Pasitelkę menines - edukacines priemones, papasakosime mokiniams apie Lietuvos istoriją, skatinsime pažinti šalia gyvenantį kaimyną, galbūt kitatautį. Supažindinsime su gausiai mūsų šalyje gyvenusios žydų - litvakų tautos, kuri garsina Lietuvą visame pasaulyje, istorija ir kultūra. Amžių amžius lietuviai ir kitų tautų žmonės gyveno kartu. Mūsų veiklos tikslas - ne tik supažindinti jaunąją kartą su vietos, kurioje jie gyvena, istorija, nors žinojimas yra neatsiejama kiekvieno save gerbiančio žmogaus pareiga, bet ir skatinti bendrystę, kaimyniškumą, norą mokytis ir šviestis, kuris padeda asmeniniam ir šalies klestėjimui. Skatinsime atsiskleisti mokinių meninius gebėjimus, drąsinsime reikšti savo mintis, dalintis idėjomis, rasti naujų pomėgių. Kitų kultūrų pažinimas padeda suvokti ir savo etninės kultūros ypatumus. Šalia to bus pristatomi žmonės - Pasaulio tautų teisuoliai - vietiniai lietuviai ir ne tik, kurie žmogiškumą vertino labiau už saugų asmeninį gyvenimą. Jų pavyzdžiu bus mokoma tolerancijos šalia esančiam. Paslauga tinkama istorijos, literatūros, tautosakos ir muzikos žinių gilinimui.


Gintaro istorijos keliu arba ko reikia laimei?

Trakų krašto kultūros ir amatų asociacija

Trakų krašto tradicinių amatų centre edukacinio užsiėmimo veikla skatina vaikų kritinį mąstymą, ugdo mokinio kultūrinę savimonę, stiprina kūrybiškumą, ugdo pilietiškumo ir pažinimo kompetencijas. bus sudarytos sąlygos mokiniams pajusti vietos tapatybę, pilietiškumą, leisti kelti ir įgyvendinti savo idėjas; veiklos pritaikytos prie kiekvienos amžiaus grupės poreikių, žinių, galimybių priimti ir suvokti informaciją, formuoti mokinių kultūrinius įpročius; bus užtikrinti veiklų nuoseklumas, detalumas ir tarpusavio dermė; papildytos bendrosios ir specialiosios žinios, skatinant kūrybišką mokinių veiklą. Vaikai sužinos apie skirtingų laikmečių gintaro vertę, gaminimo būdus ir gaminių skirtumus, kaip žmonės naudojo turimą gintaro žaliavą. Prieš daugelį metų gintaras buvo labai brangus ir kiekvienas bet kokia kaina siekė turėti jo gabalėlį - laimei. Šis pigių brangiųjų mineralų kategorijai priklausantis akmuo turi daug naudingų savybių, tad tai ne tik gintaro kelias ir Romos imperija, tai ne tik gintaro karoliai ant močiučių kaklų. Edukacinio užsiėmimo metu supažindinama su gintaro susidarymo sąlygomis ir susidarymo procesu, panaudojimo galimybėmis; pristatomi rekonstruoti gintaro gręžimo ir tekinimo įrenginiai bei įvairūs apdirbimo būdai. Kiekvienas mokinys senosiomis technologijomis pasigaminamas gintarinį amuletą.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


SAPNŲ GAUDYKLĖS RIŠIMAS „PAGAUK BLOGĄ SAPNĄ“

Viešoji įstaiga Lazdijų kultūros centras

Šios edukacinės programos metu vaikai bus supažindinti su sapnų gaudyklių kilmės legenda, istorija, taip pat kokiu tikslu jos buvo gaminamos. Vaikams pristatoma sapnų gaudyklių gaminimo technika, tinklo pynimo būdai bei dekoravimo galimybės. Per praktinę dalį vaikai pasigamina kūrybinį darbą- sapnų gaudyklę. Išmoksta ne tik pinti dailų tinklą, bet ir derinti spalvas, dekoruoti plunksnomis bei įvairiais karoliukais. Šios edukacinės programos metu yra lavinamas vaikų kūrybiškumas bei saviraiška.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Edukacija "Sielis - kas, kur ir kodėl?" skirta pažinti jau išnykusį amatą - sielininkystę. Edukacijos metu dalyviai lankytojų centre susipažįsta, kas yra sieliai, kam jie buvo skirti, išbando tradicinius sielininkų naudotus įrankius. Vėliau edukacijos dalyviai dirba grupelėse po kelis ir išbando šį jau išnykusį amatą - patys riša ir plukdo sielius, pritaiko ekspozicijoje išgirstas žinias ir taip pasimatuoja "sielininko batus". Edukacijos pabaigoje vyksta veiklos aptarimas, pasidaliname patirtimi ir kilusiais iššūkiais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kuo šiandien galėtų dirbti XX amžiaus pradžios vežikas?

Viešoji įstaiga Vilniaus miesto muziejus

Per paskutinį šimtmetį vilniečių gyvenimas labai stipriai pasikeitė. Šiandien mums įprasta, kad paspaudus jungiklį kambaryje įsižiebia šviesa, o atsukus čiaupą iš krano bėga vanduo, kuris paskui magiškai pradingsta kanalizacijos vamzdžių raizgalynėje. XX amžiaus pradžios vilniečiai namuose taip pat turėjo vandenį ir tikrai nesėdėjo tamsoje, tačiau tam reikėjo žymiai daugiau darbo, kurį nudirbdavo mums jau nebežinomų profesijų atstovai.
Kokios buvo šios jau išnykusios arba labai stipriai pasikeitusios profesijos? Ar šiandien rastų darbo XX amžiaus pradžios vežikas, vandens nešėjas, asenizatorius, kiemsargis arba žibintininkas?

Šio užsiėmimo metu sužinosite, kaip besikeičiančios, nykstančios ar naujai atsirandančios profesijos gali mums padėti suprasti tokių naujovių, kaip vandentiekis, kanalizacija ir elektra įtaką miestiečių gyvenimui.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Kviečiame atvykti ir išgirsti apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pasimokyti žaisti kvirkatą - įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre!
Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su intelekto sutrikimu - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Senovėje ornamentai vaidino svarbų vaidmenį žmonių gyvenime. Iš kartos į kartą buvo perimamos nusistovėjusios ir tobulinamos meninės formos, spalvų deriniai, ornamentika. Šio edukacinio užsiėmimo metu siūlome prisiminti senąsias tradicijas.
Edukacijos tikslas – ugdyti kūrybišką, kritiškai mąstančią, pilietišką asmenybę, supažindinti mokinius su baltų simboliais, jų reikšmėmis, susikurti prasmingą, unikalų puodelio dizainą.
Šio edukacinio užsiėmimo metu, skambant Šeduvos kultūros ir amatų centro meno vadovės Evelinos Stalgienės liaudies dainoms, akompanuojant kanklėms, mokiniai bus supažindinti su puodelių dekoravimo galimybėmis: raštais, spalvomis ir simbolika. Dalyviai turės galimybę susikurti unikalų ir vienetinį puodelio dizainą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija „Vaškuolė gražuolė“ išvažiuojamoji

Visos seniausios pasaulio civilizacijos žinojo apie bites, jas gerbė ir brangino, netgi tapatino su dievais. Pats seniausias pėdsakas, kuris liudija apie žmogaus ir bičių draugystę yra rastas Ispanijos uoloje, neolitinio žmogaus pieštas piešinys „Bikorpo žmogus“ įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą. Lietuvių liaudies dainose ir patarlėse nemažai palyginimų apie žmogų ir bitę. Be vaško ir žvakių nebuvo įsivaizduojamas senovės žmonių gyvenimas. Edukacijos metu moksleiviai, gamins natūralaus bičių vaško žvakę ir ją dekoruos įvairiais puošybos elementais. Taip pat drąsiai galės tyrinėti bičių avilį pasitelkiant virtualios realybės akinius ir sužinoti, kaip atsiranda vaškas.Taip pat nupieš neolitinio žmogaus piešinį "Bikorpo žmogus".


VšĮ Teisinių ir socialinių paslaugų centras

Edukaciniuose užsiėmimuose/dirbtuvėse „Ginčo kultūra: nuo retorikos iki meno“ skatins moksleivius prasmingai leisti laiką, jų kūrybiškumą nuomonės reiškimo kultūroje, smalsumą, ugdys darbo komandoje gebėjimus, tobulins praktinius įgūdžius, mokys juos originalaus mąstymo. Projektu skatinama emocinė ir kultūrinė moksleivių raiška, vaizdžiai ir įtaigiai pateikiant taikaus ginčų sprendimo būdo – mediacijos principus, jos taikymą įvairiose gyvenimiškose situacijose, emocijų atpažinimą, valdymą ir tinkamą jų išreiškimą. Vyks žaidybinė – kūrybinė veikla iškilusių ginčų taikaus sprendimo įgūdžių pritaikymui.
Praktinių užsiėmimų/simuliacijų metu, padėsime vaikams suvokti sugyvenimo bendruomenėje pagrindus, pritaikyti juos įvairiose gyvenimiškose situacijose, išryškinsime taikaus konfliktų sprendimo būdo – mediacijos, svarbą tiek santykiuose su kitais mokiniais, tiek santykiuose su suaugusiais (tėvais, mokytojais ir pan.). Praktiškai aptarsime ir analizuosime video siužetus, taikių ginčų simuliacijas, pasitelkiant vaidybinius žaidimus mokysime kūrybiškai ieškoti įvairių konfliktų sprendimų būdų.
Refleksija: vaidmenų žaidimai, protmūšiai, emocijų atpažinimo ir įvardijimo praktinė veikla, mediacijos simuliacijos (imituojama tam tikra ginčo situacija, ieškant abiems pusėms tinkamiausio sprendimo).


Trakų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Herbas – valstybės, miesto, organizacijos, giminės, asmens skiriamasis ženklas, kuriamas įvairia technika pagal griežtas heraldikos taisykles. Nuo viduramžių iki šių dienų visame pasaulyje herbai naudojami žymėti nuosavybę ar priklausomybę. Jie vaizduojami vėliavose, monetose, antspauduose, knygose, korespondencijoje, ant pastatų, įvairių buities objektų (pvz., stalo įrankių, indų, aprangos, juvelyrikos dirbinių). Užsiėmimo metu suteikiama galimybė susipažinti su herbų istorija bei įvairove. Edukacijos metu išmokstama heraldikos pagrindų ir susipažįstama su herbo pritaikymo galimybėmis. Užsiėmimo metu sukuriamas unikalus, autorinis šeimos herbas, kurį galima naudoti asmeninėms ar šeimos, giminės reikmėms. Siektinas edukacijos rezultatas – vadovaujantis pagrindiniais heraldikos principais sukurti unikalų ženklą su savita simbolika, spalvų reikšmėmis. Taip pat siekiama skatinti dalyvių domėjimąsi savo kilme, genealogija bei stiprinti toleranciją skirtingoms kultūroms bei tautybėms.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Demonstruojant autentiškus darbo įrankius, naudotus linininkystėje Klaipėdos krašte, supažindiname su lino apdirbimo keliu, įrankių pavadinimais bei paskirtimi. Pamokos metu vaikai patys bando linus minti, brukti, šukuoti, kočėlų pagalba lyginti audinį.


Kuriame eiles. Kūrybinė edukacija su Evelina Daciūte

Kūrybinės edukacijos "Kuriame eiles" metu dalyviai panyra į spalvingą poezijos pasaulį, patys tapdami jo dalimi - sukurdami eiles. Tam pasitelkiamas poezijos skaitymai, skirtingos technikos ir priemonės, gimsta ne tik eilėraščiai, bet ir jų iliustracijos. Edukacijos dalyviai pritaiko įgytus gebėjimus ir ieško savo kelio sukurti eilėraštį, pamato, kokie mes skirtingi poetai ir koks smagus šis kūrybinis procesas.


Režisierė – Šviesa Šulc. Interaktyvus lėlių spektaklis 1-2 klasių mokiniams. Išvysite linksmą pasakojimą apie išdykusių daržovių būrį, iš kurio bus verdama ypatinga sriuba. Tačiau du maištininkai, Morka ir Pipiras, nenori atiduoti savo gerųjų savybių ir nusprendžia pakeisti receptą. Ar pavyks virėjai išvirti sriubą? „Daržovių sriuba“– tai interaktyvus spektaklis, kurio metu bendraujama su mažaisiais žiūrovais, jiems tenka ir pajudėti, ir atsakyti į įvairius klausimus. Spektaklio metu plečiamos vaikų žinios apie daržoves ir jų naudingąsias savybes. Aktoriai naudoja žaismingas lėlės, spektaklio metu skamba nuotaikinga muzika.


Įveik magišką teatro labirintą! Teatro labirintas tai smagi galvosūkių ir užduočių pilna veikla. Šio žaidimo metu vaikai atliks įvairias kūrybiškas, judrias ir pamąstyti priversiančias užduotis, kurių metu sužinos daug įdomybių apie teatrą. Išsprendę visą labirintą vaikai gaus teatro žinovo pažymėjimą.

Tikslas - padėti mokiniams įgyti teatro krypties žinias, gebėjimus ir įgūdžius, ugdyti kūrybiškumą, komandinius įgūdžius, sklandžią idėjų raišką, prigimtinius gebėjimus ir individualumą.
Uždaviniai:
1. Plėtoti mokinių meninius gebėjimus, kūrybiškumą, komandinio darbo įgūdžius.
2. Ugdyti mokinių kultūrinį sąmoningumą ir estetinę nuovoką, kuriant meniškai vertingą, įvairią ir estetišką, kūrybiškumą skatinančią ugdymosi aplinką.
3. Supažindinti, su teatro elementais, teatro profesijomis, kūrybiniais etapais.

VšĮ „Kultūros gija" studijos tikslas – suburti bendruomenę kultūriniam gyvenimui. Juk kultūra plati kaip vandenynas, čia prisiliečiame prie vienos iš jos gijų. „Kultūros gija" – erdvė, iniciatyva gimti kultūrai, ji gimė iš meilės renginiams ir teatrui.

„Kultūros gija" kūrėja, teatro pedagogė Skaistė Skučaitė dirba jau ne pirmus metus pradinėse mokyklose, organizuoja veiklas bei renginius įvairiaus amžiaus vaikams. Išskleiskim kūrybiškumo sparnus kartu!


Piešimas ant vandens (ebru) nuraminti jausmus, emocijas bei padėti susitelkti, atsiskleisti dalyvių galimybėms kūrybiškai bendrauti,skatinti jų vaizduotę bei netiesiogiai ugdyti meno estetikos pojūčius. Užsiėmimo metu piešia kiekvienas vaikas sau po piešinį, po to grupėmis (2 iki 4 vaikų). Užsiėmimo pabaigoje aptariame darbų rezultatus, eigą bei norus. Skatindami kurti meną.


