Šakių rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Tikslas – supažindinti su knygnešių ir daraktorių mokyklų veikla ir įtaka lietuvių kalbos ir valstybingumo išlikimui, skatinti pilietiškumą, formuoti vaikų darbo komandoje, bendravimo įgūdžius, dalykines ir bendrąsias kompetencijas.
Uždaviniai:
1. Supažindinti su kunigo Martyno Sederevičiaus asmenybe, aplankyti jo kapą Sudargo kapinėse;
2. Pristatyti knygnešių veiklą ir nuopelnus lietuvių kalbos ir lietuvybės išsaugojimui;
3. Supažindinti su daraktorių mokyklų veikla spaudos draudimo laikotarpiu (1865-1904 m.);
4. Supažindinti su knygrišystės amatu, senoviniu būdu pasigaminti (įsirišti) knygeles;
5. Pasivaikščioti ir susipažinti su Sudargo 5 piliakalnių kompleksu.
Lietuviškos spaudos draudimo laikotarpiu, kovoje už lietuvybės išsaugojimą ypač aktyvus ir uolus buvo Motiejaus Valančiaus pasekėjas kunigas Martynas Sederevičius (1829-1907), gimęs Plėgų kaime, netoli Lukšių, Šakių rajone. Nuo 1873 m. pradėjo eiti kunigo pareigas Sudarge ir greitai subūrė knygnešių tinklą, kuris labai sparčiai plėtėsi visoje Suvalkijoje, taip pat už jos ribų ir net peržengė Lietuvos sienas. Sudarge buvo įkurtos dvi knygrišyklos: brolių Juozo ir Jurgio Angrabaičių ir Juozo Dagilaičio.
Sudargo bibliotekoje įkurtoje klasėje jus pasitiks daraktorė, kuri papasakos apie kunigo M. Sederevičiaus veiklą, knygnešių nuveiktus darbus, reikšmę lietuvių kalbos ir valstybingumo išlikimui, knygų platinimo kelius, pavojus ir nuotykius. Taip pat bus pasakojama apie daraktorių mokyklų steigimą, veiklą ir persekiojimą spaudos draudimo laikotarpiu. Edukacijos metu kiekvienas dalyvis rankiniu būdu išmoks įrišti 1-3 spaudos lankų knygeles. Naudodami senovines priemones – ylas, adatas, siūlus, popierių – moksleiviai sukurs savo knygeles, susipažins su knygrišystės amatu, knygų gamybos procesu. Vėliau aplankysime kunigo Martyno Sederevičiaus kapą Sudargo kapinėse, pažvelgsime į Nemuno tolius ir Karaliaučiaus kraštą nuo Sudargo piliakalnių, pasivaikščiosime jų takais, kuriais kadais vaikščiojo knygnešiai.


Piešimo ant tekstilės dirbtuvės „Aš myliu LIETUVĄ!“

Kūrybinių dirbtuvių metu nuotaikingai piešime tekstiliniais dažais, dalinsimės žiniomis apie Lietuvą, mūsų kultūrą, kalbą, tradicijas, žmones, papročius, bandydami atsakyti į klausimą – kodėl aš myliu Lietuvą? Dekoravimui naudosime 2 tipų nenusiplaunančius, ilgaamžius tekstilinius dažus: 1. pagamintus vandens pagrindu; 2) markerius. Visų dirbtuvių metu dalyviams padeda ir su jais bendrauja 2 asmenys. Parūpiname visas kūrybinėms dirbtuvėms reikalingas priemones. Kūrybinių dirbtuvių tikslas – inicijuoti diskusiją „Kodėl aš myliu Lietuvą?“, įtraukiant dalyvius į praktinę kūrybinę veiklą ir išbandant skirtingas piešimo ant tekstilės technikas. Kūrybinių dirbtuvių uždaviniai: 1) Dalyviams suteikti žinių apie tekstilės piešimo technikas. 2) Ugdyti dalyvių saviraiškos gebėjimus. 3) Skatinti kūrybiškumą. 4) Įgyti gebėjimą generuoti ir realizuoti idėjas. 5) Skatinti dalyvius dalintis turimomis žiniomis apie Lietuvą ir diskutuoti apie meilę tėvynei. Kūrybinių dirbtuvių rezultatas – vienetiniai, pačių dalyvių sukurti marškinėliai, medvilninis maišelis arba pagalvėlė, su piešiniu, vaizduojačiu meilę Lietuvai. Dirbdami grupėje ir kiekvienas individualiai, dalyviai pamatys, kokius skirtingus rezultatus galima gauti piešiant ta pačia technika ir už kokius skirtingus dalykus, mes galime mylėti tėvynę. Dirbtuvių etapai: 1. Užduočių suformulavimas ir techninių galimybių pristatymas. 2. Atsakymo „Už ką aš myliu Lietuvą?“ piešimas ant pasirinkto tekstilinio gamiio (įrankiai - nusiplaunantys tekstiliniai markeriai, skirti pažymėti kontūrus, prieš piešiant ilgalaikį piešinį; tekstilinis gaminys (kiekvienas dalyvis pasirenka vieną): balti medvilniniai marškinėliai; įvairių spalvų, storas medvilnis A3 dydžio maišelis; įvairių spalvų 50x50 cm dydžio pagalvėlė). 3. Piešinio spalvinimas, naudojant pasirinktus dažus. 4. Piešinio išdžionimas ir fiksavimas (įrankiai – fenas, lygintuvas, kepimo popierius ir kitos priemonės). 5. Kūrinių pristatymas ir rezultatų aptarimas.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Renesansas – menas, mokslas ir humanizmas (Išvažiuojamoji)

Renesanso epocha pasižymėjo Europoje iki tol neregėtu minties ir kultūros formų išlaisvinimu, filosofinių tendencijų įvairove ir žmogaus minties bei jo kūrybinių galių išaukštinimu. Šio užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su Renesanso echochos ypatumais ir jos kultūriniais idealais. Humanizmas, antikinės graikų ir romėnų kultūros atgimimas, reformacija, Gutenbergo presas, geografiniai atradimai ir visuomeninio gyvenimo formų tobulėjimas pakeitė Europos veidą. Moksleiviai susipažins su genialiais renesanso kūrėjais: Mikelandželu, Rafaeliu, Dante, Šekspyru, Ticianu, Petrarka ir jų darbais. Renesanso epochoje labiau nei bet kada mene karaliavo matematika ir geometrija. Matematikos naudojimas iš esmės transformavo meną. Užsiėmiimo metu moksleiviai sužinos kaip renesanso menininkai matematikos dėka išmoko plokščiame paviršiuje sukurti trimatę erdvę ir formų iliuziją. Pasitelkiant renesanso epochos meno kūrinius ir atliekant praktinias užduotis moksleiviai susipažins su linijine perspektyva, panoramine, sferine ir oro perspektyva. Moksleiviai analizuos Carlo Crivelli paveikslą „Apreiškimas su šventuoju Emidijumi“, Ticiano paveiklsą „Diana ir Ateonas” ir kt. Moksleiviai sužinos, kaip dailininkai sutrumpindami žmogaus galūnes arba objektus išgaudavo perspektyvos pojūtį.


Mokiniai, kartu su edukatoriumi apžiūrėję memorialinį Maironio butą, išklausę skaitomą poemą „Jūratė ir Kastytis“, persivelka jos veikėjų kostiumais ir bando interpretuoti kūrinį: pagal galimybes atkuria siužetą arba papildo ir praplečia jį, interpretuodami poemą savaip. Priklausomai nuo dalyvaujančiųjų skaičiaus, mokiniai gali būti suskirstyti į 2, 3 ar daugiau grupių, kad kiekviena grupė gautų suvaidinti savo variantą. Vėliau komandos aptaria matytus vaidinimus, Maironio kūrybą – kiek jos atsiskleidžia šioje poemoje.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Fotografijos meno veiklos skirtos ugdyti mokinių kūrybiškumą pasitelkiant fotografijos meno sritį, supažindinant su fotografijos istorija Lietuvoje, parodant skirtingas fotografijos technikas ir priemones, sužadinant mokinių prigimtinį poreikį skleistis kūrybiškumui. Šiais laikais, kuomet visame pasaulyje, o tame tarpe ir Lietuvoje informacinės technologijos yra labai stipriai pažengusios, mokiniams yra labai svarbu atskleisti fotografiją kaip meninę raiškos priemonę, žengiant pirmus fotografijos kelyje dar mokykloje. Šiuo metu beveik kiekvienas mokinys turi mobilųjį įrenginį, kuriuo gali fotografuoti, tačiau didžioji dauguma vaikų net nesuvokia ką gali įamžinti jų mobilusis telefonas, įskaitant tiek meninę, tiek techninę puses. Per šiuos edukacinius renginius bus ugdomas mokinių bendras kultūrinis, meninis išprusimas, atskleista informacinių technologijų taikymo patirtis, plėtojamos meninės ir estetinės kompetencijos. Fotografija bus atskleista kaip moderni ir universali vaizdinė komunikacijos priemonė parodant ypatingą fotografo santykį su pasauliu formą. Edukaciniai užsiėmimai bus pritaikyti pagal vaikų amžiaus ypatumus.


Muzikinė-edukacinė programa "Nemunėlio Lietuva"

Per žalias pievas, pasisveikinęs su Baltąja Ančia, Nemunas įteka į Lietuvą. Jis sustingęs ir tylus, senovėje gyvenę žmonės upę pavadino Nemunu, nes žodis "nėmas" reiškia nebylus. Tačiau ne toks jis ir nebylus, nes tekėdamas per Lietuvą papasakos daug istorijų... Taip prasideda edukacinė programa "Nemunėlio Lietuva". Muzikos ir pasakojimų pagalba plaukiame skirtingais Lietuvos regionais -nuo Dzūkijos iki Mažosios Lietuvos. O istorjių, padavimų, vietovardžių, keistų augalų ir gyvūnų žuvų rūšių begalės. Tikras informacijos srautas užpildo galveles ir nuteikia įdomiai kelionei per Lietuvą. Gyvai skambanti muzika, nuotaikinga vaidyba, muzikinės išraiškos priemonės bei interaktyvus bendravimas- tai puikūs elementai šiuolaikiniam klausytojui. Šiuo projektu norime paskatinti jaunuosius klausytojus domėtis Lietuvos praeitimi ir istorija, pažinti Lietuvos geografiją, puoselėti kultūrą ir tradicijas, tapti puikiais savo tėvynės partiotais.


Orientacinis žaidimas KLAIPĖDOS LEGENDOS

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Lankomus objektus turėsite rasti patys, pagal mūsų virtualaus gido Braino siunčiamas užuominas ir užduotis. Gidas visos kelionės metu Jums neleis pasiklysti, o susidūrus su rimtu iššūkiu - visada bus pasiruošęs padėti.
Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis.
2 km. maršruto po Kaipėdą metu sužinosite, kur dingo prašmatniausi Klaipėdos statiniai, ką pasakoja legendos apie šį jaukų uostamiestį, išgirsite pačių įdomiausių istorijų.

Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Klaipėdoje!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas yra tikras žmogus, tačiau fiziškai su jumis nedalyvauja: jis realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale.
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacijos „ Būk Tigras“ tikslas - parodyti kaip per vaidmeninius žaidimus, žaidybinius elementus gimsta teatras - lėlių, vaidybos, muzikos, judesio, imitacijos, instrumentų ir kitų įvairių kūrybinių priemonių pagalba.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Gintaro istorijos keliu arba ko reikia laimei?

Trakų krašto kultūros ir amatų asociacija

Trakų krašto tradicinių amatų centre edukacinio užsiėmimo veikla skatina vaikų kritinį mąstymą, ugdo mokinio kultūrinę savimonę, stiprina kūrybiškumą, ugdo pilietiškumo ir pažinimo kompetencijas. bus sudarytos sąlygos mokiniams pajusti vietos tapatybę, pilietiškumą, leisti kelti ir įgyvendinti savo idėjas; veiklos pritaikytos prie kiekvienos amžiaus grupės poreikių, žinių, galimybių priimti ir suvokti informaciją, formuoti mokinių kultūrinius įpročius; bus užtikrinti veiklų nuoseklumas, detalumas ir tarpusavio dermė; papildytos bendrosios ir specialiosios žinios, skatinant kūrybišką mokinių veiklą. Vaikai sužinos apie skirtingų laikmečių gintaro vertę, gaminimo būdus ir gaminių skirtumus, kaip žmonės naudojo turimą gintaro žaliavą. Prieš daugelį metų gintaras buvo labai brangus ir kiekvienas bet kokia kaina siekė turėti jo gabalėlį - laimei. Šis pigių brangiųjų mineralų kategorijai priklausantis akmuo turi daug naudingų savybių, tad tai ne tik gintaro kelias ir Romos imperija, tai ne tik gintaro karoliai ant močiučių kaklų. Edukacinio užsiėmimo metu supažindinama su gintaro susidarymo sąlygomis ir susidarymo procesu, panaudojimo galimybėmis; pristatomi rekonstruoti gintaro gręžimo ir tekinimo įrenginiai bei įvairūs apdirbimo būdai. Kiekvienas mokinys senosiomis technologijomis pasigaminamas gintarinį amuletą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Tikslas – skatinti mokinių domėjimąsi tradicinėmis margučių marginimo technikomis. Uždaviniai: (1) supažindinti mokinius su Velykų šventės kilme ir ritualais; (2) supažindinti su tradiciniu simbolių ir ornamentų komponavimu, spalvų ir raštų simbolika; (3) pristatyti tradicines margučių marginimo technikas, demonstruojant rajono tautodailininkų išrašytų bei skutinėtų margučių pavyzdžius. Priemonės: vaško lydymo įrenginiai, dažai, smeigtukai. Metodai: interaktyvios kortelės, minčių lietus, diskusija, kūrybinis darbas, pokalbis, pasakojimas, demonstravimas, stebėjimas. Veiklos: užsiėmimo dalyviai supažindinami su Velykų šventės kilme. Pristatomos trys tradicinės simbolių ir ornamentų komponavimo schemos. Mokiniai supažindinami su margučių kolekcija esančia Prienų krašto muziejuje. Rezultatai: mokiniai susipažins su margučių raštų simbolika, tradicinėmis marginimo technikomis, mokysis derinti spalvas, žinos jų reikšmes, gebės sukurti tradiciniam menui būdingą kompoziciją. Mokiniai mokysis marginti margučius tradicine marginimo technika - vašku.


