Medinės dėžutės dekoravimas dekupažo technika

Dekupažo ištakos siekia ankstyvuosius viduramžius. Kaip meno rūšis, jis pirmąkart minimas XV a. pabaigos Vokietijoje. Populiarumo viršūnę ši technika pasiekė XVII a. Venecijoje. Dekupažas dažniausiai apibūdinamas kaip iškarpų klijavimo menas. Šios technikos pagrindinis pranašumas – galimybė kiekvienam iš mūsų išreikšti save ir paįvairinti savo buitį unikaliais daiktais. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsite su dekupažo atlikimo technika. Taip pat sužinosite kokie yra dekoravimo būdai ir kokios priemonės naudojamos.Užsiėmimo metu dekoruosime medinę dėžutę. Dėžutės namuose pravers kiekvienam. Jų reikia įvairiems namuose esantiems mažmožiams susidėti. Kviečiu kurti!

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Užfiksuota šviesa – chemija ir fotografija (Nuotolinė paslauga)

Fotografija neskaičiuoja dar nė 200 metų, o technologiškai ši viena iš naujausių vaizduojamojo meno šakų pakito nenusakomai: nuo pirmųjų fotografijų iki šiuolaikinės skaitmeninės technologijos. Pakito ne tik fotoprocesų technologijos, bet ir fotografijos samprata, pritaikymas, filosofija. Apie tai kalbėsime edukacinio užsiėmimo teorinėje dalyje. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai susipažins su senosios fotografijos metodu – cianotipija. Cianotipija tai – vienas iš pirmųjų fotografinio vaizdo gavimo būdų, atrastas 1842 m. Jo rezultatas – šviesiai arba tamsiai mėlynas atspaudas. Edukatoriai pademonstruos kaip vyksta cianotipijos procesas, supažinsins su technologiniais niuansais ir panaudojimo galimybėmis. Su vyresnių klasių moksleiviais (10 - 12 klasių) išsiaiškinsime ir vaizdo atsiradimo bei fiksavimo cheminį mechanizmą. Užsiėmimas padės moksleiviams suprasti mokslo ir meno sąsajas. Edukacinis užsiėmimas, kuriame siejasi gamtos mokslai ir kūryba padės moksleiviams atsikratyti klaidingo požiūrio, kad gamtos ir tikslieji mokslai su menais neturi nieko bendro, o eksperimentavimas būdingas visoms mokslo, meno ir gyvenimo sritims. Ši edukacija atskleis mokslo ir meno sintezės galimybes. Dalyviai išmoks analizuoti technologijų raidos sąsajas su kultūra ir istorija, kas leis geriau suprasti fotografijos vietą ir reikšmę šiandieniniame gyvenime. Dalyviai įgaus naujų technologinių žinių. Supras optikos ir chemijos dėsnius, leidusius cheminiu būdu užfiksuoti vaizdą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Programa skirta supažindinti jaunuolius su didžiausio dvaro Lietuvoje istorija, kultūra bei suteikti galimybę "patirti" XIX-XX a. dvaro aristokratiškąjį gyvenimą. Programos metu jaunuoliai sužinos apie dvarišką gyvenimą, dienotvarkę ir išsilavinimo siekimą.
Lietuvos aristokratijos gyvenimą pristatys Baronaitė, kuri pakvies į dvaro rūmus pabūti jos svečiais. Keliaudami su ja iš salės į salę ir klausydamiesi jos pasakojimų, jaunuoliai pažins nepaprastą dvaro gyvenimą, jo valdytojus ir atskleis dar negirdėtas dvariškas paslaptis. Programos tikslas: pristatyti XIX-XX a. dvaro aristokratiškąjį gyvenimą ir motyvuoti jaunuolius siekti tikslų per istorinių asmenybių pavyzdžius.


Kaip gimsta skudutis 3-4 kl. išvykstamasis, visoje Lietuvoje (išskyrus Kauno m. ir r.)

Dalyvausite įtraukiančiose susikaupimą, mąstymą, pojūčius ir kūrybiškumą lavinančiose tikrose garsų dirbtuvėse ir sukursite vieną iš tautinės muzikinės raiškos ženklų – skudutį - bei išmoksite išgauti sudėtingesnę muziką tobulindami pasigamintą skudutį. Išmoksite parinkti įrankius ir geriausią ruošinį skudučio gamybai. Pažinsite muzikavimo priežastis, funkcijas ir naudą. Susipažinsite su lietuviškos kilmės skudučiais, kitų tautų analogais, senaisiais kaimo muzikavimo papročiais ir technika, šiuolaikinėmis tautinės muzikos kryptimis. Klausysitės ir kursite savo muziką. Dėmesio! Užsiėmime galimi nestiprūs susižeidimai (rakštis, odos paviršiaus įbrėžimai). Pageidautini dalyvių įgūdžiai ateinant – mokėjimas padrožti pieštuką peiliu, drožiant „nuo savęs“, o aukštesnis lygmuo - drožiant „į save“. Dirbama be apsauginių pirštinių (vaikai turės galimybę pažinti medžiagą, įrankį, bus mokomas saugiai įvertinti instrumento aštrumą).

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Trakų krašto kultūros ir amatų asociacija

Edukatorė Audronė Janaudienė - vėlėja, vėlimu užsiima nuo 2013 m. Trakų krašto tradicinių amatų centre jos vykdomos veiklos skatina vaikų kritinį mąstymą, ugdo mokinio kultūrinę savimonę, stiprina kūrybiškumą, ugdo komunikavimo ir pažinimo kompetencijas, formuoja mokinių kultūros vartojimo įpročius.
Edukacinės veiklos metu organizuojama ir įgyvendinama inovatyvi ir kūrybiškumą skatinanti veikla; taikomų metodų pagalba mokiniai bus skatinami generuoti idėjas, kritiškai mąstyti, kelti klausimus, įžvelgti sąsajas; bus sudarytos sąlygos mokiniams būti unikaliais, leisti kelti ir įgyvendinti savo idėjas; veiklos pritaikytos prie kiekvienos amžiaus grupės poreikių, žinių, galimybių priimti ir suvokti informaciją, formuoti mokinių kultūrinius įpročius; bus užtikrinti veiklų nuoseklumas, detalumas ir tarpusavio dermė; papildytos bendrąsios ir specialiąsios žinios, skatinant kūrybišką mokinių veiklą.
Atvykę į Trakų krašto tradicių amatų centrą vaikai susipažins su vilnos rūšimis, vilnos vėlimo būdais. Praktinėje dalyje mokiniai suvels iš vilnos individualaus dizaino gaminį (pasirinktinai: Kalėdinį žaisliuką, dėkliuką, margutį, segę), jį dekoruos savo pasirinktomis spalvomis. Vilnos vėlimui naudos 2 būdus: šlapiasis vėlimo būdas ir su adata)
Po edukacinės veiklos vaikai bus susipažinę su vilnos rūšimis, vėlimo būdais, gebės atskirti natūralius produktus, domėsis sveikatai mažiau pavojingais produktais, juos pasigaminti ir naudoti.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Nidos kultūros ir turizmo informacijos centras "Agila"

Šioje edukacinėje programoje taikome ebru tapybos techniką, kurioje slypi didelė simbolika tiek geografine, tiek idėjine prasme. Tarp dviejų vandens telkinių - Kuršių marių ir Baltijos jūros - įsikūręs Neringos kurortas. Per visą istoriją ši vieta traukė menininkus ir kūrėjus, ieškančius prieglobsčio savo kūrybinėms emocijoms. Pati Kuršių nerija - tarsi meno šedevras: aukštai iškilusios kopos, vešlūs miškai ir ramūs vandenys audžia ramybės drobę. Simboliškai ji kviečia jaunąją kartą atvykti ir kurti, išreikšti savo emocijas ir gražias vaikiškas fantazijas, tikintis, kad jie gali tapti netolimos ateities menininkais, kultūros ambasadoriais, išradėjais ir šviesiais protais.
užsiėmimų metu naudosime įvairias medžiagas, įskaitant vandenį, natūralius pigmentų dispersantus, natūralius dažus, aliejų, specialų popierių, teptukus ir unikalias šukas ar lazdeles. Visos medžiagos yra netoksiškos ir nekelia pavojaus dalyvių sveikatai. Mūsų užsiėmimų išskirtinumas slypi galimybėje tapyti ant vandens paviršiaus. Ši procedūra atliekama inde, pripildytame sutirštinto vandens (naudojant vandens tirštiklį). Naudojant teptukus ir natūralius dažus, taškeliais ant vandens paviršiaus sukuriamas norimos spalvos fonas būsimam meno kūriniui. Vėliau šis fonas specialiomis šukomis ir lazdelėmis formuojamas, kad būtų galima išgauti įvairius raštus ir piešinius. Tada baigtas meno kūrinys perkeliamas ant specialaus popieriaus ir paliekamas išdžiūti. Kiekvienas užsiėmimas trunka iki 90 minučių, o tapybos sesijų rezultatai nenustoja džiuginti jaunųjų kūrėjų.


Edukacinis užsiėmimas KAS BALTIJOJE GYVENA (Nuotolinė paslauga)

Kur mes gyvename, o kur atostogaujame? Lietuva? Latvija? O gal Švedija?
aprašymas:	Kas šias visas vietas sieja? Tai ir daugiau sužinosite nuotolinio užsiėmimo
metu. Edukacinio užsiėmimo tikslas - susipažįstant su Baltijos jūros gyvūnija ir ją supančia aplinka, ugdyti savo atsakomybę ir suvokti veiksmų pasekmes mus supančiai gamtai. Atliekant įvairias užduotis, aiškinsimės ir smalsausime, kas yra Baltijos gyventojai, kokios jų ypatybės ir populiacija. Edukacijos pabaigoje kiekvienas sau užduosime klausimą: Baltijos jūra mano ar mūsų namai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė mitologinė programa „Kas tas kaukutis?“

Rokiškio rajono savivaldybės Juozo Keliuočio viešoji biblioteka

1. Teorinė dalis (trukmė 30 min.): a. Edukacinis pasakojimas tema „Kaukas - lietuvių vaikų mitologijos personažas“ – pažintis su būtybe, sutinkama tautosakoje, pasakose, rašytojų kūryboje nuo seniausių laikų iki mūsų dienų. b. Su tema susijusių knygų pristatymas, vieną jų (arba kūrinio ištrauką) perskaityti garsiai vaikų auditorijai. c. Diskusija su vaikais apie jų žinomas liaudies pasakų mitologines būtybes – Baubus, Kaukus, Aitvarus, raganas, laumes ir kitus. 2. Praktinė dalis diferencijuojama pagal sudėtingumo lygį, atsižvelgiant į edukacinės programos dalyvių amžių, turimą patirtį, gebėjimus. 1-3 klasių mokiniams skirtas kūrybinis užsiėmimas „Kaukutis“ (trukmė 20-30 min). Jo metu vaikai gamina darbelį iš priemonių, su kuriomis jiems patogiausia dirbti. Tai popierius, įvairios piešimo priemonės, natūralaus pluošto medžiagos (vilnoniai siūlai, audinio skiautės, džiuto virvelė), sagos, karoliukai, klijai. 4-6 klasių mokiniams skirtas kūrybinis užsiėmimas „Kuriu savo Kauką“ (trukmė – 30 - 45 min.), kurio metu dalyvis aprašo ar nupiešia savo įsivaizduojamą veikėją ir gaminasi jį iš natūralių medžiagų: vilnos, siūlų, džiuto, modelino. Darbelis gaminamas koliažo technika. 3. Programos apibendrinimas. Pokalbio metu vaikai komentuoja savo kūrybą, dalinasi įspūdžiais, kūrybinėmis idėjomis. Trukmė - 15 min.


Edukacinė programa skirta supažindinti su su tautinių juostų raštų įvairove ir tradicija, nagrinėjant Dzūkijos audimo raštų pavyzdžius. Užsiėmimą sudaro pažintinė ir praktinė dalys. Pirmoji dalis vyks unikalioje dzūkiškos pirkios erdvėje, to krašto žmonių surinktoje ir sukauptoje etnografinėje ekspozicijoje tarp autentiškų eksponatų. Mokiniai tyrinės, lies ir apžiūrinės skirtingas tautinių divonų ir juostų dalis, lygins ir įvardins joms būdingus bruožus. Diskutuodami grupėse atliks užduotį, kurios metu skirtingus raštus priskirs atitinkamiems pavadinimams. Sužinos, kokie raštų pavadinimai buvo naudojami juostoms, bei divonams.  Kalbėsime apie jų detalių panaudojimo galimybes šiais laikais. Sužinoję visas subtilybes, praktinėje dalyje dažų ir specialių įrankių (skirtų taškavimui), unikaliu tapymo būdu taškučiais, bus kuriami tautinių juostų raštai. Šiame darbe aptarsime tapymo taškuojant metodą, spalvų derinimo, kompozicijos dailėje temas, bus lavinamas kūrybiškumas.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Ar įmanoma prisiliesti prie kūrinio? Kviečiame 6–9 m. vaikus tai padaryti edukacijoje „Patyriminis teatralizuotas knygos skaitymas“. Edukacija skirta vaikų grupėms, jos metu dalyviams pristatoma knyga (siūlomų edukacijai paruoštų kūrinių sąrašą pridedame),  jos autorius, perskaitomas  ir aptariamas kūrinys. Dalyviai trumpai supažindinami su edukacijoje naudojamu rekvizitu, pasirinkta lėlių teatro rūšimi (šešėlių teatras, pirštininės, lazdelinės lėlės arba objektai), valdymo technika. Edukatorius garsiai skaito kūrinį, o dalyviai valdo lėles, objektus ir/arba kuria garsinius, šviesos ar kitokius efektus, gali atlikti scenos darbininko ar asistento funkcijas.  Knygos inscenizavimas ilgam palieka įspūdį ir praturtina bei išplečia tekstą, padeda juo pasimėgauti skaitymo sunkumų turintiems vaikams.


Online spektaklis „Antis, Mirtis ir tulpė” (nuotolinė paslauga)

Mirtis visada šalia, dėl viso pikto. Bet nelaimes atneša ne ji, tai – gyvenimas... Beje, kaip tik jis atneša ir gerus dalykus – draugystę, pokalbius, žaidimus ir juos lydinčią šilumą. Šiek tiek keista, bet pažindami mirtį mes pažįstame ir gyvenimą bei atvirkščiai. Todėl kalbėtis apie tokius dalykus yra daug geresnis sprendimas nei slėptis ar nežinia kur sprukti. Lėlių spektaklis „Antis, Mirtis ir tulpė“ bando atskleisti tokių pokalbių svarbą bei supažindinti vaikus su gyvenimo pabaiga kaip su natūraliu gamtos cikliškumu, atsvaros gyvybei būtinybe.

Knygelės „Antis, Mirtis ir tulpė“, pasirodžiusios 2007 m. autorius, garsus vokiečių rašytojas ir dailininkas Wolfas Erlbruchas, 2006 m. buvo apdovanotas Hanso Christiano Anderseno medaliu, o 2016 m. pelnė ir svarbiausią tarptautinį vaikų literatūros apdovanojimą – Astridos Lindgren premiją. „Antis, Mirtis ir tulpė“ išversta daugiau nei į 20 kalbų, o 2018 m., vertėjos Rūtos Jonynaitės dėka, tapo pasiekiama ir Lietuvos skaitytojams.


