telefonai?“, „Gyvenk realybėje, o ne telefone“, kursime ateities telefono viziją. Pažintinių ir praktinių veiklų metu dalyviams pateiksime įdomias, jų amžių bei gebėjimus atitinkančias interaktyvias kritinio mąstymo užduotis ir klausimus. Persiųsti garso signalus žmonės bandė įvairiais būdais. Pirmasis telefonas, sukurtas prieš daugelį šimtmečių, gali būti laikomas „Virvės telefonu“. Edukacijos metu pasigaminsime ir išbandysime šį telefoną sujungę virvę su 2 tuščiomis skardinėmis, taip gaudami inkų naudotą telefono pirmtako pavyzdį. Edukacija adaptuota ir specialiųjų poreikių turintiems mokiniams.


Edukacinis užsiėmimas BALTIJA – MŪSŲ NAMAI (Nuotolinė paslauga)

Kur mes gyvename, o kur atostogaujame? Lietuva? Latvija? O gal Švedija? Kas šias visas vietas sieja? Tai ir daugiau sužinosite nuotolinio užsiėmimo metu. Edukacinio užsiėmimo tikslas - susipažįstant su Baltijos jūros gyvūnija ir ją supančia aplinka, ugdyti savo atsakomybę ir suvokti veiksmų pasekmes mus supančiai gamtai. Atliekant įvairias užduotis, aiškinsimės ir smalsausime, kas yra Baltijos gyventojai, kokios jų ypatybės ir populiacija. Edukacijos pabaigoje kiekvienas sau užduosime klausimą: Baltijos jūra mano ar mūsų namai.


Muzikiniai poezijos skaitymai "Vakaras V"

Viešoji įstaiga "MOKYKLŲ TOBULINIMO CENTRAS"

„Teatras P” drauge su literatūros pažinimo programa „Vaikų žemė” pristato muzikinį interaktyvų poezijos skaitymą vaikams. Profesionalūs aktoriai Balys Ivanauskas ir Artūras Dubaka, pasitelkdami lietuvių poetų ir rašytojų Sigito Gedos, Mariaus Marcinkevičiaus, Daivos Čepauskaitės bei Vainiaus Bako poeziją, ją žaismingai verčia dainomis, praturtindami interaktyviais intarpais ir savo asmeninėmis istorijomis. „Vakaro V” metu aktoriai ieško poezijos ne vien knygose, bet ir butuose, kiemuose, ežeruose, miškuose ar net gyvulių tvartuose, o pasirodymo metu betarpiškai bendrauja su vaikais ir kalba individualumo, draugystės, nuotykių, meilės ir mirties temomis. „Teatro P” misija – pateikti poeziją taip, kad net ir jos neskaitantys ją pamėgtų, todėl pasirodyme laukiami ne tik poezijos mylėtojai, bet ir nemylėtojai! Kūrėjai: Balys Ivanauskas ir Artūras Dubaka Pasirodymo trukmė: 45 min. Dalyvių amžius: 6 – 10 m.


Ar gi nebūtų smalsu pažvelgti į „atgyjančius“ žmogaus kūno organus ar pabandyti pačiam sudėti anatominį žmogaus modelį? Sužinoti, kaip senais laikais vyko anatomijos tyrimai? Pamatyti įspūdingas senovines medicinos iliustracijas ir patiems sukurti anatominį piešinį?  Smalsius ir žingeidžius vaikus kviečiame ne tik praktiškai pažinti žmogaus kūno anatomiją, bet ir pasinerti į iliustruotą medicinos istorijos pasakojimą. Pažinsime, žaisime ir kursime kartu.
Edukacija skirta pradinių klasių mokiniams. Trukmė: 1–2 klasės mokiniams – 60 min., 3–4 klasės mokiniams – iki 80 min. Pasakojame paprastai, linksmai, gal net truputį šiurpiai, bet vaikams suprantama kalba. Supažindiname su medicinos istorijos raida per senąsias 18–20 a. pr.  medicinos knygas ir jų iliustracijas. Kviečiame praktiškai įveiklinti įgytas žinias dėliojant žmogaus anatominį modelį ir patiems kuriant pasirinktą žmogaus kūno organą, kurį užfiksuosime momentiniu fotoaparatu, taip sukuriant edukacijos prisiminimą ir dar vieną anatominį piešinį.
Edukacija siekiame vaikams suteikti medicinos raštingumui būtinų pagrindų, pažinti medicinos istorijos kultūros paveldą, skatiname domėtis medicinos mokslais ar net įveikti baimes susijusias su žmogaus kūnu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Teorinėje dalyje mokiniai susipažįsta su Velykų papročiais ir tradicijomis, su margučių istorija, jų spalvų ir raštų prasme. Gavę padalomąją medžiagą išanalizuoja ornamentų schemas. Susipažįsta su priemonėmis. Patys karšto vaško pagalba kuria savo ornamentą ant virto kiaušinio. Išmoksta nuvalyti vašką. Namo parsineša savo sukurtą margutį ir padalomąją medžiagą.