Užgavėnės - pavasario laukimo šventė. Prieš prasidedant keturiasdešimties dienų Gavėniai, rimties laikui, švenčiamos Užgavėnės - linksmybių ir sotaus valgymo diena, skirta žiemai išvaryti ir pavasariui prisišaukti. Edukacinėje programoje domėsimės aukštaitiškomis Užgavėnių tradicijomis, ieškosime skirtumų tarp Morės ir Gavėno, gaminsime kaukes, budinsime žemę ir vysime žiemą iš kiemo.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Šilko tapyba" metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama lieti dažus bei įvairiomis technikomis dekoruoti šilkinę skarelę. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Senieji instrumentai (9 - 12 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Sauliaus Petreikio nuotolinė edukacija „Senieji instrumentai" - tai puiki galimybė išgirsti pasaulio muzikos instrumentus būnant net ir atokiausiame Lietuvos kampelyje vėjams siaučiant, lietui lyjant ar esant karantinui. Saulius Petreikis, sukaupęs didelę senovinių ir šiuolaikinių instrumentų kolekciją, pristato profesionaliai ir linksmai nufilmuotą medžiagą apie įvairių kultūrų instrumentus, juos pademonstruoja, atlieka įvairias melodijas netgi įterpdamas ir trumpus pasakojimus. Jau pastebėta, kad mokiniams muzikinis lobynas yra itin įdomus, todėl nufilmuotą edukaciją pratęs vaizdo pokalbis ir paruoštos užduotys, kurias dalyviai galės atlikti namuose. Visos edukacijos metu bus galima užduoti klausimus, o edukacijos pabaigoje atlikėjas parodys ir naujausius savo instrumentus (XIX a. vargonus, fujara, hurdy gurdy ir kt.).


Socialinio meno intervencija naudojant molį

Ši edukacija - tai savotiškas kūrybinis eksperimentas, kurio tikslas - visai grupei naudojant 10-20 kg molio sukurti kompoziciją komunikuojant be žodžių, papildomų instrukcijų ar temos. Nemažiau svarbi edukacijos dalis refleksija, kurios metu būsite kviečiami įsisąmoninti, kaip sekėsi išreikšti save, įgyvendinti kūrybines idėjas kartu nepažeidžiant kito kūrybinės laisvės, darniai įsilieti į bendrą kūrinį. Todėl edukacija turi daugiapylį poveikį:
*meninį: dalyvaudami veikloje mokiniai patirs kūrybinį eksperimentą, išbandys netradicines raiškos ir komunikavimo priemones, puoselės savo vidinį pasaulį, lavins estetinį suvokimą, vaizduotę;
*edukacinį: mokiniai patirs teigiamas emocijas, įgis naujų patyrimų, reflektuodami mokysis suvokti savo darbo reikšmingumą, todėl ugdysis savivertę, pasitikėjimą savimi, lavins socialinius įgūdžius: gebėjimą dirbti
individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti;
*kultūrinį - ši veikla skatins kultūrinį sąmoningumą, padės suvokti, kad menas turi ir terapinį poveikį, suteikiantį galimybę pažinti save ir kitus.
Ir svarbiausia - iš edukacijos išeis būdami dar labiau KOMANDA.


Ar norite sužinoti daugiau apie haiku – ypatingą ir nuostabų japoniškos poezijos žanrą? Pakvieskite savo mokinius į įdomią ir įtraukiančią edukaciją, kurios metu bus atskleista haiku kilmė, taisyklės ir jų pritaikymas. Apjungus Japonijos istoriją, kultūrą, literatūrą ir religiją, leisime mokiniams pasinerti į įvairius haiku pavyzdžius ir leisime sukurti savo poetines miniatiūras.

Šios edukacijos planas yra parengtas taip, kad mokiniai būtų aktyviai įtraukti į procesą. Jau turimas žinias papildysime nauja informacija, kad kiekvieno mokinio žinios būtų pagilintos.
Paaiškinus pagrindines haiku kūrimo taisykles, nagrinėsime haiku poezijos ryšį su japonų kultūra ir istorija.

Haiku taisyklės bus išsamiai aptartos. Mokiniai turės galimybę skaityti, vertinti ir diskutuoti apie haiku vertimus į lietuvių kalbą, taip atskleisdami kūrinio esmę ir siekdami patobulinti savo kūrybines gebėjimus. Jie taip pat išmoks atkreipti dėmesį į metų laiką ir suprasti, kodėl sezoniniais žodžiais svarbu papildyti haiku. Taip pat skirsime dėmesio sustabarėjusioms metaforoms ir juokui, kad mokiniai suvoktų, kaip haiku gali būti įdomus ir kūrybingas žanras.

Užbaigsime mūsų dirbtuves praktiniu haiku kūrimu. Mokiniai, pasitelkę naujas žinias ir įkvėpimą, sukurs savo haiku kūrinius, juos redaguos ir pristatys kitiems. Tai puiki galimybė mokiniams parodyti savo kūrybiškumą ir bendradarbiavimo gebėjimus.


Ruoškimės Užgavėnėms! 1-4 kl. išvykstamasis (Kauno m. ir  Kauno raj.)

Trims karaliams išvykus, pradėkime ruoštis linksmai ir nuotaikingai žiemos pabaigtuvių šventei – Užgavėnėms! Pateksite į siautulingą šventės muzikinį-improvizacinį šėlsmą, kuriame susikursite savo Personažą (kaukių atsinešti nebūtina – bet tikrai galima), pasipuošite žavingomis kaukėmis, įgausite drąsos susipykti ir susitaikyti, kursite ir grosite Užgavėnių instrumentais, išbandysite lietuviško persirengėlių karnavalo – Užgavėnių – papročius ir reikšmę. Turimas žinias taikysite viešame pasirodyme ir Užgavėnių viktorinoje. Galimas edukacinio užsiėmimo vedimas regėjimo negalią turintiems dalyviams – užsiėmime dalyviai atlieka Užgavėnėms, būdingas dainas, žaidžia žaidimus. Edukatorius turi patirties vedant užsiėmimus asmenims su regos, proto negalia. Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Varpus seniausiai ir plačiausiai naudoja krikščionių Bažnyčios. Jie kabinami bažnyčių ir kituose bokštuose, varpinėse, kapinių koplyčiose. Naudojami įspėti apie pavojų, pranešti apie mirtį, laidotuves, kitus svarbius įvykius, kviesti į religines apeigas.  Mokslas apie varpus vadinamas kampanologija, varpų tyrėjai – kampanologais.
Nuo XVI a. varpai buvo liejami Vilniuje, Varniuose, Kaune, Nesvyžiuje. Daugelio Lietuvos bažnyčių varpinėse kabantys varpai vertingi istorijos, dailės ir raštijos paminklai. Daugiausia varpų nutilo ir dingo iš Lietuvos XX a. pradžioje –  Pirmojo pasaulinio karo metu. 1915 m. išvežta apie 90 proc. Lietuvos bažnyčiose turėtų varpų.
O kodėl ir kada varpai skamba Anykščių Šv. Mato bažnyčios varpinėje? Kviečiame tai sužinoti apsilankius bažnyčioje ir varpinėje! Pasakojimą pradėsime nuo detektyvinės vieno sudužusio varpo istorijos, kuri padės išsiaiškinti kam, kur ir kada buvo nuliedintas šis varpas? Kada ir kodėl jis sudužo? Patys drąsiausi galės kopti į varpinės viršų 186 laiptelius ir apžiūrėti miestą iš 33 m. aukščio! Čia išsiaiškinsime ar varpinėje yra varpų? Ar jie turi vardus? Iš ko jie nulieti.
Per konkrečių varpų istorijų pasakojimus moksleiviai lengviau supras Anykščių miestelio ir šalies istoriją, o jų įkvėpti patys tamps tyrinėtojais.
Veiksmas vyks tarsi detektyve. Dalyviai bus įtraukti į  atsakymų paieškas, jiems bus smalsu išsiaiškinti kaip viskas vyko ir kodėl.
Kūrybinė užduotis - sukurti savo įrašą ant varpo eskizo. Moksleiviai turės užkoduoti informaciją, kurioje bus žinutė transliuojama ateities kartoms.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


STEAM edukacija, kuri skatina vaikus pažinti ir tyrinėti Mėnulį ir kitus Žemės palydovus, išreiškiant savo kūrybiškumą ir žinias. Ši edukacija lavina vaikų smulkiąją motoriką. Vaikai tyrinėja Mėnulio fazes, diskutuoja apie mokslinius atradimus kosmose. Vaikai taip pat susipažįsta su senovės išmintimi tyrinėjant Mėnulį: Kokią prasmę mėnulio fazės turėdavo senovėje? Ar Mėnulis buvo laikomas mistiniu? Antrojoje edukacijos dalyje mokiniai atlieka STEAM metodologija paremtą eksperimentą „Mėnulio akmenėliai“, kurio metu gaminami spalvoti ir blizgantys apvalūs akmenėliai, kuriuose vaikai vėliau atveria kraterius.


Dalyviai Išmoks transformuoti popierių, parsineš savo sukurtą darbelį, magnetuką– tai įkvepianti socialinė misija ir žaidimas kartu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Edukacinės veiklos tikslas – supažindinti 8-10 klasių mokinius su Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešąja biblioteka ir rašytoju Adomu Mickevičiumi, pasitelkiant interaktyvią prieigą - užduočių knygelę.

Pirmojoje edukacijos dalyje mokiniai dalyvauja ekskursijoje po A. Mickevičiaus bibliotekos patalpas, sužinodami apie bibliotekos pastato istoriją, teikiamas paslaugas, funkcijas, fondus ir bibliotekos tvarumo filosofiją. Ekskursijoje įgytos žinios reikalingos antroje užsiėmimo dalyje.

Kiekviena komanda gauna po vienodą užduočių knygelę. Knygutėje pateikiamos įvairaus tipo (mįslės, kryžiažodis, skirtingi šifrai, matematinės lygtys) užduotys, tiesiogiai susietos su Adomo Mickevičiaus gyvenimu Vilniuje. Komandų tikslas – kuo tiksliau išspręsti pateiktas užduotis bendradarbiaujant. Pateikiamos užduotys yra tiesiogiai susijusios su Adomo Mickevičiaus lankytomis vietomis Vilniuje. Žaidimą laimi komanda, kuri per skirtą laiką (30 min.) išsprendžia daugiausia užduočių teisingai. Intriguojančio žaidimo metu įgytos žinios įtvirtinamos aptariant jas su žaidimo dalyviais.

Edukacinė veikla skatina ugdyti komandinio darbo kompetencijas, loginį, kūrybinį mąstymą, gilinti kultūros, istorijos, literatūros žinias, kviečia lankytis bibliotekoje ir naudotis jos teikiamomis paslaugomis, taip skatinant tvarų požiūrį.

Užsiėmimo trukmė: 60 min.

Užsiėmimas skirtas: 8-10 kl. mokiniams.


Tarptautinė Lietuvos ir Prancūzijos scenos menininkų komanda pristato kaukių ir objektų teatro spektaklį „Spąstai“. Vizualiuose, siurrealistiniuose „Spąstuose“ visapusiškai tyrinėjama manipuliacijos tema. Spektaklis įkvėptas asmeninės kūrėjų patirties ir susidūrimų su apgaulinga, manipuliatyvia tikrove bei kaukės fenomenu kasdienybėje. Meninę „Spąstų“ formą įkvėpė kaukės simbolio įvaizdis ir meninės interpretacijos kūrėjų Stasio Eidrigevičiaus ir Jano Švankmajerio darbuose. „Spąstų“ veikėjos nuolat patenka į manipuliatyvius tinklus: išnaudojimo scenarijai darbo rinkoje, statuso, įsivaizduojamų nusikaltimų, visuomenės normų, asmeninių baimių ir nerealistinių svajonių spąstai. Tam, kad apsigintų ir prisitaikytų, „Spąstų“ veikėja ne vien priešinasi, bet ir paklūsta manipuliatorių primestiems vaidmenims, pati imdama dėvėti kaukes. Bėgdama nuo vienų spąstų, ji vis patenka į kitus – išmoningesnius, aršesnius, vis nepastebimesnius, įprastesnius šiuolaikinėje visuomenėje ir kasdienybėje. Kaip tokiomis aplinkybėmis išlaikyti garbę ir orumą? Ar įmanoma ištrūkti iš manipuliatorių spąstų? Kur slypi nesibaigiančios manipuliacijos priežastys? „Spąstuose” idėjos artikuliuojamos ne žodžiais, o per objektus ir judesį. Pasitelkus kiekvienam atpažįstamus kasdienybės objektus, spektaklyje kuriamos kaukės veikia kaip priemonė paradoksaliai atskleisti veikėjų (akt. Kristina Mauruševičiūtė, Vilma Raubaitė / Jūratė Trimakaitė) vidinę būseną, vis naujus jų vaidmenis visuomenėje ir komplikuotus tarpusavio santykius. Vizualinė išraiška, praturtinta prancūzų teatro dailininkės Cerise Guyon, kuri pasitelkusi kasdienius biuro daiktus sukūrė originalias kaukes, ir šviesų dailininko Felix Bataillou, kuria tarsi pažįstamą, bet ir labai iškreiptą, deformuotą, tragikomišką pasaulį, kuriame po medicinine kauke – dar daugiau kaukių ir mūsų vaidmenų visuomenėje. „Spąstai“ lengvai randa atgarsį jaunų žmonių sąmonėje – jiems patraukus šiek tiek siurrealistinis, šmaikštus spektaklio „tonas“.


Gyvybės medis lietuvių mitologijoje ir liaudies mene

Edukacine programa siekiama plėsti mokinių pažinimo ribas netradicinėje aplinkoje, skatinti domėjimąsi savo krašto, tautos praeitimi, senąja kultūra, papročiais. Naudojant įvairias edukacinio darbo formas, vaizdines bei metodines priemones, siekiama kryptingai lavinti, mokyti bei ugdyti gebėjimus. Taip pat programa siekiama, kad mokiniai suvoktų etninę kultūrą, kaip nuolat atsinaujinantį reiškinį, pasireiškiantį įvairiais būdais. Didžiausias dėmesys programoje skiriamas Gyvybės medžiui. Koks jo įvaizdis, kokios interpretacijos lietuvių mitologijoje bei mene. Kur galime pamatyti Gyvybės medį? Kokie dar yra pavadinimai (Pasaulio medis, Visatos medis, Kosminis medis, Aušros medis). Parodoma, kur jį galime atpažinti: gyvenamųjų namų puošyboje, buities rakanduose, audiniuose, drožyboje, kitur. Grupėse mokiniai atlieka užduotis. Žaidimo - dėlionės pagalba mokoma sumodeliuoti tradicinį gyvybės medį, šiuolaikinių technologijų pagalba - komponuoti ir sukurti savo Gyvybės medžio eskizą.