SAPNŲ GAUDYKLĖS RIŠIMAS „PAGAUK BLOGĄ SAPNĄ“

Viešoji įstaiga Lazdijų kultūros centras

Šios edukacinės programos metu vaikai bus supažindinti su sapnų gaudyklių kilmės legenda, istorija, taip pat kokiu tikslu jos buvo gaminamos. Vaikams pristatoma sapnų gaudyklių gaminimo technika, tinklo pynimo būdai bei dekoravimo galimybės. Per praktinę dalį vaikai pasigamina kūrybinį darbą- sapnų gaudyklę. Išmoksta ne tik pinti dailų tinklą, bet ir derinti spalvas, dekoruoti plunksnomis bei įvairiais karoliukais. Šios edukacinės programos metu yra lavinamas vaikų kūrybiškumas bei saviraiška.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Edukacija "Sielis - kas, kur ir kodėl?" skirta pažinti jau išnykusį amatą - sielininkystę. Edukacijos metu dalyviai lankytojų centre susipažįsta, kas yra sieliai, kam jie buvo skirti, išbando tradicinius sielininkų naudotus įrankius. Vėliau edukacijos dalyviai dirba grupelėse po kelis ir išbando šį jau išnykusį amatą - patys riša ir plukdo sielius, pritaiko ekspozicijoje išgirstas žinias ir taip pasimatuoja "sielininko batus". Edukacijos pabaigoje vyksta veiklos aptarimas, pasidaliname patirtimi ir kilusiais iššūkiais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Prano Domšaičio galerijos ekspozicijose tyrinėsime tapybos, skulptūros ir grafikos kūrinius, ieškodami orientyrų, padedančių įsisavinti žinias, gautas per dailės pamokas. Nuo XIX a. realizmo iki impresionistų ir ekspresionistų „mūšių“ Nidos dailininkų kolonijoje, nuo idealizuotų gamtos vaizdų iki dekoratyvių spalvinių sąskambių – stilistinė galerijoje eksponuojamų kūrinių įvairovė atveria plačias dailės pažinimo, analizavimo ir diskusijų apie meną galimybes. Pasitelkę regėjimo, klausos, lytėjimo pojūčius, bandysime ne tik žiūrėti į kūrinius, bet ir juos matyti, mokysimės perteikti savo įspūdžius, diskutuodami apie dailę, o kūrybinėms užduotims atlikti pasitelksime planšetinius kompiuterius, interaktyvią lentą ir tradicines dailės priemones.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kuo šiandien galėtų dirbti XX amžiaus pradžios vežikas?

Viešoji įstaiga Vilniaus miesto muziejus

Per paskutinį šimtmetį vilniečių gyvenimas labai stipriai pasikeitė. Šiandien mums įprasta, kad paspaudus jungiklį kambaryje įsižiebia šviesa, o atsukus čiaupą iš krano bėga vanduo, kuris paskui magiškai pradingsta kanalizacijos vamzdžių raizgalynėje. XX amžiaus pradžios vilniečiai namuose taip pat turėjo vandenį ir tikrai nesėdėjo tamsoje, tačiau tam reikėjo žymiai daugiau darbo, kurį nudirbdavo mums jau nebežinomų profesijų atstovai.
Kokios buvo šios jau išnykusios arba labai stipriai pasikeitusios profesijos? Ar šiandien rastų darbo XX amžiaus pradžios vežikas, vandens nešėjas, asenizatorius, kiemsargis arba žibintininkas?

Šio užsiėmimo metu sužinosite, kaip besikeičiančios, nykstančios ar naujai atsirandančios profesijos gali mums padėti suprasti tokių naujovių, kaip vandentiekis, kanalizacija ir elektra įtaką miestiečių gyvenimui.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Kviečiame atvykti ir išgirsti apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pasimokyti žaisti kvirkatą - įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre!
Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su intelekto sutrikimu - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.


Senovėje ornamentai vaidino svarbų vaidmenį žmonių gyvenime. Iš kartos į kartą buvo perimamos nusistovėjusios ir tobulinamos meninės formos, spalvų deriniai, ornamentika. Šio edukacinio užsiėmimo metu siūlome prisiminti senąsias tradicijas.
Edukacijos tikslas – ugdyti kūrybišką, kritiškai mąstančią, pilietišką asmenybę, supažindinti mokinius su baltų simboliais, jų reikšmėmis, susikurti prasmingą, unikalų puodelio dizainą.
Šio edukacinio užsiėmimo metu, skambant Šeduvos kultūros ir amatų centro meno vadovės Evelinos Stalgienės liaudies dainoms, akompanuojant kanklėms, mokiniai bus supažindinti su puodelių dekoravimo galimybėmis: raštais, spalvomis ir simbolika. Dalyviai turės galimybę susikurti unikalų ir vienetinį puodelio dizainą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija „Vaškuolė gražuolė“ išvažiuojamoji

Visos seniausios pasaulio civilizacijos žinojo apie bites, jas gerbė ir brangino, netgi tapatino su dievais. Pats seniausias pėdsakas, kuris liudija apie žmogaus ir bičių draugystę yra rastas Ispanijos uoloje, neolitinio žmogaus pieštas piešinys „Bikorpo žmogus“ įtrauktas į UNESCO pasaulio paveldo sąrašą. Lietuvių liaudies dainose ir patarlėse nemažai palyginimų apie žmogų ir bitę. Be vaško ir žvakių nebuvo įsivaizduojamas senovės žmonių gyvenimas. Edukacijos metu moksleiviai, gamins natūralaus bičių vaško žvakę ir ją dekoruos įvairiais puošybos elementais. Taip pat drąsiai galės tyrinėti bičių avilį pasitelkiant virtualios realybės akinius ir sužinoti, kaip atsiranda vaškas.Taip pat nupieš neolitinio žmogaus piešinį "Bikorpo žmogus".


VšĮ Teisinių ir socialinių paslaugų centras

Edukaciniuose užsiėmimuose/dirbtuvėse „Ginčo kultūra: nuo retorikos iki meno“ skatins moksleivius prasmingai leisti laiką, jų kūrybiškumą nuomonės reiškimo kultūroje, smalsumą, ugdys darbo komandoje gebėjimus, tobulins praktinius įgūdžius, mokys juos originalaus mąstymo. Projektu skatinama emocinė ir kultūrinė moksleivių raiška, vaizdžiai ir įtaigiai pateikiant taikaus ginčų sprendimo būdo – mediacijos principus, jos taikymą įvairiose gyvenimiškose situacijose, emocijų atpažinimą, valdymą ir tinkamą jų išreiškimą. Vyks žaidybinė – kūrybinė veikla iškilusių ginčų taikaus sprendimo įgūdžių pritaikymui.
Praktinių užsiėmimų/simuliacijų metu, padėsime vaikams suvokti sugyvenimo bendruomenėje pagrindus, pritaikyti juos įvairiose gyvenimiškose situacijose, išryškinsime taikaus konfliktų sprendimo būdo – mediacijos, svarbą tiek santykiuose su kitais mokiniais, tiek santykiuose su suaugusiais (tėvais, mokytojais ir pan.). Praktiškai aptarsime ir analizuosime video siužetus, taikių ginčų simuliacijas, pasitelkiant vaidybinius žaidimus mokysime kūrybiškai ieškoti įvairių konfliktų sprendimų būdų.
Refleksija: vaidmenų žaidimai, protmūšiai, emocijų atpažinimo ir įvardijimo praktinė veikla, mediacijos simuliacijos (imituojama tam tikra ginčo situacija, ieškant abiems pusėms tinkamiausio sprendimo).


Paslauga vykdoma naujoje Odetos galerijoje, kurioje gausu eksponatų: margučių, karpinių ir medžio bei lino raižinių. Šiame užsiėmime daugiausiai dėmesio skiriama būtent karpiniams. Pademonstruoju labai daug originalių karpinių ir lietuvių autorių, ir karpytojų iš viso pasaulio. Iš demonstruojamų pavyzdžių išmokstame skirti simetriškus karpinius nuo asimetriškų.
Susipažinę su tradiciniais karpiniais, mes mokysimės kurti simetrišką karpinį paveikslą. Tik išgirdus žodį „karpinys“, mums prieš akis iškyla būtent simetriškas paveikslas. Lietuviškų autorinių karpinių bene svarbiausias bruožas – taisyklinga simetrija. Ji suteikia kūriniui ritmiškumo. Simetriškų raštų kūrinys suteikia darnos ir harmonijos pojūtį. Simetriškus raštus randame išpieštus ant kraičio skrynių ir medinių langinių, sutinkame prieverpsčių, geležinių saulučių ornamentikoje ir kituose mūsų tautodailės kūriniuose.
O kodėl planuojame kirpti būtent Gyvybės medį? Nes jis yra dažnas ne tik lietuvių tradiciniame mene, bet ir mūsų pasaulėjautoje. Gyvybės medis – tai pasaulio centras, visatos ašis, apie kurį vyksta visas žmogaus gyvenimas.
Per užsiėmimą kiekvienas mokinys išmoksta išsipiešti ir iškirpti originalų , savo sugalvotą simetrišką medį. Išmoksta taisyklingai klijuoti karpinį ant pasirinkto fono su skystais klijais. Vėliau pristato savo užbaigtą kūrinį visiems klasėje, papasakoja, ką norėjo pavaizduoti, ar pavyko savo užmanymą perteikti karpinių technika. Užsiėmimo pabaigoje suorganizuojama visų dalyvių darbų parodėlė.
Užsiėmimo metu vaikai ne tik gauna daug žinių apie vieną iš tradicinių technikų – karpinius, bet ir patys sukuria savo Gyvybės medį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Trakų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Herbas – valstybės, miesto, organizacijos, giminės, asmens skiriamasis ženklas, kuriamas įvairia technika pagal griežtas heraldikos taisykles. Nuo viduramžių iki šių dienų visame pasaulyje herbai naudojami žymėti nuosavybę ar priklausomybę. Jie vaizduojami vėliavose, monetose, antspauduose, knygose, korespondencijoje, ant pastatų, įvairių buities objektų (pvz., stalo įrankių, indų, aprangos, juvelyrikos dirbinių). Užsiėmimo metu suteikiama galimybė susipažinti su herbų istorija bei įvairove. Edukacijos metu išmokstama heraldikos pagrindų ir susipažįstama su herbo pritaikymo galimybėmis. Užsiėmimo metu sukuriamas unikalus, autorinis šeimos herbas, kurį galima naudoti asmeninėms ar šeimos, giminės reikmėms. Siektinas edukacijos rezultatas – vadovaujantis pagrindiniais heraldikos principais sukurti unikalų ženklą su savita simbolika, spalvų reikšmėmis. Taip pat siekiama skatinti dalyvių domėjimąsi savo kilme, genealogija bei stiprinti toleranciją skirtingoms kultūroms bei tautybėms.


Pjesės „Gyvuliai“ siužetas vystosi aplink moksleivių tarpusavio santykius bei santykius su tėvais ir mokytojais. Keliamos aktualios patyčių, reakcijos į bendraamžių elgesį temos. Dažnai paaugliai nori patys išspręsti savo problemas, nesikreipia pagalbos į suaugusiuosius: mokytojus ar tėvus. Bet ką daryti, jeigu tavimi manipuliuoja ir tau grasina mokytojas? Kas tuomet turėtų apginti nepilnametį? Kur jam kreiptis? Pjesėje analizuojama, kodėl taip sudėtinga jaunam žmogui išspręsti problemas ar paprašyti pagalbos. Taip pat siekiama su paaugliais kelti klausimus kiek jie yra savarankiški? Kada problemas sprendžia patys, o kada laukia kitų iniciatyvos? Pavadinimas „Gyvuliai“ siejamas su auklėjimo žodžių žaismu „nesielk kaip gyvulys“, „ne gyvuliai esat“, tačiau kas yra gyvuliška, o kas jau ne? Kodėl vieni gali peržengti ribas, o kitiems tai neleidžiama? Mokykloje vaikai ugdomi techniškai: matematika, chemija, gramatika, bet jie nėra praktiškai mokomi kaip nebūtų „gyvuliu“ – kaip spręsti problemas, išmokti prisiimti atsakomybę, apsiginti, iškomunikuoti savo jausmus. Moksleiviai kviečiami žiūrėti "Gyvulius", o po spektaklio, skatiname diskutuoti jame nagrinėjamomis temomis.


Kontrabanda, nešusi šviesą (įdomiai apie spaudos draudimo metus)

Užsiėmimas vyksta ekspozicinėse salėse, kurios atliepia Lietuvos istorijos laikmetį, kai priklausė mūsų šalis carinės Rusijos imperijai. Imituojamas muitinės punkto praėjimas, dokumentų patikra, "graždanka" rašyti raštai, dokumentai. Pasakojimas tęsiamas prie žemėlapio, kuriame matyti tuokart buvusios dvi Lietuvos - Mažoji ir Didžioji. Akivaizdi ir įtakinga Mažosios Lietuvos reikšmė gabenant lietuviškas knygas, leidinius Didžiosios Lietuvos žmonių kultūrai, išsilavinimui saugoti, plėsti, neapleisti. Spaudos draudimo laikas truko keturiasdešimt metų, tačiau baigėsi lietuvių tautinio atgimimo pergalės diena, kai 1904 m. laimėta kova dėl tradicinio lietuviško rašto grąžinimo. Pristatomos asmenybės - knygnešys Jurgis Bielinis, inžinierius, vertėjas, visuomenės veikėjas Antanas Macijauskas bei kiti žmonės, kurie dirbo valstybės ir tautos labui. O kitoje užsiėmimo dalyje pristatomas ir kitas įdomus aspektas, kuris nėra labai žinomas, tai asmens dokumentų - pasų - atsiradimo istorija. Dar XX a. pirmoje pusėje pasų neturėjo dauguma šalies gyventojų, ypač gyvenusių kaimuose.


Edukacija „Scenos kalbos treniruotė“ (5-12 klasėms)

Kūrybinė edukacija „Scenos kalbos treniruotė" skirta 5 -12 klasių moksleiviams. Ši edukacija yra tęstinė, pradedama nuo pirmųjų klasių, adaptavus užduotis pagal vaikų/jaunimo amžių ji tęsiama, todėl taip užtikrinama tobulėjimo galimybė ir pažintis su scenos kalba gali tęstis toliau, žengiant mokiniui į vyresnes klases. Šios edukacijos tikslas pateikti teorines žinias apie kalbą, kalboje dalyvaujančius kalbos padargus, supažindinti su žmogaus balso galimybėmis. Teorinės žinios edukacijos metu pritaikomos praktiškai. Tai ne tik nauja jaunimui, bet ir įdomu išbandyti. Kas yra scenos kalba, ar ji skiriasi nuo mūsų kasdienės kalbos mokykloje ar namuose, ar balsas gali atspindėti žmogaus asmenybę, išsilavinimą, netgi profesinius aspektus. Ar intonacija gali atstumti žmogų, jį žeisti arba, atvirkščiai, suteikti teigiamas emocijas, kas yra balso jėga, kaip ją valdyti. Šie ir kiti klausimai sufleruojami edukacijos lankytojams, kurie kartu su Alytaus miesto teatro aktoriumi Eugenijumi Rakausku ieško atsakymų praktiniame scenos kalbos meno užsiėmime. Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai/jaunimas supažindinami su kalbos ir balso ypatumais, atlieka dikcijos ir kvėpavimo pratimus, bando įveikti greitakalbių iššūkį. Kiekvienos amžiaus grupės moksleiviams parenkamos ir pritaikomos skirtingos praktikos užduotys – jaunesnieji įsikūnija į personažus, vyresnieji balsu mėgina ir mokosi reikšti emocijas. Kartu jie susipažįsta su kūrybiniu procesu, aktoriaus pasirengimu vaidmeniui, siekia atrasti sceninio žodžio įtaigumą ir nekasdienio skambesio tobulumą. Pirmasis pažintinis susitikimas gali tęstis toliau, gilinantis į scenos kalbos meno subtilybes.