Projektu "Kosminis nuotykis" sukūrėme vaikams neužmirštamą, įspūdingą mokslinę - meninę šventę!
Žemė tik viena iš aštuonių Saulės sistemos planetų. O ką vaikai žino apie kitas?
Šiame pažintiniame, interaktyviame, edukaciniame projekte vaikai gali pasijusti astronautais!
Mokyklos salė virs mirksinčių šviesų, besisukančių lazerių spindulių, kosminių garsų pripildyta erdve.
 Dalyviai rengsis mūsų sukurtais astronautų kostiumais, žiūrėdami specialiai projektui sukurtą filmą skries pro Saulės sistemos planetas, patirs įvairių nuotykių ir netikėtumų. Tai bus kelionė  ne tik kosmosu, bet ir laiku.
Grįžusius į Žemę juos pasitiks įspūdingas kosminis herojus - net 210 cm. aukščio robotas Apollo 11. Jis turės vaikams dovanų! Kiekvienas renginio dalyvis gaus po kosminio dizaino kortelę, kurią galės panaudoti kaip knygos skirtuką. Robotas susipažins su vaikais, papasakos jiems apie kosmoso istoriją, astronomiją, etnokosmologiją. Kosminis herojus atkreips vaikų dėmesį į ekologijos bei sveikos gyvensenos svarbą. Taip pat jis užduos daug įdomių klausimų bei mielai pats į juos atsakys.
Renginio metu bus sudaroma galimybė vaikams fotografuotis, pasidaryti įsimintinų asmenukių dėvint astronautų kostiumus ir pozuojant su robotu Apollo 11.
Edukacijos pabaigoje vaikų lauks kosminė viktorina su apdovanojimais - specialiai projektui sukurtomis kosminėmis taurėmis!
Renginio edukatorius (turintis 4 -erių metų patirtį vedant edukacijas) - žinomas aktorius, buvęs profesionalus krepšininkas Paulius Skomantas
https://www.facebook.com/paulius.skomantas/about
Jam padeda patirties edukacijose turinčios asistentės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Daugelis mūsų mokame puikiai naudotis kompiuteriais, naršyti internete, kurti asmeninį turinį socialiniuose tinkluose. Tačiau ar žinome, kaip iš tiesų veikia šiuolaikinės informacinės technologijos? Ar galėtume įvairių jutiklių ir mikrovaldiklių pagalba rasti išmanų sprendimą kasdienėms gyvenimiškoms situacijoms? Ar sugebėtumėte nuskraidinti droną ar nuvairuoti robotą iš taško A į tašką B, nesinaudodami nuotolinio valdymo pulteliu? Užsiėmimo metu turėsite galimybę rasti atsakymus į šiuos klausimus, kadangi susipažinsite su „micro:bit“ ar kitokiais įvairiuose įtaisuose (pvz. robotuose ar dronuose) integruotais mikrokompiuteriais, elektronika bei programavimo pagrindais. Tikimės, kad viskas pasirodys kiek paprasčiau nei gali skambėti ir jau po kelių minučių galėsite džiaugtis savo pirmuoju veikiančiu algoritmu bei stebėti užduotį įgyvendinantį kišeninį „micro:bit“ kompiuteriuką, robotą ar droną (pasirinktinai). Edukaciją pratęsime jungdami nesudėtingas elektros grandines, bei programuodami jų veikimą. Taigi gausite ne tik naudingos teorinės informacijos, bet ir galėsite iškart ją panaudoti linksmame interaktyviame užsiėmime. Visos praktinės užduotys bus vykdomos komandose, kuriose galėsite aptarti ir įvertinti įvairiausias ir inovatyviausias kūrybines idėjas bei panaudoti skirtingas informacinių technologijų žinias.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Skaitmeninė kompetencija


Užsiėmimo "Pasakiškas vaško teatras" metu vaikai pirmiausia išvys trumpą lėlių spektaklį, pamokančios pasakos apie du ožiukus besiginčiajančius ant tilto motyvais. Po spektaklio su vaikais bus aptariamos spektaklio sudedamosios dalys: pasaka ir joje nagrinėjamos problemos, veikėjai ir jų charakteriai. Toliau vaikai imsis darbo: iš vaško plokštelių metalinių formų pagalba pasigamins pasakos personažus. Dirbdami su natūraliu, kvapniu vašku vaikai lavins ne tik pirštų miklumą ir smulkiąją motoriką, bet ir kūrybingumą. Vaškas leidžia lengvai improvizuoti ir keisti personažo pavidalą. Galiausiai kiekvienas iš panaudoto kartono dėžutės pasigamins sceną. Ją dekoruos pasirinktais motyvais. Dar pasigamins plakatą ir bilietus. Baigta! Pamokanti pasaka paruošta rodyti namiškiams! Po užsiėmimo vaikai savo susikurtą sceną, veikėjus bei kitas smulkmenas išsiveža su savimi. Kuriant spektaklį pasakos motyvais saviraiškai suteikiama visiška laisvė - galima dainuoti, repuoti arba kalbėti gyvūnų kalba, perkurti personažus arba įvesti naujus veikėjus.Įrodyta, kad pasakos teigiamai veikia vaiko psichikos raidą. Klausantis pasakų lavinama vaizduotė, saviraiška, loginis mąstymas ir kalba. Pasakos diegia svarbias vertybes: drąsą, užuojautą, pagarbą. Jos praplečia vaiko sampratą apie supantį pasaulį, parodydamos, kad jis yra gyvas. Ši idėja svarbi formuojant empatijos, globos bei atsakomybės jausmą viskam, kas mus supa: žmonėms, gyvūnams, augalams ir pačiai gamtai. Edukacija yra paveiki, nes įtraukia visus pojūčius: pasaka - klausą, lėlių gaminimas - lytėjimą, vaškas uoslę o pats spektaklis - regą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Mažeikių Henriko Nagio viešoji biblioteka

Teatro dėžutė „Kamišibai“, kilusi iš Japonijos, yra nedidelė, statoma ant stalo, žiūrovų akių lygyje. Į dėžutę sudedamos kartoninės kortelės, kurių vienoje pusėje yra paveikslėlis, o kitoje pasakojamas tekstas. Edukatorius, naudodamasis teatro dėžute „Kamišibai“, paseks pasaką ir pateiks vaikams klausimus, susijusius su sekama pasaka. Edukacijos metu vaikai kurs savo pasakas, piešdami ant specialių lapų pagal pasirinktą tematiką (individualiai ar grupėmis), kurias po to pristatys, naudodami Kamišibai teatro dėžutę. Ši programa lavins retorikos gebėjimus, mokėjimą išklausyti, sklandžiai ir drąsiai reikšti savo mintis.


Atrask ir pažink Lietuvos saugomas teritorijas

Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba prie Aplinkos ministerijos

Ekskursija vyksta modernioje interaktyvioje Nacionalinio lankytojų centro ekspozicijoje. Tai tarsi simboliniai vartai į Lietuvos nacionalinius ir regioninius parkus, draustinius ir rezervatus.
Drauge keliausime gamtos ratu, sužinosime, kiek Lietuvoje yra saugomų teritorijų, kam jos įsteigtos ir kokia jų išskirtinė vertė. Gilinsimės į draustinių svarbą siekiant išsaugoti specifines gyvūnų ir augalų rūšis bei buveines. Susipažinsime su kultūros paveldu.
Išmoksime skirti paukščių balsus, pažinti sparnuočiu. Sužinosime, kas didžiausią savo gyvenimo dalį pramiega? Koks augaliukas užkandžiauja vabzdžiais? Kokiame ežere galima rasti gintaro? Stalas-klaustukas „atsakys“ į iškylančius klausimus, o liečiami ekranai pateiks informaciją apie lankytinus objektus saugomose teritorijose.