Spektaklio kūrėjai, suprasdami, kad nūdienos vaikai nemažai laiko praleidžia stebėdami šiuolaikinius animacinius filmus bei žaisdami kompiuterinius žaidimus, leidžiasi į nuotykį ir vaikus kviečia į Pasakų aviliuką (palapinę), kurioje Pasaksukių (šeimininkų) ,,išsukama" pasaka ,,Zuikis Puikis". Aviliukas - Palapinė yra suskirstyta į dvi dalis. Vienoje - vaikų pieštas animacijas ant senojo projektoriaus valdantys ir jas įgarsinantys aktoriai, kitoje - pasakotojas bei vaikai, stebintys Aviliuko sienoje regimą gyvai sekamą ir animuojamą pasaką. ,,Zuikis Puikis" - mažuosius žiūrovus supažindina su gyvai garsinamos pasakos žanru, kuomet pagrindiniai istorijos pasakojimo įrankiai yra vaikų kurtos iliustracijos, aktorių balsai ir pagalbiniai daiktų garsai. Vaikai "čia ir dabar" pamato, kaip iliustracijos atgyja. Be pačio žanro naujumo dar vaikai supažindinami su Zuikio Puikio istorija, kuomet paaiškėja, kaip yra svarbu laikytis duoto žodžio ir, turint tikslą, nepasiduoti pagundoms, kad ir kaip stipriai šios viliotų.


Pasvalio krašto gamtinis išskirtinumas – savita geologinė sandara ir karstiniai reiškiniai. Pasvalys – tai gipso karsto rajonas. Nuosėdinės kilmės uolienos – gipso – sluoksniai, susidarę daugiau nei prieš 300 mln. metų, slūgso negiliai, todėl paviršinio vandens lengvai pasiekiami ir ardomi. Prieš keletą metų buvo atlikti geologiniai tyrimai, sudarytas detalus karstinės vietovės žemėlapis. Gręžiant gręžinius iškeltas gipso uolienos kernas. Vieno gręžinio kerną mokslininkai padovanojo muziejui. Tai vertinga pažintinė medžiaga apie Pasvalio krašto geologinę sandarą, kuri bus naudojama edukacinio užsiėmimo metu. Dalyviai užsiėmimo metu nagrinės kerno gręžinį, stebės interaktyvų smegduobės susidarymo vaizdą, pamatys įspūdingiausių smegduobių atsivėrimo Pasvalio krašte video siužetus, nuotraukas, ekskursijos metu pažins Pasvalio miesto smegduobes, išgirs jų susiformavimo eigą, savo žinias galės patikrinti specialiai sukurtame „prasmengančiame“ žaidime. Virtualios realybės akinių pagalba paners į didžiausią karstinės kilmės urvą Lietuvoje- Žalsvąjį šaltinį.


Elektrėnų savivaldybės viešoji biblioteka

Ekskursija po Vievį apjungia XVII a. klestėjusio Vievio stačiatikių vienuolyno, jame veikusios spaustuvės ir dvaro istoriją bei pristato pirmuosius spaustuvės leidinius, išleistus 1611 ir 1619 metais. Pasivaikščiojimas prisideda prie Vievio ežero, pasakojamos ežero vardo kilmės legendos, kelionė tęsiama prie didikų Oginskių paminklo, Vievio dvaro savininkų – Šventos Dvasios stačiatikių vienuolyno spaustuvės mecenatų – istorijos pažinimo ir sklaidos. Užsiėmimas sudarytas iš dviejų dalių. Pirmoji dalis – teminė ekskursija, kurios metu pasakojama apie Vievio spaustuvę, veikusią 1611–1646 metais, iškilią asmenybę Miletijų Smotrickį, pirmojo rusų kalbos vadovėlio – „Slavų
gramatika“ (1619) leidėją, kultūros paveldo objektus. Antroji dalis – praktinė, edukacijos dalyviai pasitelkdami fantaziją ir ką tik išgirstą informaciją pasigamina sau atminimui ženkliuką.


Floristinis skirtukas „Išsaugota vasara“

Mažeikių vaikų ir jaunimo daugiafunkcis centras

Kas gi nenorėtų ilgiau pasidžiaugti vasaros spalvomis?! Kviečiame  atvykti į studiją ŽÃLIA ir pabandyti išsaugoti vasarą, kuriant floristinį skirtuką. Jaukioje studijos aplinkoje, naudodami natūralias gamtines ir kitas medžiagas, galėsite įgyvendinti savo idėjas: koliažo technika komponuoti įvairias džiovintų augalų kompozicijas. Procesas įraukia bei atveria kūrybos džiaugsmą!  Kiekvienas dalyvis  iš edukacijos su savimi išsineš unikalų floristinį skirtuką, kurį galės praktiškai panaudoti savo aplinkoje.


Salomėjos Nėries kūrybos refleksijos. Spektaklis „POETĖ“

Savita literatūros-teatro pamoka, skirta vienai žymiausių lietuvių poečių S. Nėriai, kurios gyvenimas atspindi skaudžiausius Lietuvos istorijos puslapius. Poetės netiesioginis prisidėjimas prie LT okupacijos, ideologinės poezijos kūrimas karo metais („Poema apie Staliną“, sovietinę santvarką šlovinantys eilėraščiai) šiandien verčia dvejopai žvelgti į šią neabejotino talento asmenybę - tad svarbu jaunajai kartai ugdyti savarankišką požiūrį į poetės gyvenimą ir kūrybą. Paslauga atliepia tematinį 2023 m. (Vilniaus 700 metų sukakties) prioritetą – tai savo krašto istorijos ir svarbiausių kultūros asmenybių pažinimas. I-oje dalyje aktorė Birutė Mar parodys monospektaklį „Poetė“ (plačiau: https://soloteatras.lt/spektakliai/poete/), sulaukusį tarpt. pripažinimo (už S. Nėries vaidmens sukūrimą aktorė apdovanota tarpt. teatro festivalyje „Ommadrama“ Estijoje, pelnė geriausios aktorės apdovanojimą festivalyje „Vidlunia“ Kijeve). Spektaklio forma interaktyvi – savitas Poetės teismas, kuriame garso įrašuose skamba jos kaltintojų, gynėjų balsai, o aktorės perteikiami Salomėjos „atsakymai“ - fragmentai iš jos dienoraščio, eilėmis išsakyti išgyvenimai. Menininkas ir jį vertinanti visuomenė – nūdienai aktuali spektaklio tema. II-je dalyje – kūrėjos susitikimas su moksleiviais, skatinantis neformaliai pažvelgti į S. Nėrį, diskutuoti apie menininko ir jį teisiančios, garbinančios ar ignoruojančios visuomenės santykį, kūrėjo atsakomybę, kūrybos prasmę. Diskusijos metu teatrine forma moksleiviams suteikiama galimybė: pateikti poetei kaltinimus bei ją išteisinančius argumentus. Renginys gali būti rodomas Vilniuje ir kitose Lietuvos vietovėse, iš anksto suderinus su mūsų komanda.


Nepaliaujamas laikrodžių rodyklių tiksėjimas, primena mums, koks neįkainojamas yra bėgantis laikas. Mes kviečiame Jus bent trumpam neskaičiuoti brangių savo minučių ir su malonumu pasinerti į laikrodžių gamybą! Užsiėmimo metu pagaminsite originalų, veikiantį laikrodį, kuris bus puiki dovana arba puošmena savuose namuose. Laikrodžio ciferblatas bus paruoštas iš medienos, o išsirinkus norimą formą galėsite pasinerti į kūrybinį laikrodžio dekoravimą. Galėsite dažyti, spalvoti, klijuoti, puošti ir t.t. Prie papuošto laikrodžio ciferblato tvirtinsime mechanizmą ir namo jau galėsite neštis nuostabų, rankų darbo ir patį tikriausią veikiantį laikrodį.


Edukacija "Žvakių liepsnelės pasaulis" yra apie žvakės atsiradimo istoriją, jos simbolinę reikšmę mūsų kultūroje. Juk žvakė turi gilią simbolinę bei emocinę reikšmę kiekvienam iš mūsų. Praktinėje veikloje vaikai susipažins su žvakės kūrimo technologija, patys kurs ir dekoruos žvakes, jas parsineš namo.


Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviams bus suteikta daugiau žinių apie senuosius zanavykų krašto buities puošybos elementus, senuosius baltų simbolius ir ženklus. Edukacijos dalyviai apžiūrės muziejaus ekspoziciją ypač konkrečius etnografinius eksponatus: tapytas kraitines skrynias, medžio dirbinius (verpstes ir prieverpstes, rankšluostines), audinius, zanavykų tautinį kostiumą. Pasakojimo metu akcentuojami zanavykų kraštui būdingi puošybos – geometriniai, augaliniai, gyvūniniai – elementai, spalvinė gama, ir simbolika. Aptariama gyvybės medžio reikšmė ant kraitinių skrynių. Vėliau dalyviai kūrybinėse dirbtuvėse, iš polimerinio molio nusilipdo ir suformuoja norimą papuošalą, dekoruodamas jį etniniais ornamentais, simboliais ir ženklais. Kūrybinio proceso metu mokiniai susipažins su polimerinio molio savybėmis, jį minko, kočioja, formuoja, dekoruoja įvairiomis pasirinktomis faktūromis ir kepa krosnelėje. Atvėsusius darbelius mokiniai šlifuoja ir spalvina vandeniniais dažais, akvareliniais pieštukais ir sausa pastele. Savo rankomis susikurtą papuošalą pasiima su savimi.


Pirkinių maišelių dekoravimas - per kūrybą į tvarumą, ekologiją ir toleranciją.

Vis garsiau skambančios tvarumo idėjos ateityje neaplenks nei vieno. Susidurdami su įvairiais ekologiniais iššūkiais, klimato pokyčiais, turėsime rasti būdų kaip kiekvienas, net mažais darbais galime prisidėti prie didelių tikslų. Kūrybinės veiklos įgalina tapti šių pokyčių dalimi, todėl vaikai kviečiami dekoruoti pirkinių krepšelį, bei kūrybiškai pažvelgti į daiktus, vartojimo kultūros problemas. Paneigti nuostatas, kad nauji daiktai daro mus ypatingais ir laimingais, mažinti prielaidas patyčioms ir netolerancijai. Aptardami plastiko žalą aplinkai, pasidalinsime idėjomis kaip galime įgyvendinti tvarias idėjas, atnaujinti pabodusius daiktus ir pratęsti jų gyvavimą, kaip serijinius gaminius paversti originaliais, išskirtiniais daiktais. Daugkartinio naudojimo medvilnės krepšelis puikiai tarnaus keliaujant į būrelius ar į parduotuvę.
Tai - kupina gerų emocijų, atradimo džiaugsmo ir kūrybos edukacija, iš kurios kiekvienas išeis su tvariu, originaliai išpieštu, medvilnės maišeliu.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Edukacijos metu mokiniai susipažins su istoriniu bei įvairių šalių tradicijomis naviguojant. Sužinos kaip orientuotis erdvėje pagal dangaus objektus. Išmoks orientuotis erdvėje naudojantis kompasu. Gebės palyginti Saulės sistemos dydžius naudojantis planetų modeliais. Susipažins su meteorologinėmis sąlygomis planetose.
Edukacija prasideda 32 metrų aukščio apžvalgos aikštelėje, kurią galima pasiekti laiptais ir liftu, Saulės rato ir planetų modelių apžiūrėjimu. Dalyviai teoriškai supažindinami su navigavimu istoriniame ir kultūriniame kontekste. Susipažinus su teorine informacija, kompaso naudojimo principais, prasideda kosminė kelionė lauke po Saulės sistemos planetas.


Virtualios realybės ir dirbtinio intelekto edukacija ,"Vandenynas"

Virtualios realybės ir dirbtinio intelekto edukacija "Vandenynas"

Aprašymas:
Siūlome unikalų vandenyno tematikos edukacinį renginį, kuris jungia pažintį su virtualia realybe bei dirbtiniu intelektu, garantuojant neišdildomus įspūdžius mokiniams.

Programos tikslai:

Praturtinti mokinių žinias apie vandenyną ir jo gyventojus.
Suteikti unikalią mokymosi patirtį naudojant virtualią realybę.
Supažindinti su dirbtiniu intelektu ir jo kūrybinėmis galimybėmis.
Lavinti mokinių kūrybiškumą ir kritinį mąstymą.
Suteikti nepamirštamų įspūdžių ir motyvuoti mokinius mokytis per pramogas.

Programos turinys ir veiklos:

1. Edukacinė Paskaita (10 min.):
Mokiniai klausysis įkvepiančios paskaitos apie vandenyną ir jo gyventojus. Po paskaitos mokiniai dalyvaus viktorinoje, kurioje teisingai atsakę į klausimus, galės laimėti įvairiausių prizų.

2. Virtualus Vandenynas (5-8min. kiekvienam mokiniui):
Naudodami virtualios realybės akinius, mokiniai pasiners į vandenyno gelmes, kur galės pamatyti banginius, medūzas, įvairias žuvis ir kitus povandeninio pasaulio gyventojus.

3. Kūrybinės Dirbtuvės (10 min.):
Mokiniai bus trumpai supažindinti su dirbtiniu intelektu (DI) ir turės galimybę sukurti savo unikalius vandens gyvūnus pasitelkiant dirbtinio intelekto technologijas.

Programos trukmė:
~60 min

Vieta:
Edukacija yra išvažiuojamoji ir vykdoma visose Lietuvos mokyklose bei darželiuose.

Nauda mokiniams:

Praplečia mokinių žinias apie vandenyną.
Suteikia unikalią ir įsimintiną mokymosi patirtį.
Lavina kūrybiškumą ir kritinį mąstymą.
Supažindina su dirbtiniu intelektu ir jo galimybėmis.
Suteikia nepamirštamų įspūdžių ir prizų, kurie primins apie nuostabiai praleistą laiką.
Dalyvių skaičius:
Vienu metu edukacija vedama vienai klasei (iki 30 vaikų).

Papildoma informacija:
Po edukacijos kiekvienas dalyvis gauna diplomą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šiandien išmaniosios technologijos tapo neatsiejama mūsų gyvenimo dalimi, o einant mokyklos koridoriumi jau nebestebina kas antras paauglys įnikęs į mobilųjį telefoną.  Žinoma, atsiradus interneto ryšiui, išmaniesiems telefonams, netrukdomi galime bendrauti su kitame pasaulio krašte esančiais žmonėmis, vos vienu pelės paspaudimu gauti daugybę įdomios informacijos, mokytis daug efektyviau ir įdomiau. Deja, atsitinka taip, kad būdami aktyvūs virtualioje socialinėje erdvėje pamirštame tuos, kurie yra šalia, o „išmanioji“ realybė tampa daug tikresne už mus supančią. Ilgainiui perdėm susidraugavus su išmaniosiomis technologijomis ima keistis vaiko elgesys, gerokai susiaurėja jo interesų ratas ir įdomu darosi tik tai, kas ekrane, pašlyja santykiai su šeimos nariais ir draugais, jam tampa sunku susikaupti, ima kamuoti nemiga ir pan. Kur yra ta riba, už kurios išmaniosios technologijos jau neša ne naudą, bet žalą ir kaip ją atpažinti? Edukacijos metu per situacijų žaidimus, provokacijas ir sąmoningumo skatinimą smagiai ir nuotaikingai mokysimės atpažinti save ir savo jausmus, nuo kurių norisi pabėgti į virtualią realybę, kalbėsimės apie technologijas ir  bandysime atskirti jų teikiamą naudą ir keliamas pagundas bei žalą. Kartu ieškosime būdų kaip pramogauti, nusiraminti ir atsipalaiduoti tikrovėje, o virtualią (ne)realybę panaudoti pozityviai: informacijos paieškai, kūrybai, lavinimuisi ir gal net karjeros galimybėms.