Edukacinė programa „Šiaudiniai sodai tradicinėje ir šiuolaikinėje kultūroje" (8 - 11 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su lietuvių paprotinės liaudies dailės kūriniais – šiaudiniais sodais bei šiuolaikinėmis jų interpretacijomis. Aptariamos šiaudinių sodų panaudojimo galimybės šiuolaikiniame interjere, eksterjere bei madoje. Pristatoma kūrybinės grupės A-Twins parengta fotografijų paroda „Archajiški sodai“ bei interaktyvus HD raiškos videofilmas „Archajiški sodai“ , atskleidžiantis šiaudinio sodo, kaip grafinio bei erdvinio elemento refleksijas šiuolaikinėje kultūroje. Mokiniams suteikiama galimybė pamatyti muziejaus fonduose saugomus liaudies meno pavyzdžius. Demonstruojami senojo pynimo amato puoselėtojų šiaudiniai sodai bei dekoratyviniai dirbiniai iš šiaudų (skrybėlės, šiaudiniai paukščiai, šiaudiniai žaislai eglutei ir kt.). Lietuviški sodai lyginami su kt. tautų sodų pavyzdžiais. Išryškinama estetinė ir sakralinė jų vertė vestuvių, krikštynų papročiuose, kalendorinių švenčių metu. Pristatoma dirbiniams naudojama žaliava: rugiai, kviečiai, kvietrrugiai, miežiai, avižos; aptariamas jų paruošimo laikas bei laikymo sąlygos. Demonstruojama DVD „Lietuvių tradiciniai dailieji amatai“ ištrauka. Kūrybinių dirbtuvių metu dalyviai pina šiaudinį sodą, naudodami tradicinę pynimo technologiją, taip pat skatinami interpretuoti, kurti savitus kompozicinius erdvinius darbus šiuolaikinėms erdvėms.


Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Užsiėmimo dalyviai apžiūri autentiškus knygrišio Leono Panavo įrankius, naudotas medžiagas, įvairiai išdirbtos odos pavyzdžius, analizuoja ir diskutuoja apie jų panaudojimo galimybę. Demonstruojame keletą šio knygrišio autentiškų knygų įrišų, odos dekoro pavyzdžių. Muziejuje lankytojai turi galimybę pamatyti „Amžinosios Rambyno kalno knygos“ antrąją dalį.Tai sunkiausia knyga Lietuvoje. Kalbėdami su lankytojais apie tai kaip ir kokias medžiagas naudojant įrišta knyga, kas sudaro knygos svorį, nejučia įsigiliname į šimtmečius skaičiuojančio knygrišio amato subtilybes. Muziejus bendradarbiauja su Vilniaus knygrišių gildijos nare, menotyrininke, knygriše Rūtą Taukinaityte-Narbutiene. Turime jos įrištų knygelių, kurias gali apžiūrėti mūsų lankytojai. Čia lankytojai sužinos apie dailiosios odos meistro/knygrišio amato atstovams reikalingus būdo bruožus ir charakterio savybes, o taip pat, kur šiandien galima išmokti šio amato ir kiek mokslas trunka. Užsiėmimo metu sudarome galimybę lankytojams pagal jų amžiaus grupę pasirinkti veiklą: įsirišti knygelę minkštais (odiniais) viršeliais arba pasigaminti iš odos knygos skirtuką bei raktų pakabuką. Savo sukurtus darbus lankytojai gali dekoruoti aplikacijomis iš odos, aklaisiais įspaudais arba auksavimo būdu, panaudojant knygrišio Leono Panavo instrumeriją.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Klaipėdos miesto gimimo istorija prasideda slėpiningais viduramžiais ir yra apipinta legendomis ir paslaptimis. Klaipėdos
vardo kilmė, jos simboliai – antspaudas, herbas, vėliava ir šiandien yra verti įdėmaus žvilgsnio ir smalsaus tyrinėjimo. Jau
beveik trisdešimt metų Klaipėda turi istorinį savo simbolį – herbą, kuriame kiekvienas elementas, kiekvienas ženklas, jo vieta
herbe turi gilią prasmę, atspindinčią beveik aštuonių šimtų metų miesto istoriją. Jei tu esi tas, kurį domina senovė, paslaptys,
legendos ir mitai – laukiame tavęs. Jeigu tu nori sužinoti ką reiškia miesto herbe šimtmečius slypintys ženklai, atvyk į mūsų
muziejų ir drauge su mumis įmink šias paslaptis. Miesto ženklai ir šiandien gyvi mūsų gyvenime, atrask juos kartu su
mumis.


„Puikusis virėjas“, arba naujoji prancūziška virtuvė Lietuvos dvaruose XVIII amžiuje

1730–1750 m. Prancūzijoje įvyko gastronominė revoliucija. Prancūzų virėjai deklaravo senųjų kulinarinių tradicijų atsisakymą ir naują patiekalų ruošimo būdą vadino naujuoju arba moderniuoju. Naujoji prancūziška virtuvė pripažinimo sulaukė ir Abiejų Tautų Respublikoje – 1783 m. buvo išversta ir kelis kartus išleista naujosios prancūziškos virtuvės knyga „Puikusis virėjas“ (Kucharz doskonały, versta iš La Cuisini?re bourgeoise). Panemunės pilies erdvės – puiki vieta gastronominei diskusijai. Čia XVIII amžiaus antroje pusėje buvo įrengtas vienas pirmųjų šalyje valgomųjų, šalia jo – patalpa indams laikyti (vad. kredensas), taip pat buvo įrengta ir nauja virtuvė. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su XVIII amžiaus gastronominėmis idėjomis, jų atgarsiais Lietuvoje, apžiūrės valgomąjį, tarnybines liokajų patalpas, istorinę XVIII amžiaus virtuvę ir archeologinius radinius susijusius su valgymo kultūra. Įgytų žinių prireiks atliekant pateiktą užduotį – padengti stalą pagal prancūzišką paprotį. Edukacinės veiklos dalyviai ne tik susipažins su Panemunės pilimi, Apšvietos epochos gastronominėmis idėjomis, bet ir mokysis interpretuoti, lavins bendros, draugiškos veiklos komandoje be smurto ir patyčių įgūdžius, turės galimybę saviraiškai ir patirs pažinimo, kūrybos džiaugsmą.


Rankų šešėlių teatro spektaklis ,,Baisiau už tarakoną"

Vieną dieną pilkame daugiabutyje televizija praneša apie koroną ir karantiną – visų namo butų durys užsiveria ir gyvenimas tarsi sustoja. Bet ar tikrai? Juk už visų tu durų lieka gyventojai su savo paprastai nepaprastomis kasdienybėmis!

Tarakonas Lapiščiunksibantis, kurio nevaržo jokie karantino ribojimai, leidžiasi į kelionę susipažinti su savo gimtojo namo gyventojais ir surasti laimingus namus. Žygio tikslas, iš pirmo žvilgsnio, atrodo visai paprastas. Bet pirmiausia tarakonui reikės išsiaiškinti, o kas yra ta laimė?

„Vos tik man į rankas papuolė Vaivos Rykštaitės būsimos knygos „Baisiau už tarakoną“ rankraštis, iškart buvo aišku, kad norint šį kūrinį perkelti į teatro sceną, riekės paieškoti originalios formos. Rankų šešėlių teatras „Budrugana Lietuva“ puikiausia tiko! Spektaklio kūrimo procesas priminė vaikystės žaidimus su staline lempa ir šešėliais ant sienos, o galutinis rezultatas, dėka labai darbščių ir talentingų aktorių, laviruoja kažkur tarp spektaklio ir animacijos“, sako spektaklio režisierė Sigita Pikturnaitė.

Žaismingas ir filosofiškas spektaklis, sukurtas pagal rašytojos Vaivos Rykštaitės knygą vaikams „Baisiau už tarakoną“, puikiai tiks visai šeimai. Spektaklio herojus tarakonas, vesdamas žiūrovus po skirtingus butus ir supažindindamas su jų gyventojais, kels klausimus: vienatvės, atsiskyrimo, amžizmo, priklausomybių temomis, palikdamas erdvės patiems ieškoti atsakymų, į rūpimus klausimus.

Režisierė – Sigita Pikturnaitė
Kompozitorė – Toma Čepaitė
Iliustracijų dailininkė – Patricija Bliuj-Stodulska
Scenografė, kostiumų dailininkė – Erika Jankauskaitė
Aktoriai – Eglė Agota Matulytė, Veronika Tarasevičiūtė-Šiaulytienė, Domas Šiaulytis


Kuriame eiles. Kūrybinė edukacija su Evelina Daciūte

Kūrybinės edukacijos "Kuriame eiles" metu dalyviai panyra į spalvingą poezijos pasaulį, patys tapdami jo dalimi - sukurdami eiles. Tam pasitelkiamas poezijos skaitymai, skirtingos technikos ir priemonės, gimsta ne tik eilėraščiai, bet ir jų iliustracijos. Edukacijos dalyviai pritaiko įgytus gebėjimus ir ieško savo kelio sukurti eilėraštį, pamato, kokie mes skirtingi poetai ir koks smagus šis kūrybinis procesas.


Režisierė – Šviesa Šulc. Interaktyvus lėlių spektaklis 1-2 klasių mokiniams. Išvysite linksmą pasakojimą apie išdykusių daržovių būrį, iš kurio bus verdama ypatinga sriuba. Tačiau du maištininkai, Morka ir Pipiras, nenori atiduoti savo gerųjų savybių ir nusprendžia pakeisti receptą. Ar pavyks virėjai išvirti sriubą? „Daržovių sriuba“– tai interaktyvus spektaklis, kurio metu bendraujama su mažaisiais žiūrovais, jiems tenka ir pajudėti, ir atsakyti į įvairius klausimus. Spektaklio metu plečiamos vaikų žinios apie daržoves ir jų naudingąsias savybes. Aktoriai naudoja žaismingas lėlės, spektaklio metu skamba nuotaikinga muzika.


Lėlių teatro spektaklis "Slaptas lėlių gyvenimas" (išvažiuojamasis)

Ar kada susimąstėte, ką veikia teatro lėlės, kuomet pasibaigia spektaklis? Apie ką jos svajoja, ką jaučia likusios vienos? Taigi, vieną gražią dieną, prieš spektaklį,  šiuolaikinės lėlės palieka laišką aktoriams, kuriuo jos atsisako tą vakarą vaidinti teatre,  lėlės nusprendžia, kad joms reikia atostogų.  Aktorių galvose sumaištis ir pasiryžimas sukurti spektaklį be lėlių.  Tą stebuklingą dieną prisikelia užmirštos senosios lėlės, kurios siekia nepriklausomybės ir laisvės nuo kūrėjo.  Jos nori atgyti ir tapti gyvais žmonėmis.  Teatro Meistras tą galimybę lėlėms suteikia... Senosios lėlės svarsto idėją sukurti spektaklį  be jomis manipuliuojančiais aktoriais. Kuo visas šis sumanymas baigsis, tikriausiai nesunku nuspėti.  Ar tikrai įmanoma sukurti gerą spektaklį nebendradarbiaujant su kitais? Juk vaidinimo pastatymas reikalauja daugybės skirtingų žinių, įgūdžių ir bendros kūrybinės vizijos, kuria patikėtų visa komanda.
Šio spektaklio metu ne tik pamatysime, kaip atrodo spektaklio kūrimo procesas, bet ir galėsime išvysti veikiančias jau nebevaidinamų spektaklių autentiškas lėles, kurias su džiaugsmu daugelis prisimena dar ir šiandien, o jaunieji žiūrovai turės galimybe su jomis susipažinti: Mėlynąjį Šunytį, Pinokį, Linksmuosius Gaidžiukus, Juodąją vištą, Raudonkepuraitę ir Vilką. Pasakojimas papildomas istoriniais ir šiuolaikiniais intarpais – energingu šokiu, dainomis, atliepiančiomis vaikų dabartį. Muzika nuolat kintanti, nuo  lyriškos iki nuotaikingos ir ritmiškos, kartais net su roko ar repo elementais, lydi naujausią lėlių teatro pastatymą.    Režisūriniai ir dramaturginiai spektaklio sprendimai papildyti vizualiniais (daile, šviesomis, videomenu) bei muzikiniais, kuria du persidengiančius, vienas kitą keičiančius pasakojimus – lėlių ir aktorių.
Slaptas lėlių gyvenimas - tai Kauno valstybinio lėlių teatro 65-erių metų kūrybinio kelio šventė. "Visi į šventę - vaikai ir lėlės..."


Įveik magišką teatro labirintą! Teatro labirintas tai smagi galvosūkių ir užduočių pilna veikla. Šio žaidimo metu vaikai atliks įvairias kūrybiškas, judrias ir pamąstyti priversiančias užduotis, kurių metu sužinos daug įdomybių apie teatrą. Išsprendę visą labirintą vaikai gaus teatro žinovo pažymėjimą.

Tikslas - padėti mokiniams įgyti teatro krypties žinias, gebėjimus ir įgūdžius, ugdyti kūrybiškumą, komandinius įgūdžius, sklandžią idėjų raišką, prigimtinius gebėjimus ir individualumą.
Uždaviniai:
1. Plėtoti mokinių meninius gebėjimus, kūrybiškumą, komandinio darbo įgūdžius.
2. Ugdyti mokinių kultūrinį sąmoningumą ir estetinę nuovoką, kuriant meniškai vertingą, įvairią ir estetišką, kūrybiškumą skatinančią ugdymosi aplinką.
3. Supažindinti, su teatro elementais, teatro profesijomis, kūrybiniais etapais.

VšĮ „Kultūros gija" studijos tikslas – suburti bendruomenę kultūriniam gyvenimui. Juk kultūra plati kaip vandenynas, čia prisiliečiame prie vienos iš jos gijų. „Kultūros gija" – erdvė, iniciatyva gimti kultūrai, ji gimė iš meilės renginiams ir teatrui.

„Kultūros gija" kūrėja, teatro pedagogė Skaistė Skučaitė dirba jau ne pirmus metus pradinėse mokyklose, organizuoja veiklas bei renginius įvairiaus amžiaus vaikams. Išskleiskim kūrybiškumo sparnus kartu!


Piešimas ant vandens (ebru) nuraminti jausmus, emocijas bei padėti susitelkti, atsiskleisti dalyvių galimybėms kūrybiškai bendrauti,skatinti jų vaizduotę bei netiesiogiai ugdyti meno estetikos pojūčius. Užsiėmimo metu piešia kiekvienas vaikas sau po piešinį, po to grupėmis (2 iki 4 vaikų). Užsiėmimo pabaigoje aptariame darbų rezultatus, eigą bei norus. Skatindami kurti meną.


Orientacinė ekskursija PALANGA - GRAFŲ PĖDSAKAIS

Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas PALANGA. GRAFŲ PĖDSAKAIS - interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą kurorto istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite 3 kilometrų maršrutą ir pažinsite grafų Tiškevičių Palangą.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Šilko tapyba" metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama lieti dažus bei įvairiomis technikomis dekoruoti šilkinę skarelę. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Senieji instrumentai (9 - 12 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Sauliaus Petreikio nuotolinė edukacija „Senieji instrumentai" - tai puiki galimybė išgirsti pasaulio muzikos instrumentus būnant net ir atokiausiame Lietuvos kampelyje vėjams siaučiant, lietui lyjant ar esant karantinui. Saulius Petreikis, sukaupęs didelę senovinių ir šiuolaikinių instrumentų kolekciją, pristato profesionaliai ir linksmai nufilmuotą medžiagą apie įvairių kultūrų instrumentus, juos pademonstruoja, atlieka įvairias melodijas netgi įterpdamas ir trumpus pasakojimus. Jau pastebėta, kad mokiniams muzikinis lobynas yra itin įdomus, todėl nufilmuotą edukaciją pratęs vaizdo pokalbis ir paruoštos užduotys, kurias dalyviai galės atlikti namuose. Visos edukacijos metu bus galima užduoti klausimus, o edukacijos pabaigoje atlikėjas parodys ir naujausius savo instrumentus (XIX a. vargonus, fujara, hurdy gurdy ir kt.).