Edukacija Snaigių DNR skirta 7-12 metų amžiaus mokiniams, kurie nori pažinti ir tyrinėti įdomų gamtos reiškinį - snaiges. Per šią edukaciją mokiniai turės galimybę išsiaiškinti, kodėl snaigės turi šešiakampę formą, kaip jos susidaro ir kodėl jos yra baltos. Jie taip pat išmoks skirtingas snaigių formas, kurias lemia temperatūra ir drėgmė. Per praktinius užsiėmimus, meno projektus ir tyrinėjimus mokiniai plėtos savo mokslinius, kūrybinius ir socialinius įgūdžius. Siekiame skatinti smalsumą, mokymąsi vieni iš kitų ir bendradarbiavimą. Galutinis rezultatas - mokinių darbų galerija ir kūrybiškas snaigių medis, pagamintas naudojant skirtingas technikas. Kviesime vaikus į neįprastą ir įdomią kelionę į snaigių pasaulį – Snaigių DNR!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kultūrinė edukacinė programa - orientacinė ekskursija "Nepriklausomos Lietuvos istorijos keliais. Vilnius"

Komandinių užduočių pagalba mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, gyvą miesto tyrinėjimą, Taip siekiama skatinti susieti dabarties sąsajas su praeitimi, ugdyti pilietišką, sąmoningą ir laisvą asmenybę, gebančią vertinti svarbiausius Lietuvos istorijos momentus, reikšmingiausius įvykius, didžiausius pasiekimus ir skaudžiausias netektis kovoje dėl nepriklausomos tėvynės, plėsti intelektines moksleivio galias. Supažindinti su lietuvių tautos praeitimi, sudėtingu keliu į valstybės kūrimąsi, kovas dėl nepriklausomybės, svarbiausiomis asmenybėmis ir jų darbais, aplankant šiuos įvykius ir žmones menančias Vilniaus vietas. Programos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, istorinis pasakojimas papildomas vizualine medžiaga. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Atrakinti eilėraštį su aktoriais Henriku Savickiu ir Kristina Savickyte

Poetinė - muzikinė programa "Atrakinti eilėraštį" skirta suteikti moksleiviams įrankius ir įgūdžius pasirinkti ir pritaikyti geriausią būdą skaityti ir suprasti eilėraštį. J1 sukūrė ir atlieka bei veda aktoriai Henrikas Savickis ir Kristina Savickytė.
Programos pradžioje diskusijos pagalba su moksleiviais aptariama - kokiais būdais jie naudojasi, kokie jų iššūkiai skaitant ir suprantant eilėraščius. Toliau sekančioje pasirodymo dalyje skaitovai - profesionalūs aktoriai Henrikas Savickis (Laimono Noreikos vardo apdovanojimo laureatas kaip geriausias 2024 m. „Poezijos pavasario aktorius – skaitovas) ir Kristina Savickytė - naudodami jų pasirinktus būdus, skaito dešimties poetų eilėraščius bei dainuoja jų eilėmis sukurtas dainas. Po jos - su moksleiviais aptariami naudoti būdai ir „raktai" eilėraščiui atrakinti bei jiems duodama praktinė užduotis - rasti „raktą" parinktam eilėraščiui. Padirbėję grupėse, moksleiviai pasidalina „raktais", kuriais naudodamiesi perskaito eilėraščius.
Poetai – Henrikas Radauskas, Jonas Strielkūnas, Justinas Marcinkevičius, Jonas Aistis, Kęstutis Navakas, Liūnė Sutema, Judita Vaičiūnaitė, Janina Degutytė, Daiva Čepauskaitė, Ilzė Butkutė.


Kultūrinės edukacijos užsiėmimo „Susipažink su Kauno istorija ir kultūros paveldu“ metu pasitelkdami elektroninius žinynus „Kaunas: datos ir faktai“ (datos.kvb.lt/) ir „Žymūs Kauno žmonės: atminimo įamžinimas“ (atminimas.kvb.lt/) susipažinsite su svarbiausiais Kauno kultūros paveldo objektais ir miesto istorijos įvykiais. Lietuvos istorijos žinias papildysite Kauno miesto ir apylinkių istorijos žiniomis ir mokysitės jas kūrybiškai pritaikyti. Ieškosite Kauno kultūros paveldo objektų žaisdami stalo žaidimą. Susipažinsite su daugiataučiu Kauno paveldu. Lavinsite informacijos paieškos įgūdžius, atliksite kritinį informacijos vertinimą skatinančias užduotis – ieškosite informacijos, kuri patvirtintų arba paneigtų tikro/tariamo istorinio fakto teisingumą/ klaidingumą. Edukacijos pabaigoje kursite ir pristatysite Kauno viziją („Kaunas 2050 metais“), kuria atskleisite savo kūrybingumą. „Susipažink su Kauno istorija ir kultūros paveldu“ – edukacija žingeidžiai ir kūrybingai klasei!

Kultūrinės edukacijos užsiėmimo „Susipažink su Kauno istorija ir kultūros paveldu“ tikslas – pagilinti moksleivių Lietuvos ir Kauno istorinių įvykių ir procesų sąmoningą suvokimą, mokykloje įgytas bendrąsias istorijos dalyko žinias jungiant su lokalinės istorijos (Kauno miesto ir apylinkių) žiniomis bei plėsti mokinių kultūrinį akiratį, ugdyti kritinį mąstymą bei kūrybingumą.
Uždaviniai: 1) moksleiviams aktualizuoti Kauno miesto ir jo apylinkių kultūros paveldo objektus; 2) supažindinti su istoriniais įvykiais Kaune, žymiais kauniečiais, turėjusiais didelę reikšmę Lietuvos istorijai; 3) plėtoti moksleivių informacijos paieškos bei kritinio jos įvertinimo įgūdžius; 4) skatinti patikimų ir patrauklių bibliotekos informacijos išteklių naudojimą; 5) ugdyti mokinių kūrybingumą rengiant Kauno viziją („Kaunas 2050 metais“).


Virtualios realybės ir dirbtinio intelekto edukacija ,"Vandenynas"

Virtualios realybės ir dirbtinio intelekto edukacija "Vandenynas"

Aprašymas:
Siūlome unikalų vandenyno tematikos edukacinį renginį, kuris jungia pažintį su virtualia realybe bei dirbtiniu intelektu, garantuojant neišdildomus įspūdžius mokiniams.

Tikslinė amžiaus grupė:
1-4 klasių mokiniai

Programos tikslai:

Praturtinti mokinių žinias apie vandenyną ir jo gyventojus.
Suteikti unikalią mokymosi patirtį naudojant virtualią realybę.
Supažindinti su dirbtiniu intelektu ir jo kūrybinėmis galimybėmis.
Lavinti mokinių kūrybiškumą ir kritinį mąstymą.
Suteikti nepamirštamų įspūdžių ir motyvuoti mokinius mokytis per pramogas.

Programos turinys ir veiklos:

1. Edukacinė Paskaita (10 min.):
Mokiniai klausysis įkvepiančios paskaitos apie vandenyną ir jo gyventojus. Po paskaitos mokiniai dalyvaus viktorinoje, kurioje teisingai atsakę į klausimus, galės laimėti įvairiausių prizų.

2. Virtualus Vandenynas (5-8min. kiekvienam mokiniui):
Naudodami virtualios realybės akinius, mokiniai pasiners į vandenyno gelmes, kur galės pamatyti banginius, medūzas, įvairias žuvis ir kitus povandeninio pasaulio gyventojus.

3. Kūrybinės Dirbtuvės (10 min.):
Mokiniai bus trumpai supažindinti su dirbtiniu intelektu (DI) ir turės galimybę sukurti savo unikalius vandens gyvūnus pasitelkiant dirbtinio intelekto technologijas.

Programos trukmė:
~60 min

Vieta:
Edukacija yra išvažiuojamoji ir vykdoma visose Lietuvos mokyklose bei darželiuose.

Nauda mokiniams:

Praplečia mokinių žinias apie vandenyną.
Suteikia unikalią ir įsimintiną mokymosi patirtį.
Lavina kūrybiškumą ir kritinį mąstymą.
Supažindina su dirbtiniu intelektu ir jo galimybėmis.
Suteikia nepamirštamų įspūdžių ir prizų, kurie primins apie nuostabiai praleistą laiką.
Dalyvių skaičius:
Vienu metu edukacija vedama vienai klasei (iki 30 vaikų).

Papildoma informacija:
Po edukacijos kiekvienas dalyvis gauna diplomą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Spektaklis "Mažasis karalius Gruodis arba paslaptingas Renė Magrito pasaulis" ( 3kl.- 4kl.)

Spektaklis  pagal vokiečių rašytojo Akselio Hakės  humoro, išminties ir švelnios melancholijos prisodrintą pasaką  „Mažasis karalius Gruodis“.
      Vaikystė kartais būna gyvenimo pabaigoje. Jei netikite galite paklausti paties mažojo karaliaus Gruodžio II. Beje, jis nedidesnis už smilių ir toks tuklus...jo galima klausinėti apie viską, o ir jis pats mėgsta uždavinėti keisčiausius klausimus: Kodėl namas kampuotas ? Kodėl lyja? Kodėl karvė duoda pieną? Kodėl pieną? Kodėl pienas yra pienas?.. Su juo galima žiūrėti į žvaigždes ir kalbėti apie nemirtingumą arba duoti debesims vardus. Galima žiūrėti dėžutes, kuriose karalius laiko savo sapnus. Arba išeiti į miestą ir pamatyti tai, ko iki šiol niekada nematei...
    Vieną dieną iš siauro plyšio knygų lentynoje biurininkui pasirodęs karalius Gruodis atveria duris į paslaptingą vaizduotės ir fantazijos pasaulį, kurį praturtina Rene Magrito darbai ir jo pasaulėžiūra. Renė Magritas bene žymiausias XXa. belgų dailininkas siurrealistas , išgarsėjo nuotaikingais ir mąstymą provokuojančiais kūriniais. Svarbiausias jo tikslas buvo sukurti iššūkį žiūrovo išankstiniam realybės suvokimui ir paskatinti į aplinką žvelgti jautriau. Šio menininko akimis niekas niekada nėra visai taip kaip atrodo, žemiškoje kasdienybėje , kur įprasti dalykai yra nepaparasti.

Režisierė-  Kamilė Kondrotaitė.
Scenografė-  Liuda Liaudanskaitė.
Dailininkės-  Liuda Liaudanskaitė, Daiva Dašenkovienė.
Kompozitorius-  Mantas  Joneikis.
Aktoriai- Liudas Vyšniauskas , Kamilė Kondrotaitė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kalendorinių švenčių dainos ir žaidimai mokykloje

Tautos tradicijos - tai lobynas, iš kurio kiekvienas gali pasisemti jėgų ateičiai. Kaip mūsų protėviai šventė kalendorines šventes? Kokias dainas dainavo, kokius žaidimus žaidė mūsų seneliai, būdami maži? Visa tai galima sužinoti, išmokti ir patirti jūsų mokykloje kartu su Jurbarko kultūros centro folkloro grupe „Imsriukai“ švenčiamose kalendorinėse šventėse, kurių metu dainuojamos liaudies dainos, žaidžiami žaidimai, supažindinama su smulkiąja tautosaka.


Audiovizualinis spektaklis "Migrantai" ir kūrybinės dirbtuvės

Audiovizualinis spektaklis, įkvėptas Issos Watanabe bežodės knygos „Migrantai“, kuriame žiūrovams kalbame jautria tema – apie namų praradimą.

(E)migracija - plati sąvoka. Nesvarbu, ar jūs emigravote iš senojo gyvenamo namo į naują, ar į kitą šalį, o gal į kitą žemyną - patirties pagrindas tas pats - palikti savi takai, draugai ir prisiminimai. Pakeliui kažką tarsi pametame - prisiminimus, prisirišimus ar mums brangius žmones.

Migrantų, atvykstančių į kitas šalis, atsivežtas "bagažas" labai įvairus: tradicijos, tikėjimas, įpročiai, kalba... Tą puikiai perteikia šios bežodės knygos dailininkė Issa Watanabe "sužmogindama" gyvūnus. Migrantų kolonoje sutiksime ir liūtą, ir avelę, ir lapę, ir žąsį. Jie šioje būsenoje yra vieningi, globojantys vieni kitus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


- Sužinosime įdomiausius faktus, apie raketas, skrydžius, kosmines technologijas, dangaus objektus, tarptautines organizacijas; - Vykdysime raketų kūrimo dirbtuvėles; - Išbandysime mūsų sukurtą orginalų, raketų paleidimo aparatą su užvedimo rakteliu ir elektroniniu laikmačiu. - Variklio pagalba paleisime raketą į 100 metrų aukštį, iš kurio, sėkmingai išsiskleidus parašiutui, ji griš atgal ir bus padovanota mokiniams; - Kartu atliksime astronautų mankštą, bei paragausime sauso astronautų maisto; - Žaidimo metu "Mitas, ar teisybė" gilinsime žinias, skatinsime kritinį mąstymą. Sužinosime apie skirtingas tautas, jų pasiekimus, motyvus kosminėse technologijose; - Atskleisime, kaip Lietuva prisideda, prie skirtingų organizacijų, kokius palydovus yra paleidusi, susipažionsime su žymiais lietuviais, nusipelniusiais astronautikos srityje. - Organizuosime viktoriną, kurios metu vaikai sužinos begalę „kiečiausių“ dalykų apie kosmosą, astronautiką bei kosmines raketas; - Renginio gale diskutuosime, ką naujo ir netikėto sužinojome, taip pat kuo reiktų domėtis savarankiškai, norint ateityje tapti astronautu, arba lėktuvo pilotu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Architektūros dirbtuvės: globalių iššūkių lokalūs sprendiniai

Žmogaus kuriama aplinka jau ilgą laiką vertinama atsižvelgiant ne tik į jos estetines savybes, bet ir į ilgalaikiškumą, naudotojų patirtį,, statybos kainą ir greitį. Vis dėlto, dėl žmogaus vykdomos veiklos šylant klimatui ir skirtingose pasaulio vietose kylant vis sunkesniems ekologiniams iššūkiams, pastaraisiais dešimtmečiais į statybos industriją žvelgiama ir per jos poveikio aplinkai prizmę. Kodėl naudojame medžiagas, kurių išgavimas daro neginčijamą žalą ekologinėms sistemoms? Ar įmanoma ir ar būtina suderinti pastatų estetiką, ilgalaikiškumą, prieinamą kainą bei efektyvų statybų procesą ir sykiu siekti ekologiškumo bei tvarumo? Ar praeityje naudotos tvarios statymo technologijos gali būti pritaikytos šiandien?

Šiuos ir kitus klausimus, susijusius su tvarios architektūros kūrimu, kartu su mokiniais spręsime pirmojoje pristatomo užsiėmimo dalyje. Per šias 40 susitikimo minučių mokiniai susipažins su statybos industrijos poveikiu gamtai, sužinos, kokios medžiagos yra tvarios ir gilinsis į tai, kaip skirtingų kraštovaizdžių savybės gali paveikti architektūrinius statomų pastatų sprendimus.