Edukacinė programa ,,Tai iš sapno pasakėlės pas vaikus keliauja lėlės...“

Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Pats gražiausias laikotarpis vaikystė, kuri siejasi su žaidimais, žaislais ir su lėlėmis. Šiais laikais nėra tokio vaiko, kuris savo rankelėmis nebūtų lietęs lėlės. Tačiau kokia tai buvo prabanga prieš 100 ar 200 metų. Edukacinę programą veda dvi ,,Lėlės“, kurios programos dalyviams pristato, kas tai yra lėlė. Vėliau supažindina su trumpa lėlių istorija, kuri iliustruota rodomomis skaidrėmis. Dalyviai sužino iš kokių primityvių medžiagų galima pasigaminti lėles. Kaip bėgant metams keitėsi medžiagos iš kurių buvo gaminamos lėlės. Programos dalyviams parodoma nedidelė lėlių kolekcija, kuri pagaminta iš skirtingų medžiagų (nuo lininių iki porcelianinių). Šias lėles galima liesti, palyginti ir paanalizuoti jų charakterius. Antroje programos dalyje mokiniai patys gamina, savo rankų darbo lėlytes. Dalyviai lėles gamina iš spalvotų siūlų. Pirmiausiai gaminamas lėlytės kūnas siūlų vijimo ir rišimo būdu. Vėliau pagamintą lėlytę aprengiame audinio skiautėmis. Norintys lėlytes gali išpuošti savo sugalvotomis detalėmis. Lėlytes moksleiviai gamina iš vienodų medžiagų. Koks bus kūrinys, priklauso nuo kiekvieno dalyvio kūrybiškumo, kruopštumo. Programos pabaigoje kiekvienas dalyvis turės padaryti slaptą užduotį, kuri bus atskleista tik tuomet, kada ,,gims“ naujasis jūsų draugas ar draugė. Visi dalyviai savo pasidarytas lėlytes išsineša namo.


Laiko valdymo kūrybinės dirbtuvės „Slaptoji užrašinė“

Šiais laikais visi yra be galo užsiėmę, net paaugliai ir jaunimas. Krūvis mokykloje, namų darbai, papildomos veiklos, būreliai, treniruotės, draugai, virtualus pasaulis, o kur dar pareigos namuose, pomėgiai, poilsis ir t.t. Kaip organizuoti savo laiką, kad būtų įmanoma viską suspėti? Išgelbės „slaptoji užrašinė“!
Praktinės edukacinės programos metu dalyviai sužinos:
• kas yra laiko valdymas ir kodėl tai svarbu,
• kas yra laiko vagys ir kaip juos atpažinti,
• kokie yra pagrindiniai laiko valdymo principai,
• kaip susikurti menišką užrašinę ir susidaryti geriausią dienos/savaitės planą, kad viską pavyktų įgyvendinti.
Visa tai ne tik sužinos, bet ir patirs praktinių užduočių metu.
Gebėjimas kurti ir pildyti užrašinę padės integruoti kūrybiškumą į kasdienybę, struktūruotai pamatyti visas būsimas užduotis, o jas įvykdžius – įsivertinti, reflektuoti.
Po edukacijos, turėdami naujų žinių ir įgūdžių vesti „slaptąją" užrašinę, paaugliai ir jaunimas galės geriau organizuoti savo laiką, daugiau laiko skirti svarbiausiems dalykams - mokslams, draugams, šeimai, sau, laisvalaikiui ir kultūrinei veiklai.


Vasario 16-oji, signatarai ir mes (nuotolinė edukacija)

Kaip atrodė Lietuva prieš daugiau nei 100 metų, skelbiant Vasario 16-osios aktą? Kokių profesijų žmonės tuo metu gyveno? Edukacijos metu virtualiai keliausime po Signatarų namų ekspoziciją ir bandysime įsijausti į XX a. pr. virėjos, kalvio, raštininko, auklėtojos, kepėjos ir agronomo profesijas bei pagalvoti, kaip šie žmonės suprato laisvę ir kokiais būdais galėjo prisidėti prie naujos valstybės kūrimo. Aptarsime, koks mūsų vaidmuo šiuolaikinėje demokratinėje visuomenėje. Taip pat iš arčiau susipažinsime su vienu iš signatarų - Jonu Basanavičiumi, bei virtualiai aplankysime Nepriklausomybės akto pasirašymo kambarį. Turėsime ir smagaus pajudėjimo minučių!


FANTASTIKA: ŽVILGSNIS Į KITOKIĄ ATEITĮ - tai žingeidumą, kūrybiškumą ir akiračio praplėtimą skatinanti edukacija. Pastaraisiais metais pastebima fantastikos idėjų ir motyvų gausa kino ir televizijos industrijoje, kuri neretai tampa tikrovišku ateities vaizdiniu. Moksleiviai, pasitelkę kūrybiškumą, keliaus į kitokią ateitį, domėsis, kokios temos šiandien labiausiai rūpi fantastikos kino filmų, serialų kūrėjams, kokios didžiausios grėsmės galimos mūsų pasauliui ir žmonijai. Edukacijos metu kiekvienas išbandys savo jėgas, kurdamas fantastinį personažą. Drauge ieškosime atsakymų: kokie fantastikos scenarijai gali išsipildyti, o kurie jau išsipildė?


TEATRO GALIA: NUGALĖK SAVO BAIMES IR ATSKLEISK SAVE

Pasaulinės pandemijos priešakyje stoja jaunas žmogus su vidinėmis baimėmis kurti, kalbėti prieš auditoriją, atskleisti savyje slypintį kūrybos potencialą. Šiandieninė skaitmeninė visuomenė diktuoja naujas stereotipų tendencijas: savo galių ribojimas, uždarumas, nenoras kurti ir atskleisti savęs tampa kasdienine norma. Mes sakome - NE! NE - kūrybos badui, NE - vidinėms auditorijos baimėms, NE - kūrybinės savirealizacijos sąstingiui. Mes sakome TAIP - naujų patirčių kūrimui, savęs atksleidimui, pasitikėjimui savimi ir savo kūrybine galia. Kviečiame susipažinti su šiuolaikinio teatro galia, kuri padeda realizuoti save ir ugdyti kūrybišką asmenybę. Inspiracinius-kūrybinius užsiėmimus ves teatro ir kino aktorė, televizijos ir radijo laidų vedėja, „Auksinio scenos kryžio” nominantė - Gileta Eglė Jackaitė. Užsiėmimų metu, pasitelkiant įvairias asmenybės išlaisvinimo technikas, taikomojo teatro metodus, bus siekiama įprasti atskleisti save ir nugalėti auditorijos baimes.


Ar tikrai užtenka apie dailės kūrinį pasakyti „gražu / negražu"? O kas jame patinka ir kas nepatinka? Ar kūrinius gali tyrinėti tik dailėtyrininkai, gal ir mes galime drąsiai juos vertinti, mokydamiesi apginti savo teiginius? Ar paveikslų apibūdinimai turi būti rimti ir labai moksliški, ar gali būti žaismingi ir juokingi? Sustokime, įsižiūrėkime taip, tarsi žvelgtume į paveikslą pro padidinamąjį stiklą ir, pasitelkę vizualinio mąstymo strategijų metodą, atsakykime sau – kas vyksta šiame paveiksle? Pamatysime, kiek daug iš pirmo žvilgsnio nepastebėtų dalykų galima rasti kiekviename kūrinyje. O kuriant paveikslų istorijas pratęsiančius kelių kadrų filmukus, pravers ir tradicinės paveikslų dėlionės, ir planšetiniai kompiuteriai.


Kviečiame į šventinių vainikų dirbtuves. Jų gamybai naudosime natūralias gamtines priemones, įvairias dekoracijas, džiovintus augalus, Kalėdomis kvepiančias cinamono lazdeles, anyžius, apelsinus. Vainikai pinami iš kenio šakų, todėl ilgai išsilaiko, nenubyra kaip kiti eglišakiai. Mokysimės paprasčiausio ir gražiausio vainiko pynimo būdo. Jaukioje aplinkoje ir ramybėje su meile ir šiluma, galėsite patys pasigaminti vainiką, kuris jus džiugins Advento laikotarpiu ir per Šventes.
Programa skirta ugdyti pažinimo ir menines kompetencijas per krikščioniškas tradicijas, atskleisti mūsų šalies etninės kultūros išskirtinumą, jos archaiškumą, neišsenkantį kūrybiškumą. Užsiėmimai gali būti integruoti į pamokas, teminius susibūrimus, renginius.

Edukacijos metu prisiminsime kas yra Adventas ir kodėl jis švenčiamas. Išsiaiškinsime kodėl Kristaus gimimo šventės išvakarėse laikomasi rimties, pasninko ir draudimų.  Sužinosime, kokie kalėdiniai namų papuošimai būdingi Lietuvai ir iš kur atkeliavo adventinio vainiko pynimo paprotys. Kiekvienas iš Kenio šakelių nusipinsime Advento vainiką savo namams, ir sužinosime kokia jo simbolinė ir praktinė reikšmė.


„Kas gyvena Pasakų name ?“ - edukacinis užsiėmimas pritaikytas psichosocialinę negalią turintiems 3-4 klasių mokiniams. Vaikų literatūros muziejaus ekspozicija pristato geriausius praeities ir dabarties lietuvių vaikų literatūros kūrinius ir jų autorius.
Psichosocialinę negalią turintiems vaikams siūlome susipažinti su Pasakų namo gyventojais žaidžiant lobio ieškojimo žaidimą. Pradžioje edukatorė  pristatys užsiėmimo eigą ir paaiškins žaidimo taisyklės. Edukatorė  lobio ieškotojams  trumpai pristatys namų šeimininką advokatą Mykolą Šleževičių ir jo nuopelnus Lietuvos valstybei, papasakos Kakės Makės sukūrimo istoriją,  supažindins su skrendančiu į Tandadriką šešetuku. Vaikai sužinos, kur vieną vasaros vakarą atsidūrė garsiausias Kauno daktaras Kripštukas ir į kokią šalį pateko pasipūtėlis Gilė. Personažų kostiumų galerijoje pasimatuos ne tik garsiosios Tiputapės apdarą ir galiausiai atras gerai paslėptą lobį- knygas, kurių veikėjus pažino naršydami Pasakų namo kertes.  Lobis turės ir siurprizą – atminimo dovanėlę kiekvienam dalyviui.


Mes kūrėjai: kūrybiškumas dirbant komandoje

Kiekvienas gali būti menininkas. Kiekvienas toks jau YRA. Tik dalis žmonių taip užsklendžia duris į savo kūrybiškumą, kad lieka įkalinti įprastos realybės rėmuose, pamiršta pažvelgti plačiau, pamatyti tai, kas dar neregėta ir suvokti, kad turi savyje slypintį neįkainojamą turtą – kūrybos galią, kuri gali išaugti į didžiulį, apčiuopiamą, regimą, girdimą, suvokiamą kūrybos lobyną. Inspiraciniuose - motyvaciniuose užsiėmimuose moksleiviai turės galimybę per kūrybinius, patyriminius, komandinius pratimus/žaidimus atskleisti savo talentus, juos pritaikyti komandinėms užduotims atlikti. Kadangi kiekvienas asmuo yra skirtingas ir kūrybinio mąstymo įgūdžiai skiriasi, padėsime išsiaiškinti kaip lavinti divergentinį ir konvergentinį mąstymą, kuris iš jų labiau išvystytas, kaip pritaikyti ir/ar atskleisti savo talentus dirbant komandoje, taip kuriant bendras menines idėjas. Užduotys skatins moksleivių bendrakūrybą, apims įvairias meno šakas (muziką, vizualinį bei scenos meną, improvizaciją).

Vilniaus m. sav.; Kauno m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Edukacinė ekskursija "Čia mūsų miestelis"

"Čia mūsų miestelis“ - edukacinė ekskursija, krašto pažinimo, istorijos pamoka po atviru dangumi. Kaip vadovėliniai faktai apie tarpukario pokyčius pasireiškė to laikmečio miestelėnų gyvenimo kasdienybėje? O kaip tuo laiku atrodė savivaldybės įstaiga ar mokykla? Kam anuomet buvo reikalingas paštas? Ką ir už kiek galėjai nusipirkti manufaktūros parduotuvėje? O kaip dabar mes suvokiame tautiškumą, meilę savo kraštui, kalbai? Atsakymų į šiuos ir daugelį kitų klausimų ieškosime kartu, kaukšėdami po bruką ir dairydamiesi. Muziejaus miestelio ekspozicijoje - apibendrintame Lietuvos ir šiaurės Europos miestelių atspindyje - , ieškosime šios gyvenvietės savitumų, stebėsime ženklus, liudijančius tarpukarį, užsuksime į valsčių, pradžios mokyklą ir pašto agentūrą, išmoksime lavinti atmintį, žaidžiant skautų kimą. Gal net pavyks atrasti ką nors bendro tarp dabartinės mūsų gyvenamos vietos ir ekspozicinio miestelio? Nepastebėsime, kaip greit prabėgs krašto pažinimo pamoka po atviru dangumi...