Dokumentinis filmas "Generalinis planas" apie didžiulę propagandinę Rusijos mašiną (Nuotolinė paslauga)

Filmas "Generalinis planas" (rež. Juris PAKALNIŅŠ) - tris Baltijos šalis – Lietuvą, Latviją ir Estiją – suvienijęs projektas, kuriuo ryžtingai bandoma rekonstruoti didžiulę propagandinę Rusijos mašiną. Filme - tyrime pasakojama apie milžinišką Rusijos propagandos mašiną, kurią jį ėmėsi kurti po karo Gruzijoje ir visu greičiu paleido prieš Krymo aneksiją 2014 metais. Tai pasakojimas apie informacinį karą ir kareivius jame. Tikrovė yra visai kitokia, nei ji pristatoma: nevyriausybinių organizacijų veiksmai yra suklastoti, nepriklausomi ekspertai nėra tokie jau nepriklausomi, o viešąja nuomone internete sumaniai manipuliuojama. Visas šias grandis sieja pinigai – Rusijos pinigai. Išsamiai ištyręs tarp pagrindinių veikėjų, nevyriausybinių organizacijų, žiniasklaidos ir Rusijos finansų egzistuojančius ryšius, filmas rekonstruos Rusijos propagandos mašiną. Filmo kūrėjams dirbant prie šio projekto teko susidurti su kliūtimis – filmo kūrėjai sulaukė grasinimų iš kai kurių asmenų, kuriuos norėta pavaizduoti filme, dėl šios priežasties žiūrovai neišvys kai kurių žinomų veidų. Filmas rodytas tik Latvijoje, Estijoje ir vieną kartą Lietuvoje. Yra puiki galimybė susipažinti su politiniu dokumentiniu kinu, kuris padės praplėsti politinio pasaulio matymo amplitudę bei skatina kritiškai vertinti supanti pasaulį bei skleidžiamas kaimyninės diktatoriškos valstybės žinias.


Socialinio meno intervencija naudojant molį

Ši edukacija - tai savotiškas kūrybinis eksperimentas, kurio tikslas - visai grupei naudojant 10-20 kg molio sukurti kompoziciją komunikuojant be žodžių, papildomų instrukcijų ar temos. Nemažiau svarbi edukacijos dalis refleksija, kurios metu būsite kviečiami įsisąmoninti, kaip sekėsi išreikšti save, įgyvendinti kūrybines idėjas kartu nepažeidžiant kito kūrybinės laisvės, darniai įsilieti į bendrą kūrinį. Todėl edukacija turi daugiapylį poveikį:
*meninį: dalyvaudami veikloje mokiniai patirs kūrybinį eksperimentą, išbandys netradicines raiškos ir komunikavimo priemones, puoselės savo vidinį pasaulį, lavins estetinį suvokimą, vaizduotę;
*edukacinį: mokiniai patirs teigiamas emocijas, įgis naujų patyrimų, reflektuodami mokysis suvokti savo darbo reikšmingumą, todėl ugdysis savivertę, pasitikėjimą savimi, lavins socialinius įgūdžius: gebėjimą dirbti
individualiai bei komandoje, bendrauti ir bendradarbiauti;
*kultūrinį - ši veikla skatins kultūrinį sąmoningumą, padės suvokti, kad menas turi ir terapinį poveikį, suteikiantį galimybę pažinti save ir kitus.
Ir svarbiausia - iš edukacijos išeis būdami dar labiau KOMANDA.


Senovės civilizacijų laiko samprata ir skaičiavimas

Užsiėmimo metu moksleiviai įtraukiami į aktualią diskusiją - kas yra laikas ir kaip jį saugoti, tikslingai panaudoti? Kas vagia mūsų laiką? Po diskusijos aptarsime laiko skaičiavimo ypatumus senovės cicilizacijų, kaip tų laikų žmonės suvokė laiką, kokiomis priemonėmis skaičiavo. Moksleiviai patys "užves" vandens laikrodį. Stebės, kaip "sudega" mūsų laikas, kaip šešėlis "komanduoja", ką mums daryti? Užsiėmimo pabaigoje pasidarysime veikiantį saulės laikrodįį ir išmoksime, kaip juo naudotis mūsų saulėtomis dienomis.


Ar norite sužinoti daugiau apie haiku – ypatingą ir nuostabų japoniškos poezijos žanrą? Pakvieskite savo mokinius į įdomią ir įtraukiančią edukaciją, kurios metu bus atskleista haiku kilmė, taisyklės ir jų pritaikymas. Apjungus Japonijos istoriją, kultūrą, literatūrą ir religiją, leisime mokiniams pasinerti į įvairius haiku pavyzdžius ir leisime sukurti savo poetines miniatiūras.

Šios edukacijos planas yra parengtas taip, kad mokiniai būtų aktyviai įtraukti į procesą. Jau turimas žinias papildysime nauja informacija, kad kiekvieno mokinio žinios būtų pagilintos.
Paaiškinus pagrindines haiku kūrimo taisykles, nagrinėsime haiku poezijos ryšį su japonų kultūra ir istorija.

Haiku taisyklės bus išsamiai aptartos. Mokiniai turės galimybę skaityti, vertinti ir diskutuoti apie haiku vertimus į lietuvių kalbą, taip atskleisdami kūrinio esmę ir siekdami patobulinti savo kūrybines gebėjimus. Jie taip pat išmoks atkreipti dėmesį į metų laiką ir suprasti, kodėl sezoniniais žodžiais svarbu papildyti haiku. Taip pat skirsime dėmesio sustabarėjusioms metaforoms ir juokui, kad mokiniai suvoktų, kaip haiku gali būti įdomus ir kūrybingas žanras.

Užbaigsime mūsų dirbtuves praktiniu haiku kūrimu. Mokiniai, pasitelkę naujas žinias ir įkvėpimą, sukurs savo haiku kūrinius, juos redaguos ir pristatys kitiems. Tai puiki galimybė mokiniams parodyti savo kūrybiškumą ir bendradarbiavimo gebėjimus.


Varpus seniausiai ir plačiausiai naudoja krikščionių Bažnyčios. Jie kabinami bažnyčių ir kituose bokštuose, varpinėse, kapinių koplyčiose. Naudojami įspėti apie pavojų, pranešti apie mirtį, laidotuves, kitus svarbius įvykius, kviesti į religines apeigas.  Mokslas apie varpus vadinamas kampanologija, varpų tyrėjai – kampanologais.
Nuo XVI a. varpai buvo liejami Vilniuje, Varniuose, Kaune, Nesvyžiuje. Daugelio Lietuvos bažnyčių varpinėse kabantys varpai vertingi istorijos, dailės ir raštijos paminklai. Daugiausia varpų nutilo ir dingo iš Lietuvos XX a. pradžioje –  Pirmojo pasaulinio karo metu. 1915 m. išvežta apie 90 proc. Lietuvos bažnyčiose turėtų varpų.
O kodėl ir kada varpai skamba Anykščių Šv. Mato bažnyčios varpinėje? Kviečiame tai sužinoti apsilankius bažnyčioje ir varpinėje! Pasakojimą pradėsime nuo detektyvinės vieno sudužusio varpo istorijos, kuri padės išsiaiškinti kam, kur ir kada buvo nuliedintas šis varpas? Kada ir kodėl jis sudužo? Patys drąsiausi galės kopti į varpinės viršų 186 laiptelius ir apžiūrėti miestą iš 33 m. aukščio! Čia išsiaiškinsime ar varpinėje yra varpų? Ar jie turi vardus? Iš ko jie nulieti.
Per konkrečių varpų istorijų pasakojimus moksleiviai lengviau supras Anykščių miestelio ir šalies istoriją, o jų įkvėpti patys tamps tyrinėtojais.
Veiksmas vyks tarsi detektyve. Dalyviai bus įtraukti į  atsakymų paieškas, jiems bus smalsu išsiaiškinti kaip viskas vyko ir kodėl.
Kūrybinė užduotis - sukurti savo įrašą ant varpo eskizo. Moksleiviai turės užkoduoti informaciją, kurioje bus žinutė transliuojama ateities kartoms.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Iki XX a. pirmos pusės ir valstietis, ir miestelėnas kasdien seikėjo ir svėrė grūdus, miltus, vilną, linus. Senieji saiko matai ir svarstyklės rodomi beveik kiekvienoje muziejaus sodyboje, tačiau tarp įvairių rakandų lankytojas juos sunkiai pastebi. Per edukacinį užsiėmimą bus parodyti senolių naudoti saikai, paaiškinta skirtingų saiko matų talpa, seikėjami grūdai, senovinėmis svarstyklėmis sveriami grūdai, vilna, linai ir patys lankytojai. Svorį jie sužinos jau nebenaudojamais matais, pvz., pūdais, svarais. PASTABA: pastatas, kuriame vedama edukacija, yra nešildomas, todėl programa vykdoma tik šiltojo sezono metu, t.y. gegužės-rugsėjo mėn.


Vilniaus Aukštutinės pilies istorija (Nuotolinė paslauga)

Prieš 10.000 metų nuslinkęs paskutinis ledynmetis suformavo Vilniaus kalvas ir vandenis. Gamtos apsaugotoje vietoje pirmiausia atsirado gyvenvietė, vėliau – medinė pilis, mūrinė pilis. Jos fragmentai išliko iki mūsų dienų. Pilių sienos, atlaikiusios kryžiuočių antpuolius, miestą siaubusius gaisrus ir niokojusius karus, pasakoja istoriją: Gedimino bokštas buvęs parako sandėliu, optinio telegrafo punktu, kavine… Šiandien jis yra vienas lankomiausių turistinių objektų Lietuvoje. Edukacinėje ekskursijoje keliausime laiku ir susipažinsime su Vilniaus pilių istorine raida, kitusia jų paskirtimi ir svarba sostinės bei šalies istorijai.


STEAM edukacija, kuri skatina vaikus pažinti ir tyrinėti Mėnulį ir kitus Žemės palydovus, išreiškiant savo kūrybiškumą ir žinias. Ši edukacija lavina vaikų smulkiąją motoriką. Vaikai tyrinėja Mėnulio fazes, diskutuoja apie mokslinius atradimus kosmose. Vaikai taip pat susipažįsta su senovės išmintimi tyrinėjant Mėnulį: Kokią prasmę mėnulio fazės turėdavo senovėje? Ar Mėnulis buvo laikomas mistiniu? Antrojoje edukacijos dalyje mokiniai atlieka STEAM metodologija paremtą eksperimentą „Mėnulio akmenėliai“, kurio metu gaminami spalvoti ir blizgantys apvalūs akmenėliai, kuriuose vaikai vėliau atveria kraterius.


Dalyviai Išmoks transformuoti popierių, parsineš savo sukurtą darbelį, magnetuką– tai įkvepianti socialinė misija ir žaidimas kartu.


P.. Calderon de la Barca – retai šalies Lietuvos teatre statomas
dramaturgas, dabartiniame šalies dramos teatro repertuare reta ir baroko laikotarpio dramaturgijos pastatymų. Pjesė„Gyvenimas-tai sapnas“ pristatoma jaunųjų teatro kūrėjų
akimis. Šiuolaikiniame medijų pasaulyje ypač sunku atskirti realybę nuo sukuriamų pasaulių, taigi įvykių realumo paieškos yra labai svarbi socialinė tematika. O šių dienų žmogui, daug laiko praleidžiančiam virtualiame pasaulyje – kur yra realybė, o kur sapnas? Spektaklį kuria ryškūs Lietuvos teatro menininkai: Gediminas Rimeika, Agnė Matulevičiūtė, Sandra Straukaitė, Agnė Zabotkaitė, Laurynas Jurgelis, Simonas Dovidauskas, Žygimantė Jakštaitė, Vygandas Vadeiša, Povilas Jatkevičius, Algirdas Dainavičius.


Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Edukacinės veiklos tikslas – supažindinti 8-10 klasių mokinius su Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešąja biblioteka ir rašytoju Adomu Mickevičiumi, pasitelkiant interaktyvią prieigą - užduočių knygelę.

Pirmojoje edukacijos dalyje mokiniai dalyvauja ekskursijoje po A. Mickevičiaus bibliotekos patalpas, sužinodami apie bibliotekos pastato istoriją, teikiamas paslaugas, funkcijas, fondus ir bibliotekos tvarumo filosofiją. Ekskursijoje įgytos žinios reikalingos antroje užsiėmimo dalyje.

Kiekviena komanda gauna po vienodą užduočių knygelę. Knygutėje pateikiamos įvairaus tipo (mįslės, kryžiažodis, skirtingi šifrai, matematinės lygtys) užduotys, tiesiogiai susietos su Adomo Mickevičiaus gyvenimu Vilniuje. Komandų tikslas – kuo tiksliau išspręsti pateiktas užduotis bendradarbiaujant. Pateikiamos užduotys yra tiesiogiai susijusios su Adomo Mickevičiaus lankytomis vietomis Vilniuje. Žaidimą laimi komanda, kuri per skirtą laiką (30 min.) išsprendžia daugiausia užduočių teisingai. Intriguojančio žaidimo metu įgytos žinios įtvirtinamos aptariant jas su žaidimo dalyviais.

Edukacinė veikla skatina ugdyti komandinio darbo kompetencijas, loginį, kūrybinį mąstymą, gilinti kultūros, istorijos, literatūros žinias, kviečia lankytis bibliotekoje ir naudotis jos teikiamomis paslaugomis, taip skatinant tvarų požiūrį.

Užsiėmimo trukmė: 60 min.

Užsiėmimas skirtas: 8-10 kl. mokiniams.


Gyvybės medis lietuvių mitologijoje ir liaudies mene

Edukacine programa siekiama plėsti mokinių pažinimo ribas netradicinėje aplinkoje, skatinti domėjimąsi savo krašto, tautos praeitimi, senąja kultūra, papročiais. Naudojant įvairias edukacinio darbo formas, vaizdines bei metodines priemones, siekiama kryptingai lavinti, mokyti bei ugdyti gebėjimus. Taip pat programa siekiama, kad mokiniai suvoktų etninę kultūrą, kaip nuolat atsinaujinantį reiškinį, pasireiškiantį įvairiais būdais. Didžiausias dėmesys programoje skiriamas Gyvybės medžiui. Koks jo įvaizdis, kokios interpretacijos lietuvių mitologijoje bei mene. Kur galime pamatyti Gyvybės medį? Kokie dar yra pavadinimai (Pasaulio medis, Visatos medis, Kosminis medis, Aušros medis). Parodoma, kur jį galime atpažinti: gyvenamųjų namų puošyboje, buities rakanduose, audiniuose, drožyboje, kitur. Grupėse mokiniai atlieka užduotis. Žaidimo - dėlionės pagalba mokoma sumodeliuoti tradicinį gyvybės medį, šiuolaikinių technologijų pagalba - komponuoti ir sukurti savo Gyvybės medžio eskizą.