Antroje užsiėmimo dalyje mokiniai bus kviečiami patys sukurti kraštovaizdžio modelį ir tyrinėjant skirtingų medžiagų savybes suprojektuoti tvaraus pastato maketą. Užsiėmimo eigoje mokiniai bus kviečiami per paskirtą laiką priimti su kuriamo maketo eiga susijusius sprendimus: kokių reikės eskizų, kokios pagal juos turi būti parinktos ir išbandytos medžiagos, kokie bus statomi pastatai. Užsiėmimo pabaigoje, edukacinį užsiėmimą vedančiojo asmens palaikomi, mokiniai bus kviečiami pristatyti ir aptarti sukurtus pastatų maketus.

Šio užsiėmimo metu mokiniai ugdys aplinkos ir tvarios plėtros supratimą – susipažins su statybos pramonės poveikiu gamtai, įskaitant medžiagų išgavimo ir naudojimo įtaką aplinkai. Kurdami tvaraus pastato maketą mokiniai taip pat ugdys kūrybiškumo, kritinio mąstymo ir darbo grupėse įgūdžius.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Žolininkystė yra senovinis amatas, kuris iš dalies pamirštas, bet kartu ir išlaikęs savo svarbą iki šiandien. Ši edukacinė programa sieks atskleisti mokiniams žolininkystės pasaulį, suteikti žinių apie augalų naudingumą ir jų panaudojimo galimybes.
Programa susideda iš teorinės ir praktinės dalies. Vaikai susipažins su augalais, jų naudojimo būdais, pasigamins darbelį iš perdirbto popieriaus su žolelių sėklomis, kurį vėliau galės panaudoti žolelėms išsiauginti.
Programa ugdo vaikų supratimą apie gamtą ir tvarumą, skatina kūrybiškumą ir suteikia praktinių žinių bei įgūdžių, kuriuos jie galės pritaikyti kasdienybėje.
Kviečiame atitraukti šiuolaikinį moksleivį nuo ekranų ir priminti, kad yra daug būdų atsipalaiduoti ir linksmai praleisti laiką.


Edukacija „Kalėdos – tradicija ar šiuolaikybė?“ yra skirta pradinių klasių mokiniams siekiant Kalėdinį laikotarpį paversti ne tik „blizgučių ir dovanų“ švente, tačiau kartu ir padėti suprasti, kaip Kalėdos atkeliavo ir kokią jų prasmę matė mūsų protėviai. Visa tai vaikams papasakos ir pademonstruos Elfutė, kuri laiko mašina atkeliaus iš praeities! Bet, o kas gi čia nutiko? Elfutė niekaip negalės suprasti, kodėl niekas nešvenčia TIKRŲJŲ Kalėdų. Kodėl eglutė dirbtinė ir tiek daug blizgučių?! O kur natūralūs papuošimai? O ir tas aguonų pienas, kurį mes gerdavome? Supratusi, jog tikroji Kalėdų dvasia gali išnykti kartu su ja, Elfutė nusprendžia rimtai padirbėti – parodyti vaikams, kaip reikia linksmintis ir švęsti tikrąsias tradicines lietuviškas Kalėdas.
Edukacijos tikslas yra supažindinti pradinių klasių mokinius su lietuvių Kalėdų šventimo tradicijomis, skatinti jų kūrybiškumą ir kultūrinį sąmoningumą bei ugdyti socialinius ir emocinius įgūdžius.
Edukacija susideda iš kelių pagrindinių veiklų:
• Aguonų pieno gaminimas: Mokiniai mokosi gaminti šį tradicinį lietuvišką Kalėdų, vieną iš 12 patiekalų, gėrimą, sužino jo istoriją ir reikšmę.
• Vaikai dekoruoja imbierinius meduolius, kurie vėliau tampa eglutės papuošimais.
• Mokiniai gamina ir dekoruoja papuošimus iš miltų ir druskos tešlos, kuriuos galės parsinešti namo.
•Mokiniai dalyvauja įvairiuose žaidimuose, kurie buvo žaidžiami Kalėdų laikotarpiu.
Veiklas įgyvendina patyrę edukatoriai, turintys ilgametę patirtį dirbant su vaikais ir organizuojant edukacijas. Jie užtikrins, kad veiklos būtų įdomios, įtraukiančios ir pritaikytos skirtingoms amžiaus grupėms. Garantuojame kokybišką ir įsimintiną patirtį visiems dalyviams!


Baltijos gintaras - istorija, apdirbimas, pritaikymas (išvažiuojamoji)

Pasakojimas apie Baltijos gintaro atsiradimą. Video medžiaga apie gintaro gaudymą, apdorojimą, suvenyrų kūrimą. Praktiniai užsiėmimai kaip atskirti tikrą gintarą, apdirbimas primityviais instrumentais. Suvenyro gamyba.


Koncertas „Skambanti Europa“ – tai muzikinė kelionė, kurios metu klausytojai bus supažindinti su ryškiausiais Europos klasikinės muzikos kompozitoriais ir skirtingų kraštų muzikinės raiškos priemonėmis. Iliustratyvi programa leis patirti ir pažinti Prancūzijos, Austrijos, Italijos, Vokietijos, Vengrijos, Čekijos, Lietuvos, Lenkijos ir kitų Europos valstybių įvairių epochų klasikinei muzikai būdingas intonacijas, ritmus ir sąskambius. Programoje skambės kompozitorių W. A. Mozart, A. Dvorak, A. Vivaldi, G. Bizet, M. K. Čiurlionio, J. Strauss, F. Lehar, M. K. Oginski, F. Chopin, J. S. Bach kūriniai. Į muzikinę kelionę klausytojus palydės Lietuvoje ir užsienyje retas soprano, fleitos ir arfos trio: Milda Baronaitė – Gudeikienė (sopranas), Julita Puidokė (fleita), Gabrielė Ašmontaitė – Bačkuvienė (arfa).


Kūrybinės teatro dirbtuvės paaugliams per teatrinės raiškos priemones padės moksleiviams sustiprinti savivertę, ugdys holistinį aplinkos suvokimą, skatins gilinti ir plėsti meninę patirtį. Užsiėmimų metu kartu su moksleiviais darysime įvairius vaidybinius trenažus, skirtus dėmesio valdymui, atmosferos/erdvės pajautimui, vaizduotės lavinimui, koncentracijai, emocinei atminčiai, bendradarbiavimui, tempo-ritmo pojūčiui, balso pažinimui ir valdymui ir tt. Improvizuotose situacijose pagal paskirtas temas, rengsime sceninius etiudus


Atrask ir išlaisvink savo komiškumą! Tai mokymai skirti norintiems išmokti juokauti, suprasti humoro paslaptis ir lavinti savo kūrybiškumą. Mokymų metu dalyviai susipažins su klounados istorija ir tradicijomis, mokysis scenos meno pagrindų, taip pat neverbalinio bendravimo ir emocijų raiškos.

Mokymų programos temos:

Klounados istorija: Dalyviai sužinos apie klounados kilmę, evoliuciją iki šiuolaikinės klounados. Aptarsime kaip klounados pricipai gali būti naudojami kitose srityse: viešajame kalbėjime, ant scenos ar net pasimatymo metu!

Scenos lygiai: Mokysimės įvairių scenos pasirodymų lygmenų, nuo paprastų vangios iki energingos vaidybos technikos. Dalyviai lavins scenos įgūdžius ir išmoks kurti įtaigius pasirodymus.

Neverbalinė komunikacija: Pabrėžiant kūno kalbos svarbą, dalyviai mokysis reikšti ir atpažinti emocijas be žodžių. Praktiniai pratimai padės suprasti, kaip gestai, mimika ir kūno judesiai gali perteikti jausmus ir mintis.

Humoro atradimas: Kartu ieškosime humoro šaltinių ir mokysimės juoktis iš savęs bei aplinkos. Dalyviai ieškos savo unikalaus humoro stiliaus ir mokysis jį išreikšti.

Klaida ir humoras: Mokymuose ypatingas dėmesys bus skiriamas klaidų priėmimui ir jų transformavimui į humorą. Praktikuosime situacijas, kuriose klaida tampa juokinga, ir mokysimės, kaip kūrybiškai reaguoti į netikėtumus.

Šie mokymai suteiks dalyviams galimybę ne tik atrasti humorą, bet ir lavinti socialinius įgūdžius, saviraišką bei pasitikėjimą savimi. Prisijunkite ir atraskite juoko galią bei kūrybiškumo džiaugsmą!


Biržų rajono savivaldybės Jurgio Bielinio viešoji biblioteka

Pasakojimo menas – amžių amžius menanti tradicija, iki šiol aktyviai gyvuojanti kai kuriose šalyse, tačiau Lietuvoje jau primiršta. Šia edukacija siekiama sudominti dalyvius šiuolaikiniu pasakojimo menu naudojant rimo ir ritmo elementus. Edukacijos metu dalyviai įtraukiami į žaidimus panaudojant akmenukus, išgaus ritmus, klausysis istorijos apie kareivį, papildytos muzikinių instrumentų (barškalai, skambalai, varpeliai) skambesiu ir kartu dainuos lietuvių liaudies dainas. Pabaigus pasakoti istoriją dalyviai įtraukiami į diskusiją apie žmonių santykius ir būties prasmę, akmens reikšmę žmogaus gyvenime. Jos metu naudojama smulkioji lietuvių liaudies tautosaka apie akmenį. Edukacijos pabaigoje visus suvienys žaidimas „Akmens kelias“. Edukacijos metu bus plėtojamos dalyvių bendrojo ugdymo programoje įgytos kultūrinė, komunikavimo ir meninė kompetencijos.


Pažintinis koncertas – susipažinimas su vario dūdomis „Zooparadas"

Panevėžio rajono Šilagalio kultūros centras

Šio kultūros ir meno renginio tikslas yra supažindinti vaikus su variniais pučiamaisiais instrumentais ir jų muzika, ugdant jų pažinimo, kūrybiškumo ir kultūrinio sąmoningumo kompetencijas. Uždaviniai apima suteikti žinių apie instrumentus, skatinti kūrybiškumą per muzikos ir gyvūnų imitacijas, įtraukti vaikus į diskusijas ir praktinius užsiėmimus, didinti kultūrinį sąmoningumą ir lavinti analitinius gebėjimus.  45 minučių trukmės interaktyvus koncertas, kurio metu vaikai žaidimo forma susipažins su variniais pučiamaisiais instrumentais ir įvairiais muzikos stiliais per „Zooparado“ kūrinius, imituojančius gyvūnus. Veikla bus papildyta vaizdine medžiaga apie instrumentus ir gyvūnus, skatins vaikų diskusijas, imitacijas ir šokius.


Miestinėtojų pamoka apie Lietuvos pajūrį su gide ir knygų autore Rūta Norkūne

Literatūrinis susitikimas su gide ir knygos vaikams „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autore Rūta Norkūne. Susipažinsime su knygos personažais ir išsiaiškinsime kas yra „miestinėjimai“ ir kaip juos atlikti. Svarstysime, kas yra Klaipėdos kraštas ir kuo jis svarbus? Kuo pajūrys skiriasi nuo pamario? O Kuršių nerija nuo Neringos? Kokius pajūrio ir pamario istorijos faktus apie žmones ir vietas pasakoja legendos?  Atsakymų ieškosime žaisdami ir daikteliaudami. Susitikimą apibendrinsime ir žinias pasitikrinsime žaibo greičio protmūšyje apie Klaipėdos kraštą.

Edukacinio metu mokiniai susipažįsta su svarbiausiais Lietuvos pajūrio ir pamario kultūros paveldo objektais, simboliais ir legendomis. Žaidybinės ir patyriminės veiklos įtraukia kiekvieną mokinį ir padeda atrasti Klaipėdos krašto pažinimo ir skaitymo džiaugsmą.

Edukacinį užsiėmimą veda gidė ir edukatorė Rūta Norkūnė, Interaktyvių edukacinių ekskursijų vaikams ir suaugusiems iniciatyvos „Idėjų karalystė“ įkūrėja, pažintinių knygų vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ (2021 m. pažintinės metų knygos vaikams nominantė) ir „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autorė.

Jei nerandate tinkamo laiko, norėtumėte keisti maršrutą ar turite papildomų klausimų, susisiekite el. paštu idejukaralyste@gmail.com arba nurodytu telefonu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Šilalės rajono savivaldybės kultūros centras

Kultūros paso tikslas yra orientuotas į vaikų ir jaunimo įtraukimą į etnokultūrinę veiklą per etnokultūrinį patyrimą ugdančias veiklas.  Per patyriminį jaunuolių mokymosi procesą sieksime perduoti supratimą apie etninės kultūros svarbą, tradicijas, jų išsaugojimą ir puoselėjimą, tautinę savimonę, meilę tradicinei kultūrai.
Pabėgimų kambario užduotys apimančios garsinius, vaizdinius elementus, sukuria ,,iliuziją", kuri ,,nukels" dalyvį į tikrą, lietuvišką žemaičio gyvenimą.
Per teminį pabėgimo kambarį jaunuoliams inovatyviai ir patraukliai pristatomos senosios tradicijos, užduotis paruoš etnokultūros specialistai, kurių metu dalyviai susipažins su senaisiais darbo įrankiais, kulinariniu paveldu, liaudies muzika, kalba, tradicijomis ir vietovėmis, kalba.


Edukacinių užsiėmimų dalyviai aptars vieną svarbiausių tradicinės Kūčių vakarienės valgį – kūčiukus. Sužinos kokių produktų reikia jų tešlos paruošimui. Tuomet patys kočios tešlą, pjaustys kūčiukus, sudės juos kepimui į skardą. Kepant kūčiukams dalyviai susipažins su Kūčių tradicijomis, aptars Kūčių stalo valgių ruošimo, valgymo papročius. Žiūrės vaizdinę medžiagą. Kai kūčiukai iškeps drauge juos ragaus. Sužinos ir išbandys žaidimus ir ateities spėjimus, burtus su kūčiukais. Išsiveš lauktuvių-kūčiukų į namus.