Ši edukacinė programa skirta vyresniųjų klasių moksleiviams. Užsiėmimo dalyviai ne tik sužinos daugiau apie įvairias meno kryptis, bet ir turės galimybę patys jas praktiškai išbandyti. Programos metu glaustai ir suprantamai aptariamos skirtingos šiuolaikinio meno kryptys: popartas, performansas, neoekspresionizmas, konceptualusis menas, minimalizmas, fotorealizmas ir postmodernizmas. Pasitelkdami užsiėmimo metu demonstruojamas skaidres, iliustruosime įvairiausius kūrinių pavyzdžius. Dalyviai, naudodami įvairias priemones ir technikas, galės sukurti savo meno kūrinį, kuriam įkvėps viena iš aptartų meno krypčių, o vėliau sugalvoti jam pavadinimą. Taip pat kviesime visus prisijungti prie bendros diskusijos, kurios metu aptarsime meno pasaulyje nutikusias kurioziškas situacijas, pavyzdžiui, kai Dortmundo muziejaus valytoja, manydama, kad atlieka savo darbą, nušveitė menininko M. Kippenbergerio instaliaciją. Tyrinėsime M. Cattelan kūrinį – lipnia juostele prie sienos pritvirtintą bananą, be to, aptarsime ir daugybę kitų su šiuolaikiniu menu susijusių nesusipratimų. Taip pat nepamiršime šiuolaikinių lietuvių menininkų kūrinių, gilinsimės į jų estetinę koncepciją ir tebegyvuojantį socialinį poveikį. Šia edukacine programa skatinamas jaunimo noras domėtis šiuolaikiniu menu, siekiama praplėsti meninio suvokimo ribas ir supažindinti su kūrybos procesu. Praktiniais užsiėmimais ir diskusijomis lavinamas estetikos pojūtis ir ugdomas kritinis mąstymas.


Uždaroji akcinė bendrovė "Gintaro galerija"

Užsiėmimas susideda iš dviejų dalių: teorinėje dalyje mokiniai gali pamatyti originaliai ir meniškai pateiktą Baltijos gintaro susidarymo istoriją: nuo pušies riedančius gintaro lašus, keliaujančius po stiklinėmis grindimis, didžiulius gyvius, kažkada vaikščiojusius gintarmedžių giriose, natūralius gintaro gabalus, lietuvių gintaro žvejų sugaudytus neramioje Baltijos jūroje, gintaro spalvų ir formų įvairovę.
Inkliuzų galerijoje galima tarsi pro laivo iliuminatorius pažvelgti į prieš 50 mln. metų egzistavusį pasaulį ir išvysti tuomet gyvavusią florą ir fauną, saugiai užsikonservavusią gintaruose. Ypatingas eksponatas – driežiukas gintare, kokių pasaulyje rasite vos keletą.
Praktinėje dalyje pristatomi archajiški gintaro apdorojimo įrankiai. Lankytojai patys pasigamina gintarinį amuletą, kuris, pasak mūsų protėvių, ne tik puošia, bet ir saugo.
Sužino gintaro tikrumo testus, padedančius atskirti tikrą gintarą nuo padirbto.


Edukacinė programa "Ropliai. Ar gyvena Lietuvoje vėžlys?"" (Išvažiuojamoji)

Edukacinės programos metu susipažinsite su pasaulio ir Lietuvos šaltakraujais gyvūnais - ropliais, lietuvių tautosakoje, namų sergėtojais, laikytais žalčiais. Užsiėmimą pradėsime klausimu - ar gyvena Lietuvoje vėžlys? Atsakę į klausimą išsiaiškinsime kokios gyvūnų grupės priklauso ropliams. Susipažinsime su šiais gyvūnais iš arčiau, sužinosime apie jų biologiją, patirsime daug neišdildomų įspūdžių juos liesdami. Atliksime užduotį ir įminsime paslaptį, kas slepiasi „Juodajame maiše“? Edukacijos pabaigoje išmoksime, kaip reikia elgtis su ropliais sutikus juos gamtoje. O jeigu laikote roplį namuose, sužinosite, kaip tinkamai juo pasirūpinti: saugiai paimti, prižiūrėti, bei suskaičiuoti vėžliui metus. Atlikę užduotį sužinosite, kaip galite prisidėti prie nykstančių roplių rūšių išsaugojimo.


Edukacijos „Puošiu Kalėdas“ metu moksleiviai išklausys pasakojimą apie tai, kaip lietuviai puošė namus prieš Kalėdas, kaip ir kada į Lietuvą atkeliavo paprotys puošti eglutę, supras gilesnį Kalėdų šventės vertės suvokimą. Moksleiviams taip pat bus pademonstruoti įvairių eglutės žaisliukų pavyzdžiai iš skirtingų laikotarpių, atspindinčių jų gamybos kaitą. Užsiėmimo pabaigoje moksleiviai patys iš natūralių medžiagų pasigamins žaisliukus. Numatyti skirtingo sudėtingumo žaisliukai (šiaudinis reketukas, šiaudinė eglutė, popierinis žaisliukas), todėl juos pasigamins įvairaus amžiaus moksleiviai. Pasigamintus žaisliukus mokiniai galės parsinešti į namus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Alytaus Jurgio Kunčino viešoji biblioteka

Įsivaizduok, kad vienai dienai tampi bite ir gyveni avilyje. Kaip tai atrodytų?
Edukacijos metu sužinosi daugybę įdomių faktų apie bites ir bitininkystę, kokią svarbią vietą lietuvių kultūroje bei tautosakoje užima bitelės ir iš jų pagaminto vaško liejamos žvakės, gyvai pamatysi ir apžiūrėsi bitininkystei skirtus reikmenis, kursi Bičiulystės taisykles ir savo Drevininko ženklą.
Edukacijoje gausu patyriminio pažinimo - užuosi, paliesi natūralų bičių vašką, o kūrybinėse dirbtuvėse pasigaminsi žvakę arba vaško bitę!


Dalyviai išmoks dažyti druską ir susikurs žvakidę.


„Stebuklingoji fleita: nuo Antikos iki roko“

Tikslas - ugdyti estetinį grožio suvokimą ir gilinti kultūrinį pažinimą, pasitelkus klasikinės, džiazo, roko muzikos ir senovės kultūrų mitų ir legendų pasaulį. Uždaviniai: 1) Papasakoti fleitos instrumento atsiradimo istoriją. 2) Pristatyti žymiausias su fleitos instrumentu susijusias legendas ir mitus. 3) Atlikti garsiausių kompozitorių pagal legendas ir mitus sukurtų muzikos šedevrų ištraukas. 4) Pademonstruoti išraiškingą fleitos grojimo techniką džiazo ir roko muzikos stiliuose. Taip pat bus pasakojama ir iliustruojama, kuom yra panašios senojo baroko ir šiuolaikinio džazo improvizacijos. 2) Pasakojama Atskleisti sąsajas tarp skirtingų meno disciplinų ir kultūrų. "Stebuklingoji fleita: nuo Antikos iki roko" - tai edukacinis renginys, kurio metu bus: 1) Pasakojama apie seniausią pasaulyje instrumentą - fleitą, pirmuosius radinius (akmens amžius), demonstruojamas įvairialypis fleitos garsas. 2) Pasakojama mitas-legenda apie graikų dievybę Paną ir jo meilę merginai vardu Syrinx, iliustruojamas C. Debussy kūriniu "Syrinx" (Pano fleitai). 3) Pasakojama apie graikų ir indų(pvz., Krišna ir kt.) dievybes, kodėl jie vaizduojami grojantys fleita ir ką tai reiškia. Iliustruojama liaudies dainų motyvais, kompozitorių kūriniais. 4) Pasakojama ir iliustruojama legenda-mitas "Orfėjas ir Euridikė".  5) Pasakojama žmonių sukurtos "legendos" apie XVIII a. kompozitorius W. A. Mozartą ir A. Salierį. Pasakojama, ką mums W. A. Mozartas norėjo pasakyti, savo opera "Užburtoji fleita" pasitelkdamas pasakos siužetą? 6) Pasakojami lietuviški mitai ir legendos, iliustruojami improvizacija fleitai lietuvių liaudies dainų temomis.7) Pasakojama apie roko ir džiazo grupes, grojami jų kūriniai.  Naudojamos priemonės: gyvas žodinis pasakojimas, klasikinė ir altinė fleitos. Edukacinį renginį ves, legendas ir mitus pasakos bei fleita gros profesionalus fleitininkas Andrius Radziukynas.