Žymusis prancūzų XIX a. romanistas Onorė de Balzakas yra lankęsis Lietuvoje. 1843 m. spalio 10 d. atvyko į Tauragę. Tų metų pavasarį jis buvo atplaukęs į Peterburgą pas savo mylimąją grafienę Eveliną Hanską, kurią ketino vesti. Taip ir nesutaręs dėl vedybų, rašytojas rudeni karieta iškeliavo atgal pro Rygą į Paryžių. Balzakas Tauragėje sustojo kaip paskutinėje stotyje, kur pašto užeigos namuose parašė laišką grafienei. Laiške rašoma: „Brangioji Grafiene, filosofas, teigdamas, kad negalima rašyti užeigos plunksna, pasakė didžią teisybę, nes, kad ir kažin kaip Jūs būtumėte nuliūdus, netvertumėte juokais, matydama, kaip aš darbuojuos tokia plunksna...”. Tai vienintelis rašytojo laiškas, rašytas Lietuvoje. Edukaciniame užsiėmime „Balzako laiškas” vaikai pirniausia išvys muziejaus pilies menėse itin retai matomą šešėlių instaliaciją, kur vaizduojamas Balzakas, žengiantis į Tauragės paštą. Užsiėmimu siekiama neformalioje muziejaus kultūrinėje erdvėje supažindinti mokinius su XIX a. rašymo žąsies plunksna tradicija, kuri pradėta dar VI a. prieš Kristų. Antroje edukacijos dalyje vaikai sužinos šios rašymo technikos istoriją: ar visos žąsies plunksnos tinkamos rašymui, kaip jas tinkamai paruošti, ką daryti, jeigu sulūžta plunksna, apie kaligrafijos meną ir dar daug įdomių dalykų apie popierinių laiškų rašymą Balzako laikais bei paties rašytojo įdomiausius gyvenimo faktus. Vaikai, atkartodami tuomet viešėjusį rašytoją, pamėgins kaligrafiškai parašyti laišką ant popieriaus, naudodami tušą ir žąsies plunksną ir, jei tądien šypsosis laimė – patys sulauks slapto laiško.


Ar valgėte maistą, kuris būtų skanus, maistingas, natūralus ir sveikas? Sakysite, tokio XXI a. beveik nėra. Netiesa. Mes kviečiame jus  susipažinti su  Ilzenbergo dvaro ūkiu ir jame  gaminama  produkcija. Ir  ne tik! Daugelį produktų, kuriuos mes gaminame, jūs galėsite paragauti ir tuoj pat įvertinti. Tvaraus kulinarinio paveldo edukacija „Darnoje su gamta vardan sveiko maisto ir žydresnės Baltijos jūros“ prasidės apžvalgine ekskursija, kurios metu dalyviai susipažins su Ilzenbergo dvaro ūkio specifika, aplankys ūkio fermą, paukštidę, bityną, sodą, šiltnamius, vynuogyną, naudojamos žemės ūkio technikos parką. 2019m. Ilzenbergo dvaro ūkiui įteiktas Lietuvos gamtos fondo (LGF) įsteigtas „Baltiją tausojančio ūkininko“apdovanojimas. Į šį apdovanojimą gali pretenduoti ūkiai, tausojantys žemę ir  gamtai nedarantys taršos. Ilzenbergo dvaro ūkis veiklą vykdo natūralios žemdirbystės principais ir kol kas yra vienintelis toks ūkis dvare ne tik Lietuvoje, bet ir Latvijoje bei Estijoje. Po to mokiniai keliaus į dvaro oficiną (šeimininko namą), kuriame, gidas  pristatys darnoje su gamta užaugintus ir natūraliai pagamintus dvaro produktus, jų gamybos technologiją, degustavimo specifiką, net eigą. Išklausę gido pasakojimą, mokiniai atliks praktines  užduotis: 1-4 kl. mokiniai, pasiskirstę grupėmis po 4 - 5, iš paruoštų kortelių surinks teisingą dvaro produkcijos gamybos kelią, kuris atitiktų edukacijos pavadinimą; 5-8 klasių mokiniai orientuosis į tiriamąją veiklą ir su išmaniaisiais telefonais atliks interaktyvią užduotį, o 9-12 klasių mokiniai, kaip tikri detektyvai, iššifruos Cezario kodu užrašytą Ilzenbergo dvarui svarbią mintį. Gidas užduočių lape patikrins ar raktiniai žodžiai teisingi.
          Pirmieji, teisingai atlikę užduotį, gauna prizą! Edukacija užbaigiama įsimintinu dvarišku siurprizu – švediškos patrankos šūviu!


Edukacinė programa „Bitės liemuo, lino gelmuo" (5 - 8 kl.)

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės kultūros apšvietimo priemonėmis: demonstruojamas žibinčius, žibalinės lempos, žibintai, įvairių formų žvakidės ir žvakės. Demonstruojamas video siužetas/pasakojimas „Bitininko užrašai". Užsiėmimo dalyviai supažindinami bičių šeimos struktūra. Aiškinamasi, kada bitė vadinama avilio, lauko bite, kada ji gali tapti sargybine ir žvalge. Tyrinėjami bičių produktai: žiedadulkės, bičių pikis, bičių duonelė, vaškas. Moksleiviai supažindinami su bičių namais, jų darbais, kalba, šokio figūromis. Diskutuojama apie bičių svarbą žmonijai, apie žmogaus vykdomą veiklą ir jos padarinius vabzdžiams. Iš natūralaus vaško liejamos žvakės senuoju pylimo būdu ir su forma. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas interaktyvios viktorinos metu.


Šis edukacinis užsiėmimas stiprina ryšį su kitais, grupės sutelktumą, geranoriškus santykius, atjautą, skatina saviraišką, emocinės būsenos, išgyvenimų, asmeninių problemų tyrinėjimą, Taip pat padeda dirbant su baimėmis, košmarais, socialiniais įgūdžiais, konfliktais darželiuose, mokyklose. Užsiėmimo metu bus lavinama vaikų vaizduotė, fantazija bei meniniai sugebėjimai, padės orientuotis daiktų pasaulyje (modeliuojant juos kita medžiaga), skatins motorikos vystymąsi, gebėjimą dirbti savarankiškai. Darbas su moliu siejasi su pirmykščiais vidiniais procesais. Jam neprilygsta jokia kita medžiaga, su moliu lengva susitapatinti, jis suteikia tiek taktilinį, tiek kinestetinį potyrį. Kūrimo procesas - minkyti, lipdyti, gadinti ir vėl iš naujo kurti suteikia daug gražių ir džiaugsmingų akimirkų, moko paleisti įtampą bei neigiamas emocijas. Ši kūrybos sritis išlaisvina fantaziją ir vaizduotę, lavina erdvinį pojūtį. Lipdymas itin svarbus smulkiosios motorikos lavinimui, kuris glaudžiai susijęs su kalbos raida. Kūrybinio proceso metu vaikai susipažįsta su modelino, plastilino ir molio plastinėmis savybėmis, mokosi išploti, kočioti, pjauti, rašyti, braižyti jame ir lipdyti fantastinius gyvūnus. Iš beformės molio masės užgimsta realus gaminys, prie kurio mes prisiliečiame ne tik rankomis, bet ir visa savo jausmų ir nuotaikų palete. Numatomas rezultatas - fantastinių gyvūnų, kuriuos kiekvienas pagal tam tikras instrukcijas ir technikas atliks individualiai bei vėliau grupėse, aptarimas leis kiekvienam išlikti savimi, nepatirti nejaukumo, gėdos, nuoskaudos dėl lyginimo su kitais grupės dalyviais, kuriems sekasi geriau. Užsiėmimo pabaigoje vaikai jausis išsivadavę iš juos kamavusių problemų, išsilaisvins nuo baimių, jausis išsikalbėję, jei iki šiol tai buvo sunku padaryti, galės daug ramiau žvelgti į juos supantį pasaulį ir eiti toliau.


Spektaklio kūrėjai, suprasdami, kad nūdienos vaikai nemažai laiko praleidžia stebėdami šiuolaikinius animacinius filmus bei žaisdami kompiuterinius žaidimus, leidžiasi į nuotykį ir vaikus kviečia į Pasakų aviliuką (palapinę), kurioje Pasaksukių (šeimininkų) ,,išsukama" pasaka ,,Zuikis Puikis". Aviliukas - Palapinė yra suskirstyta į dvi dalis. Vienoje - vaikų pieštas animacijas ant senojo projektoriaus valdantys ir jas įgarsinantys aktoriai, kitoje - pasakotojas bei vaikai, stebintys Aviliuko sienoje regimą gyvai sekamą ir animuojamą pasaką. ,,Zuikis Puikis" - mažuosius žiūrovus supažindina su gyvai garsinamos pasakos žanru, kuomet pagrindiniai istorijos pasakojimo įrankiai yra vaikų kurtos iliustracijos, aktorių balsai ir pagalbiniai daiktų garsai. Vaikai "čia ir dabar" pamato, kaip iliustracijos atgyja. Be pačio žanro naujumo dar vaikai supažindinami su Zuikio Puikio istorija, kuomet paaiškėja, kaip yra svarbu laikytis duoto žodžio ir, turint tikslą, nepasiduoti pagundoms, kad ir kaip stipriai šios viliotų.


Pasvalio krašto gamtinis išskirtinumas – savita geologinė sandara ir karstiniai reiškiniai. Pasvalys – tai gipso karsto rajonas. Nuosėdinės kilmės uolienos – gipso – sluoksniai, susidarę daugiau nei prieš 300 mln. metų, slūgso negiliai, todėl paviršinio vandens lengvai pasiekiami ir ardomi. Prieš keletą metų buvo atlikti geologiniai tyrimai, sudarytas detalus karstinės vietovės žemėlapis. Gręžiant gręžinius iškeltas gipso uolienos kernas. Vieno gręžinio kerną mokslininkai padovanojo muziejui. Tai vertinga pažintinė medžiaga apie Pasvalio krašto geologinę sandarą, kuri bus naudojama edukacinio užsiėmimo metu. Dalyviai užsiėmimo metu nagrinės kerno gręžinį, stebės interaktyvų smegduobės susidarymo vaizdą, pamatys įspūdingiausių smegduobių atsivėrimo Pasvalio krašte video siužetus, nuotraukas, ekskursijos metu pažins Pasvalio miesto smegduobes, išgirs jų susiformavimo eigą, savo žinias galės patikrinti specialiai sukurtame „prasmengančiame“ žaidime. Virtualios realybės akinių pagalba paners į didžiausią karstinės kilmės urvą Lietuvoje- Žalsvąjį šaltinį.


Elektrėnų savivaldybės viešoji biblioteka

Ekskursija po Vievį apjungia XVII a. klestėjusio Vievio stačiatikių vienuolyno, jame veikusios spaustuvės ir dvaro istoriją bei pristato pirmuosius spaustuvės leidinius, išleistus 1611 ir 1619 metais. Pasivaikščiojimas prisideda prie Vievio ežero, pasakojamos ežero vardo kilmės legendos, kelionė tęsiama prie didikų Oginskių paminklo, Vievio dvaro savininkų – Šventos Dvasios stačiatikių vienuolyno spaustuvės mecenatų – istorijos pažinimo ir sklaidos. Užsiėmimas sudarytas iš dviejų dalių. Pirmoji dalis – teminė ekskursija, kurios metu pasakojama apie Vievio spaustuvę, veikusią 1611–1646 metais, iškilią asmenybę Miletijų Smotrickį, pirmojo rusų kalbos vadovėlio – „Slavų
gramatika“ (1619) leidėją, kultūros paveldo objektus. Antroji dalis – praktinė, edukacijos dalyviai pasitelkdami fantaziją ir ką tik išgirstą informaciją pasigamina sau atminimui ženkliuką.


Floristinis skirtukas „Išsaugota vasara“

Mažeikių vaikų ir jaunimo daugiafunkcis centras

Kas gi nenorėtų ilgiau pasidžiaugti vasaros spalvomis?! Kviečiame  atvykti į studiją ŽÃLIA ir pabandyti išsaugoti vasarą, kuriant floristinį skirtuką. Jaukioje studijos aplinkoje, naudodami natūralias gamtines ir kitas medžiagas, galėsite įgyvendinti savo idėjas: koliažo technika komponuoti įvairias džiovintų augalų kompozicijas. Procesas įraukia bei atveria kūrybos džiaugsmą!  Kiekvienas dalyvis  iš edukacijos su savimi išsineš unikalų floristinį skirtuką, kurį galės praktiškai panaudoti savo aplinkoje.


Salomėjos Nėries kūrybos refleksijos. Spektaklis „POETĖ“

Savita literatūros-teatro pamoka, skirta vienai žymiausių lietuvių poečių S. Nėriai, kurios gyvenimas atspindi skaudžiausius Lietuvos istorijos puslapius. Poetės netiesioginis prisidėjimas prie LT okupacijos, ideologinės poezijos kūrimas karo metais („Poema apie Staliną“, sovietinę santvarką šlovinantys eilėraščiai) šiandien verčia dvejopai žvelgti į šią neabejotino talento asmenybę - tad svarbu jaunajai kartai ugdyti savarankišką požiūrį į poetės gyvenimą ir kūrybą. Paslauga atliepia tematinį 2023 m. (Vilniaus 700 metų sukakties) prioritetą – tai savo krašto istorijos ir svarbiausių kultūros asmenybių pažinimas. I-oje dalyje aktorė Birutė Mar parodys monospektaklį „Poetė“ (plačiau: https://soloteatras.lt/spektakliai/poete/), sulaukusį tarpt. pripažinimo (už S. Nėries vaidmens sukūrimą aktorė apdovanota tarpt. teatro festivalyje „Ommadrama“ Estijoje, pelnė geriausios aktorės apdovanojimą festivalyje „Vidlunia“ Kijeve). Spektaklio forma interaktyvi – savitas Poetės teismas, kuriame garso įrašuose skamba jos kaltintojų, gynėjų balsai, o aktorės perteikiami Salomėjos „atsakymai“ - fragmentai iš jos dienoraščio, eilėmis išsakyti išgyvenimai. Menininkas ir jį vertinanti visuomenė – nūdienai aktuali spektaklio tema. II-je dalyje – kūrėjos susitikimas su moksleiviais, skatinantis neformaliai pažvelgti į S. Nėrį, diskutuoti apie menininko ir jį teisiančios, garbinančios ar ignoruojančios visuomenės santykį, kūrėjo atsakomybę, kūrybos prasmę. Diskusijos metu teatrine forma moksleiviams suteikiama galimybė: pateikti poetei kaltinimus bei ją išteisinančius argumentus. Renginys gali būti rodomas Vilniuje ir kitose Lietuvos vietovėse, iš anksto suderinus su mūsų komanda.