Marijampolės Petro Kriaučiūno viešoji biblioteka

FOTOSKAITMENINIS AMŽIUS - tai Marijampolės Petro Kriaučiūno Vaikų ir jaunimo edukacijos centre vykstanti edukacija, kurios metu grupė sužinos apie fotografo darbą iš pirmų lūpų. Paslauga vykdoma centro fotostudijoje, kurioje yra visa reikiama įranga reikalinga fotografui, pradedant profesionaliais fotoaparatais ir baigiant studijine, impulsine apšvietimo įranga.
Užsiėmimas prasideda klausimu-diskusija „kas fotografijoje svarbiau – profesionali brangi technika, ar ja besinaudojančio žmogaus žvilgsnis“. Po diskusijos paaiškinama, kad fotoaparatas yra tik įrankis, kuris pats nemąsto ir nesirenka į ką žiūrėti ir ką įamžinti. Vėliau aptariama fotografijos svarba šiame skaitmeniniame amžiuje, supažindinama su fototechnikos rūšimis ir galimybėmis. Pažintis su  fotografijos priemonėmis leidžiant paimti jas į rankas, leidžia pajausti fotografo darbo svorį. Didelis dėmesys skiriamas  diskutuojant apie asmens savybes norint gerai išmanyti šį darbą.
Antroje edukacijos dalyje video medžiagos pagalba aptariame keletą fotografijos rūšių.
Paskutinė teorijos dalis - kompiuterinių manipuliacijų tema,  dalinamasi asmenine edukatorės kūrybine patirtimi ir darbų portfolio, diskutuojama kas nuotraukoje gali būti netikra, pakoreguota retušo būdu. Mokiniams parodomas vaizdas prieš ir po retušą.
Praktinė dalis - piešimas tamsoje fotografiniu būdu. Praktikos metu nuotrauka studijoje eksponuojama apie 20 s.  per tą laiką mokiniai įjungę telefono blykstes paišo ore, nufotografuojama šviesos piešinio nuotrauka.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Žemaičių muziejaus „Alka“ Gamtos skyriuje ir autentiškoje Žemaitijos kaimo ekspozicijoje vykdomuose edukaciniuose užsiėmimuose, skirtuose ikimokyklinio bei jaunesniojo mokyklinio amžiaus vaikams ir atskiroms šeimoms. Edukacinio užsiėmimo dalyviai, apžiūrėję paukščių ekspoziciją, klausysis paukščių balsų, palygins kiaušinius, atsakys į klausimus, mins mįsles, žais žaidimus, paukščių chore pamėgdžios paukščių balsus.Kiekvienas edukacinio užsiėmimo dalyvis gaus lapą su paukščių kontūrinėmis iliustracijomis ir galės muziejuje, ugdymo įstaigoje ar namuose spalvinti, daryti aplikacijas iš spalvoto popieriaus ar kitaip sukurti savo iliustracijas knygai. Gamtos pažinimas per tautosaką ir kūrybinės veiklos paįvairins jaunosios kartos ugdymo procesą ir aktualizuos nematerialųjį kultūros paveldą


Lietuvių kalboje žodis „groti“ turi ir žaidimo, ir laimės mėginimo reikšmes. Norėdamas groti, žmogus kūrė muzikos instrumentus iš paprasčiausio šiaudo, plunksnos, kelmo ar lentos. Garsais norėjo ne tik pamėgdžioti gamtą, bet ir perduoti žinią, susisiekti su anapusiniu protėvių pasauliu, išreikšti liūdesį, džiaugsmą, linksmintis ir kitus palinksminti. Edukacinėje programoje susipažinsime su lietuvių liaudies instrumentais, patirsime, kaip gimsta garsas. Kursime, žaisime, improvizuosime.


Kultūrinė edukacija „Velykinis margutis“

Programos tikslas: supažindinti mokinius su Gavėnios, Verbų sekmadienio, Velykų ir Atvelykio tradicijomis bei papročiais. Programos uždaviniai: žaismingai ir patraukliai papasakoti apie senuosius lietuvių papročius, supažindinti su kultūrine įvairove, skatinti tautinę savimonę ir meilę savo kraštui.
Interaktyvios veiklos metu, per smulkiąją tautosaką (ketureiliai, sakmės, mitai, lalavimas, žaidimai) ir mono spektaklį dalyviai sužinos nuo kada imame laukti pavasario ir didžiosios šventės, kuo mums svarbi verba ir kokio tai augalo šakelės, kuo verba skiriasi kiekviename Lietuvos regione, kokios mistinės galios jai suteikiamos, kaip ir kada švenčiamas Verbų sekmadienis, kodėl Velykoms marginame kiaušinius, jų spalvų simboliai ir reikšmes. Kartu su vedėja, virtusia Velykų bobute (Velyke) nukeliaus į seniausius laikus, kada kūrėsi pasaulis ir išgirs netikėtų dalykų. Tai Velykė gano Velykų zuikučius, tai ji primargina  margučių – spalvotų geriems vaikams, juodų – neklaužadoms. Edukacijos metu kiekvienas galės save įsivertinti – kokio kiaušinio esu vertas? Kaip elgiausi namuose, klasėje, su draugais?
Išmoksime kiaušiniavimo ketureilį, kuris pravers šeimos Velykų šventės metu, ugdys santūrumą, susilaikymą, mokys atsisakyti perteklinio vartojimo.
Pavasario simbolis – parskridęs paukštis. Žaisime kiekvienam suprantamą, įtraukiantį, ugdantį pastabumą, loginį mąstymą ir  vikrumą žaidimą „skraido–neskraido“, mokysimės gandro paerzinimų.
Pasigaminsime neįprastą, konditerinį margutį: užmaišysime tešlą iš paslaptingų kiškio miltų, sutirpusio Velykų bobutės vežimaičio, saldžiausio boružėlių (dievo karvyčių) pieno.
Programos metu lydintieji pedagogai turi galimybę stebėti vaikų elgesį, analizuoti polinkius, interesus, pažvelgti į mokinius ne kasdieniškai.


Svečiuose pas muzikos instrumentus 5-8 kl.

Kiek pavadinimų turi smuikas? Iš ko pagaminti instrumentai? Kokiais instrumentais galima išmatuoti autobusą? Kaip skamba styginiai, pučiamieji, mušamieji instrumentai? Edukacinio užsiėmimo metu ne tik susipažinsite su instrumentų rūšimis, istorija, ypatumais, bet ir turėsite unikalią galimybę patys jais pagroti. Po užsiėmimo mokiniai mokės atpažinti instrumentus ir juos klasifikuoti (styginiai, pučiamieji ir t.t.), įgis muzikos istorijos žinių, išmoks keletą naujų sąvokas, susijusių su simfoniniu orkestru, susipažins su grojimo instrumentais pagrindais ir patys pamėgins groti (mokantys groti mokiniai pademonstruos instrumento skambesį ir galimybes). Priemonės: muzikos instrumentai, muzikos įrašai. Užsiėmimo pradžioje edukatorė trumpai papasakoja apie simfoninį orkestrą, jo sudedamąsias dalis, pristato pagrindines sąvokas (simfoninis orkestras, dirigentas, partija, partitūra, batuta), taip pat supažindina su instrumentų grupėmis. Moksleivius supažindinant su klasikiniais instrumentais ir jų paskirtimi simfoniniame orkestre, per muzikinio akiračio plėtimą keliamas užsiėmimo dalyvių kultūrinis sąmoningumas. Vėliau edukatorė pristato po keletą instrumentų iš kiekvienos grupės (atsiradimo istorija, raida), parodo, kaip jie surenkami, laikomi, kaip jais grojama, kiekvienas mokinys gali pabandyti jais groti. Taip mokomasi pažinti ir įvertinti jų skambesį, palyginti tos pačios grupės instrumentus (pvz. trimitą ir tromboną) ir aptarti jų panašumus ir skirtumus – lavinami analitiniai mokinių gebėjimai. Galime priimti judėjimo negalią turinčius asmenis, nes turime keltuvą (priimsime mažesnę grupę). Užsiėmimą galima pritaikyti: pritaikytas vaikams su proto negalia, raidos sutrikimais, taip pat mokiniams, turintiems regos negalią. Apie specialius grupės poreikius prašome informuoti užsakymo formoje.


Klounados spektaklis "Kaip klounas laimės ieškojo"

Kiekvienas žmogus nori būti laimingas. Ir kiekvienas to siekia. Tad ką daryti, kad taptum laimingas? Gal užtenka būti savimi? O gal reikia būti į kažką panašiam? Gal užtenka, kad mama nupirktų telefoną? O gal kad "nupirktų" broliuką? Šis klounados spektaklis į šiuos klausimus neatsakys. Neduos atsakymų, o tik kels dar daugiau klausimų, kas privers pačius mąstyti apie savo asmeninę laimę, suvokiant save ir vertinant kasdieniniame kontekste. Šią temą padeda atskleisti klounados išraiškos priemonės: žongliravimas, pantomima, klouniški triukai ir fokusai, veiksmas, dinamika ir, žinoma, aktyvus žiūrovų įsitraukimas į veiksmą nuo pat spektaklio pradžios iki pat jo pabaigos. Spektakliui turime visą reikalingą garso bei apšvietimo įrangą. Taip pat yra galimybė spektaklį rodyti lauke.


Ši edukacija tai kontrastas dabartiniams daugumos vaikų užsiėmimų. Mokiniai atvyksta į trijų žemaitišku stiliumi pastatytų sodybų kaimą, esantį miške, pasižyminčiame ypatingu kraštovaizdžiu. Sodybos teritorijoje ir šalia esančiame pažintiniame take bei miške dalyviai gali praleisti kad ir visą dieną. Edukacijos metu mokiniai trumpai apsidairo 19 a. stiliumi atstatytoje žemaitiškoje troboje ir likusį laiką leidžia lauke. Edukatorius kviečia įsivaizduoti kaip prieš 70 ir daugiau metų dienas leisdavo bendraamžiai, kuo užsiimdavo, ką valgydavo, kokia buvo jų buitis. Pristatomi ir išbandomi komandiniai piemenų žaidimai, muzikos instrumentai, mokiniai patys kuria laužą ir gaminasi jame maistą. Vaikams tenka ir galvą pasukti ir rankas pamiklinti, nes ne viskas gaunasi iš karto, kad ir koks paprastas iš pirmojo žvilgsnio gali atrodyti vaikų gyvenimas senovėje. Praktiškai bus išbandomos įvairios priemonės kurias šiais laikais ne kiekvienam yra tekę pačiupinėti. Po edukacijos aptariami įspūdžiai ir patyrimai. Paprastai vaikai įvardina puikią savijautą gamtoje, džiaugiasi savo rankomis pasigaminę maisto, užkūrė laužą, labiau pažinę save ir savo klasiokus žaidimuose ir darbuose. Išgyvenimai kontrastuojantys su kasdieniniu gyvenimu suteikia pasitikėjimo savimi bei padeda įvertinti savo dabartinio gyvenimo aspektus.


Maldai atsidėjusios vienuolės gyveno uždarą, prašalaičio akims neregimą gyvenimą. Kas dėjosi už storų vienuolyno sienų? Kokia buvo seserų kasdienio gyvenimo rutina? Ir kokie įvykiai sudrumsdavo lėtą, vienodą bernardinių dienų tėkmę? Linksmai atliksime užduotį, kuri reikalauja pastangų, kantrybės, kruopštumo (išbandysime simegrafijos techniką arba gotišką šriftą).


Jūrų mazgai: menas ar amatas? (5-8 kl. mokiniams)

Moksleiviai, dalyvaudami užsiėmimuose, susipažins su mazgų atsiradimo istorija, mazgų rišimo tradicijomis, sužinos kiekvieno mazgo pritaikymo sritį ir išmoks paprastų ir sudėtingesnių mazgų rišimo technikos. Edukacijos praktinėje dalyje moksleiviams bus suteiktos galimybės patiems pasigaminti savo „jūreivišką“ suvenyrą - supinti apyrankę. Veiklą paruošė tolimojo plaukiojimo jūrų kapitonas Evaldas Zacharevičius ir mazgų pynimo entuziastė STEAM centro laborantė Olga Berežnova.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Gedimino pilies paslaptys (nuotolinė paslauga)

Gedimino bokštas saugo daugybę paslapčių! Šio edukacinio užsiėmimo, metu keliaudami laiku, bandysime visi kartu jas atskleisti. Prieš 10.000 metų nuslinkęs paskutinis ledynmetis suformavo Vilniaus kalvas ir vandenis. Gamtos apsaugotoje vietoje pirmiausia atsirado gyvenvietė, vėliau – medinė pilis, mūrinė pilis. Jos fragmentai išliko iki mūsų dienų. Pilių sienos, atlaikiusios kryžiuočių antpuolius, miestą siaubusius gaisrus ir niokojusius karus, pasakoja istoriją: Gedimino bokštas buvęs parako sandėliu, optinio telegrafo punktu, kavine… Šiandien jis yra vienas lankomiausių turistinių objektų Lietuvoje. Po šios edukacijos paslapčių nebeliks, susipažinsime su Vilniaus Aukštutinės pilies istorine raida, kitusia jos paskirtimi ir svarba sostinės bei šalies istorijai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Nėra geresnės vietos susipažinti su šimtamete Lietuvos Prezidento institucija nei istoriniai Prezidento rūmai. Žengsite pro paradines duris, pro kurias šimtus kartų žengė prezidentai K. Grinius, A. Stulginskis  ir A. Smetona.  Išgirsite istorijas apie pasiaukojančią tarnystę visuomenei, tačiau kartu ir ištikimybę savo įsitikinimams. Interaktyvaus komandinio žaidimo metu išsiaiškinsite, kokia buvo Prezidento rūmų kasdienybė, kokias pareigas prezidentai turėjo atlikti, kokius lemtingus sprendimus jiems teko priimti. Pasitelkiant autentiškas Prezidento rūmų erdves, muziejaus eksponatus ir kitą vaizdinę bei tekstinę medžiagą šios kultūrinės edukacijos dalyviai susipažins su Prezidento institucijos Lietuvoje istorija, trimis tarpukario Prezidentais ir per šias iškilias asmenybes ir jų veiklą, atskleis kaip prezidento sprendimai gali nulemti žmogaus, visuomenės ir valstybės likimą.  Uždaviniai: 1) supažindinti su kiekvieno prezidento asmenybe, pristatant svarbiausius politinės veiklos bruožus; 2) išanalizuoti pagrindinius 1919–1940 m. Prezidento institucijos susiformavimo ir raidos istorijos momentus; 3) supažindinti su Prezidento rūmais – pagrindine prezidentų rezidencija ir politinių sprendimų priėmimo vieta; 4) išsiaiškinti, kaip prezidentų asmenybės ir vertybinės nuostatos veikia valstybės gyvenimą ir politinę kultūrą; 5) skatinti edukacijos dalyvių kritinį mąstymą ir komandinį darbą atliekant pateiktas užduotis. Edukatorius diskusijos forma pristatys Prezidento instituciją bei prezidentus, supažindins su autentiška rūmų aplinka. Vėliau mokiniai atliks interaktyvias užduotis, kurių pagalba komandinio žaidimo metu savarankiškai susipažins su tarpukario prezidentais ir jų veikla. Moksleiviai dirbdami grupėse lavins kritinį mąstymą ir socialinius įgūdžius. Komandinio žaidimo metu mokiniai drąsiai imsis iššūkio reikalaujančių užduočių ir savarankiškai ieškos kūrybinių sprendimų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Kviečiame susipažinti su istorijos ir kultūros paveldu Trakų Vokės dvaro sodyboje. Aiškinsimės, kas yra dvaras, kokius istorijos praeities įvykius ir paslaptis jis saugo. Pirmoje edukacinio užsiėmimo dalyje sužinosime apie dvaro istoriją, jos teritorijos raidą XIX-XX a. Pasivaikščiosime tarp išlikusių dvaro sodybos pastatų, apžiūrėsime šioje teritorijoje esančius autentiškus statinius. Pažintį tęsime dvaro rūmuose, kur grožėsimės išlikusiais interjerais – puošniomis lubomis, autentiškomis grindų plytelėmis ir atkuriamomis interjerų detalėmis. Veiklas tęsime pažindami Rūmų šeimininkus, jų išskirtines galimybes, meninį skonį, pramogas ir buitį. Dvarą, kultūros, meno ir išpuoselėto grožio židiniu pavertusių grafų Tiškevičių šeima. Pristatant Trakų Vokės didikų gyvenimo istoriją, moksleiviai susipažins su išlikusiomis dvaro patalpų fotografijomis, kuriose atsispindi didybė ir prabanga, meninis skonis ir užmojai. Rūmus puošė skulptūros, baliustros, o vidinės erdvės įrengtos itin prabangiai. Tačiau vėliau be šeimininkų likęs dvaras nunyko, o rūmų interjerą puošę paveikslai, baldai, svečius žavėję krištolo sietynai, kiti vertigi daiktai buvo išgrobstyti, puošyba sunaikinta...Tęsiantis restauravimo darbams dvare pamažu atgimsta senieji interjerai, atkuriamos įmantrios puošybos detalės. Pasinaudoje dokumentine medžiaga stebėsime, kaip vyko atkuriamieji dvaro ir jo interjero puošybos darbai. Pratinėje užsiėmimo dalyje gaminsime dekoratyvinę interjero detalę – angeliuką, jį spalvingai dekoruosime ir panaudosime savo namų interjero puošimui.