Prisiminkime tai ką sakė žymieji menininkai: Fluxus pradininkas J. Beuys yra pasakęs, kad kiekvienas žmogus yra menininkas. Prancūzų konceptualistas P. Bismuth šią mintį perfrazavo: „Kiekvienas yra menininkas, bet tik menininkai tai žino.“ Ir savo parodoje Pompidou centre eksponavo šokoladukus – sukurtus pagal menininko sukurtą receptą. Jei publika vartoja meną, tegul suvartoja ir kažką skanaus. Taigi: kas yra meno kūrinys ir kodėl keisčiausi daiktai tampa menu? K. Malevičiaus „Kvadratas“ yra menas, M. Duchampo pisuaras – menas, A. Warholo sriubos skardinės iš prekybos centro – menas, Y. Kleino mėlynai nudažytos drobės ... Ir ne bet koks menas, o patekęs į meno istorijos vadovėlius ir keičiantis meno istoriją! Britų menotyrininkas J. Bergeris teigia, kad atvaizdo prasmė keičiasi priklausomai nuo to, ką matome greta jo arba iškart po jo. Remdamiesi šia metodika, ir analizuosime meno kūrinius esančius parodoje. Pasvarstykime jei skardinę sriubos matome parduotuvės lentynoje – ji nėra menas, pisuaras tam skirtoje vietoje – taip pat, o patekę į galerijas ir muziejus daiktai įgyja kitą prasmę. Ir tai dar ne viskas – norėdami suprasti tuos keistus objektus ar tapybą (pavyzdžiui, J. Pollocko abstraktųjį ekspresionizmą (juk yra tekę girdėti, kad ir „mažas vaikas taip sugebėtų“, „ir aš taip galiu“), turime ne vien pamatyti juos meno šventovėse, bet ir suprasti KONTEKSTĄ – kas buvo prieš tai ir kas sekė po to, ką kūrė menininkas iki sugalvodamas tas „keistenybes“. Pasitelkdami įvairius metodus edukatoriai mokinius pakvies į kelionę po MO muziejų. Vaikščiodami po parodą ir aptardami kūrinius, kurie atrodo „kodėl tai menas“ bandysime patalpinti juos iš muziejinės erdvės į dalyvių įvardintas vietas ir matysime, kaip keisis meno paskirtis, diskutuosime, ieškosime argumentų, būsime meno kritikai, o tai mums padės suvokti, kaip šie meno kūriniai atsirado, kaip juos menininkai sukūrė ir kodėl jie yra tokie svarbūs šiandiena, kokia jų reikšmė šiandieniniame meno kontekste.


Trakų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Kvilingas – tai popieriaus lankstymo meno rūšis. Taikant šią techniką, siauros popieriaus juostelės sukamos į ritinėlius, o šie formuojami į įvairias figūras. Paruoštos detalės komponuojamos ir jungiamos į vientisą kompoziciją. Pasitelkus kvilingo galimybes, galima dekoruoti atvirukus, kurti nuostabius paveiksliukus, erdvines figūras, kvietimus, puošti interjerą. Vaikams šis užsiėmimas ypač naudingas, nes reikalauja kruopštumo, susikaupimo, kantrybės, lavina smulkiąją motoriką, sklandžius ir tikslius pirštų judesius, kurie turi didelę reikšmę ruošiant vaiko rankytę rašymui. Užsiėmimo metu  susipažinsite su šia popieriaus lankstymo technika bei pasigaminsite rankų darbo atviruką ar paveiksliuką pasirinktai progai. Kiekvienas edukacijos dalyvis parsiveš paties kurtą darbelį namo.


Žodį robotas sugalvojo visai ne mechanikas, o rašytojas. Daugelis rašytojų kūrė kūrinius, kuriuose herojai buvo ne vien tik žmonės, bet ir robotai. Skaitytojai dievino mokslinę fantastinę literatūrą, kurioje vaizdžiai buvo pasakojama apie tai, kokia gali būti ateitis. O ateityje buvo vaizduojama daugybė unikalių ir nežinomų technologijų, minimi robotizuoti humanoidai, gyvensiantys tarp žmonių. Po Antrojo Pasaulinio karo buvo pradėti gaminti pirmieji robotai - žaislai.
Edukacijos metu mokiniai paanalizuos pirmuosius robotizuotus išradimus literatūroje ir kultūroje. Sužinos, kaip atrodė
pirmieji robotai – žaislai. Mokiniai užsiėmimo metu sukonstruos roboto modelį, sujungs jį su energijos šaltiniu ir varikliu. Pažintinė dalis: teorinės dalies metu mokiniai stebės filmuką apie robotų atsiradimą literatūroje ir pop kultūroje. Kūrybinė veikla: iš skirtingo tipo medžiagų sukonstruos roboto modelį. Praktinė mokslinė veikla: modelyje sujungs elektros šaltinį su varikliu, kurio dėka robotas judės ir suksis. Tikslas - susipažinti su robotų atsiradimo istorija literatūroje ir pop kultūroje. Uždaviniai: 1. Palyginti senovinius robotus - žaislus su šiuolaikiniais.
2. Ugdyti techninius, konstrukcinius, kūrybinius ir meninius įgūdžius bei gilintis į istorijos, fizikos kultūros pažinimą. 3.
Padėti mokiniams suprasti, kaip vyko technikos kultūros pažanga. 4. Sukurti roboto modelį ir įdiegti veikimo mechanizmą.
Priemonės: variklis, baterijos laikiklis, laidai, gnybtų kaladėlė, baterija AA, karšti klijai, užtrauktukas, dekoravimo priemonės (blizgučiai, šinilinės vielutės, burbuliukai, akytės), atsuktuvai, replės. Rezultatai: kiekvienas mokinys susikonstruos judantį, besisukantį robotuką. Robotukai liks vaikams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Muzikinis edukacinis spektaklis „Trimito skrydis“

Koncertinė įstaiga Lietuvos simfoninis pučiamųjų orkestras

Tikslas – populiarinti pučiamųjų instrumentų žanrą, pradinių klasių mokiniams ugdyti kūrybinį potencialą, meninius gebėjimus, supažindinti su profesionaliuoju menu.
Uždaviniai:
1.Supažindinti mokinius su pučiamųjų instrumentų žanru, pasaulio tautų muzika ir įvairove.
2. Ugdyti toleranciją ir atvirumą įvairioms kultūroms.
 Daugelis iš mūsų mėgsta keliauti, ypač lėktuvais. Smalsu pakilti aukštai virš debesų ir iš tolo pamatyti Žemę, per dieną nuskrieti į kitą pasaulio pusę. Keliauti pamėgo ir Trimito miesto gyventojai. O vienas jų, nuo vaikystės skraidyti svajojęs pilotas Rainaras, sukonstravo muzikinį lėktuvą – juo galima ne tik apkeliauti Žemės rutulį, bet ir išgirsti viso pasaulio muziką!
Taigi, muzikinis “Trimito avialinijų” lėktuvas pirmąsyk leidžiasi į nepaprastą skrydį, kurio metu sužinosime, kad mūsų Žemė – pati nuostabiausia planeta, ją reikia branginti ir saugoti


Skaitmeninių medijų amžiuje yra neįtikėtina, jog yra įmanoma pasidaryti nuotrauką be fotoaparato. Nors fotografija dažnai suvokiama tik kaip skaitmeninė medija, labai vertinga susipažinti su esminiais analoginės fotografijos principais, kurie puikiai atsiskleidžia cianotipijos technikoje. Tai labai smagus užsiėmimas, lavinantis vaizduotę ir kūrybiškumą. Cianotipija padeda visus meninius talentus sujungti į vieną ir padaryti kažką įdomesnio, nei tai, ką siūlo modernioji visuomenė. Čia visuomet yra vietos improvizacijai ir leisti kūrybai tiesiog skleistis. Ši technika be galo įvairi, su ja gali labai daug eksperimentuoti ir savo darbus paversti šedevrais. Pradėsime nuo trumpo istorinio įvado į fotografinių procesų įvairovę bei raidą, apžvelgsime skirtingus fotografų ir fotomenininkų, dirbančių su cianotipijos technika, darbus, padėsiančius susidaryti įspūdį apie praktinį ir kūrybinį šios technikos pritaikomumą. Kiekvienas dalyvis turės progą pats pasigaminti savo fotografinį atviruką, kurį išsineš atminimui.


Linas neatsiejamas nuo lietuviškos kultūros ir tautosakos elementų. Linai, linų apdirbimas lydėdavo žmogų nuo jo gimimo iki pat mirties.  Tačiau šiandienai tai jau  retai kur auginama ir mažai kam pažįstama kultūra. Atsižvelgiant į bendrąsias ugdymo programas šiame edukaciniame užsiėmime siekiama dalyvius supažindinti su šio augalo auginimo ir apdirbimo tradicijomis.
Muziejaus ekspozicijoje dalyviai susipažins su 20 a. pradžios lino apdirbimo darbais.
Turės turės galimybę pamatyti tikrus linus, pasiklausyti, kaip barška lino galvutėje esančios sėklos, pajausti lino sėklytės glotnumą, patyrinėti lininių pakulų, siūlų ir audinių rūšis.  Išbandyti lininio rankšluosčio savybes. Paragauti linų sėmenų aliejaus su svogūnais ir juoda namine duona ar maltų sėmenų deserto
Įgytas žinias užtvirtins  grupelėse spręsdami rebusą arba dėliodami dėlionę. O atlikę užduotį dar sužinos, kokį metų mėnesį pavadino pagal linus.
Kūrybinio užsiėmimo metu susipažins su lininių marškinių siuvimo ir dekoravimo principais patys kurs simetrinį marškinių dekoro ornamentą, naudodami lino raižinio technika pagamintus  antspaudus.


Šio edukacinio užsiėmimo dalyviai turės galimybę pabuvoti XIX a. pab. - XXa.pr. mokykloje; pasėdėti senuose mokykliniuose suoluose, degant žibalinei lempai išmėginti rašymą žąsies plunksna, skaitys iš tarpukaryje išleistų vadovėlių, o triukšmaujantieji bus supažindinti su to laikmečio bausme- klūpojimu ant pabertų žirnių. Tad pamokose dalyviai pajus to laikmečio mokymo atmosferą, išbandys autentiškas priemones.


Armonikuojam! Kaip atsiranda muzika armonikos viduje?

Vienintelėse armonikų gamybos dirbtuvėse Lietuvoje kuriama lietuviškų armonikų meistrystės istorija formuoja unikalią instrumentų bei muzikavimo kultūrą, kurios užkulisiai atskleidžiami betarpiškai bendraujant su armonikas kuriančiu meistru Aurimu Puskunigiu. Klasėse/auditorijose meistro rankose grojanti armonika, su kurios specifiniu garsu bei melodijomis susipažįsta moksleiviai, jiems matant išardoma: tai išskirtinės akimirkos, kai visi dalyvaujantieji gali pamatyti armonikos vidų ir meistrui padedant suprasti, kaip armonika veikia.
Edukacijos metu rodomos atskiros armonikos dalys (rezonatoriai, dumplės, korpusai, balsai ir kt.) bei jų gamybos principai, įrankiai, supažindinama su skirtingų medienų rūšimis iš kurių gimsta armonika.
Mokiniai supažindinami su lietuviškų armonikų meistrystės kultūra, plečiamas jų suvokimas apie armoniką kaip įvairiapusiškai pritaikomą instrumentą, kuriuo galima atlikti ir tradicinius liaudies kūrinius, ir modernią muziką.  Supažindinant su armonikos dizaino elementais lavinamas mokinių estetinis suvokimas. Mokiniai įgyja naujų žinių apie armonikos kaip instrumento sandarą, veikimo ypatumus bei palygina su savo turimomis žiniomis.
Edukacijos tikslas - atskleisti lietuviškos armonikos meistrystės specifiką, supažindinti su armonikos veikimo principais bei instrumento ypatumais atliekant tiek tradicinę, tiek modernią muziką, skatinti mokinių kūrybiškumą.


Ekskursijos metu dalyviai pamatys16-25 gatvės meno piešinius, esančius ant pastatų sienų po atviru dangumi Marijampolėje. Šis miestas garsėja tarptautiniu gatvės meno projektu Malonny, kurio dėka miestas tapo išskirtinis, spalvingesnis, atviresnis savo idėjomis ir patrauklesnis miesto svečiams. Stebėdami paveikslus, dalyviai sužinos jų atsiradimo istorijas, darbų atlikimo techniką. Kiekvienas paveikslas yra unikalus, slepiantis savyje daug minčių ir prasmių. Sužinosime, kaip visame pasaulyje žinomos asmenybės, tokios kaip Bobas Dylanas ir Leonardas Cohenas, yra susiję su Lietuva. Mokiniai taip pat gaus informacijos, kaip jie patys galėtų užsiimti savanoryste ir prisidėti prie miesto erdvių gražinimo, o gal net patys dalyvauti gatvės meno piešinių konkurse. Ekskursijos pabaigoje mokiniai atliks virtualią užduotį, kurios nugalėtojai bus paskatinti prizais.


Orientavimosi žaidimas Burbiškio dvaro istorijos muziejuje

Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacinis užsiėmimas vyks Burbiškio dvaro istorijos muziejuje – išskirtiniame kultūros paveldo objekte, unikalioje dvarų kultūrą atspindinčioje vietovėje. Muziejaus ekspozicijos supažindina su XIX–XX a. I pusės dvarų istorija ir kultūra, dvarininkų pasaulėžiūra.  Edukacija kvies užsiėmimo dalyvius atraktyvia forma – per orientavimosi žaidimą – pažinti kultūros paveldą. Užsiėmimo dalyviai pasidalinę į nedideles grupeles, pasitelkę savo orientavimosi gebėjimus bei edukatoriaus pateiktus įvairius ženklus ir užuominas, ieškos žemėlapyje pažymėtų ir vietovėje esančių punktų. Keliaudami nuo vieno punkto prie kito, mokiniai atliks įvairaus pobūdžio ir skirtingus gebėjimus ugdančias užduotis (atsakyti į klausimus, atrasti paslėptus objektus, pateikti vaizdines interpretacijas ir kt.).