Nuo pat seniausių laikų svarbus žmogaus gyvenimo aspektas buvo apginti save, savo artimuosius bei savąjį kraštą. Užsiėmimo metu domėsimės ir aiškinsimės kaip buvo ginama LDK sostinė nuo pat jos įkūrimo iki XVIII a. pabaigos. Kas paskatino Vilniaus gynybinės sienos atsiradimą? Kam ir kodėl buvo pastatyta vienintelė tokia Lietuvoje – Vilniaus bastėja? Tyrinėdami ir aiškindamiesi Vilniaus bastėjos istoriją, keliausime po svarbiausius, o kartais ir netikėčiausius Lietuvos bei Vilniaus istorijos periodus, įvykius ir paslaptis. Dalyviai ne tik sužinos naujų Vilniaus istorijos detalių, plės savąjį žodyną bei mokysis orientuotis istoriniame laike, bet ir patys taps istorijos tyrėjais, bandydami atrakinti praeities paslaptis.


Ekskursija/žygis Vilnelės krantais: upės kaimynų istorijos!

Vilnios upės kaimynystė tikrai ypatinga – nuo Užupio meno kūrinių iki Raudonosios knygos paukščių! Ilgiausias sostinės balkonas ir seniausias ąžuolas taip pat čia. Ir ne tik… Kviečiame vaikus leistis į nuotykių žygį ir pažinti unikalias Vilniaus istorijas, tekančias kartu su upe! Ekskursijos metu vaikai įtraukiami į komandines užduotis, žaidimus, naudojamos įvairios priemonės, suteikiančios moksleiviams papildomų patirčių.

Žygio metu nukeliaujama apie 1,5 km miesto ir gamtos takais, būtina patogi avalynė.


Tikslas: Sukurti skirtuką iš džiovintų augalų.
Uždaviniai: 1. Supažinti su plokščiosios floristikos viena iš rūšių - skirtuku. 2.  Susipažinti su augalų skirtų plokštiems darbams džiovinimo ypatumais. 3. Išmokti sukomponuoti augalus.
Edukacijos metu aptariama skirtukų paskirtis, jų įvairovė. Papasakojama, kad skirtukai iš augalų priskiriami plokščiosios floristikos rūšiai. Aptariama, kaip geriausiai džiovinti augalus, skirtingiems darbams. Pasiaiškinama, kas yra floristas, koks jo darbo pobūdis. Išsiaiškinus darbo etapus, atkreipus dėmesį į darbo ypatumus, mokiniai kuria savo kompoziciją iš duotų medžiagų.  Skirtukai įlaminuojami. Mokymų metu mokiniai pasidarys kelis skirtukus, kuriuos pasiliks sau.
Baigus kurti aptariamas gautas rezultatas, kaip ir kas pavyko, ko tikėjosi, aptariamas darbų savitumas ir individualumas.


Edukacinis užsiėmimas "Medinis-burinis" 1-8 kl.

Kviečiame susipažinti su turtinga Kuršių marių regiono istorija ir tradiciniais mediniais buriniais laivais. Šio edukacinio užsiėmimo metu sužinosite, kaip statomi mediniai laivai ir kokios istorijos slypi už jų burių. Pamatysite ir išgirsite įdomius pasakojimus apie laivų statybą ir laivų įvairovę. Pasinerkite į Lietuvos jūrinę ir vidaus vandenų istoriją bei laivadirbystės amato tradicijas, vaikščiodami po Lietuvos medinio burinio laivyno angarą. Čia galėsite pažinti Lietuvos tradicinių laivų flotilę ir sužinoti, kodėl tradicinių laivų išsaugojimas yra svarbus kultūriniam krašto pažinimui bei pamario ir pajūrio regiono unikalumo išsaugojimui. Šis edukacinis užsiėmimas ne tik praturtins jūsų žinias, bet ir leis jas pritaikyti per patyriminę veiklą, suteikiant unikalią galimybę pažinti Lietuvos laivadirbystės paveldą iš arčiau ir išmėginti laivadirbystės procesus.


Detektyvinis – orientacinis žaidimas „Pasiklydusio Pelėdžiuko kelionė: iš praeities į dabartį“ skirtas 5–9 klasių mokiniams. Edukacinio užsiėmimo tikslas – skatinti jaunimo bendruomeniškumą, aktyvinti veiklą kultūrinėje-istorinėje terpėje. Edukacijos dalyviai supažindinami su Lietuvos švietimo istorijos muziejaus ekspozicijomis ir išgirsta legendą apie muziejuje gyvenusį Pelėdžiuką, kuris pasiklydo laike. Remdamiesi muziejuje esančia informacija (fotografijomis, vadovėliais ir kitais eksponatais) moksleiviai, susiskirstę į komandas ir išsirinkę komandos lyderį, naudodami paruoštus žemėlapius, keliauja po muziejaus ekspozicijas, ieško užuominų, sprendžia matematines, gamtos pažinimo ir istorijos užduotis ir bando sugrąžinti Pelėdžiuką į namus. Laimi komanda, greičiausiai atlikusi visas užduotis, iššifravusi rastas užuominas, įrašiusi teisingus atsakymus į kryžiažodį bei suradusi pasiklydusį muziejaus gyventoją. Šiame edukaciniame užsiėmime taikomi istoriniai ir žaidybiniai metodai leidžia mokiniams geriau suprasti įvairius Lietuvos istorijos laikotarpius.