Kiekvieno vaiko širdelėje tūno slapta svajonė – naminis gyvūnėlis! Su mumis vaikai bent per mažą žingsnelį galės priartėti prie tos svajonės.
Edukacijos tikslas – supažindinti vaikus su gyvūnais bei išmokyti atsakingo elgesio su jais. Taip pat lavinti vaizduotę, motoriką, skatinti  kūrybiškumą. Mokyti išlaikyti koncentraciją dirbant pagal instrukcijas ir  įsitraukti į diskusiją, kuri vysto saviraišką bei pasitikėjimą savimi.
 Iš rankšluostukų vaikai lankstys gyvūnėlius, patys kurs jiems nosytes, ausytes, papuošimus ir, kaip tikriems gyvūnėliams, galės sugalvoti vardą. Pagamintą savo rankytėmis žaisliuką-rankšluostuką galės pasilikti. O, kurį laiką pasidžiaugę, išvynios ir naudos kaip rankšluostuką.
Edukacijos temos priklauso nuo užsakovo poreikių ir esamo laikotarpio (pvz.: Velykos – gyvūnėlis viščiukas su margintu kiaušiniu, Kalėdos – dovanėlė – augintinis šuniukas, o Naujieji metai – Zuikis pagal kinų kalendorių ir morkos formos atvirukas).
Edukacijas taip pat galime vesti lenkų ir rusų kalbomis.


Plungės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Tikslas – supažindinti edukacijos dalyvius su Plungės Oginskių parko kultūriniu ir gamtiniu paveldu įtraukiant juos į aktyvų žaidimą.
Uždaviniai:
1. Suteikti dalyviams naujų žinių, patirčių, susieti jas su jau turimomis.
2.  Per veiklas ugdyti savivertę ir motyvaciją, pasitikėjimą savimi ir savo sprendimais, darbu.
3. Padėti mokiniams pajusti eksperimentavimo bei pažinimo džiaugsmą.
4. Veiklos metu ugdyti socialinius įgūdžius: gebėjimą dirbti individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti. Veiklos aprašymas: klasė, atėjusi į edukaciją, padalijama į komandas po 4–5 jaunuolius. Kiekvienai komandai duodamas Plungės parko žemėlapis su pažymėtais objektais bei užduočių lapas. Užduotys atliekamos aplankant žemėlapyje pažymėtus objektus (kai kurioms atlikti reikalinga QR kodų skaitymo programėlė, įdiegta mobiliuosiuose telefonuose), bibliotekoje turimos hologramos, VR akiniai, padedantys aplankyti virtualią oranžeriją ir kt.). Po to komandos pasitikrina įgytas žinias viktorinoje. Apdovanojami nugalėtojai. Vyksta edukacijos aptarimas.
Siekiamas poveikis: 1. Veiklos metu patiriamos teigiamos emocijos, įtraukiantis žaidimas didina kultūrinį sąmoningumą, supažindina su Plungės kultūriniu bei gamtiniu paveldu.
2. Dalyvavimas veikloje leidžia pajusti pažinimo džiaugsmą.
3. Per veiklas ugdoma savivertė ir motyvacija, pasitikėjimas savimi ir savo sprendimais, darbu.
4. Veiklos metu ugdomi socialiniai įgūdžiai: gebėjimas dirbti individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti.
Veiklos įgyvendintojai: Plungės vaikų bibliotekos darbuotojai: Kristina, bibliotekos vedėja, edukatorė ir Paulius Gadeikis, edukatorius.


Menas mieste - ką pasakoja Vilniaus skulptūros?

Vilniuje kalba ne tik žmonės, bet ir skulptūros. O ką jos pasakoja? Eime paklausyti! Leiskimės į nuotykį ir kūrybiškus pokalbius magiškose sostinės senamiesčio gatvelėse.

Edukacijos metu dalyviai smagiai ir įtraukiančiai susipažins
su MO muziejus prakalbintomis skulptūromis, kuriose įkūnytos svarbios lietuvių istorinės asmenybės. Senamiesčio erdvėse kūrybiškai tyrinės supančią aplinką bei pažins skulptūrinę Vilniaus atmintį.


Užsiėmimas vyksta slaptosios lietuviškos mokyklos ekspozicijoje, Kirdeikių sodyboje, muziejaus Aukštaitijos kaime, kur iš tiesų yra veikusi slaptoji mokykla. Programos dalyvius pasitinka „daraktorė“ ir veda dalyviams pamoką slaptojoje mokykloje. Atsižvelgus į užsiėmimo dalyvių amžių, aptariamas spaudos draudimo laikotarpis, knygnešių žygiai, lietuviškos knygos kelias į Didžiąją Lietuvą, mamos mokykla, slaptosios mokyklos, jų specifika ir skirtumai nuo šiuolaikinių mokyklų. Dalyviai įsitraukia į diskusijas apie lietuvių kalbos išsaugojimo galimybes spaudos draudimo metu, svarsto apie pilietinės atsakomybės svarbą bei bando įsijausti į tuometinių moksleivių gyvenimą - mokosi skaityti iš autentiškos anuomet išleistos maldaknygės slebizavimo būdu, bando rašyti grifeliu ant grifelinės lentelės bei surasti tinkamą slėptuvę nuo žandaro. PASTABA: sodyba, kurioje vedamos edukacijos, yra nešildoma, tad programa vykdoma tik šiltojo sezono metu, t. y. gegužės-rugsėjo mėn. Programa pritaikoma atsižvelgiant į dalyvių amžių.


Kiekvienam norinčiam suprasti simbolių paslaptis svarbu žinoti jų slaptas reikšmes, užsiėmimo metu bus pateikiamas simbolių ir jų reikšmių sąrašas su įdomiais pavyzdžiais. Simboliu tapęs ženklas užmaskuoja tam tikrą tekstą, žinią, kurią norima pertekti. Šiais laikais savotiškais simboliais tampa logotipai ir prekės ženklai. Edukacijos metu bus kalbama kaip galima pasinaudoti simbolių kalba ir sukurti savo originalų ženklą.  Naudojantis ženkliukų gaminimo aparatu kiekvienas pasigamins savo išskirtinį ženklą, kurį galės įsisegti į savo rūbą ar kuprinę.


Edukacijos dalyviai išmoks komunikuoti radijo technologijomis (racijomis).
Edukacija vyksta tiek edukacinėje klasėje tiek lauke, ieškant informacijos muziejaus lauko ekspozicijoje esančioje Saulės sistemos modelyje. Edukacijos dalyviai supažindinami su elektromagnetinių bangų sklidimu įvairiose erdvėse. Išbando radijo komunikavimo stoteles (racijas). Pasiskirsto komandomis ir gauna užduotis. „Misijos kontrolė“ lieka edukacinėje klasėje, o „astronautai“ keliauja po lauko ekspoziciją ieškoti informacijos. Komunikuojama radijo stotelių pagalba. Atlikus užduotis, visi susirenka edukacinėje klasėje ir vyksta užduočių aptarimas, diskusija dalyviams aktualiais klausimais.


Kodėl turime būti mandagūs, gerbti šalia esantį (mokytoją, klasioką), tuos kuriuos sutinkame (pvz. kiemsargis, gyvūnas, augalas)? Labai dažnai vaikai pamiršta mandagaus ir kultūringo elgesio taisykles. O gal nežino? Prisiminsime, kas tai yra etiketas, elgesys, elgsena, taisyklė. Susipažinsime, kaip rengdavosi ir elgdavosi žmonės priklausomai nuo laikmečio ir valstybės. O kas aktualu šiais laikais? Kaip reikia elgtis bibliotekoje, spektaklyje? O ką veikti pertraukų metu? Per amžius pasakose, sakmėse, patarlėse kiek daug sukaupta išminties. Pasisėmę iš protėvių išminties, kursime pasaką apie šaunųjį Dinozaurą, kuris papuola į neįtikėtinas situacijas, tačiau istorija baigiasi laimingai. Prisiminsime, kad būtina gerbti aplinkinius, kad ir kaip jis keistai apsirengęs ir elgiasi nekasdieniškai. Aptarsime įprastas ir ne kasdienes situacijas. Prisiminsime, kodėl svarbu būti mandagiems visur. Susikursime savo klasės pasisveikinimą ir atsisveikinimą. Sukursime “Svajonių taisykles” - taisykles, kurių visada norisi laikytis. Jei aktualu, papildysime klasės ir mokyklos taisykles. Sudarysime veiklų pertraukų metu sąrašą ir draugausime. Juk Tu esi pats mandagiausias vaikas!


Molis ir stiklas – dvi įprastos medžiagos, edukacijos metu transformuojasi į dvi meno rūšis keramiką ir mozaiką. Edukacijos dalyviams bus  pristatytos molio rūšys, įsitraukus į diskusiją išsiaiškintos panaudojimo galimybės. Apžiūrėdami dirbinių pavyzdžius dalyviai susipažins su keramikos raida, mozaikos menu. Praktinio užsiėmimo metu dalyviai pasiners į naujų atradimų pasaulį: lipdydami iš molio lavins smulkiąją motoriką, erdvinį mąstymą, vizualinių vaizdinių kūrybos įgūdžius; dekoruodami stiklu atskleis kūrybiškumą, vaizduotę, estetinį suvokimą. Šiai edukacijai tereikia vieno susitikimo. Po užsiėmimo dirbiniai bus išdžiovinti, išdegti ir grąžinti gamintojams. Degimo metu išlydęs stiklas sukurs unikalią mozaiką.


Japonijoje – didžiausi pasaulio miestai ir moderniausios technologijos. Punktualiausi traukiniai, ryškiausios reklamos, automatizuotos kavinės ir viešbučiai. Tačiau kartu japonai išsaugojo savo senutėlę amžiną kultūrą. Kovos menus, pagoniškus tikėjimus, arbatos ceremonijas, origamį ir bonsus, išskirtinę meilę gamtai. Kviečiame dalyvauti žaismingoje kultūrinėje edukacijoje, kurios metu sužinosite neįtikėtinų faktų apie Japoniją, konstruosite ir programuosite robotus sumo imtynininkus, dalyvausite robotų sumo imtynėse, tobulinsite robotus. Šypsenos, azartas, kūrybinis problemų sprendimas bus nuolatinis Jūsų palydovas. Tai puiki galimybė suvienyti jėgas su klasės draugais ir drauge siekti pergalių. Dalyvavę kultūrinėje-edukacinėje programoje ir atlikę užduotis mokiniai gaus tai patvirtinančius pažymėjimus.


Edukacinė programa susideda iš dviejų dalių - teorinės ir praktinės.  Programos tikslas - supažindinti mažuosius programos dalyvius su Mažosios Lietuvos regiono etnokultūriniais elementais, teatralizuotai pristatant pamario krašto senąjį amatą - žvejybą medinėmis valtimis.  Kintų Vydūno kultūros centro kieme eksponuojama sena Venterinė valtis, prie kurios dalyvius teatralizuotai pasitinka etnogarfiniais rūbais apsitaisiusi žvejo žmona. Ji ateina susirinkti vyro sugauto laimikio ir sutinka vaikus, kuriuos įtraukia į diskusiją apie senus ir naujus laivus. Parodo  Venterinę valtį, joje esančius įrankius ir kokias žuvis vyras dažniausiai mariose sugauna, kiek laiko jis praleidžia mariose, ką valgo, kur miega, ką daro užklupus audroi.  Žaismingo dialogo pagalba kiekvienas vaikas skatinamas diskutuoti atsakyti ir užduoti jam iškilusius klausimus. Taip išsiaiškinama apie pagrindines valties dalis, išgirsta naujus tarmiškus žvejybos įrankių pavadinimus, bando atspėti kam jie naudojami. Betarpišku bendravimu ir teatralizuoto dialogo principu programos dalyviai įtraukiami į klausimų ir atsakymų pokalbį. Programos dalyviai sužinos, kaip reikia paruošti valtį ir kokius įrankius su savimi privalo turėti žvejas. Kokie išlikę prietarai ir kada žvejas jų paisydavo. Kokius reginius ar nutikimus vieni kitiems pasakojo žvejai. Improvizuota žvejo žmona pakviečia vaikus pažiūrėti koks laimikis įklivo į tinklą ir kviečia vaikus į pagalbą išrinkti žuveles-magnetukus, spalvinimo rušinius.  Žvejo žmona tarmiškais pavadinimais vardina traukiamas žuvis ir vaikų klausia, kokias žuvis jie pažįsta ir gal žino kaip jos atrodo.  Vaikai kviečiami į dirbtuves prie edukacinio stalo, kur  tęsiama praktinė ir kūrybinė dalis.  Klasėje vaikai prisimena marių žuvelių raštus, kaip jų švynai ir pelekai blizga saulėje, kaip gali raibuliuoti įvairiomis spalvomis. prisiminimui apie pamario kraštą vaikai išsineša nuspalvintą medinę žuvelę-magnetuką.


Įtraukusis spektaklis- edukacija "Apie medų ir bites"

Mokinių ir pedagogų pamėgta edukacija, kai mokymosi turinys pateikiamas spaktaklio forma, o edukatorė yra ne mokytoja, o tik bičių gyvenimo stebėtoja, kaip ir renginyje dalyvaujantys mokiniai. Edukacinio spektaklio metu susipažinsime su avilio šeimininke – bičių motinėle ir mažąja darbininke bitute Gyte. • Ką reiškia posakis „darbšti kaip bitė“ ir kodėl protingi dėdės kalba, kad be bičių nebūtų ir žmonių? • Bitutė Gytutė papasakos, kaip ji ir kitos bitės surenka nektarą ir kaip iš jo atsiranda medus. • Ką dar bitės gamina? Kokie yra bičių produktai? Kuo bitės maitinasi, kad būtų greitos? Kur bitės laiko medų? Gaminsime natūralaus vaško žvakes. „Saldu kaip du medu“ – pavasario (sodų), vasaros (liepų), rudens (miško) medus – nejaugi jie skirtingi? Kodėl uostydami gėles išsitepame nosį? Viską ir dar daugiau papasakos bitutė Gytutė. • Pažvelgsite į pasaulį pro bitės akinius. Ar žinojote, kad bitės turi net penkias akis? Žinios bus pateiktos žaisminga forma, be išankstinių nuostatų. Po edukacijos dalyviai gebės: aptarti medaus, bičių duonelės, žiedadulkių ir vaško išgavimo/pagaminimo būdus. Programos metu yra pabrėžiama tiek grupinio, tiek asmeninio darbo ir pagalbos draugui svarba - gyvendami bendruomenėje prisitaikome prie jos kultūros ir papročių, puoselėjame tradicijas ir išsaugome savitumą. Mokiniai supras, kad visuomenėje svarbus kiekvienas individas, savo gebėjimais prisidedantis prie bendros grupės gerovės. Pateikiamos užduotys, pritaikytos mokinių amžiui ir supratimui (1-2kl., 3-4kl., 5-6kl.) lavins kūrybiškumą ir atskleis dalyvių individualumą. 45min. renginys vykdomas vienai klasei/grupei vienu metu, į ugdymo įstaigą atvykstama susidarius 4-6 grupėms.