Edukacinė programa „Lietuviškos Kūčios ir Kalėdos" (9 - 12 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas - skatinti moksleivių domėjimąsi žiemos švenčių tradicijomis. Uždaviniai: 1. Supažindinti moksleivius su mitinio pasaulio slėpiniu, kasdieniško ir sakralaus laiko samprata. 2. Aktualizuoti Advento darbus, sudominti Kūčių vakaro burtais, draudimais 3. Išryškinti vakarojimo tradicijos reikšmę jaunimo kultūrai. 4. Išryškinti Kūčių vakarienės vertę šiuolaikinėje kultūroje. 5. Mokytis Advento - Kalėdų tautosakos. Užsiėmimo dalyvių dėmesys sužadinamas apskritojo stalo diskusija. Užmezgamas pokalbis apie jaunimo užsiėmimus Advento laiku. Prisimenamas visoje Lietuvoje gyvavęs jaunimo paprotys vakaroti: susieiti vienoje troboje bendro darbo dingstimi, pasakoti visokius atsitikimus, juokus, pasakas, žaisti žaidimus. Aptariami Advento draudimai, jų prasmė, sekamos sakmės. Demonstruojamas video siužeto „Advento darbai“,  fragmentas. Vaikinai mokosi vyti virvę, merginos - plėšyti plunksnas. Pristatomos Kūčių dienos tradicijos: ritualinis apeiginis apsivalymas, namų, kiemų tvarkymasis, prausimasis. Didesnis dėmesys skiriamas Kūčių stalo paruošimui, valgių simbolikai, eglutės puošimo tradicijai, mirusių protėvių pagerbimui. Aptariami likimą lemiantys tikėjimai ir burtai, išbandomos kai kurios burtų formos: liejiniai su žvake, skaičiavimas. Demonstruojamas video siužeto „Lietuviškos Kūčios“ fragmentas. Moksleiviai mokosi Advento-Kalėdų dainų, žaidimų, ratelių. Liejama žvakė mirkymo būdu arba su forma. Siekiamas poveikis: mokiniai išmoks keletą Advento laikotarpio darbų, burtų, suvoks draudimų prasmę, Kūčių vakarienės vertę, išmoks lieti žvakę su mirkymo būdu arba su forma, pritaikys įgytus gebėjimus projektuose. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Programa lavina kūrybinį mąstymą (verbalinį ir neverbalinį). Siekiama dalyvius sudominti, skatinti ieškoti, smalsauti, tyrinėti, kurti naujas asociacijas, laisvai ir nestereotipiškai reikšti mintis, lavinti vaizduotę. Visą informacija pateikiama žaidimo forma, taip ji geriausiai įsimenama. Žaisdami vaikai jaučiasi laisvi ir būna labai imlūs, kartu ugdomi darbo grupėse įgūdžiai


Švietimo sistemoje, darbo rinkoje ir kitose gyvenimo srityse akcentuojama kūrybiškumo svarba. Kūrybiškumas (kaip vidinė žmogaus savybė) apibrėžiamas, kaip gebėjimas atrasti naujas idėjas, mąstyti savarankiškai, greitai orientuotis probleminėse situacijose, rasti netipinius sprendimus. Edukacijos "Užkurk vėją kalvoje: kūrybiškumo lavinimo dirbtuvės" metu mokiniai sužinos individualaus ir komandinio kūrybiškumo lavinimo metodus, daugelį jų išbandys praktiškai. Dalyviai sužinos, kodėl kartais svarbu neskubėti ir atidėti darbus, kaip sėkmingai parduoti akmenį, apipavidalinti automobilių antenas, užsidirbti nešiojant marškinėlius, greitai atsibusti ryte, kokius akinius ir kvepalus naudoja šunys, kaip kurti pasakas, pavalgyti „aklai“ ir įveikti „Neįmanomą misiją“ užsiimti neurobika ir kaip su kūrybingumu susiję greipfrutai ? Edukacijos metu dalyviai „prasilauš“ kūrybingumo srityje ir šį gebėjimą galės panaudoti užsiimdami kūryba, lengviau mokydamiesi, atlikdami užduotis mokykloje ir susidurdami su gyvenimo iššūkiais.


Volker Ludwig „Bela, Bosas ir Bulis“, spektaklis vaikams

Spektaklis pagal vokiečių dramaturgo Volker`io Ludwig`o pjesę „Bela, Bosas ir Bulis? supažindina su naujos krypties - probleminiu teatru vaikams. Su vaikais reikia kalbėti apie problemas, neigiamus dalykus. Kai vaikas turi problemą ir mano, kad toks yra vienas, tuomet yra labai sunku, o kai pamato viską iš šalies, supranta, kad viskas nebeatrodo taip tragiškai. Pagrindiniai spektaklio personažai - septynmečių draugų trijulė - Bela, Bulis ir Bosas. Tai ne vardai, o pravardės, atitinkančios ir personažų charakterius. Bela - graži mergaitė, kaprizinga, gyvenanti tik su mama, Bulis - varganai gyvenančių tėvų vaikas, stačiokiškas berniukas. Bosas - turtingų tėvų vaikas, lepūnėlis. Visiems šiems pagrindiniams personažams trūksta dėmesio ir meilės. Jie susidraugauja ir bando vienas kitu rūpintis ir vienas kitam padėti. Režisierius Antanas Gluskinas teigia, jog šiuo spektakliu nesiekia reformuoti vaikų teatro: jam tiesiog svarbu kalbėti su vaiku tomis temomis, kurių vengia kiti. „Kai tyli tėvai, mokytojai, visuomenės veikėjai ir televizija, turi kalbėti teatras, - mano režisierius. - Drąsiai, žaismingai, be perdėtos didaktikos ir moralizuojančio tono.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Kas yra herbai? Kur ir kodėl jie buvo naudojami? Kokie asmenys ar institucijos juos turėdavo? Ką reiškė herbas senovėje ir ką - šiandien? Per edukacinį užsiėmimą dalyviai sužinos kaip herbai atsirado, kokios jų sudarymo taisyklės, ką reiškia heraldikoje naudojamos spalvos, kokios figūros naudojamos komponuojant herbą, ką jos simbolizuoja. Valdovų rūmų muziejaus ekspozicijose dalyviai ieškos herbinių ženklų, puošiančių gobelenus, monetas, koklius, taures. Įgytas žinias pritaikys gamindami savo herbą (5 ir 6 kl. mokiniai) ir kurdami apie jį pasakojimą (7 ir 8 klasių mokiniai).


Mobilus planetariumas - interaktyvi pamoka

Kas yra mobilus planetariumas?
Jums nereikia niekur keliauti, kad galėtumėte mėgautis nepakartojamais vaizdais ir įspūdžiais! Mobilus planetariumas atkeliaus tiesiai pas Jus į svečius! Tai yra pripučiamas kupolas, kuriam tereikia didesnės erdvės pastatymui, o visa kita palikite mums! Tai neįtikėtinas būdas sužinoti apie įvairius pasaulio ir kosmoso stebuklus, ir čia tikrai išgirsite daugybę "wow", "oho" ir kitų nepakartojamų žodžių. Be to, visa tai įkvėps Jūsų mokinius geriau suprasti juos supantį pasaulį. Planetariumo generuojamas 360 laipsnių vaizdas sužadins kiekvieno vaizduotę ir sukurs tokią iliuziją, tarsi dalyvautume filmo veiksme. Mūsų tikslas - interaktyvi pamoka, perteikianti mokomuosius dalykus, pagal naujos kartos mokslo standartus.

Tačiau tai bus ne tik filmo žiūrėjimas pasirinkta tema, bet ir edukacinė programa, kurios metu vaikai pasigamins po asmeninį šviečiantį žvaigždyną, kurį galės parsinešti namo ir turėti prisiminimą bei paskatinimą labiau domėtis mus supančia aplinka.
Patirkite neišdildomus įspūdžius mobilaus planetariumo seanse!


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Lietuvos istorinės asmenybės Vilniaus senamiestyje“ (Nuotolinė paslauga)

Kultūrinė edukacinė programa “Lietuvos istorinės asmenybės Vilniaus senamiestyje” Programos metu aplankysite šešis Vilniaus senamiesčio paminklus ir plačiau susipažinsite su šešiomis Lietuvos istorinėmis asmenybėmis, apie kurias mokiniai mokosi per lietuvių literatūros ir istorijos pamokas (Žemaitė, V. Kudirka, S. Daukantas, K. Donelaitis, A. Mickevičius, J. Basanavičius). Kelias skulptūras pakalbinsime ir pasiklausysime jų istorijų, apie kurias nerašo mokykliniai vadovėliai. Vilnius yra ketvirtasis miestas pasaulyje, prakalbinęs skulptūras. Šios programos tikslas sudominti ir įtraukti mokinius į mokymosi procesą, supažindinti su Lietuvos istorinių asmenybių paminklais Vilniaus senamiestyje, padėti mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir bendrąsias kompetencijas bei ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą Programos metu mokysimės užsimegzti asmeninius santykius su vizualiuoju menu (skulptūromis). Mokiniai prisimins, kaip XX a. pradžioje buvo atkurta Lietuvos valstybė, kokia buvo Lietuvos gyventojų padėtis Rusijos imperijoje, tautinio atgimimo epizodus, plačiau susipažins su pirmaisiais lietuvybės, tautinio atgimimo skatintojais. Ekskursijoje naudojama įvairi vizualinė medžiaga atskleidžianti tematiką. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupes.


Rašytojo J.Biliūno gyvenimo ir kūrybos refleksijos. Spektaklis „JIS IR JI“

Tai savita literatūros ir teatro jungties pamoka, jos objektas – J. Biliūno gyvenimas ir kūryba. Neilgas, tačiau ryškus J. Biliūno kūrybos kelias artimas moksleivių auditorijai jaunatviška patirtimi, atspindintis XX a. pr. Lietuvos istorijos aktualijas. Paslauga atliepia tematinį 2023 m. (Vilniaus 700 metų sukakties) prioritetą – savo krašto istorijos ir kultūros asmenybių pažinimas (J. Biliūnas – vienas ryškiausių XX a. pradžios Lietuvos kūrėjų, visuomenės veikėjų). I-oje renginio dalyje pristatomas spektaklis „Jis ir ji“ (https://soloteatras.lt/spektakliai/jis-ir-ji/) pagal J. Biliūno ir jo žmonos J. Janulaitytės- Biliūnienės atvirlaiškus. Spektaklį kūrė žinomi Lietuvos kūrėjai - rež. B. Mar, aktorius A. Kazanavičius, dail. I. Pačėsaitė; jis sukurtas originalia forma (dok. teatro žanras), ypač mėgstamas jaunimo auditorijos. Jame akcentuojamos nūdienai svarbios J. Biliūno vertybės –atjauta „mažajam“ žmogui, meilė ir pasiaukojimas tėvynei. II-oje renginio dalyje – kūrėjų diskusija su moksleiviais, leidžianti neformaliai pažvelgti į J. Biliūną, kalbėtis apie menininko kūrybos prasmę. Jos metu moksleiviams duodama užduotis sukurti ir perskaityti savo atvirlaiškį rašytojui, panaudojant jo kalbos stilistiką. Paslaugos temos aktualios šiandienos karo Ukrainoje akivaizdoje – XX a. pradžios Rusijos mėginimas nutautinti Lietuvą (lietuviškos spaudos draudimas ir persekiojimas) – šiandien svarbu moksleiviams ugdyti meilę savo kraštui, suvokti istorijos sąsajas su dabartimi. Renginys gali būti rodomas Vilniuje ir kitose Lietuvos vietovėse, iš anksto suderinus su mūsų komanda.


SFERINIS KINAS - mobilusis planetariumas (5-12 kl.)

Įsitraukite į nepakartojamą Sferinio Kino pasaulį! SFERINIS KINAS – tai paslaptinga, apskrita kaip žemė 360° kampo veiksmo erdvė aplink Jus, sužadinanti jausmus, sukurianti įspūdingas emocijas ir neįtikėtiną iliuziją! Sferinis Kinas turi mobiliuosius planetariumus, su kuriais vyksta į ugdymo įstaigas ir demonstruoja kultūrinės edukacijos kino filmus 360° kampo formatu. Įmonė teikia aukštos kokybės ir kultūrinės vertės paslaugas skirtas mokiniams nuo 1 iki 12 kl. Kviečiame visus į virtualią tikrovę, kurioje skrisime į nesibaigiančias kosmoso platybes, lįsime į žmogaus vidų, nersime į vandenyno gelmes ir plaukiosime su rykliais, aplankysime kultūrines vietas, susipažinsime su kultūros paveldais, kitu kampu išvysime pasaulio stebuklus, patirsime daug nuotykių, o svarbiausia – pasijusime tikrais neįtikėtinų įvykių dalyviais! Sferinio kino seansas tampa netradicine pamoka, kurios metu vaikai susipažįsta su kitomis pasaulio šalimis, regionais, Žemynais, planetomis, pasaulio stebuklais, vandens ir žemės gyventojais, inovatyviais atradimais, kosmoso ir kitais reiškiniais, o filmų turinys pasižymi vertybėmis: kultūros paveldo puoselėjimo svarba, aplinkos saugojimo būtinybė, savitarpio supratimas ir pagalba kitiems, pasiaukojimas, pasaulio žmonių kultūros įvairovės ir kitokių žmonių nei TU priėmimas, meilė gyvūnams, pagarba sau ir kitiems. Siulome didžiausią sferinių kino programų spektrą visoje Lietuvoje įvairiomis temomis, kurios plečia kultūrinį akiratį, žadina vaikų pastabumą, jautrumą, kūrybiškumą, didina mokymosi motyvaciją ir teikia pasaulio pažinimo džiaugsmą. Turime 24 programas, kurias, pagal mokinių amžiaus grupes ir mokyklose dėstomus dalykus, kartu su mokytojais, mokiniams padeda tinkamai pasirinkti ir rekomenduoja mūsų specialistai. Programas ir filmų klasifikavimą rasite: www.sferiniskinas.lt


Spektaklis „ANTIGONĖ“– antikinės dramos sceninė interpretacija (išvažiuojamasis renginys)

Tai savita literatūros ir teatro jungties pamoka, kurios objektas – Sofoklio tragedija „Antigonė“ bei jos sceninė interpretacija, pristatyta eilėje tarpt. teatro festivalių, pelniusi eilę apdovanojimų už aktorinį meistriškumą bei interpretacijos originalumą (plačiau: https://soloteatras.lt/spektakliai/antigone/). Spektaklyje Birutė Mar atlieka 6 Sofoklio personažų vaidmenis: Antigonės, jos sesers Ismenės, karaliaus Kreonto, jo sūnaus - Antigonės sužadėtinio Haimono, sargybinio bei žynio Teiresijaus. Svarbus antikinės tragedijos personažas Choras šiame spektaklyje įkūnija beveidės, gebančios prisitaikyti nūdienos visuomenės paveikslą.
Antroji renginio dalis - moksleivių susitikimas ir pokalbis su režisiere, kurio metu plačiau apžvelgiama antikinio teatro raida: aktorė pasidalins kelionių po antikinio teatro pasaulį patirtimis, bus diskutuojama apie šiuolaikinio teatro galimybes autentiškai interpretuoti antikinę dramą. Moksleiviams siūloma užduotis sukurti savą, nešablonišką klasikinės graikų dramos sceninės interpretacijos sumanymą, taip skatinant juos individualiai mąstyti, suvokti
praeities ir dabarties sąsajas. Sofoklio kūrinio „Antigonė“ bei pagal jį sukurto spektaklio temos itin aktualios šiandienos karo Ukrainoje akivaizdoje – svarbu suvokti, kaip baimė prarasti valdžią gali virsti agresyvia diktatūra, itin aktualu moksleiviams ugdyti savarankišką drąsų požiūrį į istorinius įvykius, suvokti jų sąsajas su dabartimi.
Renginys gali būti rodomas Jūsų švietimo įstaigoje, arba kitoje, mūsų užsakytoje vietoje, iš anksto suderinus su mūsų komanda.


Programos tikslas – supažindinti dalyvius su ilgu lino virsmo iš augalo į audinį keliu. Uždaviniai: (1) papasakoti apie linininkystės tradicijas Lietuvoje; (2) supažindinti su linų auginimo ir apdirbimo darbais, žaliavomis ir jų panaudojimu. Programos vadovė pasakoja apie linų sėjimą, linų auginimą, jų priežiūrą, panaudoja su linų darbais susijusius terminus, įterpia tautosakinių dalykų: pasakų, posakių, patarlių, mįslių apie liną. Klausydamiesi dainų apie liną dalyviai imituoja lino darbų judesius ir įsimena darbų ciklą. Pasiklausę ir pasimokę žaisdami vaikai bando apdoroti linus tradiciniais įrankiais ir technika. Parodžius, kaip buvo linai kuliami, duodama pabandyti kulti su kultuvėmis. Rodomas linų mynimas. Vaikai su mintuvais išsimina linų saują: stengiasi gerai išminti, kad linai liktų be spalių, švelnūs. Po mynimo linus pabando išbraukti. Kai linai išbraukti, jie šukuojami. Mokiniai pabando išmokti linus ir iššukuoti. Kai šukuojant linus iškrinta pakulos, iš jų mokiniai pabando nuvyti virvę. Taip pat mokosi verpti rateliu, austi. Sužinodami apie tokį lino – augalo kelią, nejučia suvokia ir lino reikšmę protėvių buityje ir kultūroje. Papildoma metodinė ir vaizdinė medžiaga: panaudojami dainų apie liną įrašai, panaudojami tikri linų apdorojimo įrankiai ir technika, krašto audėjų darbai: prijuostės, juostos, rankšluosčiai, staltiesės ir kt., A. Razmislavičienės knygelė „Dienos darbeliai – plonos drobelės“ („Lututė“, 2005 m.).