Lėlių spektaklis vaikams „Voro vestuvės“ (Nuotolinė paslauga)

Muzikinis lėlių spektaklis „Voro vestuvės“ pagal Justino Marcinkevičiaus poemėlę - tai visiems gerai žinoma pasaka apie nedorėlį vorą Tabalai, sumaniusį Saulę pagrobti... Nuotaikingame lėlių vaidinime veikia gausybė personažų - miško žvėrelių, vabalų ir kitų gyvių - , kuriuos sukūrė teatro Meistras, lėlių konstruktorius Martynas Lukošius. Skulptūriškų formų ir išradingos konstrukcijos lėles bei objektus valdantys aktoriai veiksmą paįvairina nuotaikingais muzikiniais numeriais, kuriems muziką parašė kompozitorius Irmantas Jankaitis. Šis teatro kūrinys - kameriškai jaukus, šmaikščios nuotaikos ir įvairių sceninių triukų kupinas vaidinimas.


LEGO® robotai – jūros gelbėtojai (1-4 kl.)

Edukacijos „LEGO®  robotai – jūros gelbėtojai“ metu mokiniai dirbdami komandomis atliks kūrybines užduotis su Lego robotų rinkiniais. Mokiniai turės sukonstruoti draugišką aplinkai robotą gelbėtoją, kuris atliks gelbėjimo misiją – „valys“ menamą jūrą nuo teršiančių šiukšlių. Mokiniai mokysis bendradarbiauti ir bendrauti, dirbti komandomis, ugdys lyderystės įgūdžius. Per smagias veiklas, konstruodami ir programuodami robotus, mokiniai įgaus gebėjimų inžinerijos ir architektūros srityse, ugdys skaitmenines kompetencijas, diskutuos apie taršą, tvarumą, gamtos išsaugojimą, patirs bendradarbiavimo, sėkmės dirbant komandoje džiaugsmą.


Edukacinis užsiėmimas "Atvirukų skrynelė"

Šiais laikais norėdami pasveikinti artimą, mes siunčiame paveiksliuką socialiniais tinklais, elektroniniu paštu bei susirašinėjimo programėlėmis. Ar susimąstėte, kas pirmasis pasiuntė sveikinimą? Kokia atviruko gimimo istorija? Būtų labai gaila, jeigu iš mūsų socialinės sferos visam laikui pasitrauktų šiltas ir nuoširdus bendravimas laiškais ir sveikinimas atvirukais, kuriuose esančius tekstus užrašo pats siuntėjas. Galbūt pats metas susimąstyti ir pradėti nuo savęs? Kada paskutinį kartą siuntėte draugui tikrą, popierinį laišką ar atviruką? Gal artėja artimo žmogaus gimtadienis ar kita šventė? Edukacinio užsiėmimo „Atvirukų skrynelė“ veikloje sužinosite kas pirmasis prašė sveikinimo žodžius, kokie buvo pirmieji atvirukai, kaip kuriami atvirlaiškiai. Stebės parengtą senovinių atvirukų parodą. Pagal amžiaus grupes atliksite kūrybines užduotis, kurios atkartos atviruko kūrimo tradicijas. Edukacinė veikla pritaikyta skirtingoms amžiaus grupėms. Valstybinių ir buitinių švenčių labai daug, tai atlikus vienos tematikos miniatiūrą, galima vėl sugrįžti ir taikant kitas menines technikas bei priemones sukurti kitos tematikos atviruką. Esant galimybei, bendraujant su „Lietuvos paštu“ atviruką (sveikinimą) galima išsiųsti gavėjui, pasinaudojus siuntimo paslauga.


Darbo skelbimas! Ieškomi laivadirbio pameistriai! Žymiausias pamario laivadirbys Jonas Gižas ieško pameistrių darbui dirbtuvėse. Neturinčių patirties apmokysime. Darbuotojų atranka vyks J. Gižo etnografinėje sodyboje tokiais etapais: •Pasimatuosite pameistrių kepures; • Susipažinsite su Kuršių marių plokščiadugnių valčių statybos ypatumais; Mokysitės pjauti dvitraukiu pjūklu bei obliuoti lentas obliu; • Žiūrėsite dokumentinį filmą apie laivų statymą „Kurėnas“; • Pildysite kandidato į pameistrius anketą su klausimynu. Atrinktus kandidatus informuosime asmeniškai.


Nesek man pasakų! Teatro improvizacijos dirbtuvės

Apie ką iš tikrųjų yra liaudyje puikiai žinomas posakis „nesek man pasakų“? Tai reiškia nustoti meluoti sau ir kitiems, priimti save tokį, koks esi iš tikrųjų. Tad kodėl gi teatras? Teatras dažną iš mūsų užburia galimybe persikūnyti, tapti kažkuo kitu ir netgi tarsi pasimatuoti kito žmogaus gyvenimą. Tačiau pirmoji taisyklė teatre yra „nustoti vaidinti“! Mes atmetame dirbtinumą, šablonus, klišes ir siekiame tikrumo. Norime patikėti tuo, kad scenoje regime tikrą žmogų, išgyvenantį tikrus jausmus ir situacijas. Maža to! Trokštame įsijausti į reginį, susitapatinti su veikėju ir kartu su juo keliauti bei patirti visas mums taip artimas gyvenimiškas situacijas. Tačiau kaip patiems įžengti į sceną? Kaip tai padaryti, kai dažną iš mūsų tiesiog kausto scenos ir viešojo kalbėjimo baimė? Arba ji taip verčia perlenkti lazdą, kad toji vaidyba tampa jau nebeskani. Teatro improvizacijos dirbtuvės kviečia kiekvieną iš mūsų išbandyti klysti, klupti ir vėl keltis! Visi esame apdovanoti skirtingais talentais, tačiau kaip juos išlukštenti ir įdarbinti? Per įvairius linksmus teatrinius žaidimus bei improvizacijas mokysimės atsipalaiduoti, įveikti baimes ir su juoku pažvelgti į tą „netobuląjį aš"


Kalėdų laikotarpio edukacija „Atskleiskime šventinę dvasią"