Edukacinės animacijos dirbtuvės “Metu laikai”

VšĮ "Mstislavo Dobužinskio daugiakultūrinis centras"

Vaikai pasirenka vieną iš metų laikų. Kuria tam tikrus simbolius kurie atspindėtu viena iš metų laikų plastilino pagalba. Sukurtus simbolius- objektus deda ant matinio stiklo. Priešais matinį stiklą fotoaparato pagalba vaikai gales pajudinti plastilininį objektą ir fotografuoti kiekvieną judėsį. Po dirbtuvių visa medžiaga sumontuojama kompiuterinėje programoje ir po šio proceso vyksta darbo peržiūra, aptariama su vaikais ką naujo jie įgijo, kokios emocijos patyrė


Nepaliaujamas laikrodžių rodyklių tiksėjimas, primena mums, koks neįkainojamas yra bėgantis laikas. Mes kviečiame Jus bent trumpam neskaičiuoti brangių savo minučių ir su malonumu pasinerti į laikrodžių gamybą! Užsiėmimo metu pagaminsite originalų, veikiantį laikrodį, kuris bus puiki dovana arba puošmena savuose namuose. Laikrodžio ciferblatas bus paruoštas iš medienos, o išsirinkus norimą formą galėsite pasinerti į kūrybinį laikrodžio dekoravimą. Galėsite dažyti, spalvoti, klijuoti, puošti ir t.t. Prie papuošto laikrodžio ciferblato tvirtinsime mechanizmą ir namo jau galėsite neštis nuostabų, rankų darbo ir patį tikriausią veikiantį laikrodį.


„Istorijos pamoka tarpukario pradžios mokykloje“

Atvykite į Šiaulių istorijos muziejaus tarpukario pradžios klasę, kur sėdėdami senuose mediniuose suoluose vaikai sudalyvaus istorijos pamokoje. Mokinsimės apie priešistorę, apie laikus, kurių niekas neprisimena, niekas neaprašė. Apie juos sužinome iš archeologinių tyrimų. Randami daiktai parodo mums kaip senovėje žmonės gyveno ir kaip ta gyvensena keitėsi ir tobulėjo, kaip keitėsi technologijos, išradimai ir žmonių verslai. Edukatorius demonstruos tikrus įrankius iš akmens, bronzos ir geležies amžių, papasakos kaip jie buvo gaminami ir naudojami, kaip gyveno ir kuo užsiėmė tų laikotarpių žmonės. Mokinių žinias užtvirtinsime duodami jiems atpažinti archeologinių radinių kopijas ir skirtingų metalų pavyzdžius. Žinodami kokį kelią žmonija nuėjo, galėsime geriau įsivaizduoti kas mūsų laukia ateityje.


Fluxus – vienas įdomiausių judėjimų susikūrusių XX a. Užsiėmimo metu bus pateikiami įdomūs faktai ir pavyzdžiai, sužinosime apie Fluxus pradininką Jurgį Mačiūną, aptarsime kokias idėjas ir vertybes atstovauja fluksininkai ir kaip šis judėjimas paveikė garsiausius pasaulio menininkus. Edukacijos metu kursime kūrybiškas, eksperimentines ir alternatyvias Fluxus dėžutes, pabandysime išsiaiškinti kas tas Fluxus heppening‘as, o, galbūt, bus puiki proga ir jame sudalyvauti!


Edukacija „Seniausieji Lietuvos žaislai“ yra skirta pradinių klasių moksleiviams, siekiant juos supažinti ir įtraukti į nepaprastai įdomų ir svarbų kasdienybės istorijos tyrinėjimo bei pažinimo procesą. Žaislų istorija, nors ir tradiciškai siejama su vaikystės periodu ir nerimtais užsiėmimas, tačiau yra neatsiejama žmonijos kasdienybės istorijos dalis, kuriai pastaraisiais dešimtmečiais yra skiriamas vis didesnis mokslininkų dėmesys. Pažindami su vaikų veiklomis, mokymusi bei pramogomis susijusius kultūros paveldą galime pamatyti ne tik, kokie archeologiniai artefaktai yra išlikę iki mūsų dienų, tačiau kartu įvertinti, kiek kūrybos ir sumanumo demonstravo iki mūsų gyvenę žmonės. Medžiagos, veikimo principai, idėjų universalumas ir jų atspindys šiandieninių žaislų pasiūloje, padeda suvokti, kas pasaulyje keičiasi, o kas lieka pastovu, koks sumanus yra žmogus ir kiek idėjų galima rasti gamtoje. Edukacijos tikslas – įtraukti dalyvius į aktyvaus patyriniminio pažinimo veiklą, atskleisti žaislų istoriją sudarant galimybes patiems įvertinti, ar iki mūsų gyvenę žmonės gebėjo kurti, mokytis ir linksmintis. Analizuodami seniausiųjų Lietuvos žaislų istoriją edukacijos dalyviai kartu susipažins ir su pasauliniu žaislų, žaidimų ir pramogų kontekstu, kuris atskleis sąsajas su seniausiomis žmonijos civilizacijomis. Edukacija atskleis, kiek daug dalykų galima sužinoti analizuojant žaislų istoriją, medžiagų ir technologijų kaitą, kaip žaislai atspindi kiekvieno laikotarpio realijas ir pokyčius suaugusiųjų pasaulyje.


Šv. Velykos – linksma pavasario pasitikimo, atsigaunančios gamtos pažinimo, bendruomenės ryšių stiprinimo šventė, jungianti senuosius papročius ir tikėjimus su šiuolaikinio žmogaus būdu. Užsiėmimo metu susipažinsime su Šv. Velykų ilgametės tradicijos gyvavimo priežastimis, vertingu ir įdomiu šventės muzikiniu-improvizaciniu paveldu bei naujomis jų prasmėmis: mokysimės priešvelykinio (Verbų), Velykų ir povelykinio (iki Atvelykio) folkloro, aptarsime, kurios jo dalys yra mums aktualios šiandien bei kodėl senovėje žmonių poreikiai ir santykiai skyrėsi nuo dabartinių. Užsiėmimo metu kursime savo velykinę kapelą – muziką iš gamtinių ir edukacinių priemonių, žaisime smagius Velykų žaidimus ir dainuosime. Edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti mokinius su Velykų šventės tradicijomis Lietuvoje; populiarinti tautinės muzikos paveldą. Šiam tikslui pasiekti keliami uždaviniai: 1. Pristatyti Velykų šventės tradiciją ir jos išaiškinti jos prasmę. 2. Supažindinti su Velykų papročiais, apeigomis, žaidimais ir muzika. 3. Įtraukti vaikus į praktinę-kūrybinę veiklą: pasimokyti groti improvizuotais instrumentais velykinėje kapeloje, šokti ratelius-žaidimus, dainuoti velykines dainas, suptis improvizuotomis supynėmis. Siekiami rezultatai: 1. Įgytos žinios apie senąją Velykų tradiciją. 2. Išmoktas bent 1 ratelis-žaidimas. 3. Susipažinta su muzikavimo tautiniais instrumentais pradmenimis. Naudojami metodai: Iliustruojantis pasakojimas. Žodinis aiškinimas. Pratybos. Demonstravimas. Ugdomosios kompetencijos: Funkcijos ir pasekmės sąryšio suvokimas. Komandinio darbo. Kultūrinio sąmoningumo.


Edukacija "Žvakių liepsnelės pasaulis" yra apie žvakės atsiradimo istoriją, jos simbolinę reikšmę mūsų kultūroje. Juk žvakė turi gilią simbolinę bei emocinę reikšmę kiekvienam iš mūsų. Praktinėje veikloje vaikai susipažins su žvakės kūrimo technologija, patys kurs ir dekoruos žvakes, jas parsineš namo.


Mažeikių Henriko Nagio viešoji biblioteka

Teatro dėžutė „Kamišibai“, kilusi iš Japonijos, yra nedidelė, statoma ant stalo, žiūrovų akių lygyje. Į dėžutę sudedamos kartoninės kortelės, kurių vienoje pusėje yra paveikslėlis, o kitoje pasakojamas tekstas. Edukatorius, naudodamasis teatro dėžute „Kamišibai“, paseks pasaką ir pateiks vaikams klausimus, susijusius su sekama pasaka. Edukacijos metu vaikai kurs savo pasakas, piešdami ant specialių lapų pagal pasirinktą tematiką (individualiai ar grupėmis), kurias po to pristatys, naudodami Kamišibai teatro dėžutę. Ši programa lavins retorikos gebėjimus, mokėjimą išklausyti, sklandžiai ir drąsiai reikšti savo mintis.


Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviams bus suteikta daugiau žinių apie senuosius zanavykų krašto buities puošybos elementus, senuosius baltų simbolius ir ženklus. Edukacijos dalyviai apžiūrės muziejaus ekspoziciją ypač konkrečius etnografinius eksponatus: tapytas kraitines skrynias, medžio dirbinius (verpstes ir prieverpstes, rankšluostines), audinius, zanavykų tautinį kostiumą. Pasakojimo metu akcentuojami zanavykų kraštui būdingi puošybos – geometriniai, augaliniai, gyvūniniai – elementai, spalvinė gama, ir simbolika. Aptariama gyvybės medžio reikšmė ant kraitinių skrynių. Vėliau dalyviai kūrybinėse dirbtuvėse, iš polimerinio molio nusilipdo ir suformuoja norimą papuošalą, dekoruodamas jį etniniais ornamentais, simboliais ir ženklais. Kūrybinio proceso metu mokiniai susipažins su polimerinio molio savybėmis, jį minko, kočioja, formuoja, dekoruoja įvairiomis pasirinktomis faktūromis ir kepa krosnelėje. Atvėsusius darbelius mokiniai šlifuoja ir spalvina vandeniniais dažais, akvareliniais pieštukais ir sausa pastele. Savo rankomis susikurtą papuošalą pasiima su savimi.


Daiga Padaiga: grūdai kulinariniame Lietuvos pavelde ir šiuolaikinėje mityboje

Daiga Padaiga (žaislas - "grūdo daigelis") vaikams pasakos ir kvies diskutuoti apie grūdų reikšmę Lietuvos etninėje kultūroje, praktiškai ir kūrybiškai įtraukiant į grūdų pažinimo edukaciją. Pirmoje dalyje, vaikai aptars kas yra grūdas, kuo grūdai buvo svarbūs lietuvio tradicinėje kasdienybėje, kaip atsispindi kulinariniame pavelde (pvz. duonos gaminime) ir senoviniuose patiekaluose (pvz. Kūčia), koks grūdų vaidmuo dabar, ar kinta patiekalai iš grūdų. Diskutuos apie grūdo kelią iki duonos, Senovinę Kūčią - iš ko ji padaryta, iš kur kildinamas žodis "Kūčia" ir kokie grūdai buvo naudojami patiekalui gaminti. Kartu su Daiga Padaiga apžiūrėsime grūdus, degustuosime daigintas sėklas, sužinosime kaip pasigaminti senovinį lietuvių patiekalą Kūčią (šventei pavadinimą suteikęs Kūčių valgis iš įvairių grūdų, paskanintų medumi). Antroje dalyje, Daiga Padaiga skatins vaikų kūrybiškumą: pasitelkiant įvairius grūdus vaikai dekoruos indelius, į kuriuos vėliau, praktinėje trečioje dalyje, pasisodins sudaigintus grūdus. Praktinė paskutinioji dalis suteiks daug džiaugsmo ir skatins atsakomybę, nes sėkmingai pasisodinus pradaigintus grūdus, pvz. kviečius, rezultatas - Velykų žolytė, kuria puošiama tradicinė lietuvių šventė Šv.Velykos. Saulėgrąžų daigai - itin traškūs, skanūs ir vaikų mėgstamiausi, tačiau, jei yra poreikis galime sodinti ir kitus daigus, pavyzdžiui žirnių. Tokiu būdu moksleiviai susipažįsta su grūdų panaudojimu šiuolaikinėje mityboje ir sužino apie jų naudą sveikai gyvensenai.


Edukacijos metu mokiniai susipažins su istoriniu bei įvairių šalių tradicijomis naviguojant. Sužinos kaip orientuotis erdvėje pagal dangaus objektus. Išmoks orientuotis erdvėje naudojantis kompasu. Gebės palyginti Saulės sistemos dydžius naudojantis planetų modeliais. Susipažins su meteorologinėmis sąlygomis planetose.
Edukacija prasideda 32 metrų aukščio apžvalgos aikštelėje, kurią galima pasiekti laiptais ir liftu, Saulės rato ir planetų modelių apžiūrėjimu. Dalyviai teoriškai supažindinami su navigavimu istoriniame ir kultūriniame kontekste. Susipažinus su teorine informacija, kompaso naudojimo principais, prasideda kosminė kelionė lauke po Saulės sistemos planetas.


Skaitymai teatro šviesoje (Nuotolinė paslauga)

Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Nuotolinė edukacija „Skaitymai teatro šviesoje“ yra skirta 1-4 klasių moksleiviams, norintiems tapti „išmaniais“ skaitytojais , t.y. mokančiais sieti skaitomą tekstą su kitomis meno šakomis, šiuo atveju šešėlių teatru. Virtualaus edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai, stebėdami šešėlių teatro vaidinimą dalyvaus literatūriniuose protų mūšiuose, garsiniuose skaitymuose (siūlomi kūriniai „Triušis Ralfis – knygų vagis“, „Vilkas, kuris iškrito iš knygos“ arba bet koks pasirinktas kūrinys). Susipažinę su tekstu užsiėmimo dalyviai virtualiai keliaus į kūrybines dirbtuvėles, kuriose išlaisvinę mintyse sukurtus personažus juos pavers realybe. Moksleivių sukurti knygų veikėjai atgis šešėlių teatro veikėjų pavidalu ir kvies susidraugauti su teatru, bei kitaip, netradiciškai, įdomiai pažvelgti į literatūrinį tekstą. Moksleiviai taip pat turės galimybę artimiau susipažinti su biblioteka, bei atrasti jos turimą knygų įvairovę.


Virtualios realybės ir dirbtinio intelekto edukacija ,"Vandenynas"

Virtualios realybės ir dirbtinio intelekto edukacija "Vandenynas"

Aprašymas:
Siūlome unikalų vandenyno tematikos edukacinį renginį, kuris jungia pažintį su virtualia realybe bei dirbtiniu intelektu, garantuojant neišdildomus įspūdžius mokiniams.

Programos tikslai:

Praturtinti mokinių žinias apie vandenyną ir jo gyventojus.
Suteikti unikalią mokymosi patirtį naudojant virtualią realybę.
Supažindinti su dirbtiniu intelektu ir jo kūrybinėmis galimybėmis.
Lavinti mokinių kūrybiškumą ir kritinį mąstymą.
Suteikti nepamirštamų įspūdžių ir motyvuoti mokinius mokytis per pramogas.

Programos turinys ir veiklos:

1. Edukacinė Paskaita (10 min.):
Mokiniai klausysis įkvepiančios paskaitos apie vandenyną ir jo gyventojus. Po paskaitos mokiniai dalyvaus viktorinoje, kurioje teisingai atsakę į klausimus, galės laimėti įvairiausių prizų.

2. Virtualus Vandenynas (5-8min. kiekvienam mokiniui):
Naudodami virtualios realybės akinius, mokiniai pasiners į vandenyno gelmes, kur galės pamatyti banginius, medūzas, įvairias žuvis ir kitus povandeninio pasaulio gyventojus.