MOKAUSI IŠ KINO nuotolinės edukacinių filmų peržiūros

Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios temos: draugystė, santykiai su šeima, bendraamžiais, moraliniai pasirinkimai, emociniai išgyvenimai, asmens tapatumas, patyčios, tolerancija ir kt.  Siūlomų filmų programa yra kruopščiai atrinkta skirtingoms amžiaus grupėms. Peržiūrų metu pasitelkiant kiną kaip priemonę siekiama ugdyti moksleivių kritinį mąstymą, kūrybingumą, socialinius ir komunikacinius įgūdžius, plėsti kultūrinį akiratį, skatinti vartoti legalų turinį. Programos filmai pasižymi pasakojamos istorijos universalumu, aukštu meninis lygiu, patraukliu pateikimu, edukaciniais elementais. Filmai žiūrimi nuotoliniu būdu (klasėje arba namuose), atsiuntus filmo nuorodą. Filmus lydi profesionali edukacinė medžiaga, padedanti pedagogams aptarti matytą filmą su moksleiviais. Metodinėje medžiagoje pateikiamas filmo kontekstas, analizuojamas stilius, parengtos praktinės užduotys ir klausimai diskusijai. Programą sudarys 15-20 filmų, skirti įvairaus amžiaus moksleiviams. Šiuo metu programoje: priešmokyklinukai ir 1-4 klasės: „Ką pašnibždėjo Pelėda“ (Frits Standaert, Samuel Guénolé, Clémentine Robach, Pascale Hecquet), „Tamsta Varlius“ (rež. Anna van der Heide), „Net ir pelės keliauja į dangų“ (rež. Denisa Grimmová, Jan Bubeníček), „Mano mama gorila“ (rež. Linda Hambäck); 3-6 klasės: „Atsargiai, ragana!“ (rež. Rasko Miljković), „Romi salonas“ (rež. Mischa Kamp), „Bintė“ (rež. Frederike Migom),  „Apverstas bokštas“ (rež. Jaak Kilmi); 5-8 klasės: „Arčiau debesų“ (rež. Meikeminne Clinckspoor),  „Gauja“ (rež. Tomas Polensky); 9-12 klasės: „Mūsų vieta“ (rež. Jacqueline Zund), „Pavasaris ateis“ (rež. Sara Kern), „žeme, stop“ (rež. Kateryna Garnostai), „Aš niekda neverkiu“ (rež. Piotr Domalewski). Kiekvienais metais programa papildoma 2-4 filmais.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Atverkime Vilniaus kiemelių vartus“ Meskime kelią dėl takelio ir pamatykime
kitą Vilniaus pusę, už vartų ir storų sienų besislepiančius senamiesčio kiemelius. Gynybinės sienos likučiai, karo ženklai,
skulptūros, viešieji šuliniai ir šventųjų atvaizdai. Juose virė gyvenimas, skambėjo dainos, poetų eilės, spausdinimo mašinėlių
garsai, sąmokslų planai. Visi jie iki šių dienų išsaugojo savąsias paslaptis apie unitus, filaretus ir filomatus, vykusias šventes
ir pasimatymus, studentų išdaigas ir profesorių suokalbius. Edukacinės ekskursijos tikslas supažindinti mokinius su unikaliu
Vilniaus senamiesčio kultūros paveldu, pastatų ir kiemų formavimosi raida ir užstatymo kaita, skirtingais architektūros
stiliais ir jų meninėmis detalėmis, kelių šimtų metų senumo mūro lipdymo būdais ir jo liekanomis. Išlikusiu kultūriniu
praeities paveldu ir dabarties technologijomis padedančiomis jį konservuoti, atkurti ir išsaugoti. Ekskursijos metu mokiniai
įtraukiami į edukacinius, teminius žaidimus, istorinis pasakojimas papildomas archyviniais dokumentais, nuotraukomis.
Mokiniai skatinami gyvai tyrinėti ir ugdyti dėmesingumą juos supančiai aplinkai, naudodamiesi jiems suteikta papildoma
medžiaga įsivaizduoti praeities miestą bei jame vykusius pokyčius, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą,
domėtis Vilniaus praeitimi ir dabartimi.


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Ar žinote, koks gyvūnas, kokius namus įsiruošia: ar visi paukščiai suka lizdus, kur žiemoja varlės, kas surenčia trobelę, o briedis ar įsiruošia namą? Kas gyvena pievoje, prie vandens telkinio, vandenyje ir žmogaus kaimynystėje? Visi Žemės planetos gyventojai – žmonės, žvėrys, paukščiai, ropliai, vabalai, žuvys ar vos plika akimi įžiūrimi padarėliai – turi namus. Tik mes, nematydami gyvūnų, gamtoje jų neatpažįstame. Suręsta trobelė, įruošta irštva ar iškaltas uoksas – tai kokių gyvūnų saugūs namai? Dalyvaujantys edukaciniame užsiėmime, išklauso edukatoriaus pasakojimo, apžiūri natūralius, iš gamtos parneštus, ir sukurtus gyvūnų namus, o savo įgytas žinias pritaiko žaisdami-dėliodami dėlionę. Dėlionę dėlioja nedidelės vaikų grupelės (1–4 vaikai), tad užsiėmime dalyvaujant didesnei vaikų grupei, jie išskirstomi į grupeles. Dalyviai įvertina įgytas žinias ir padovanotose knygelėse, kurių puslapiuose pavaizduoti gyvūnų namai, nuo lipdukų lapo į knygelės puslapius sukelia gyvūnus – namučių gamtoje gyventojus.


Edukacija vaikams "Oro balionu po Lietuvą"

Tai žaisminga, teatrališka, informatyvi edukacija, kurios metu mokiniai susipažįsta su autorine lavinamąja siūta knyga
"Vaikams"apie Lietuvą". Edukacijos "Oro balionu po Lietuvą" dalyviai susikuria į save panašias lėles, kurios siūtu oro balionu menamai keliauja po šalį. Taip mokiniai susipažįsta su įvairiausiais istorinias, kultūriniais, gamtos objektais, atlieka užduotis, kuria/pildo Lietuvos žemėlapį. Užsiėmimo metu vaikai vaidina, žaidžia, mėgdžioja, diskutuoja, dalinasi savo patirtimi bei pildo lavinamąją knygą siūtomis detalėmis, objektais. Edukacijos metu vaikai patiria kūrybos džiaugsmą, įsitraukia į žaidimus, trumpus vaidinimus, aktyvųjį klausymąsi. Užsimėmimas ugdo pilietiškumą, meilę savo kraštui, plečia kultūrinį akiratį, moko bendrauti ir bendradarbiauti.


Sojų vaško žvakių liejimas "Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis"

Aromatinių sojų vaško žvakių gamybos edukacija „Užburiantis šviesos ir kvapų pasaulis".
Vykdomos edukacijos trukmė 60 min. Edukacija vykdoma 1-4 klasės mokiniams.
Edukacijos metu žvakių gamybai naudojamos tik natūralios medžiagos ir priemonės: sertifikuoti sojų vaškas ir natūralūs eteriniai aliejai, medvilnės dagtis. Žvakes liejame daugkartinio naudojimo 30 ml. aliumininiuose, tinkančiuose sąlyčiui su maistu, indeliuose.
Edukacijos metu:
- dalyviai skaidrių bei video pagalba detaliai yra supažindinami su žvakių gamybos taisyklėmis, aromatinių žvakių ingridientais bei detaliu jų aprašymu, saugiu žvakių laikymu bei deginimu;
- po supažindinimo vyksta sojų vaško testavimas ir lyginimas su parafininėmis žvakėmis;
- supažindinimas su eteriniais aliejais jutiminiu būdu (uodžiant);
- žvakės kūrimo procesas: kol kaitinamas ir lydomas sojų vaškas, kiekvienas edukacijos dalyvis gamina savo žvakių širdį, iš siūlomų eterinių aliejų susikuria savo žvakės aromatą; lydomui vaškui pasiekus reikiamą liejimo temperatūrą, sumaišo visus žvakės ingridientus bei galiausiai kiekvienas pats išlieja savo unikalią sojų vaško aromatinę žvakę.
Išliejus žvakes bei laukiant kol jos sustings, mokinys apipavidalina savo pasigamintos žvakės pakuotę.
Likusį edukacijos laiką skiriame pokalbiams, pasisakymams, mokinių klausimams, pastebėjimams, diskusijoms.

Organizatoriaus pastaba.
Kviečiame susisiekti +370 670 96679 arba info@sestasispojutis.lt ir susitarti dėl Jums ir mums patogaus renginio laiko (sukursime individualų renginį kalendoriuje Jūsų mokinių grupei).


Ekskursija „Bingo! Senamiesčio kiemeliai“

Vilniaus senamiesčio kiemeliai – paslaptingos erdvės, slepiančios įvairiausias istorijas, netikėtus atradimus. Kiekvienas unikalus, kiekvienas kitoks! Sužaidybintoje ekskursijoje kartu tyrinėsime, ieškosime atsakymų į istorinius klausimus ir rinksime savuosius „Bingo!“. Pasivaikščiojime laukia įtraukiančios miesto istorijas atskleidžiančios veiklos: pabandysime savo inicialus išrašyti plunksna, ragausime sodelyje augančio medžio arbatos, puošimės ir fotografuosimės lyg praėjusio amžiaus panelės ir ponaičiai…

Ekskursijos tikslai – ugdyti sąmoningą vaikų požiūrį į Vilniaus istorinio centro paveldą ir jo išsaugojimo svarbą, ugdyti pastabumą ir gebėjimą suprasti įvairius istorijos, kultūros, meno ženklus miesto aplinkoje.


Gyvo daržo istorijos.
Lėlių parodėlė ir edukacinių rimuotų mįslių skaitymas.
Lėlių kūrėja, psichologė, knygų autorė Ieva Motiejauskė pristato savo kurtas įstabias tekstilines lėles kaip gyvus daržo gyventojus. Lėlės yra stilizuotos, atpažįstamos iš subtilių užuominų: moliūgas, arbūzas, ramunė, žirnis, kukurūzas ir daugybė kitų daržo gyventojų čia tarsi pasakų herojai, subtiliai užmaskuoti, atpažįstami pagal spalvas ir būdingus požymius. Vaikams teks įjungti vaizduotę, kad atpažintų, kokią daržovę ar gėlę vaizduoja lėlė. Renginyje taip pat pristatomos trumpos rimuotos edukacinės mįslės apie daržoves, kurias įminti padės mįslių pabaigoje pasirodančios užuominos. Tai leis vaikams aktyviai dalyvauti, įsitraukti, atverti vaizduotę.
Daugybė vaikų nemėgsta valgyti daržovių, dar daugiau jų nepažįsta – painioja pavadinimus, nežino kaip atrodo valgoma daržovės dalis, ką jau kalbėti apie augalą, kuris ją užaugina: kokio jis dydžio, kokie lapai, kotai, ūgliai?
Šis pristatymas supažindina vaikus su įvairiomis daržovėmis žaismingai ir linksmai: žodžiais ir vaizdu nupasakojama augalo išvaizda ir jo užauginami vaisiai/daržovės/uogos. Vaikai pamatys ir galės pačiupinėti, palyginti įvairias sėklas. Diskutuodami mokiniai galės spėlioti, svarstyti, prisiminti, lyginti – stiprinami jų bendravimo ir bendradarbiavimo įgūdžiai, lavinamas estetinis skonis.
Lėlė, vaizduojanti mums taip įprastą daržovę ar gėlę pateikiama kaip mažytis meno kūrinys. Renginys griauna stereotipus, jog daržas – nepatraukli, sunkaus darbo reikalaujanti vieta.
Autorė kviečia pažvelgti į daržą kaip į paslaptingą, mistinę, gyvą ekosistemą, kurioje auga švarus, sveikas maistas. Per estetiką, paslaptingumą, žodžio žaismą vaikai kviečiami patirti daržą kitaip, drąsinami patys eksperimentuoti ir auginti.
Renginys skirtas priešmokyklinio amžiaus vaikams ir 1 – 4 klasių mokiniams. Užsiėmimo trukmė 45 min.
Vieta: mokyklų klasėse, bibliotekose.


Lietuvių liaudies skulptūra paplitusi visose etnografinėse srityse, bet labiausiai – Žemaitijoje. Atskirų etnografinių sričių kūriniai turi savo specifinių bruožų. Tą faktą lėmė istorinės ir kultūrinės aplinkybės.
Siekdami vaikus supažindinti su sakraline XIX-XX a. liaudies kūryba, pasitelkiami šventieji, atvaizduoti dabartiniu laiku bei turintys filmuko veikėjų bruožų. Užsiėmimo tikslas - supažindinti vaikus su lietuvių liaudies menu per simbolius.