Atskleiskime mažiesiems šventinę dvasią! Edukacinio užsiėmimo metu bus aptariamas šventinis Kalėdų laikotarpis, bus pasakojama apie advento, Šv. Kūčių ir Kalėdų tradicijas, išbandysime senuosius burtus bei pasimokysime Kalėdinių giesmių. Taip pat drauge naudodami gamtos gėrybes kursime Kalėdines dekoracijas.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Duonelė kasdieninė“ skirtas 1-4 klasių mokiniams. Šio užsiėmimo tikslas – supažindinti mokinius su ruginės duonos kepimo tradicija Lietuvoje. Arklio muziejuje aukštaitiškoje sodyboje pasitikusi šeimininkė pristato XIX a. valstiečio buitį, supažindina su sodybos aplinka, būdingais pastatais. Susirinkę į trobą programos dalyviai užsiėmimą tęsia prie jau iškūrentos krosnies ir užminkytos duonos duonkubilio. Remiantis asmenine patirtimi mokiniai supažindinami su duonos kepimo, jos vartojimo tradicijomis šeimos švenčių, apeigų metu, palyginama su šiandienine situacija. Mažiesiems medžiaga pateikiama žaidimo forma, pasitelkiant pasakas, patarles, užduodant mįsles. Aptariami žemės ūkio darbai (sėja, pjovimas, kūlimas ir malimas), juos lydėjusios tradicijos. Šeimininkė pasakoja apie krosnį ir įrankius, rodo žarsteklį ir žarsto žarijas. Mokiniams pasakojama apie duonos kepimo papročius, jos ruošimą, sudėtines dalis. Pagaliau rodomas duonkubilis su jau iškilusiu raugu – pasakojama apie duonos minkymą. Iš krosnies iškasamos žarijos, mato, kaip su pušine iššluojamas krosnies padas. Šeimininkė atneša ližę, deda ant jos ajerų ir formuoja pirmąjį kepalą. Mokiniai mato, kaip pašaunamas kepalas, gali pauostyti ir paragauti nekeptos duonos. Paskui ir jie savo rankomis formuoja mažus kepaliukus – pagrandukus, kuriuos šeimininkė pašaus į pečių. Atliekant praktines užduotis, pradinių klasių mokiniams padedama, skiriamas didesnis individualus dėmesys, patariama, kaip laikyti tešlą, formuoti kepaliuką. Dirbama kruopščiai, atsakingai ir atidžiai. Duonai iškepus dalyviams šeimininkė primena senolių minkles ir jų aktualumą šiandien. Dalyviai išsidalija savo duoneles-pagrandukus. Baigus darbus, vyksta užsiėmimo, naujų patirčių aptarimas, dalinamasi, kas labiausiai patiko, ar buvo sunku, kuri dalis buvo sunkiausia. Trumpai įtvirtinamos įgytos žinios.


Edukacija apie kurčiųjų kultūrą ir gestų kalbą

Lietuvos kurčiųjų ir neprigirdinčiųjų ugdymo centras

Kurtieji – kalbinė-kultūrinė mažuma, turinti savo istoriją, meno formas ir unikalią kalbą! Paprastai manoma, jog tam tikros grupės ar bendruomenės tradicijos gali būti puoselėjamos ir matomos tik per tradicinį maistą, drabužius, meną ar gyvenamąją teritoriją, tačiau egzistuoja viena bendruomenė, kuri viso to neturi. Šios bendruomenės pagrindas – lietuvių gestų kalba.
Užsiėmimų metu sužinosite, kaip ir kuo gyvena kurtieji, kaip bendrauja tarpusavyje ir su girdinčiaisiais, kur mokosi ir ką dirba, kokias meno rūšis kuria ir puoselėja? Taip pat mokysime pasakyti savo vardą pirštų abėcėle bei įvairių, nesudėtingų gestų.
Edukacinės veiklos turinį pritaikome prie įvairaus amžiaus grupių. Edukacijos skirtos priešmokyklinio, 1-4, 5-10 klasių mokiniams. Edukacijos trukmė - 45-60 min.


Pasaulio medis neatsiejama mitų dalis daugumoje pasaulio tautų. Gana dažnai aptinkami ir pasaulio medžio variantai: gyvybės, pažinimo, vaisingumo, šamanų medis. Tai mitinis motyvas, kuris bendras giminingoms indoeuropiečių tautoms, o dažnai ir ne tik joms. Gyvybės medis atspindi pasaulio sampratą, nes kol jo nebuvo, buvo tik chaosas, o išaugęs medis stabilizuoja chaosą ir įsivyrauja tvarka. Medis įkūnija stabilumą, tai lyg atramos taškas. Todėl norime kartu tą gyvybės medį ir pasidaryti panaudojant įvairius mineralus, kurie kiekvienas turi savo prasmę ir galią. Edukacijos pradžioje pasidalinsime legendomis apie gyvybės medžio elementų reikšmę ir vaizdinėmis priemonėmis, apžvelgsime mineralų kaip kristalinių uolienų kilmę, susipažinsime su netradiciniu mineralų panaudojimu, praktinė informacija, kaip identifikuoti juos, kaip ir kur panaudoti. (Teorinė dalis 15 min. ) Iš natūralių pusbrangių mineralų, akmeninio pagrindo, vielučių, gaminsime sau suvenyrą - gyvybės medį. Pasidarytas gyvybės medis lieka užsiėmimo dalyviui. Užsiėmime suteikiamos visos darbui reikalingos medžiagos ir priemonės. Dalyviui tereikia ,,atsinešti" truputį kantrybės, lašelį kruopštumo ir spalvingos kūrybinės nuotaikos. (Praktinė dalis 45 min.)


Pirmiausia vaikai bus supažindinami su didžiausia dieninių drugelių kolekcija, kurioje apie 2000 drugelių. Šalia kolekcijos yra drugelių namas, kuriame iš lėliukių ritasi gyvi egzotiniai drugiai. Apžiūrėjus drugelius visi edukacijos dalyviai bus vedami į edukacinę klasę, kurioje reikės iš popieriaus išpjauti, iškirpti drugelį, iškarpyti raštus, atrasti spalvas, sukurti spalvinį kontrastą savo darbe.


Senovinė lėlių rišimo technika leidžia pasinerti į tautos istoriją ir susipažinti su tautinio paveldo – rištinių lėlių – gamyba. Kūrybinis procesas pažadina dalyvių fantaziją, nejučia įtraukia į žaidimą ir dialogą su gaminama lėle, kviečia sugalvoti jai vardą, pažadina vaikystės prisiminimus. Taip rankomis rišami mazgai tampa asmeninės tapatybės, šeimos ir tautos istorijos ryšiais. Užsiėmimas interaktyvus – derinama pasakojimas, diskusija, praktinė veikla. Pasakojant ir pristatant pasirinktą kostiumą, vaikai skatinami kelti klausimus, dalintis kilusiomis mintimis ir idėjomis. Pamokoje klausimų-atsakymų būdu trumpai pristatoma žaislų istoriją, supažindinama su keliais skirtingais būdais rišti žaislus (kamuoliukas, arkliukas, žmogutis). Šių pavyzdžių dėka vaikai skatinami pasitelkti vaizduotę ir pamėginti kasdienybėje iš audinių ir siūlų, šakaliukų ar akmenukų (to, kas randama čia pat,- namie, kieme, gamtoje) susikurti žaislą sau, mažesniam giminaičiui ar draugui. Gaminant lėles eduktorė atkreipia vaikų dėmesį į tai, kokie bendri elementai ir detalės jas sieja, kuo skiriasi ir yra panašūs skirtingų etnografinių regionų kostiumai (išryškinama kuri nors viena detalė, pvz. aukštaitiškas nuometas, suvalkietiška prijuostė, klaipėdietiškas delmonas ir t.t.). Galiausiai, susipažinę su archeologiniu baltišku kostiumu, mokiniai suriš lėlytę (mergaitę ar berniuką) baltiško kostiumo pagrindu. Pristatant kitų tautų etninius kostiumus galima diskutuoti, lyginti spalvas, rišimo būdus, naudojamus audinius ir puošybą.