3. Kūrybinės Dirbtuvės (10 min.):
Mokiniai bus trumpai supažindinti su dirbtiniu intelektu (DI) ir turės galimybę sukurti savo unikalius vandens gyvūnus pasitelkiant dirbtinio intelekto technologijas.

Programos trukmė:
~60 min

Vieta:
Edukacija yra išvažiuojamoji ir vykdoma visose Lietuvos mokyklose bei darželiuose.

Nauda mokiniams:

Praplečia mokinių žinias apie vandenyną.
Suteikia unikalią ir įsimintiną mokymosi patirtį.
Lavina kūrybiškumą ir kritinį mąstymą.
Supažindina su dirbtiniu intelektu ir jo galimybėmis.
Suteikia nepamirštamų įspūdžių ir prizų, kurie primins apie nuostabiai praleistą laiką.
Dalyvių skaičius:
Vienu metu edukacija vedama vienai klasei (iki 30 vaikų).

Papildoma informacija:
Po edukacijos kiekvienas dalyvis gauna diplomą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kažkas kažkur lyg ir girdėta, lyg ir skaityta... Bet ar savomis akimis rūmų grožis regėtas? Ar Baronaitės lūpomis pasakojamos istorijos išklausytos? Kviečiame visus smalsuolius ir smalsuoles drauge su Baronaite leistis įdomiųjų Pakruojo dvaro istorijų keliais ir būti pakerėtais dvaro rūmų grožio bei prabangos. Atvykusius jus prie dvaro rūmų pasveikins pati Baronaitė ir pakvies į dvaro rūmus pabūti jos svečiais. Drauge su ja keliaudami iš salės į salę bei klausydamiesi jos pasakojimų pažinsite nepaprastą dvaro gyvenimą, jo valdovus, drauge atskleisite dar negirdėtas dvariškas paslaptis. Programa skirta supažindinti jaunuolius su didžiausio dvaro Lietuvoje istorija, jo raida, kultūra bei pajusti XIX-XX a. dvaro gyvenimą. Po programos kiekvienas dalyvis bus apdovanotas Jaunojo dvariškio liudijimu.


UAB "Eksperimentinė kūrybinio mąstymo laboratorija"

„Didžiausias ateities poreikis ir būtinybė – išlavinti tuos žmogaus gebėjimus, kurie nepasiekiami robotams: kūrybiškumą, vaizduotę, iniciatyvą, lyderystę. Žmogaus proto resursai turės persiorientuoti į gebėjimą kūrybiškai mąstyti, analizuoti, argumentuoti ir priimti sprendimus”, – teigia Niujorko universiteto profesorius Michio Kaku. Kūrybinio mąstymo penkiakovė – tai interaktyvi veikla, reikalaujanti asmeninio bei komandinio kūrybinio mąstymo. Dalyvaujant KM5 žaidimų/simuliacijų, scenarijų ir vaidmenų atlikime aktyvuojami ir lavinami 5 kūrybinio mąstymo įpročiai – vaizduotė, smalsumas, atkaklumas, nuosekli praktika, bendradarbiavimas ir 5 mąstymo tipai – analitinis, loginis, strateginis, kritinis ir divergentinis. Kiekviena KM5 užduotis yra parengta taip, kad išmokti ją atlikti neįmanoma. Kaskart atliekant užduotį reikia sukurti ir įgyvendinti tokią sprendimų visumą, kuri įgalintų pasiekti tikslą. Geriausias būdas mokytis – bendradarbiaujant, o labiausiai vienija – įkvepianti veikla, todėl edukacinis užsiėmimas „Kūrybinio mąstymo penkiakovė” lavinti kūrybiškumą suteikia galimybę susipažinti su komandos narių mąstymu. Užsiėmimo metu mokiniai kūrybinio mąstymo užduotis atlieka komandose po 4–5 mokinius, taip užtikrinant maksimalų įsitraukimą.


Edukacinė programa ,,Tai iš sapno pasakėlės pas vaikus keliauja lėlės...“

Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Pats gražiausias laikotarpis vaikystė, kuri siejasi su žaidimais, žaislais ir su lėlėmis. Šiais laikais nėra tokio vaiko, kuris savo rankelėmis nebūtų lietęs lėlės. Tačiau kokia tai buvo prabanga prieš 100 ar 200 metų. Edukacinę programą veda dvi ,,Lėlės“, kurios programos dalyviams pristato, kas tai yra lėlė. Vėliau supažindina su trumpa lėlių istorija, kuri iliustruota rodomomis skaidrėmis. Dalyviai sužino iš kokių primityvių medžiagų galima pasigaminti lėles. Kaip bėgant metams keitėsi medžiagos iš kurių buvo gaminamos lėlės. Programos dalyviams parodoma nedidelė lėlių kolekcija, kuri pagaminta iš skirtingų medžiagų (nuo lininių iki porcelianinių). Šias lėles galima liesti, palyginti ir paanalizuoti jų charakterius. Antroje programos dalyje mokiniai patys gamina, savo rankų darbo lėlytes. Dalyviai lėles gamina iš spalvotų siūlų. Pirmiausiai gaminamas lėlytės kūnas siūlų vijimo ir rišimo būdu. Vėliau pagamintą lėlytę aprengiame audinio skiautėmis. Norintys lėlytes gali išpuošti savo sugalvotomis detalėmis. Lėlytes moksleiviai gamina iš vienodų medžiagų. Koks bus kūrinys, priklauso nuo kiekvieno dalyvio kūrybiškumo, kruopštumo. Programos pabaigoje kiekvienas dalyvis turės padaryti slaptą užduotį, kuri bus atskleista tik tuomet, kada ,,gims“ naujasis jūsų draugas ar draugė. Visi dalyviai savo pasidarytas lėlytes išsineša namo.


Ekskursija Antano Jonyno memorialiniame muziejuje

„...ir literatūros darbas, ir darbas Aklųjų draugijoje yra mano dvyniai beržai, dvi atžalos, kurias išleido vienas kelmas – mano karšta ir nepasotinama meilė gyvenimui.“ Troškimas siekti svajonių, pokyčių, tiesos buvo stipresnis už visas likimo skirtas negandas. Kai linksmo, bendraujančio, nuoširdaus, svajingo ir jautraus šešiolikmečio jaunuolio akis apgaubė tamsos skraistė, tvirta siela rado jėgų pakilti ir rūpintis ne tik savimi, bet ir kitais panašaus likimo bičiuliais. Susipažinkime – Antanas Jonynas. Poetas gimė Alytuje 1923 metais. 1930–1940 m. mokėsi Alytaus pradinėje mokykloje ir gimnazijoje. Netekęs regėjimo, išvyko į Kauną, kur baigė Aklųjų institutą ir Mokytojų seminariją. Dvejus metus studijavo Vilniaus universitete. Nuo 1944 m. beveik dvidešimtmetį ėjo Aklųjų draugijos valdybos pirmininko pareigas. 1949 m. tavo Lietuvos rašytojų sąjungos nariu. Nuo 1970 m. dirbo tik kūrybinį darbą, kuris truko šešerius metus. Nepasididžiuokite, užsukite į Antano Jonyno gimtuosius namus. Čia žiemomis krosnyje vis dar spragsi ugnelė, o atšilus pavasarį žydinčiame sode kasmet skamba „Poezijos pavasario "eilės.


Laiko valdymo kūrybinės dirbtuvės „Slaptoji užrašinė“

Šiais laikais visi yra be galo užsiėmę, net paaugliai ir jaunimas. Krūvis mokykloje, namų darbai, papildomos veiklos, būreliai, treniruotės, draugai, virtualus pasaulis, o kur dar pareigos namuose, pomėgiai, poilsis ir t.t. Kaip organizuoti savo laiką, kad būtų įmanoma viską suspėti? Išgelbės „slaptoji užrašinė“!
Praktinės edukacinės programos metu dalyviai sužinos:
• kas yra laiko valdymas ir kodėl tai svarbu,
• kas yra laiko vagys ir kaip juos atpažinti,
• kokie yra pagrindiniai laiko valdymo principai,
• kaip susikurti menišką užrašinę ir susidaryti geriausią dienos/savaitės planą, kad viską pavyktų įgyvendinti.
Visa tai ne tik sužinos, bet ir patirs praktinių užduočių metu.
Gebėjimas kurti ir pildyti užrašinę padės integruoti kūrybiškumą į kasdienybę, struktūruotai pamatyti visas būsimas užduotis, o jas įvykdžius – įsivertinti, reflektuoti.
Po edukacijos, turėdami naujų žinių ir įgūdžių vesti „slaptąją" užrašinę, paaugliai ir jaunimas galės geriau organizuoti savo laiką, daugiau laiko skirti svarbiausiems dalykams - mokslams, draugams, šeimai, sau, laisvalaikiui ir kultūrinei veiklai.


Ornekas – unikalus Krymo totorių ornamentas, kuriame kompoziciškai į vientisą sistemą sujungiami apie 35 smulkūs botaniniai ir geometriniai elementai. Ornekas 2021 m. gruodžio mėn. buvo oficialiai įtrauktas į UNESCO Pasaulio nematerialaus kultūros paveldo sąrašąEdukacija susideda iš dviejų dalių: teorinės ir praktinės.
Teorinės dalis: užsiėmimo dalyviams bus pasakojama apie orneko ornamento istoriją, kaip Krymo totorių kultūros ir meno dalį. Jie susipažins su ornamentų grupėmis, jų konstravimo principai, sužinos orneko simbolių reikšmę ir gyvybės medžio kompozicija. Metodika: nagrinėja ir profesionaliai komentuoja paveikslų kūrinius, jų dekoravimo būdus. Diskusijoje nagrinėjamos ir lyginamos Ornek simvolių ir reikšmę, dekoravimo ir panaudojimo galimybės dabar ir prieš 100 ar daugiau metų.
Praktinė dalis – mokiniai išmoks savarankiškai arba su pagalba kurti savo gyvybės medžio ornamentą iš orneko simbolių, mokiniai taip pat gali naudoti jau paruoštus eskizus, kad nuspalvintų ir surastų jau išnagrinėtus orneko elementus. Galima ir kolektyvinė praktinė dalis, kai iš pieštų ornamentų bus kuriamas koliažas, kuris taip pat leis dirbti komandoje bei įgyti komandinio darbo patirties, kuriant bendrą idėją ir ją perteikiant kolektyvine kūrybine veikla.  Ant popierių sukūręs unikalų kūrinį  gyvybės medžio ornamentą  edukacijos dalyvis pasiima sau.


1944-ieji. Lietuva ir vėl atsiduria Sovietų Sąjungos gniaužtuose. Ką pasirinkti: tylų pasipriešinimą ar ginkluotą kovą? Veikti atvirai ar stengtis kuo ilgiau išvengti priešo dėmesio? Kartu apsvarstysime partizanams kilusius iššūkius ir pabandysime paruošti būrį žygiui, parinkdami pačius tinkamiausius ginklus. Išbandysite legendiniais tapusių ginklų svorį, prisiliesite prie autentiško lengvojo kulkosvaidžio ir pajusite dalelę rezistencijos istorijos savo delnuose!


Vasario 16-oji, signatarai ir mes (nuotolinė edukacija)

Kaip atrodė Lietuva prieš daugiau nei 100 metų, skelbiant Vasario 16-osios aktą? Kokių profesijų žmonės tuo metu gyveno? Edukacijos metu virtualiai keliausime po Signatarų namų ekspoziciją ir bandysime įsijausti į XX a. pr. virėjos, kalvio, raštininko, auklėtojos, kepėjos ir agronomo profesijas bei pagalvoti, kaip šie žmonės suprato laisvę ir kokiais būdais galėjo prisidėti prie naujos valstybės kūrimo. Aptarsime, koks mūsų vaidmuo šiuolaikinėje demokratinėje visuomenėje. Taip pat iš arčiau susipažinsime su vienu iš signatarų - Jonu Basanavičiumi, bei virtualiai aplankysime Nepriklausomybės akto pasirašymo kambarį. Turėsime ir smagaus pajudėjimo minučių!


TEATRO GALIA: NUGALĖK SAVO BAIMES IR ATSKLEISK SAVE

Pasaulinės pandemijos priešakyje stoja jaunas žmogus su vidinėmis baimėmis kurti, kalbėti prieš auditoriją, atskleisti savyje slypintį kūrybos potencialą. Šiandieninė skaitmeninė visuomenė diktuoja naujas stereotipų tendencijas: savo galių ribojimas, uždarumas, nenoras kurti ir atskleisti savęs tampa kasdienine norma. Mes sakome - NE! NE - kūrybos badui, NE - vidinėms auditorijos baimėms, NE - kūrybinės savirealizacijos sąstingiui. Mes sakome TAIP - naujų patirčių kūrimui, savęs atksleidimui, pasitikėjimui savimi ir savo kūrybine galia. Kviečiame susipažinti su šiuolaikinio teatro galia, kuri padeda realizuoti save ir ugdyti kūrybišką asmenybę. Inspiracinius-kūrybinius užsiėmimus ves teatro ir kino aktorė, televizijos ir radijo laidų vedėja, „Auksinio scenos kryžio” nominantė - Gileta Eglė Jackaitė. Užsiėmimų metu, pasitelkiant įvairias asmenybės išlaisvinimo technikas, taikomojo teatro metodus, bus siekiama įprasti atskleisti save ir nugalėti auditorijos baimes.


Ar tikrai užtenka apie dailės kūrinį pasakyti „gražu / negražu"? O kas jame patinka ir kas nepatinka? Ar kūrinius gali tyrinėti tik dailėtyrininkai, gal ir mes galime drąsiai juos vertinti, mokydamiesi apginti savo teiginius? Ar paveikslų apibūdinimai turi būti rimti ir labai moksliški, ar gali būti žaismingi ir juokingi? Sustokime, įsižiūrėkime taip, tarsi žvelgtume į paveikslą pro padidinamąjį stiklą ir, pasitelkę vizualinio mąstymo strategijų metodą, atsakykime sau – kas vyksta šiame paveiksle? Pamatysime, kiek daug iš pirmo žvilgsnio nepastebėtų dalykų galima rasti kiekviename kūrinyje. O kuriant paveikslų istorijas pratęsiančius kelių kadrų filmukus, pravers ir tradicinės paveikslų dėlionės, ir planšetiniai kompiuteriai.


„Kas gyvena Pasakų name ?“ - edukacinis užsiėmimas pritaikytas psichosocialinę negalią turintiems 3-4 klasių mokiniams. Vaikų literatūros muziejaus ekspozicija pristato geriausius praeities ir dabarties lietuvių vaikų literatūros kūrinius ir jų autorius.
Psichosocialinę negalią turintiems vaikams siūlome susipažinti su Pasakų namo gyventojais žaidžiant lobio ieškojimo žaidimą. Pradžioje edukatorė  pristatys užsiėmimo eigą ir paaiškins žaidimo taisyklės. Edukatorė  lobio ieškotojams  trumpai pristatys namų šeimininką advokatą Mykolą Šleževičių ir jo nuopelnus Lietuvos valstybei, papasakos Kakės Makės sukūrimo istoriją,  supažindins su skrendančiu į Tandadriką šešetuku. Vaikai sužinos, kur vieną vasaros vakarą atsidūrė garsiausias Kauno daktaras Kripštukas ir į kokią šalį pateko pasipūtėlis Gilė. Personažų kostiumų galerijoje pasimatuos ne tik garsiosios Tiputapės apdarą ir galiausiai atras gerai paslėptą lobį- knygas, kurių veikėjus pažino naršydami Pasakų namo kertes.  Lobis turės ir siurprizą – atminimo dovanėlę kiekvienam dalyviui.