Šviesa yra svarbi žmogaus gyvenimo dalis. Tai padeda mums pamatyti savo aplinką. Kai saulė nusileidžia, dauguma pasaulio šviesos šaltinių yra žmogaus sukurti. Tačiau yra ir pasaulis, kuris švyti švelnia ir spalvinga natūralia šviesa. "Švytinčių būtybių pasaulio" edukacijos metu išgirsite apie gamtoje sutinkamus neregėtus, šviesą skleidžiančius gyvius, išbandysite ypatingą piešimo techniką, naudojant neonines spalvas ir apšvietimą. Visa tai patirsite atvykę į nuostabiame Plungės parke įsikūrusiame Žemaičių dailės muziejuje. Netikėti įspūdžiai garantuoti!


Dirbtuvių metu vaikai kuria originalų floristinį aksesuarą pasirinktinai: kaklo pakabuką (duodama odinė virvelė su metaliniu užsegimu) arba raktų pakabuką (duodamas metalinis žiedelis su grandinėle). Aksesuaras kuriamas graikinio riešuto kevale.
Kuriama tik iš natūralių medžiagų: džiovintų gėlių, mažų kankorėžiukų, stabilizuotų samanų, kitokių smulkių džiovintų augaliukų. Jokio plastiko ir jokių blizgučių! Medžiagos kompozicijai pritaikomos pagal metų laiką, sezonines šventes.
Sukūrę darbelį, vaikai gali iškart jį praktiškai panaudoti - užsisegti ant kaklo, prisegti prie raktų ar papuošti savo kuprinę.
Edukacinės dirbtuvėlės vyksta Druskininkų amatų centre "Menų kalvė", kur yra įsikūrę net 9 skirtingų sričių menininkai. Mokinių grupės gali apsilankyti visose dirbtuvėse bei apžiūrėti parodų salėje kas mėnesį besikeičiančias įvairių kūrėjų parodas. Edukacinis užsiėmimas vyksta Rūtos Kazakevičienės floristikos dirbtuvėje, kur vaikai pamatys gausybę gamtos turtų: ne tik lietuviškos gamtinės medžiagos, bet ir tokių egzotiškų augalų, kaip "budos riešutas", "dramblio ausys", "gervės kuodas" ir kt. Apžiūrėję floristės dirbtuvę, vaikai žais įdomų gamtinį žaidimą.
Edukacinės veiklos metu vaikai susipažins su floristo darbo specifika, pamatys įdomių, neįprastų meno kūrinių, išbandys savo kūrybinius gebėjimus kurdami meninę kompoziciją, kurią parsiveš namo.
Edukaciją veda menininkė floristė Rūta Kazakevičienė.


Edukacinis koncertas "Muzikinė kelionė per epochas"

Edukacinis koncertas „Muzikinė kelionė per epochas" supažindinus moksleivius su skirtingų epochų muzika ir jos skiriamaisiais bruožais. Koncerto metu moksleiviai susipažins su pagrindiniais baroko, klasikos, romantizmo ir modernizmo muzikos stilių ypatumais. Moksleiviai girdės tokių kompozitorių kaip Bacho, Mocerto, Bethoveno, Šopeno, Dvoržako, Geršvimo ir kt. atliekamus kūrinius. Profesionalių muzikantų gyvai atliekami kūriniai suteiks moksleiviams naujų emocinių ir meninių patirčių. Atliekamus kūrinius muzikantai pristatys ir paaiškins ne tik stiliaus ypatumus, bet ir atkreips dėmesį į turinį, išraiškos priemones, atlikimo būdą ir kūrinio idėją. Todėl moksleiviams sužinos ir išmoks atskirti pagrindinius epochų skiriamuosius bruožus. Nemažiau svarbu muzikinę epochą susieti su istoriniu laikmečiu ir jame vyravusia visuomenės pasaulėžiūra ir filosofija. Taigi, moksleiviai ne tik klausys muzikos, bet ir išgirs įdomių pasakojimų. Muzikos kūriniai veikia emocijas, tobulina pasaulėjautą, keičia požiūrį į aplinką, skatina asmenybės progresą. Šiuo koncertu prisidėsime prie visapusiškai išsilavinusios ir kultūringos asmenybės ugdymo.


Edukaciniame užsiėmime, vykstančiame Trakų Pusiasalio pilyje, dalyviai išsiaiškins rankraštinės ir spausdintos knygos atsiradimo istoriją, supras, koks ilgas ir sudėtingas buvo knygos kelias. Turės galimybę išvysti atkurtą Gutenbego preso repliką. Žąsies plunksna parašys savo vardo ir /ar pavardės pirma raidę ( inicialą). Supras kodėl ir kaip knygos buvo perrašinėjamos ranka.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas SENIEJI DRUSKININKAI

Interaktyvi ekskursija, kurios lankomus objektus turėsite rasti patys, vedami mūsų virtualaus gido Braino. Lyg detektyvinę bylą narpliosite Druskininkų istoriją, kol ištyrinėsite pagrindinius Druskininkų lankomus objektus. Pasidalinę į nedideles grupeles, į savo telefonus komandiškai gausite suktas užuominas, kurias išnarpliojus - rasite vietą, kurią jums gidas nori parodyti - gal tai bus pastatas, o gal paminklas, kitą kartą - stebuklingas suolelis, ant kurio pasėdėjus išsipildys noras. Tik suradę tai ką reikia ir išklausę trumpą ir įdomią informaciją apie savo rastą "lobį" galėsite tęsti žaidimą, keliaudami prie sekančios užduoties, kol žingsnis po žingsnio išspręsite DRUSKININKŲ DETEKTYVĄ. Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Žaidimas įdomus ir inovatyvus tuom, kad lankomų objektų ieškote patys, mūsų gidas jums padeda ir prižiūri, kad nepaklystumėte. Svarbus lydinčiųjų asmenų įsitraukimas į veiklą, tačiau neišsigąskite - dar nepaklaidinome nė vienos klasės, visi saugiai ir laimingai grįžo į mokyklas. Ar pasiruošę naujam nuotykiui?
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.


Viešoji įstaiga Alytaus kultūros centras

„Lėlių gamybos dirbtuvės skirtos Lietuvos šimtmečio Dainų šventei“, yra dedikuojamos 2024 metais vykstančiai Šimtmečio Dainų šventei. Viena iš pagrindinių Dainų šventės idėjų – puoselėti bei atrasti lietuviškas vertybes. Šių dirbtuvių metu puoselėsim Dainų šventės idėją - kartu su edukacijos dalyviais pasinersime į ilgaamžę lietuvišką kultūrą, susipažinsime su unikaliomis tradicijomis per įvairiapusišką lietuvių tautosakos, apsakymų, pasakų, dainų pasaulį, kuriuose apstu girios, medžių, gamtos motyvų.  Dalyviai šioje edukacijoje ne tik atras, prisimins lietuviškos literatūros bei kultūros gausą, bet ir įgaus žinių apie lėlių teatro specifiką, gamybą ir pavyzdžius. Edukacijoje Įgytas praktines, literatūrines ir kultūrines žinias, moksleiviai pritaikys praktinėje užduotyje.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Antrą šimtmetį veikiantis Anykščių siaurojo geležinkelio stoties kompleksas ir jame įrengtas Siauruko muziejus – ypatinga vieta, kurioje per įvairius pojūčius pažįstamas technikos paveldas, atskleidžiamas transporto sistemos funkcionavimas kaip šalies istorijos dalis. Edukacinės programos tikslas – aktualizuoti technikos paveldą kaip krašto istorijos pažinimo ir nacionalinio pasididžiavimo priemonę, paskatinti vyresniųjų klasių moksleivius įžvelgti ir atpažinti aplinkoje istorinę reikšmę turinčius paveldo objektus. Tikslų siekiama, sukuriant pasakojimo ir asmeninių patirčių sąsajas tarp muziejinės-edukacinės erdvės, mokykloje įgytų fizikos ir istorijos žinių bei realaus šiandieninio gyvenimo, pasitelkiant autentiškus eksponatus bei šiuolaikinius, įtraukiančius informacijos pateikimo būdus. Programa patenkins vyresniojo mokyklinio amžiaus moksleivių norą panaudoti įgytas mokyklines žinias realiame gyvenime, leisdama įsitikinti, kad skirtinga dalykinė informacija yra vientisa pasaulio pažinime, o kiekvienas technikos atradimas kada nors gali atsisukti ir prieš žmogų.


Vasario 16-osios kūrėjai ir puoselėtojai Palangoje. Orientacinis detektyvas

Orientacinis žaidimas „Vasario 16-osios kūrėjai ir puoselėtojai Palangoje“ sukurtas pasitinkant Lietuvos valstybės atkūrimo 100-ąsias metines. Edukatorės nutarė "išeiti" iš muziejaus pastato, tam pasirinko naują užsiėmimo formą – orientacinį žaidimą, vykstantį nuo miesto centro iki Birutės kalno. Užsiėmimo pradžia – Palangos senoji autobusų stotis, čia edukatorės pasitinka dalyvius. Žaidimas yra komandinis, gali dalyvauti 1-3 klasės vienu metu. Dalyviams siūloma susiburti į grupeles po 2-5 asmenis. Grupei reikia turėti rašiklį ir išmanųjį telefoną. Dalyviams išdalinami žemėlapiai ir užduočių-užuominų kortelės. Orientuodamasi pagal žemėlapį kiekviena grupelė eina savarankiškai ir nuorodų-užuominų pagalba suranda 13 objektų bei atsako į klausimus. Taip keliaudami dalyviai atranda pačias netikėčiausias vietas ir tarsi detektyvai išnarplioja painų atkurtos Lietuvos istorijos mazgą. Klausimai yra susiję su istorinėmis vietomis ir asmenimis bei objektais: V. Jurgučiu, Palangos progimnazija, A. Smetona, J. Šauliu, Lietuvos Nepriklausomybės aktu, Lietuvos trispalve, J. Žemaičiu, R. Kalanta, spektakliu „Amerika pirtyje“. Keliaudami sužinome, kodėl 1920 m. į Palangą atvyko britų diplomatas J. Y. Simpsonas, kur pasodintas Tautos vado ąžuolas, kokie inicialai iškalti Skautų slėnio akmenyje, kuo žymūs Palangos 1970- tųjų metų „akmenys“ ir pan. Žaidimo maršruto ilgis 3 km., trukmė 2,30 val., paskutinė maršruto stotelė – Palangos gintaro muziejus. Užsiėmimų klasėje dalyviai su edukatorėmis aptaria žygio įspūdžius ir rezultatus. Smagiai ir žaismingai įsisavinamos svarbios istorijos datos, netikėtos žymių asmenų gyvenimo detalės, naujai pamatomos pažįstamos vietos.


VšĮ Urbanistinio Šokio Teatras "Low Air"

Monospektaklyje „Vyrsmas“ vaizduojama vyro vidinė kelionė iš stereotipais grįsto vyriškumo į savęs supratimą ir priėmimą.
Kokie emociniai ir psichologiniai barjerai trukdo šiuolaikiniams vyrams atsiverti? Ką reiškia būti pažeidžiamiems ir atjaučiantiems savo pačių atžvilgiu?
„Jautri atvira širdis gali atrodyti silpnybė „normaliems“, save supaprastinusiems, savo autentiškumą į priimtinumą iškeitusiems, Lietuvoje – ypač vyrams. Galvoje nuolat sukasi mintys – kas, visgi, yra normalu? Jei aš esu tik tušti kevalai, pilni nieko? Ko verta egzistencija, jei joje manęs nėra?“ – klausia spektaklio kūrėjas Marius Eidrigevičius.


Interaktyvi ekskursija „Užupio skersvėjais“

Interaktyvioje ekskursijoje  „Užupio skersvėjais“ mokiniais sužinos, kokių įdomių istorijų per šimtmečius prikaupė gatvės ir kiemeliai, kitame Vilnelės upės krante. Sakoma, kad Užupis – seniausias Vilniaus priemiestis. Senovėje čia prie upės veikė malūnai, dundėjo amatininkų staklės ir įrankiai, o šiandien čia – nepriklausoma respublika, kurioje šurmuliuoja menininkai ir laisvų žmonių idėjos.

Ekskursija „Užupio skersvėjais“ kviečia tyrinėti meniškąjį rajono veidą ir jo simbolius. Miestinėsime po svarbiausias Užupio vietas, žaisdami ieškosime meno kūrinių, bandysime išsiaiškinti jų idėjas o gal ir savo ženklą pavyks palikti? Ko tik Užupyje nerasi: nuo legendomis apipintų skulptūrų iki ryškiaspalvių graffiti piešinių ant sienų; kokie tik kūrėjai čia neįamžinti: nuo amatininkų puodžių iki avangardinio kino kūrėjo.

Edukacinis užsiėmimas-ekskursija „Užupio skersvėjai“ supažindina mokinius su svarbiausiais Užupio res publikos unikalumu,meno kūriniais, kultūros paveldo objektais ir žmonėmis. Žaidybinės ir patyriminės veiklos įtraukia kiekvieną mokinį ir padeda atrasti miesto pažinimo džiaugsmą.

Edukacinį užsiėmimą veda gidė ir edukatorė Rūta Norkūnė, Interaktyvių edukacinių ekskursijų vaikams ir suaugusiems iniciatyvos „Idėjų karalystė“ įkūrėja, pažintinių knygų vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ (2021 m. geriausios metų pažintinės knygos vaikams nominantė) ir „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autorė.

Jei nerandate tinkamo laiko, norėtumėte keisti maršrutą ar turite papildomų klausimų, susisiekite el. paštu miestinejimai@gmail.com arba nurodytu telefonu.


Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Ar norėtumėte išvysti bibliotekoje esančią storiausią, didžiausią, o gal interaktyvią knygą? Ar norėtumėte pasigalynėti proto mūšyje su draugais? O gal norėtumėte savo turimą knygą pažymėti jūsų sukurtu ekslibrisu? Jei taip, jūsų laukia edukacinė pamoka ,,Knygos paslaptys“. Ši edukacija yra skiriama 1-8 klasių mokiniams: 1-4 klasėms ir 5-8 klasėms. Priklausomai nuo mokinių amžiaus edukacijos metu mokiniai dalyvauja įvairaus sudėtingumo protmūšiuose, susipažįsta su įdomiausiomis bibliotekos knygomis, jaunesnieji mokiniai gamina nuotaikingus skirtukus su pasakų personažais, o vyresnieji mokiniai - kuria ekslibrisus ir juos paverčia ženkliukais/magnetukais.