Užsiėmimo metu susipažinsite su Kuršių mariomis, didžiausiu Lietuvos gėlavandeniu vandens telkiniu, kadaise buvusiu pačiu žuvingiausiu. Pažinsite čia gyvenančias marių žuvis, žvejybinių burvalčių tipus, žvejybos ypatumus istorijos tėkmėje. Suprasite kaip žmogaus ūkinė veikla įtakoja žuvų išteklius mariose. Sužinosite kokiais būdais buvo reguliuojama žvejyba seniau ir dabar. Išmoksite šišioniškių gyventojų vartotus žuvų pavadinimus, bei žvejų naudotus prietarus žvejybos metu. Bumbinsite ir spėliosite žuvis. Medžiagos perteikimui pasitelkiama skaidrės ir video medžiaga.
Žaisime žaidimą ŽvejOK ir išsiaiškinsime kas yra geriausias žvejas, arba pagal duotas instrukcijas nusilybdysite žuvį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kino pamoka 5-12 kl.– tai netradicinė pamoka, kurios metu vaikai mokysis į kiną žiūrėti ne tik kaip į pramogą, bet ir atrasti filme užkoduotas režisieriaus žinutes, aptars filmavimo stilių bei filme atskleistas temas. Prieš kino seansą pasiūloma tema, į kurią reikėtų atkreipti dėmesį žiūrint filmą, užduodami su ja susiję klausimai, skatinant moksleivių atidumą bei kritinį mąstymą. Po filmo moksleiviai kviečiami į interaktyvią diskusiją. Diskusijų temos aktualios, nes jos atliepia Jungtinių Tautų iškeltus tikslus. Mokiniai kviečiami aptarti iškeltas problemas, sprendimų, pasirinkimų galimybes, bei filmavimo stilių, kūrybiškai atsakinėti į klausimus, diskutuoti, argumentuoti savo nuomonę. Skirtingi filmai rodomi skirtingoms amžiaus grupėms. Filmų sąrašas nuolatos pildomas ir atnaujinamas (jį galima rasti https://www.garsas.lt/vaikams-ir-jaunimui/kino-pamokos/ bei http://www.mokausiiskino.lt/puslapiai/7/filmu-programa internetinėse svetainėse). Su 5-8 klasių moksleiviais aptariamos patyčios ir jų priežastys, vaikų tarpusavio bendravimas, santykiai su suaugusiais, smurtas prieš vaikus, proto ir emocijų darna, šeimos samprata ir šeiminės problemos, savęs pažinimo svarba, kultūrinis identitetas, patriotiškumas ir pilietiškumas, valstybės tarnautojų sąžiningumas, kultūriniai skirtumai. 9-12 klasių moksleiviai diskusijoje nagrinės savojo tapatumo paieškas, kultūrinį identitetą, aptars emocines žaizdas, psichologinius kompleksus, kaip jie veikia asmenybę bei kaip iš jų išsilaisvinti, lytinio tapatumo suvokimą, atsakingą lytinį elgesį, gyvybės sampratą, atsakomybę už kitą asmenį, visuomenės įtaką paauglių sprendimams, neteisėtą žmonių išnaudojimą, nusikalstamumą, nelegalų įdarbinimą, žmonių santykius su valstybe ir pagarbą jai, kovą dėl teisingumo, institucijų skaidrumą, netikrų žinių fenomeną bei sąmoningą vartojimą.


Kaip asiliukas draugą surado (Nuotolinė paslauga)

Prano Domšaičio galerijos edukacinis užsiėmimas „Kaip asiliukas draugą surado“ iš ciklo „Pasakos muziejuje. Kas muziejuje gyvena?“ kviečia pradinių klasių mokinius keliauti su nenuorama asiliuku iš jaukios sodybos Kuršių marių pakrantėje iki tolimosios Pietų Afrikos, pasižvalgyti nuo Gerosios Vilties kyšulio viršūnės ir įsitikinti, kad draugystė ir draugų pagalba – svarbiausia. Kartu pasekę pasaką ir sulaukę laimingos pabaigos, ieškosime pasakoje pamatytų paveikslų dailininko P. Domšaičio nuolatinėje kūrybos ekspozicijoje, aptarsime juos ir patys kursime savo vaizdines istorijas apie draugystę. O buvo taip...


Edukacinė programa „Dailieji Jonavos krašto amatai“ (1 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti moksleivių domėjimąsi tradiciniais Jonavos krašto amatais bei jų interpretacijomis šiuolaikiniame mene ir madoje. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti, populiarinti tradicinius Jonavos krašto amatus, verslus, išryškinti jų vertę šiuolaikinei kultūrai. 2. Pristatyti ir garsinti Jonavos krašto tradicinio meno kūrėjus. 3. Skatinti tautinio paveldo produktų gamybos technologijų perimamumą, pratęsti tiesioginį amato perimamumą. 4. Skatinti kartų vienybę, suteikiant
galimybę amatininkams pasidalinti sukaupta patirtimi. 5 Sudominti mokinius nauja etnografine ekspozicija. 6. Skatinti mokinių verslumą. Užsiėmimo metu didesnis dėmesys skiriamas Jonavos krašto drožybos amato puoselėtojams. Virtualiai aplankomos Jonavos krašto sertifikuotų amatininkų kūrybinės dirbtuvės -  demonstruojama video siužetų/ pasakojimų ištraukos. Išryškinama kryždirbystės ir liaudies skulptūros vertė. Lankydami etnografinę ekspoziciją mokiniai turi galimybę tyrinėti Jonavos krašto medžio audėjų, mezgėjų, šiaudinių sodų, verbų pynėjų, margučių margintojų, kalvių darbus. Rengiama viktorina, kuriai klausimus virtualiai pateikia Jonavos krašto amatininkai. Demonstruodami tradicinio meno dirbinius bei senuosius namų apyvokos rykus amatininkai yra parengę interaktyvias užduotis, skatinančias plėsti etninės kultūros žinias, sužadinti domėjimąsi liaudies menu.
Siekiamas poveikis: mokiniai suvoks tradicinių amatų vertę šiuolaikinei kultūrai, susidomės muziejaus etnografine ekspozicija,  susipažins su įvairiomis senųjų amatų rūšimis, vietos amatininkų darbais, gebės įvardinti senuosius rykus bei žinos jų paskirtį. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Ko gero vienintelis gyvūnas šioje planetoje, kuris yra taip plačiai paplitęs ir taip plačiai gali būti naudojamas- tai yra avis. Tai ir gyva žoliapjovė sodyboje, maisto šaltinis, o jau avies vilna tai yra ekologiškas bei atsinaujinantis žaliavos šaltinis kuris yra panaudojamas labai plačiai. Iš jos gaminami siūlai mezgimui, audimui, techniniai veltiniai bei audiniai. Taip pat nuo seno pastebėtos vilnos velimosi savybes. Veliama gali būti viskas: apavas, apranga, rankinės, kepurės, aksesuarai. Taip pat veltinis yra naudojamas ir interjere. Gaminami paveikslai, kilimai. Vilna netgi yra naudojama statybose-dedama tarp rąstų, statomi net patys namai -jurtos. Įterpus vilną į žemę, ji panaudojama kaip trąša augalams. Iš avies kailių siuvami kailiniai, kepures. O ar žinojote, kad avys yra tikrai ne vienintelis gyvūnas žemėje nuo kurio yra kerpama vilna? Ar kada matėte gyvai kaip yra kerpama avis? O gal smalsu būtų tai išmėginti patiems? Norite pamatyti kaip nukirpta vilna yra perdirbama? Norėtumėte patys išmėginti senovinį autentišką vilnos karštuvą? O gal norėtumėte patys pasigaminti autentišką suvenyrą iš vilnos? Norite pasisemti gerų emocijų bei turiningai praleisti laiką tarp alpakų ir kitų vilną auginančių gyvūnų? Visą tai ir dar kai ką daugiau pamatysite ir patirsite atvykę į edukacinę programą “Vilnos Kelias“. Edukacijos metu dalinamės su Jumis žiniomis bei sukaupta patirtimi apie vilnos apdirbimo amatą. Susipažinsime su vilna ir iš jos patys savo rankomis pasigaminsite mielą suvenyrą. Pamatysite bei išmėginsite Lietuvoje pagamintas senovines vilnos karšimo stakles, kitus naudojamus vilnos apdirbimo įrenginius. Mūsų ūkyje pamatysite vilną auginančius gyvūnus (avis, alpakas, triušius ir pan.) bei kartu išmėginsime visus vilnos perdirbimo etapus nuo avies kailio kirpimo iki kol gaunamas išbaigtas gaminys. Atvykite pas mus, smagiai ir naudingai praleisime laiką!


Kūrybiškumo lavinimas šiuolaikinėje kultūroje

"KAZIMIERO SIMONAVIČIAUS UNIVERSITETAS", UAB

Interaktyvios kūrybiškumo lavinimo dirbtuvių, pasitelkiant žaidybiškumo įrankius, tikslai:
1)	Skatinti kūrybinį mąstymą per metaforas, smalsumą bei refleksiją, dirbant komandoje ar individualiai.
2)	Padėti atrasti prigimtinį kūrybiškumą ir rasti būdus kaip galima jį integruoti kasdieninėse veiklose.
3)	Pasitelkus žaidybiškumo elementus, atrasti savo kūrybines galias ir potencialą.
Uždaviniai:
a)	Supažindinti su skirtingais kūrėjais, pristatant jų garsiausius darbus ar veiklas.
b)	Pasitelkiant kūrybines užduotis skatinti atrasti galimus sprendimo būdus.
c)	Išbandyti naujus metodus bei žaidybinimo elementus, lavinančius kūrybiškumą.
Formatas: 90 min. paskaita- praktinės kūrybiškumo dirbtuvės, kurių metu moksleiviai atliks įvairias kūrybiškumą lavinančias užduotis, susipažins su kūrybiškumo, atminties lavinimo metodais. Sužinos naudingos informacijos apie žinomus kūrėjus ir jų istorijas. Išbandys žaidybinimo elemntus: kūrybinį rašymą, istorijų pasakojimą (angl. Storytelling).
 Dirbtuvių vedėja – Rasa Vilnienė, KSU marketing vadovė, turinti pedagogo kvalifikaciją, dviejų metų pedagoginę patirtį, vedant neformalaus švietimo veiklas “Kūrybiškumo ABC” Vilniaus m. mokyklose. Turinti daugiau nei 12 metų patirties komunikacijos srityje, kaip laisvai samdoma rašytoja ir turinio kūrėja. Knygos “Naglis Bierancas. ATEITIES ŽMOGAUS FENOMENAS: kaip neknisti sau proto ir džiaugtis gyvenimu” autorė.


Ar kada nors girdėjote kur atsirado Kalėdinė eglutė ir kodėl žybčioja ant jos lemputės? Kodėl mes puošiame būtent šią žaliaskarę, o ne kitą medį? O ar žinojote kokiais žaisliukais puošė eglutes mūsų seneliai? Šias ir dar daugelį kitų įdomių istorijų išgirsite mūsų edukacijoje apie kalėdinius žaisliukus. Siekiame vaikučius supažindinti su šv. Kalėdų tradicijomis ir papročiais, įdomiausiomis šventės ypatybėmis. O linksmiausia dalis, kad edukacijų metu, vaikai patys pasigamins įvairiausius kalėdinius žaisliukus, pagal savo nuotaiką mėgstamas spalvas, fantaziją ir kūrybą. Parsinešime dalelę šilumos ir Kalėdų tradicijų į savo namus.


Ši edukacinė programa vykdoma Šilutės H. Šojaus dvaro restauracinėse patalpose, kuriose sukurta jauki ir saugi aplinka, tinkamai įrengta mokymams. Programa skirta mokyklinio amžiaus vaikams, siekiant juos supažindinti su emalio menu, jo istorija, technikomis ir praktiniu pritaikymu.
Programa apima teorinius ir praktinius užsiėmimus. Vaikai supažindinami su emalio meno istorija nuo senovės Bizantijos laikų iki šių dienų, sužino, kaip emalis buvo naudojamas papuošalams, indams, skulptūroms ir kitiems dekoratyviniams objektams kurti. Tai padeda plėsti žinias apie meną ir kultūrą.
Po teorinės dalies dalyviai gauna savo vario plokšteles ir jas paruošia naudojimui. Jie nusprendžia, ar jų kūrinys bus papuošalas, ar interjero detalė, ir pasirenka spalvas bei piešinius.
Praktiniuose užsiėmimuose vaikai patys išbando emalio gamybą ir eksperimentuoja su emalio dengimu ant mažų paviršių. Kiekvienam dalyviui suteikiama asmeninė vieta su paruoštomis medžiagomis ir įrankiais. Emalis yra medžiaga, sudaryta iš stiklo ir įvairių metalų oksidų, kurie lemia jo spalvą ir lydymosi temperatūrą. Kiekviena spalva turi savo kodą ir spalvų paletę, padedančią atskirti, kokia spalva bus, kai emalis išsilydys. Paprastai emalis kepamas specialioje krosnyje, kurios temperatūra siekia nuo 700 iki 900 laipsnių Celsijaus.
Pirma, emalio milteliai, kurie būna jau paruošti gamybai, sumaišomi su distiliuotu vandeniu ir naudojami. Tada, naudojant mentelę (steką) arba teptuką, emalis dedamas ant vario plokštelės. Prieš tai plokštelės paviršius turi būti tinkamai paruoštas: nušveistas, švariai nuplautas ir nuriebalintas.
Kaip tinkamai dėti emalį, parodo profesionali juvelyrė. Tokiu būdu vaikai gauna teorinių žinių ir praktinių įgūdžių, padedančių suprasti šį senovinį ir gražų meną.
Iškepus emalio ruošinius, vaikai išsineša namo ne tik gerą emociją, bet ir savo sukurtą meno kūrinį, kuris ilgai primins apie šią įdomią ir kūrybingą patirtį.


"Miško takais iki Kačėniškės piliakalnio"

Aukštaitijos saugomų teritorijų direkcija

Tikslas: pažintinio žygio pėsčiomis metu aplankant vieną iš kultūros paveldo objektų - Kačėniškės piliakalnį, supažindinti moksleivius su Sirvėtos regioninio parko išskirtine verte - kalvotu reljefu, pristatyti Kačėniškės piliakalnį ir analizuojant gretimų vietovių bei gamtos objektų pavadinimus, atskleisti jų kilmę. Pažintinio žygio dalyviai kviečiami keliauti po saugomai teritorijai priklausančius lankomus objektus, kuriuose atsiveria išskirtinai kalvotas reljefas ir ypatingas kraštovaizdis. Žygio dalyviai keliaus pažintiniu taku per pelkę, bus prie Kačėniškės piliakalnio, stebės ir fiksuos įspūdingą kraštovaizdį nuo jo viršaus, keliaus mišku. Taip pat viso žygio metu dalyviai klausys specialisto pasakojimo, atliks mokomąsias užduotis, diskutuos tarpusavyje, nagrinės vietovardžius, reflektuos bei atliks tęstinę kūrybinę užduotį grįžę į ugdymo įstaigą. Žygio dalyviams rekomenduojama turėti tinkamą aprangą ir avalynę pagal oro sąlygas. Trukmė: 135 min (su numatytomis pertraukomis). Dėl smulkesnės informacijos apie žygį siūlome iš anksto susisiekti: el. p. jolita.garbuliene@saugoma.lt arba tel. +37061429275.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Kas nežino Baltaragio malūno! Jei neskaitė knygos, matė filmą, baletą, arba spektaklį, o gal girdėjo pasakojimą apie malūnininką ir jo dukrą, savo burtuose susipainiojusią davatką ir žinomą velnią - Pinčuką. Mokiniai susipažins su malūnų Lietuvoje istorija, jų kultūra, jų įtaką žmonių gyvenimui. Mokiniams bus pristatyti būtent šio regiono malūnai, parodytos jų nuotraukos, papasakota istorija. Be to, yra ir video medžiaga, kurioje supažindinama su malūnų istorijos faktais, kūriniu "Baltaragio malūnas": https://www.youtube.com/watch?v=Z9kXPdZ0Qw4. Taip pat bus atskleistas, kūrinio "Baltaragio malūnas" folkloriškumą. Išsiaiškinę malūnų architektūros ir puošybos elementus perkels juos į 3D vizualizaciją panaudodami 3D pieštukus - sukurs malūnų maketus.