Ar superherojais gimstama ar tampama? Kaip būti herojumi sau pačiam?
Kokiais autoritetais sekti? Kaip tapti geresne savo paties ar pačios versija?
Kaip išgyventi patyčias? Kas yra draugystė ir meilė? Kaip nebijoti svajoti ir
visada išlikti savimi? Šiuos ir kitus klausimus kelia spektaklis „Superherojai“.
Spektaklis sukurtas pagal tikras istorijas. Dramaturgė Gabrielė
Labanauskaitė ir režisierė Loreta Vaskova bendravo su 15-18 m. jaunuoliais
ir jaunuolėmis iš skirtingų Lietuvos miestų ir miestelių – nuo sėdinčių
bibliotekoje iki esančių įkalinimo įstaigose – ir sukūrė personažus, kurie
prabilo apie tai, kas aktualu paaugliams. Nė viena istorija nėra vienoda,
kadangi visi esame skirtingi. Spektaklis neketina teisti, moralizuoti ar
mokyti, kas yra teisinga ar neteisinga. Kūrėjai nori atverti langą į kitokią
realybę, kurioje galbūt pamatysime patys save ir lengviau suprasime
kitus.


MEILĖ, DRAUGYSTĖ IR AŠ (grupėms ir individualiai, mūsų patalpose, Vilniuje)

Edukacinės diskusijos "MEILĖ, DRAUGYSTĖ IR AŠ" tikslas - pažinti save, suprasti savo jausmus, išmokti atskirti kas yra
tikra, o kas tik iliuzija. Linksmai ir kūrybingai, pasitelkiant dramos improvizacijas, supažindinti jaunus žmones su lytiškumo temomis. Uždaviniai: plėsti jauno žmogaus akiratį, lavinti socialinius ir kultūrinius įgūdžius, ugdyti emocinį
intelektą: įtraukiant jaunus žmones į diskusiją apie kultūrinius aspektus susijusius su draugyste ir meile. Kaip tai kito per laikmečius? Kuo didžiuojamės, o kuo nelabai? Kodėl elgiamės vienaip ar kitaip ir kas tam daro įtaką? Kaip atskirti meilę nuo susižavėjimo? Tikrą draugystę nuo naudos ieškojimo? Kokie skirtingų tautybių žmonių įpatumai ir ko tikėtis tarpusavio santykiuose? Psichinė ir fizinė sveikata. Paskaita ypač populiari tampa pavasarį ir norint kūrybingai papildyti moksleivių žinias pagal privalomąją "Gyvenimo įgūdžių lavinimo" programą. Užsiėmimas vyksta naudojant Individualiosios psichologijos, kaip tarpdisciplininio meno principus ir Dramos terapijos žaidimus bei vaidybinius elementus. Paslaugą, kaip psichologinę dramos terapeuto konsultaciją, moksleiviai nuo 16 metų gali užsisakyti ir individualiai.


Edukacinė programa "Atlaidų tradicija: kermošinių saldainių gamyba" (6 - 9 kl.)

Užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su garsiausiais XX a. ir XXI a. atlaidais, ta proga rengiamomis linksmybėmis bei pramogomis. Aptariamos sakralioji ir pasaulietinė atlaidų dalys. Akcentuojamos bendruomeninės tradicijos: artimųjų, giminių, buvusių kaimynų lankymo paprotys, protėvių kapų lankymo paprotys. Visoje Lietuvoje jaunimui svarbūs buvo kermošiai (mugės su linksmybėmis), atlaidų prekės ir pramogos. Užsiėmimo dalyviai supažindinami su XX a. atlaidų metu vykusiais kultūrinio pobūdžio renginiais, ta proga rengiamais vaidinimais, šokiais, atrakcionais, loterijomis ir kt. Pasakojimai iliustruojami Balio Buračo ir Romualdo Požerskio atlaidų nuotraukomis, filmuota atlaidų medžiaga. Pristatoma kermošinių saldainių gamybos istorija. Sertifikuotų tautinio paveldo produktų tradicinė amatininkė Laima Lašinienė demonstruoja baltos masės karamelės paruošimo procesą, pristato saldainių formų įvairovę: „apyrankes“, „laikrodžius“, „karolius“ ir kt. Mokiniai mokomi formuoti ilguosius saldainius, vadinamus „lazdomis“, įstrižai juos įvynioti ir papuošti. Užsiėmimo dalyviai šoka tradicinius šokius „Malūnėlis“, „Kiaulė grikiuos“, „Grečenikė“.


IŠVYKSTAMOJI edukacija „Atrakinkime dienoraštį. Matildos Olkinaitės gyvenimas ir kūryba“

Kviečiame susipažinti su jauna žydų tautybės poete Matilda Olkinaite, gyvenusia Lietuvoje prieš II pasaulinį karą! Edukacinės patirties metu drauge nagrinėsime autentiškas jos dienoraščio ištraukas, po gabalėlį lipdydami Matildos gyvenimo ir išgyvenimų istoriją. Sužinosite kodėl tik lietuviškai kūrusios poetės kūryba vadinta tiltu tarp lietuviškosios ir žydų kultūrų. Diskutuosime kas paverčia žmogų lietuviu? O galiausiai, savaip interpretuodami poetės eiles, kursime iliustracijas ir bandysime atsakyti į klausimą, ar mes ir jie, gyvenę tada, esame tokie skirtingi?

Kritinį mąstymą, toleranciją ir kūrybiškumą skatinanti edukacija.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Edukacinis užsiėmimas vyksta V. K. Jonyno galerijoje Druskininkuose, meno kūrinių apsuptyje, kur pati aplinka įkvepia kūrybai. Edukacinio užsiėmimo metu daugiau sužinosite apie dailininką V. K. Jonyną, kūrusį grafikos, tapybos kūrinius, skulptūras, vitražus, eksponuojamus galerijoje. Susipažinsite su jo kūrybiniu kontekstu, simbolika, o įgytas žinias panaudosite kurdami grafikos kūrinėlį - monotipiją. Ji unikali tuo, kad leidžia sukurti tik vieną atspaudą, kuris yra vienintelis ir originalus, antro tokio paties sukurti neįmanoma. Šios technikos išraiškos priemonės – įvairaus sodrumo tonai ir linijos, o nupiešto vaizdo dešinė ir kairė atspaude bus susikeitusios vietomis.