Edukacinė programa „Kalėdiniai burtai Kelmės dvaro rūsių prietemoje“ (5-8 kl.)

Šventos Kalėdos – senas šaknis turinti žiemos saulėgrįžos, saulės sugrįžimo šventė. Europoje, paplitus krikščionybei, senosios tradicijos susipynė su naujomis, Kalėdas imta minėti kaip Jėzaus gimimo šventę. Katalikiškos Kalėdos švenčiamos gruodžio 25 dieną. Šv. Kalėdų naktis – stebuklų, svajonių ir troškimų išsipildymo metas. Pagal tradiciją Kūčių vakarą mus aplanko magiškos jėgos, įvairios dvasios ir vaiduokliai, pasirengę užmegzti su mumis kontaktą. Tai žinojo dar mūsų protėviai, todėl būtent tuo laikotarpiu burdamiesi ir stengėsi sužinoti savo ateitį, ar išsipildys svajonės, norai ir kiti dalykai. Gyvuoja įvairūs būrimai Kūčių vakarą, per šv. Kalėdas ir visą pokalėdinį laikotarpį. Edukacinės programos dalyviams pasakojama apie Kūčių ir kalėdinius būrimus, diskutuojama apie priežastis, lemiančias žmonių mąstysenos ir gyvensenos keitimąsi. Praktinėje užsiėmimo dalyje mokomasi tradicinių Šv. Kūčių vakaro ir kalėdinių burtų. Dalyviai išbando spėjimus: iš žirnių skaičiavimo, šiaudų traukimo, iš pėdavimo, batų metimo, pagal paukščių lesinimą (būrimą atlieka tikras gaidys), su veidrodžiu, šešėlių stebėjimo, spėja lėkštučių pagalba ir kt. Vėliaui einama į kitą rūsio patalpą ir žibalinių lempų šviesoje sėdama prie stalo ragauti kalėdinio žemaitiško torto.

Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Spektaklis vaikams „Trumpos istorijos apie...”(su brailio rašto integracija)

Vaikiškas spektaklis „Trumpos istorijos apie...“ – visiems ypatingiems, kurie ne tik mato, bet ir jaučia. „Knygos teatro“ spektaklis vaikams „Trumpos istorijos apie...” (rež. Redita Dominaitytė) pagal Kęstučio Kasparavičiaus apsakymus sukurtas bendradarbiaujant su Lietuvos aklųjų biblioteka. Pastatymas ypatingas tuo, kad veiksmui iliustruoti pasitelkiamas pasakojamasis-skaitovinis teatro žanras, jame organiškai sujungta vaidyba, dainavimas, muzikavimas. Spektakliu siekiama sužadinti žiūrovo vaizduotę ir perkelti jį į kitą – juslinio pasaulio dimensiją. Jis skirtas ikimokyklinio bei jaunesniojo mokyklinio amžiaus vaikams bei vaikams, turintiems regėjimo negalią. Spektaklio tikslas – teatro meno pagalba ugdyti vaikų pažintinius gebėjimus, plėsti kultūrinį akiratį, mažinti jautrių socialinių grupių atskirtį bei skatinti visuomenės bendravimą, toleranciją kitokiems jos nariams. Spektaklio uždaviniai: žaidybine forma lavinti vaikų pojūčius, emocijų raišką, įvairiomis meninėmis ir jutiminėmis veiklomis skatinti pažinti juos supantį pasaulį; ugdyti socialinę vaikų bendrystę, sveikųjų ir neįgaliųjų bendravimą; teatrinių metodų pagalba padėti suprasti, kokiais būdais pasaulį jaučia bei supranta regėjimo negalią turintys vaikai. „Trumpos istorijos apie...“ – tai trys pamokančios istorijos („Ąsotis“, „Arbatos klubas“ ir „Muzikantams“), kurias pasakoja dainuojančios elfės Lilė (A. Garmutė) ir Dorė (L. Misiukevičiūtė). Spektaklio metu vaikai supažindinami su mandagiu elgesiu ir jo būtinumu, buities daiktų paskirtimi, įvairiais augalais ir jų savybėmis, grožio trumpalaikiškumu. Vaikai spektaklyje aktyviai dalyvauja – uosto ir atskiria skirtingai kvepiančias gėles, žoleles, liečia ir pajaučia skirtingas daiktų formas bei spėja jų spalvą (skirtingi siūlomi paliesti puodeliai dekoruoti iškiliomis saulę, žolę ar debesis tradiciškai simbolizuojančiomis formomis).


Edukacinė ekskursija „Daugiataučio Vilniaus Kalėdiniai ir Naujųjų metų papročiai“

Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Vilniuje nuo seno gyveno įvairios tautos su savo šventėmis, papročiais ir religija. Šios ekskursijos metu, vaikščiodami po senamiestį, kviesime susipažinti su įvairių tautų, gyvenusių Vilniuje, žiemos švenčių ypatumais, skirtumais ir panašumais. Aplankysime rusėnišką senojo miesto dalį ir aiškinsimės, kada stačiatikius aplanko Kalėdos ir Naujieji metai, be kokių patiekalų neapsieina jų švenčių stalas ir kas vaikams palieka dovanas po eglute. Lenkai ir lietuviai švenčia žiemos šventes labai panašiai, bet ir tarp jų rasime nemažai skirtingų papročių, kurie pas lietuvius atėję net iš senojo tikėjimo laikų. Visų atsakymų ieškosime prie ikikrikščioniškus laikus menančio akmens ir ilgiausiai senajame mieste lietuvybę puoselėjusios katalikiškos bažnyčios. Vokiškoje Vilniaus senamiesčio dalyje aplankysime herojų, atsakingą už tai, kad mes pradėjome puošti eglutę ir sužinosime, kas sugalvojo advento vainiką bei kur ir kada kilo tradicija organizuoti kalėdines muges. Žydų kvartale kalbėsime apie jų žiemos šventes, kada jos švenčiamos ir kodėl žydų vaikai negauna kalėdinių dovanų. Aiškinsimės, kas yra Chanuka bei Roš ha-šana, kokie maistai yra patiekiami ant žydų stalo šventiniais laikotarpiais ir kodėl kiekviena šventė turi savo griežtą šventimo ceremonialą. Ekskursija pritaikoma skirtingo amžiaus vaikams, todėl pastabose prašome parašyti kelintokai dalyvauja edukacijoje.


Gotikinis nuotykis – architektūrinė edukacija (Nuotolinė paslauga)

Užsiėmimo tikslas supažindinti moksleivius su esminiais gotikinės architektūros bruožais, atrasti ryšius, siejančius gotikinę architektūrą su inžinerija, matematika ir menu. Gotikinė architektūra pasirinkta neatsitiktinai. Gotika, gyvavusi Europoje iki 16 a., plėtojosi veikiama prieštaringų veiksnių: katalikybės, bažnyčios autoriteto, tvirtėjančios pasaulietinės valdžios, augančios miestų kultūros, tobulėjančių amatų, gausėjančių technikos išradimų. Intriguojančios pirmųjų gotikinių bažnyčių atsiradimo istorijos leis moksleiviams suprasti idėją, kad mus supanti aplinka nepriklauso tik nuo architektų sprendimų, bet yra įtakojama kompleksinių veiksnių. Užsiėmimo metu moksleiviai išmoks atskirti gotikinei architektūrai būdingus bruožus ir formas;  atras, kaip matematikos, inžinerijos ir meno pasiekimai įtakojo tuometinę architektūrą.  Užsiėmimas pritaikytas skirtingoms mokinių amžiaus grupėms. Vyresnieji susipažins su svarbesniais gotikinės architektūros terminais. Konstrukciniams gotikinės architektūros subtilumams išsiaiškinti pasitelksime architektūrinį performansą – pasidalinę vaidmenimis moksleiviai vaidins katedros sienas, arkas, kontraforsus. Tai leis moksleiviams pajusti architektūros elementų paskirtį. Vėliau išsiaiškinsime, kur ir kodėl naudojami ramsčiai, sąramos, smailėjančios arkos. Kas yra kontraforsai ir arkbutanai? Vyresnieji moksleiviai susipažins su aukso pjūvio taisykle, pamėgins ją pritaikyti Paryžiaus Notre Dame katedros fasade. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai įtvirtins gautas žinias: 2-6 kl. mokiniai pieš gotikinę bažnyčią, 7-10 kl. mokiniai braižys gotikinį langą. Užduotims atlikti yra sukurti paruoštukai ir darbo instrukcijos.


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Edukacinės programos tikslas – ugdyti pagarbą savo krašto senosioms tradicijoms bei skatinti mokinių domėjimąsi etnine kultūra, supažindinti moksleivius su senovės lietuvių vaikų kasdienybe.
Užsiėmimo metu dalyviai susipažins su senovės lietuvių vaikų žaislais, žaidimais ir darbais. Veiklai įkurta anų laikų aplinka – butaforinė senolių klėtelė, senoviniai daiktai, žaislai, buities rakandai, vaizdinė medžiaga.
Vaikai bus įtraukti spektaklį, kviečiant juos įkūnyti senovės buities gyvenimą, apsirengiant senoviniais rūbais, pasipuošiant aksesuarais. Vaikai žais žaidimus, mokysis skaičiuočių, iš antrinių žaliavų gaminsis skudurines lėlytes.
Edukacinį užsiėmimą veda dvi bibliotekininkės, turinčios 20 metų patirtį teatralizuotų edukacinių užsiėmimų rengime.


Kino protmūšis – tai žaidimas, skirtas pažinti kino raidą, Lietuvos ir pasaulio kino istoriją, ikoniškus filmus bei jų žanrus.
Edukaciją galima rinktis iš trijų temų:
- Pasaulio kinas,
- Europos kinas,
- Lietuvos kinas.
Žaisdami komandomis moksleiviai diskutuos tarpusavyje, ieškodami teisingo atsakymo varianto, kartu su edukatoriumi aptars teisingo bei neteisingų atsakymų variantų skirtumus bei panašumus. Žaidimo metu moksleiviai sužinos idomius, negirdėtus faktus iš kultinių filmų ir jų kūrimo, pažins kino lauką pakeitusius filmus bei svarbiausius įvykius.


Programos metu susipažinsime su gipsinio (cementinio) indo ir žvakių liejimo būdais, tradicijomis, iš kokių žaliavų yra gaminamos žvakės. Mokiniai patys dekoruoja parodyta technika gipsinį žvakės indelį, norimomis spalvomis ir paruošia gipsinius indelius vaško pylimui. Kitu etapu kartu paruošiame vašką ir užbaigiame žvakes supilstydami paruoštą kvapnų vašką į gipsinius indelius, bei dekoruojame viršų dekoratyvine vaško formos akcentu.


Lietuvos laisvė, gimusi 1918 metais, niekada iki galo nebuvo užgniaužta. Net dramatišku sovietinės okupacijos laikotarpiu laisvos Lietuvos sala egzistavo. Ją, kol Lietuvos nepriklausomybė vėl buvo atgauta, ant savo pečių laikė Lozoraičių šeima.

Kokias vertybes turėjo puoselėti šios šeimos nariai, kurie taip tvirtai atstovavo Lietuvos nepriklausomybės siekiui? Ar Lozoraičių šeima gali tapti pavyzdžiu man? Edukacijos metu, tyrinėdami parodą „Lozoraičių Lietuva: kai asmeniška tampa politiška“, mokiniai ras atsakymus į šiuos klausimus ir bandys suvokti globalios Lietuvos esmę ir suvereniteto išsaugojimo reikšmę. Paroda bus tyrinėjama per įvaizdžio kūrimo, pilietybės, asmens vertybių, simbolių ir institucinės nepriklausomybės teminius pjūvius.

Taip pat bus galima pasidaryti po atviruką, naudojant specialų rankinį presą ir metalines klišes, atkurtas pagal pavyzdį tų, kurios buvo naudotos Lietuvos diplomatinėse atstovybėse.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Alytaus Jurgio Kunčino viešoji biblioteka

„Edukacija „Nupiešk man pasaką“ skirta parengiamųjų bei 1 - 3 klasių mokiniams.
Mūsų tikslas - plėsti vaikų fantazijos ribas kartu ugdant kritinį mąstymą ir išlaisvinti jų kūrybinę vaizduotę.
Tikslo siekiame pasitelkus keturis uždavinius. Tai:
1. Įgalinti pasakos kaip literatūrinio žanro suvokimą, paaiškinti kūrinio esmines savybes.
2. Išmokti pasirinkti pasakos simbolius, lavinti vaizduotę, fantaziją, kūrybinę nepriklausomybę, gebėjimą paversti savo idėją piešiniu.
3. Sugebėti išskirti pagrindinius veikėjų bruožus ir juos perteikti piešinyje.
4. Argumentuotai paaiškinti, kodėl pasirinktas būtent šis konkretus epizodas ar simbolis.
Paslauga sudaryta iš trijų pagrindinių dalių: teorijos, klausymo/žiūrėjimo ir praktikos.
Pirmoje dalyje vaikai supažindinami su pačiu pasakos žanru - kas yra pasaka, kas šiam žanrui būdinga, kokios pasakos rūšys išskiriamos (mitologinės, stebuklinės, gyvulinės).
Antroje dalyje dalyviai pažiūri trumpą ekranizuotą pasaką „Varna ir sūris“ bei išklauso garsinę pasaką „Raudonkepuraitė“. Remdamiesi vienos iš šių dviejų pasakų motyvais vaikai atliks užduotis:
* Išrinks ir paaiškins pasakoje rastas VERTYBES.
* Išrinks ir paaiškins MISTINIUS SKAIČIUS.
* Išrinks ir paaiškins MISTINIUS SIMBOLIUS ir ŽENKLUS.
Atlikus užduotis, vieną iš vertybių, mistinių skaičių, simbolių ar ženklų nupieš ant gamtinių medžiagų bei papasakos kitiems vaikams, kodėl būtent tai nupiešė.“


Kultūros pažinimas per gamtą: gamtos pėdsekystė

Edukacinį užsiėmimą veda žinomas gamtininkas Andrejus Gaidamavičius. Jis moksleivius supažindins su gamtos pėdsekyste, kurią galima vadinti ir mokslu, ir menu. Gamtos pėdsekystė apima žvėrių ir paukščių pėdsakus, veiklos žymes, balsų atpažinimą. Mokiniai mokysis užfiksuoti rastus pėdsakus juos taisyklingai fotografuojant, perpiešiant, padarant gipso atspaudus. Taip pat mokysis pamėgdžioti įvairių gyvūnų balsus, prisivilioti gyvūnus garso įrašais, garso instrumentais. Pagrindiniai įgyjami gebėjimai yra šie: 1. Pėdsekystės gebėjimai bendrąja prasme, padedantys išugdytą pastabumą pritaikyti kitose srityse. 2. Orientavimasis natūralioje aplinkoje. 3. Gebėjimas dirbti su žemėlapiais. 4. Gebėjimas identifikuoti žvėrių ir paukščių rūšį pagal pėdsakus, maitinimosi žymes ir kt., kas praverstų ateityje naudojant panašius metodus kitų sričių gamtiniuose, archeologiniuose, kriminalistiniuose ir kituose tyrinėjimuose. 5. Įgyjami gebėjimai stebėti gyvūnus jų tiesiogiai netrikdant. Paslauga teikiama rudenį, žiemą ir pavasarį.