Mes kūrėjai: kūrybiškumas dirbant komandoje

Kiekvienas gali būti menininkas. Kiekvienas toks jau YRA. Tik dalis žmonių taip užsklendžia duris į savo kūrybiškumą, kad lieka įkalinti įprastos realybės rėmuose, pamiršta pažvelgti plačiau, pamatyti tai, kas dar neregėta ir suvokti, kad turi savyje slypintį neįkainojamą turtą – kūrybos galią, kuri gali išaugti į didžiulį, apčiuopiamą, regimą, girdimą, suvokiamą kūrybos lobyną. Inspiraciniuose - motyvaciniuose užsiėmimuose moksleiviai turės galimybę per kūrybinius, patyriminius, komandinius pratimus/žaidimus atskleisti savo talentus, juos pritaikyti komandinėms užduotims atlikti. Kadangi kiekvienas asmuo yra skirtingas ir kūrybinio mąstymo įgūdžiai skiriasi, padėsime išsiaiškinti kaip lavinti divergentinį ir konvergentinį mąstymą, kuris iš jų labiau išvystytas, kaip pritaikyti ir/ar atskleisti savo talentus dirbant komandoje, taip kuriant bendras menines idėjas. Užduotys skatins moksleivių bendrakūrybą, apims įvairias meno šakas (muziką, vizualinį bei scenos meną, improvizaciją).

Vilniaus m. sav.; Kauno m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Programos dalyviai prisimins savo regiono tradicijas ir papročius, jiems bus pasakojama apie žvakių liejimą ir kitus susijusius amatus. Mokymosi muziejuje procesas grindžiamas perdavimo –priėmimo principu. Dalyviai mokysis absorbuodami jiems pateiktą informaciją. Informacija bus pateikiama dalimis, žingsnis po žingsnio, pridedant gaunamus pranešimus prie jau sukauptos informacijos. Vaikams bus sudarytos sąlygos veikti patiems (vaikai patys galės pasirinkti norimą žvakės formą) ir mokytis iš kitų (vaikai sėdės ratu, todėl puikiai matys draugus, ką jie daro); bendrai dirbti, įveikti sunkumus, ugdyti mąstymo įgūdžius, reikšti nuomonę, mokytis kūrybingumo.


Edukacinė ekskursija "Čia mūsų miestelis"

"Čia mūsų miestelis“ - edukacinė ekskursija, krašto pažinimo, istorijos pamoka po atviru dangumi. Kaip vadovėliniai faktai apie tarpukario pokyčius pasireiškė to laikmečio miestelėnų gyvenimo kasdienybėje? O kaip tuo laiku atrodė savivaldybės įstaiga ar mokykla? Kam anuomet buvo reikalingas paštas? Ką ir už kiek galėjai nusipirkti manufaktūros parduotuvėje? O kaip dabar mes suvokiame tautiškumą, meilę savo kraštui, kalbai? Atsakymų į šiuos ir daugelį kitų klausimų ieškosime kartu, kaukšėdami po bruką ir dairydamiesi. Muziejaus miestelio ekspozicijoje - apibendrintame Lietuvos ir šiaurės Europos miestelių atspindyje - , ieškosime šios gyvenvietės savitumų, stebėsime ženklus, liudijančius tarpukarį, užsuksime į valsčių, pradžios mokyklą ir pašto agentūrą, išmoksime lavinti atmintį, žaidžiant skautų kimą. Gal net pavyks atrasti ką nors bendro tarp dabartinės mūsų gyvenamos vietos ir ekspozicinio miestelio? Nepastebėsime, kaip greit prabėgs krašto pažinimo pamoka po atviru dangumi...


Marijampolės Petro Kriaučiūno viešoji biblioteka

FOTOSKAITMENINIS AMŽIUS - tai Marijampolės Petro Kriaučiūno Vaikų ir jaunimo edukacijos centre vykstanti edukacija, kurios metu grupė sužinos apie fotografo darbą iš pirmų lūpų. Paslauga vykdoma centro fotostudijoje, kurioje yra visa reikiama įranga reikalinga fotografui, pradedant profesionaliais fotoaparatais ir baigiant studijine, impulsine apšvietimo įranga.
Užsiėmimas prasideda klausimu-diskusija „kas fotografijoje svarbiau – profesionali brangi technika, ar ja besinaudojančio žmogaus žvilgsnis“. Po diskusijos paaiškinama, kad fotoaparatas yra tik įrankis, kuris pats nemąsto ir nesirenka į ką žiūrėti ir ką įamžinti. Vėliau aptariama fotografijos svarba šiame skaitmeniniame amžiuje, supažindinama su fototechnikos rūšimis ir galimybėmis. Pažintis su  fotografijos priemonėmis leidžiant paimti jas į rankas, leidžia pajausti fotografo darbo svorį. Didelis dėmesys skiriamas  diskutuojant apie asmens savybes norint gerai išmanyti šį darbą.
Antroje edukacijos dalyje video medžiagos pagalba aptariame keletą fotografijos rūšių.
Paskutinė teorijos dalis - kompiuterinių manipuliacijų tema,  dalinamasi asmenine edukatorės kūrybine patirtimi ir darbų portfolio, diskutuojama kas nuotraukoje gali būti netikra, pakoreguota retušo būdu. Mokiniams parodomas vaizdas prieš ir po retušą.
Praktinė dalis - piešimas tamsoje fotografiniu būdu. Praktikos metu nuotrauka studijoje eksponuojama apie 20 s.  per tą laiką mokiniai įjungę telefono blykstes paišo ore, nufotografuojama šviesos piešinio nuotrauka.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Muzikinis etno žaidimas su profesionalia instrumentinio folkloro grupe (9-10 kl. )

Muzikinis etno žaidimas - tai keturių profesionalios instrumentinio folkloro grupės narių atliekamas koncertas su integruota muzikine edukacija vaikams. Užsiėmimo tikslas - įtraukiai ir patrauklia forma supažindinti vaikus su skirtingų laikų lietuvių instrumentine liaudies muzikos principais ir autentiškais instrumentais per žaidimą jiems suteikiant galimybę savarankiškai muzikuoti patiems.
 Koncerto dalyje skamba skirtingų Lietuvos regionų liaudies instrumentinė - vokalinė muzika atliekama autentiškais instrumentais, pristatomos jų kilmės istorijos, gamybos įdomybės. Muzikiniame pasakojime - žaidime vaikams pristatomi ir pačių vaikų išbandomi įvairūs muzikos instrumentai: kerdžiaus trimitas,  švilpos,  tošelės, bandurėliai, lūpinės armonikėlės, birbynės, tarškynės, švilpukai-molinukai, lamzdeliai, piemenukų medinės, šiaudinės birbinėlės, lamzdeliai, XVI a. ragai, rageliai, skudučiai, ragai, daudytės, ožragiai, kanklės ir kiti visame pasaulyje populiarūs instrumentai: smuikas, bandonija, cimbolai, armonika, klarnetas. Pristatomas kiekvienam Lietuvos regionui unikalus repertuaras,  muzika atliekama, regionui būdinga sudėtimi. Edukacinė etno žaidimo dalis yra vainikuojama bendra liaudies daina ir šokiu.


Žemaičių muziejaus „Alka“ Gamtos skyriuje ir autentiškoje Žemaitijos kaimo ekspozicijoje vykdomuose edukaciniuose užsiėmimuose, skirtuose ikimokyklinio bei jaunesniojo mokyklinio amžiaus vaikams ir atskiroms šeimoms. Edukacinio užsiėmimo dalyviai, apžiūrėję paukščių ekspoziciją, klausysis paukščių balsų, palygins kiaušinius, atsakys į klausimus, mins mįsles, žais žaidimus, paukščių chore pamėgdžios paukščių balsus.Kiekvienas edukacinio užsiėmimo dalyvis gaus lapą su paukščių kontūrinėmis iliustracijomis ir galės muziejuje, ugdymo įstaigoje ar namuose spalvinti, daryti aplikacijas iš spalvoto popieriaus ar kitaip sukurti savo iliustracijas knygai. Gamtos pažinimas per tautosaką ir kūrybinės veiklos paįvairins jaunosios kartos ugdymo procesą ir aktualizuos nematerialųjį kultūros paveldą


Užsiėmimas vyksta Trakų Salos pilies vakarinių kazematų ekspozicijoje, kurioje pristatant biserio kolekciją pasakojama apie stiklo ir biserio (stiklo karoliukų) atsiradimą. Dabar biseris – labiausiai paplitusi ir prieinama priemonė papuošalų, suvenyrų, žaisliukų gamybai, mezgimui ir siuvinėjimui, drabužių ir aksesuarų puošimui. Užsiėmimo metu dalyviai pažins žaismingų karoliukų magiją, supras koks ilgas ir sudėtingas jų tapsmo dirbiniu kelias, susipažins su Trakų istorijos muziejaus biseriu puoštų eksponatų kolekcija bei savarankiškai kurs ir dekoruos biseriu pasiūlytą gaminį.


Kultūrinė edukacija „Velykinis margutis“

Programos tikslas: supažindinti mokinius su Gavėnios, Verbų sekmadienio, Velykų ir Atvelykio tradicijomis bei papročiais. Programos uždaviniai: žaismingai ir patraukliai papasakoti apie senuosius lietuvių papročius, supažindinti su kultūrine įvairove, skatinti tautinę savimonę ir meilę savo kraštui.
Interaktyvios veiklos metu, per smulkiąją tautosaką (ketureiliai, sakmės, mitai, lalavimas, žaidimai) ir mono spektaklį dalyviai sužinos nuo kada imame laukti pavasario ir didžiosios šventės, kuo mums svarbi verba ir kokio tai augalo šakelės, kuo verba skiriasi kiekviename Lietuvos regione, kokios mistinės galios jai suteikiamos, kaip ir kada švenčiamas Verbų sekmadienis, kodėl Velykoms marginame kiaušinius, jų spalvų simboliai ir reikšmes. Kartu su vedėja, virtusia Velykų bobute (Velyke) nukeliaus į seniausius laikus, kada kūrėsi pasaulis ir išgirs netikėtų dalykų. Tai Velykė gano Velykų zuikučius, tai ji primargina  margučių – spalvotų geriems vaikams, juodų – neklaužadoms. Edukacijos metu kiekvienas galės save įsivertinti – kokio kiaušinio esu vertas? Kaip elgiausi namuose, klasėje, su draugais?
Išmoksime kiaušiniavimo ketureilį, kuris pravers šeimos Velykų šventės metu, ugdys santūrumą, susilaikymą, mokys atsisakyti perteklinio vartojimo.
Pavasario simbolis – parskridęs paukštis. Žaisime kiekvienam suprantamą, įtraukiantį, ugdantį pastabumą, loginį mąstymą ir  vikrumą žaidimą „skraido–neskraido“, mokysimės gandro paerzinimų.
Pasigaminsime neįprastą, konditerinį margutį: užmaišysime tešlą iš paslaptingų kiškio miltų, sutirpusio Velykų bobutės vežimaičio, saldžiausio boružėlių (dievo karvyčių) pieno.
Programos metu lydintieji pedagogai turi galimybę stebėti vaikų elgesį, analizuoti polinkius, interesus, pažvelgti į mokinius ne kasdieniškai.


Šioje edukacinėje programoje iš mažų gabalėlių pabandoma sulipinti visą poeto gyvenimą Kaune. Žinome, koks smagus yra atradimo džiaugsmas, todėl leisime jums patiems aptikti tuos gabalėlius klaidžiojant po poeto butą ir sudėlioti juos į Maironio namų fragmentų mozaiką. Edukacinė programa vyksta memorialiniuose poeto kambariuose, po edukatorės pasakojimo edukacinės programos dalyviai pagal gautas fotografijas turi atpažinti bute esančius daiktus, pabandyti juos susieti. Atradę sąsają dalyviai gauna tekstus, kurie aprašo vieną eilinę Maironio gyvenimo dieną. Tekstai seni, raidės kai kur jau išblukusios – dalyviams teks patiems pasukti galvas ir įrašyti trūkstamus žodžius, rastoji sąsaja čia labai pagelbės!.. Edukacinės programos metu sužinosite daugiau ne tik apie Maironį, bet ir apie Kauno kultūrinį gyvenimą. Kartu su savo draugais išsiaiškinsite, kokie pobūviai vykdavo tuometiniame Kaune, kur lankydavosi poetas, su kokiais žinomais žmonėmis jis bendraudavo, kokios jo būdo savybės, o gal net rasite ką sau artimo ir pažįstamo...


Ebru „Metų laikai“ edukaciją sudaro dvi dalys: pirmoji teorinė, kurios metu rodomas filmukas ir edukatorės pasakojimas supažindina su šios technikos atsiradimo istorija, jos atsiradimo Europoje keliu, pritaikomumu ir žinoma su Ebru technikos elementais. Ši dažų liejimo ant vandens paviršiaus meno technika yra įtraukta į UNESCO paveldo sąrašą.
Praktinio užsiėmimo metu kiekvienas dalyvis turės po indelį su jūros dumbliais paruoštu vandeniu. Liedami spalvas, formuodami su tam skirtais pagaliukais ir šukomis, ant vandens nupieš originalius, nepakartojamus keturis A6 formato paveiksliukus – metų laikų spalviškumu, skirtingais ornamentais, raštais. Piešinius nuo vandens perkels ant popieriaus lapų, kuriuos galės panaudoti kituose kūrybiniuose sumanymuose (kuriant koliažus, atvirukus ar įrėminant, kaip užbaigtą paveikslą). Edukacinės programos pabaigoje vyks sukurtų darbų aptarimas, perteiktų gamtos motyvų, sezonų spalviškumo studijavimas, emocijų suvokimas.
Piešimo ant vandens edukacija „Metų laikai“ skatina mokymosi motyvaciją, didina pasitikėjimą savimi, supažindina su Rytų tautų kultūra, žadina vaizduotę ir jausmus, padeda pažinti mūsų gamtą, pamatyti jos grožį ir suteikia galimybę mokytis įvairių dalykų patrauklia forma.


FANTASTINIS RENESANSAS ir kitos istorijos

Fantastinis Renesansas – tai įspūdingos Vilniaus istorijos, primirštos ir dėl to kone nerealios. Taip pat – moksleivių išmonės vaisiai: sufantazuoti pastatai ir žmonės, išguldyti popieriuje pagal tikrus renesansinės architektūros kanonus. Edukacijos metu istorijų pasakojimo (storytelling) būdu pristatoma renesanso architektūra, tekstilė ir auksakalystė, o taip pat kalbama apie Renesansą iš didžiosios R: šios kultūros epochos idėjas, įvykius ir savitus reiškinius, formavusius tuometinio žmogaus mąstymą. Įkvėpti istorijų, moksleiviai konstruoja savo renesansinį pastatą virtualioje atvirutėje ar popieriniame koliaže, taip susikurdami asmeninį santykį su tokia tolima, tačiau iki šiol svarbia kultūros epocha.