Edukacinė programa "Lėlininko dirbtuvėlė"

Teatro dailininkės Loretos Skruibienės inicijuota ir vykdoma programa vaikams. Gal būt jūs tas vaikas kuris svajojate pažvelgti į lėlių teatro dailininko dirbtuvę? Jeigu taip- tai ši programa kaip tik jums. Jos metu trumpai išgirsite lėlės atsiradimo istoriją ir išmoksite iš labai paprastų priemonių ir medžiagų susikurti lėlę.


Kūrybinė laboratorija „Išgirsk, pajausk, sukurk“ skirta 1-5 klasių
moksleiviams pristatyti pagrindines Lietuvos valstybines ir kalendorines šventes, jų tradicijas ir papročius. Edukacija pritaikoma jos užsakymo metu artėjančiai šventei. Taikant skirtingus metodus, moksleiviams yra pristatoma tema, leidžiama išgirsti ir pamatyti vaizdinį pristatymą, sudalyvauti šokant tradicinius švenčių šokius, ratelius, žaidimus ir pasigaminti teminį kūrybinį darbelį. Programa apima pamokas apie Lietuvos kultūrą, istoriją, kalendorines šventes ir jų tradicijas, papročius ir vertybes. Įterpiant į pasakojimą žaidimus, šokius ar muziką, moksleiviai lengviau įsidėmi faktus apie valstybės ir švenčių simbolius, o valstybinių  ar kalendorinių švenčių „repeticijos“ su smagiais šokiais ar žaidimais atrodo patrauklesnės, o tai ugdo ir stiprina moksleivių pilietiškumą, padeda suvokti, gerbti ir saugoti Lietuvos valstybės nepriklausomybę ir kalendorinių švenčių svarbą. Tai padeda mokiniams suvokti kultūrinę įvairovę ir jos svarbą, didina kultūrinį samoningumą. Lavinamas meninės raiškos gebėjimas ir vaizduotė. Skatinamas kūrybiškumas ir inovatyvus mąstymas.
Edukacinis poveikis programos metu prisideda prie moksleivių teigiamų emocijų, kurias patiria per žaidybines veiklas ir taip įgyja naujų patirčių. Suteikiamos visos reikalingos priemonės.


Kėdainių rajono savivaldybės Mikalojaus Daukšos viešoji biblioteka

Ar žinai, kelintais metais įkurta tarptautinė politinė ir karinė gynybinio pobūdžio sąjunga? O, kokia bendra valiuta galioja ES šalyse? Kaip veikia Europos Sąjunga?..
Kultūrinė edukacinė veikla „GALVOK’MŪŠIS“, tai protmūšių tipo edukacinis užsiėmimas, tai puiki galimybė mokiniams veikti savarankiškai, parodyti turimas žinias, o tuo pačiu ir sužinoti kažką naujo. Veiklos programą sudaro: susipažinimas, pasiskirstymas į komandas, žaidimas, rezultatų sumavimas, paskelbimas, mokinių apdovanojimas atminimo dovanėlėmis ir prizais bei veiklos refleksija.
Edukacijos išskirtinumas – įdomūs klausimai, paremti istorija ir faktais, ir netikėti atsakymai. Tai ne žinių patikrinimas, o smagi, praturtinanti patirtis. Įtraukiant žaidimo elementus mokiniams pateikiami klausimai apie NATO ir Europos Sąjungos valstybes. Galvok’mūšyje mokiniai dalyvauja žaismingai pasiskirstę į 4-5 komandas (priklauso nuo grupės sudėties), kurios tarpusavyje varžosi ieškodamos atsakymų į edukatoriaus pateiktus klausimus. Iš viso parengti 4 turai. Pirmas turas – „ABC“– mokiniams pateikti klausimai su trimis atsakymų variantais. Antras turas – „TAIP arba NE“ – išgirdę klausimą mokiniai turi pasirinkti atsakymą taip arba ne. Trečias turas – „GRANDINĖLĖS“ – vaizdinės ir žodinės. Ketvirtas turas – „ATVIRI klausimai“.
Veiklos turinyje atsižvelgta į specialiuosius ugdymosi poreikius turinčius mokinius ir užtikrinama šių mokinių dalyvavimo galimybė ir įsitraukimas.
Komandos už teisingus atsakymus gauna taškus, laimėjusiai komandai įteikiamas prizas, kitiems dalyviams – atminimo dovanėlės.

Edukacinis užsiėmimas vyksta lietuvių kalba.


Klounados spektaklis "Kalėdų giesmė" ( 3kl.-4kl)

Spektaklis sukurtas pagal garsaus anglų rašytojo Charleso Dickenso to paties pavadinimo apysaką, kurioje pasakojama apie šykštuolį Ebenzerį Skrudžą, kuris nemato prasmės džiaugtis Kalėdomis, kol Kūčių vakarą jo neaplanko trys Dvasios. Šiandien ši apysaka pati yra tapusi Kalėdų tradicija, ji jaudina seną ir jauną, vargšą ir turtingą tiek pat, kiek ir 1843 m., kai pasirodė pirmą kartą. Tai viena iš geriausių visų laikų kalėdinių istorijų ir... pati pirmoji. Svarbiausia scennio žaidimo terpe virto laikas ir jo skaičiavimo, matavimo, fiksavimo mechanizmai. Scenoje matome keistą objektą, tarsi didelį laikrodį, tarsi paslaptingą grimo kambarį, kur spektakliui besiruošiantys aktoriai skaičiuoja iki pasirodymo likusias minutes ir taip garsiai primena mums apie nuolatinę laiko tėkmę... Pagrindinį istorijos personažą Skrudžą ir jo velionį draugą Marlį vaidinantys aktoriai scenoje žaidžia naudodami šiuolaikinės klounados principus, o tai jiems suteikia daug erdvės ir galios įtaigiai, netikėtai ir įdomiai papasakoti šią viktorijos laikų istoriją šiuolaikiškai. Spektaklyje naudojamos skirtingų laikmečių medijos ir jose transliuojami vaizdai žadina praeities prisiminimus, leidžia tarsi iš šalies stebėti dabarties Kalėdų vaizdus ir sufantazuoti, kokių Kalėdų laukiame!!! Režisierė - Kamilė Kondrotaitė Scenografė, kostiumų dailininkė – Liuda Liaudanskaitė Video projekcijų autorius- Tomas Jurginas Fotografas - Remigijus Treigys Kompozitorius - Mantas Joneikis Grimo autorė- Giedrė Jarockaitė. Aktoriai - Liudas Vyšniauskas, Mantvydas Poškus. Autoriaus balsas- Šarūnas Juškevičius.