Simboliai žmonėms labai svarbūs, jie turi gilią prasmę. Kuo daugiau apie juos žinosime, tuo labiau praturtinsime savo gyvenimą. Ką simbolizuoja kryžius, akis, trikampis, balandis? Kodėl žuvis yra vienas seniausių slaptųjų Kristaus simbolių? Apžiūrinėdami gražiuosius liturginius indus, aiškinsimės, šifruosime simbolių kalbą, patys gaminsime papuošalus „shrink plastic“ technika.


Edukacinėje sodyboje „Vėjų fėja“ dainuosime lietuvių liaudies dainas ir džiugiai bendrausime. Jaukiai prie židinio kalbėsime apie protėvių pasaulėžiūrą ir gyvybės medžio prasmes. Išsiaiškinsime, kaip Žmonės perduodavo žinią, kai dar nebuvo rašto. Nagrinėsime gyvybės medelio simboliką, ženklų kalbą pasakose, senolių piešiniuose. Pasislėpusių gyvybės medelių ieškosime sodyboje. Žaidynėms pasikviesime linksmuolį Kauką, kuris išmokys mįslių, patarlių, žaidimų ir ratelių. Visi smagiai pašėliosime. Ant medinių lentelių piešime spalvingus gyvybės medžius, kuriuos parsivešime į savo namus. Pasidalinsime komandomis ir surengsime smagias ženklų ieškojimo varžybas. Vaišinsimės šeimininkės arbata ir smagiai bendrausime.


Edukacinis-pažintinis užsiėmimas „Prakalbinti akmenys“

Mažeikių Henriko Nagio viešoji biblioteka

Programos tikslas – supažindinti su liaudies menininko darbais, skaityti iškaltus tekstus, liečiant raides. Edukacijos metu – puoselėti mokinių meninį jautrumą, padėti jiems atsiskleisti, kūrybiškai perteikti save meninės raiškos būdais, pajusti bendravimo ir asmeninės kūrybos džiaugsmą. Pažintinėje, komunikacinėje veikloje vaikai patirs džiaugsmo, pasitenkinimo, žavėjimosi, patriotiškumo ir kt. emocijas, o tai leis savitai vertinti reiškinius, padės susiformuoti savitą santykį su žmonėmis, daiktais, aplinka. Ekskursijos vedėjas aprodo skulptūras, akmenines plokštes, pasakoja jų atsiradimo istoriją ir kokie akmenys buvo naudojami. Edukacijos metu vaikai dekoruos akmenis, susipažins su skulptoriaus Stepono Gailevičiaus darbais.


Kaip gimsta knyga? Koks yra knygos kelias nuo idėjos iki rezultato, nugulančio skaitytojui į rankas? Kas vyksta spaustuvėje, o kas – leidykloje? Literatūrinė edukacija „Kaip gimsta knyga“ skirta 1 – 6 klasių moksleivių knygos kūrimo proceso pažinimui, kultūriniam pažinimui ir skaitymo įgūdžiams lavinti. Edukacijos metu mokiniai lavina savo kultūrinį sąmoningumą, supažindami su knygos atsiradimo etapais, žiūri mokomąjį vaizdo įrašą apie knygos kūrimo procesą. Kaip mokymo metodus edukatorius pasitelkia - pasakojimą, vaizdo medžiagos peržiūrą, praktinę užduotį, diskusiją. Edukacijos „Kaip gimsta knyga“ pagalba, skatinamas gilesnis mokinių literatūrinių kultūros objektų suvokimas, akcentuojama knygos, kaip kultūros reiškinio, vertybinio ir estetinio palikimo, svarba. Edukacijos trukmė – 45 minutės. Pastaba: Mažiausias pamokų skaičius Kauno mieste - 4 pamokos vienoje mokykloje. Mažiausias pamokų skaičius kituose miestuose - 5 pamokos vienoje mokykloje. Kiekviena edukacija derinama individualiai, tad norėdami rezervuoti laiką, būtina susisiekti telefonu.


Edukacinė programa "Aviukas muiliukas ir pakabukas"

Tradicinių amatų centras "Meniškas kaimas"

Programos metu vaikai dalyvaus dviejose praktinėse veiklose: pakabuko dekoravimo ir vilnonės plaušinės gamyboje. Pakabuko dekorui naudosime baltiškus simbolius, todėl iš pradžių susipažinsime su baltų simbolika ir zodiako ženklais, pritaikysite juos pakabuko gamyboje.moksleiviams demonstruojami senosios baltų kultūros zodiako ženklų pavyzdžiai. Diskusijos metu mėginama palyginti ir atrasti skirtumus tarp baltų kultūros ir šiuolaikinių zodiako simbolių. Įgytas žinias moksleiviai kūrybiškai interpretuos ir perteiks baltiškų zodiako ženklų simboliką ant degto keramikinio pakabuko, naudodami akrilinius dažus, želinius parkerius, laką. Antroje programos dalyje sužinos apie vilnos rūšis, apdirbimo būdus, gaminius iš jos, patys pabandys karšti vilną specialiu įrenginiu. Naudodami spalvotą vilną ir muilą, pasigamins savaime putojančią plaušinę. Pasigamintus pakabuką ir plaušinę, moksleiviai pasiima namo.


Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

3D rašikliai, įgalina sukurti unikalius meno kūrinius ir plėsti meninius įgūdžius, lavinti kūrybiškumą. Mokiniams nereikia jokios programinės įrangos, ar kitų sudėtingų technologijų, kurias reikia išmokti valdyti. Taigi, vaikai dirbdami porose, patardami vienas kitam, gali sukurti įvairius darbus.
Trumpos teorinės dalies metu supažindinsime su 3D rašiklio veikimo principais ir darbo metodais, išmokysime jais naudotis. Moksleiviams bus parodomi pavyzdžiai, suteikiamos darbo priemonės. Edukacinių užsiemimų metu 3D rašiklio bei specialių priemonių  pagalba bus kūriamos erdvines konstrukcijas, piešiniai. Vaikai galės realizuoti pačias drąsiausias idėjas nestandartiniu ir tuo pačiu paprastu būdu.


Orientacinis pasivaikščiojimas GRAFŲ PĖDSAKAIS

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Lankomus objektus turėsite rasti patys, pagal mūsų virtualaus gido Braino siunčiamas užuominas ir užduotis. Gidas visos kelionės metu Jums neleis pasiklysti, o susidūrus su rimtu iššūkiu - visada bus pasiruošęs padėti.
Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis.
2,5 km. maršruto po Palangą metu sužinosite ne tik apie grafus Tiškevičius, jų įtaką kurorto plėtrai, bet ir išgirsite kitų įdomių istorijų apie Palangą, kurias privalo žinoti kiekvienas atvykęs prie jūros.

Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Palangoje!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas yra tikras žmogus, tačiau fiziškai su jumis nedalyvauja: jis realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale.
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.
Žaidimas galimas ir anglų kalba


Biržų tvirtovė – didžiulis gynybinis kompleksas, kurio pagrindinė paskirtis buvo ginti Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės ir kartu Biržų kunigaikštystės šiaurinę sieną. Jūs galite tapti aktyviais pilies gynėjais, susipažindami su tvirtovės statiniais, įtvirtinimais, sužinodami, kokie svarbiausi gynybiniai įrengimai ir ginklai galėjo apsaugoti šią tvirtovę nuo priešų. Susisiekdami racijomis, Tvirtovės teritorijoje ieškosite paslėptų užuominų, atliksite užduotis, kurios pareikalaus jūsų išmonės, greitos reakcijos ir kūrybiškumo.


Trumpo teorinio įvado metu mokiniai susipažįsta su pagrindinėmis ir šalutinėmis spalvomis. Kaip spalvos yra susijusios su emocijomis. Tuomet mokiniai atlieka praktinį užsiėmimą ir kuria savo spalvas, pagal tai kokia emocija ir nuotaika yra jų tuo momentu. Tuomet kuria spalvotas mandalas, kurios taip pat remiasi spalvų gama ir emocijų raiška. Po edukacijos mokiniai apibūdina savo sukurtą spalvą ir spalvotą mandalą, reflektuoja ką naujo sužinojo edukacijos metu.


Klaipėdos miesto savivaldybės koncertinė įstaiga Klaipėdos koncertų salė

Švedijos sostinėje Stokholme, ant daugiabučio namo stogo, už kamino stovi mažas namelis. Jame gyvena „gražus, protingas ir gerai įmitęs vyrukas pačiame jėgų žydėjime“ vardu Karlsonas. Apie jį savo knygelėse pasakojo rašytoja Astrida Lindgren, gyvenusi kaimynystėje ir turbūt ne kartą jį sutikusi pasivaikščiojimų metu. Šis nenuorama, kuris niekaip nenori suaugti, labiausiai mėgsta išdykauti. Su juo niekada nebūna nuobodu, jo galva nuolat pilna įvairiausių idėjų. Štai dabar jis nusprendė mokytis groti trimitu. Ir ne tik trimitu, o visais variniais pučiamaisiais instrumentais iš karto! Ir ne tik pats mokytis, bet ir kitus pamokyti! Kaip jam pavyks įgyvendinti savo sumanymus, pamatysite apsilankę „Karlsono mokyklėlėje“. Nauja KKS edukacinė programa laukia smalsiausių 5–11 metų vaikų. Joje sutiksite ne tik Karlsoną, kurio vaidmenį kurs aktorius Aurelijus Liškauskas, bet ir Klaipėdos brass kvintetą. Renginį režisuoja Nerijus Gedminas, pats jame kuriantis mokytojo vaidmenį. Tai bus linksmas muzikinis užsiėmimas, kuriame netrūks netikėtumų ir išdaigų.


„Krentanti žvaigždė“. Kosminė kelionė observatorijoje. 1 - 4 klasės

Plati, visapusiška, informatyvi, moksliniais faktais ir žiniomis paremta pramoginė pažintinė  edukacija apie Visatą. Jos metu  jauniesiems klausytojams padedame  suvoki save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą.  Šios edukacijos tikslas - supažindinti ir sudominti mokinius astronomija kaip mokslu, paskatinti labiau juo domėtis, gilintis ir pažvelgti į žinomus dalykus kitaip. Šis užsiėmimas skatina klausytoją kritiškai mąstyti, ieškoti faktinių įrodymų ir kūrybiškai pritaikyti žinias šiame visaapimančiame pasaulyje ir tiesiog būti laimingais kūrėjais.
PROGRAMOJE:
Kur prasideda Kosmosas? Ar Visata turi pradžią ir pabaigą? Kas yra ta “krentanti žvaigždė”? Apie mėgstamiausias ir svarbiausias senovės ir dabarties lietuvių sezonines šventes (Kalėdos, Velykos, Rasos) ir kaip jos susijusios su Kosmosu? Kokia yra mums artimiausia žvaigždė ir koks atstumas iki jos? Kokie atstumai iki kitų dangaus kūnų? Kokių dydžių yra planetos, žvaigždės, galaktikos? Ar tikrai mes esame žvaigždžių vaikai? Kodėl taip yra?  Juodoji skylė - paslaptis ar visai ne? Pademonstruosime ir vaizdžiai parodysime bei palyginsime įvairius dangaus kūnus. Ar planetos ir žvaigždės skleidžia garsus? Paklausysime Visatos kūnų garsų - skleidžiamų bangų, kurių žmogaus ausis negirdi ir paaiškinsime, kodėl. Kokiomis priemonėmis galime stebėti dangų?   Praktinė dalis - pažintis su teleskopu/-ais. Jei dangus giedra, šviečia Saulė - per teleskopą/-us stebėsime ją. Jei giedros nebus - pažiūrėsime į nutolusius esančius objektus (vėjo malūnai, tolimiausios eglės kaštonai ar inkilas medyje ir pan.). Palyginsime vaizdus plika akimi ir per teleskopą/-us. Klausimai, atsakymai.
Užsiėmimas vyksta observatorijoje, vizualių, elektroninių teleskopų apsuptyje, natūralioje gamtos aplinkoje.
Užsiėmimus veda astrofotografas, astronomijos mokslo populiarintojas, privačios observatorijos įkūrėjas Simas Šatkauskas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


„Kur dingo bananas“ grafikos dirbtuvės, kuriose mokiniai piešia komiksą. Pradžioje mokiniams pristatoma banano žievė ir klausimas, o kur dingo banano minkštymas?
Komiko dirbtuvėse mokiniai tampa detektyvais ir per 8 piešinius iliustruoja, o kur dingo banano minkštymas, kas jam nutiko?

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Viešoji įstaiga Vilniaus keistuolių teatras

Provokuojantis, nepatogus ir pasaulyje pripažintas airių dramaturgas Martinas McDonagh‘as atgyja Ievos Stundžytės režisuotame dviejų dalių kriminalinės istorijos spektaklyje „Pagalvinis". Spektaklis atveria tardymo procesą, piešiantį groteskišką ir prieštaringą brolių Katurjano (Matas Pranskevičius) ir Michalo (Džiugas Širvys) istoriją. Rašytojo Katurjano kūriniai – košmariški, žiaurios vaizduotės ir meistriškų galvosūkių kupini apsakymai – paaiškėja turintys neribotą laisvę ir poveikį; tai – galingi įrankiai, galintys išpildyti kerštą ir atnešti mirtį. „Pagalvinis“ – istorija apie du brolius ir jų sudėtingas patirtis, atvedusias iki tragiškų, groteskiškų įvykių. Tai nepatogus, aštrus ir kritiškas spektaklis apie kūrybą, žodžio laisvę, disfunkcinę šeimą ir geležinius diktatoriškos visuomenės gniaužtus. Kūrinys išsviedžia žiūrovą iš komforto zonos, keldamas klausimus apie iš pirmo žvilgsnio neginčijamas vertybes ir etikos normas. Ar tėvai yra atsakingi už tai, kokiais tampa jų vaikai? Ar autorius yra atsakingas už savo kūrinio poveikį jį reginčiam ar skaitančiam žmogui? Į šiuos klausimus „Pagalvinis“ neatsakys, tačiau juos užduos ir užvėrus teatro duris dar ilgai neleis nurimti. Įvairiapusiška spektaklio kūrybinė komanda atvirai, originaliai bei žaidybiškai pasineria į košmariškus „Pagalvinio“  pasakojimus. Spektaklyje skambančios muzikos autorius – atmosferiniais garsais eksperimentuojančios grupės „WhaleSounds“ narys, lyderis Gabrielius Zapalskis, kūręs muziką tiek teatro, tiek kino projektams. Spektaklio choreografė – šokio pedagogė ir kūrėja Eglė Kančauskaitė, aktyviai kurianti su jauniausiąja Keistuolių teatro karta. Scenografija ir kostiumais rūpinasi Laura Luišaitytė, ilgus metus kurianti daugelyje Lietuvos teatrų, tuo tarpu šviesos ir šešėlio žaidimą savo rankose tvirtai laiko Keistuolių teatro šviesų dailininkas Darius Malinauskas.