"Kaip gimsta istorijos?" (kūrybinio rašymo edukacija su rašytoja Ilona Ežerinyte)

Kaip gimsta istorija? Ko reikia, kad tau ar draugui nutikę įvykiai sugultų į įdomų pasakojimą? Edukacijoje moksleiviams siūloma geriau pažinti savo vaizduotę, pažadinti kūrybiškumą bei išbandyti istorijų pasakotojo ir net rašytojo vaidmenį. Dirbama grupėmis ir individualiai, diskutuojama ir žaidžiama su rašytoja, knygų vaikams ir paaugliams autore Ilona Ežerinyte.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kūrybinės dirbtuvės „Žinutė iš praeities – vytinės juostos audimas“
Tikslas – užsiėmimo dalyvius supažindinti su baltiškas ištakas turinčiomis vytinėmis juostomis, jų audimo priemonėmis ir technologija, simboliais bei jų reikšme, taip išsaugant savo tradicijas, tautinį tapatumą ir istorinį tęstinumą.
Pagrindiniai uždaviniai – pristatymo metu siekiama suteikti informacijos apie vytines juostas, dirbtuvių metu išaiškinti juostų audimo technologiją bei išmokyti juostų audimo technikos, taip pat atrasti kūrybiškų juostų pritaikymo kasdienybėje būdų. Baltiškas ištakas turinčios vytinės juostos – pačios seniausios. Jos vejamos suvėrus metmenų siūlus į kvadratines plokšteles su keturiomis skylutėmis kampuose. Nuo siūlų suvėrimo į plokšteles tvarkos ir plokštelių padėties gaunamas atitinkamas vytinės juostos ženklas ar simbolis. Ženkluose atsispindi lietuvių tautos tapatumas ir išskirtinumas. Juostos dažnai buvo naudotos tiek lietuvių buityje, tiek ritualuose. Edukacijos metu mokiniams bus pademonstruotos jau nuaustos vytinės juostos su baltų simboliais. Mokiniai sužinos tų simbolių reikšmes. Ir kokia ta „žinutė iš praeities“. Su pateiktomis priemonėmis, susivers ir nusiaus sau vytinę juostelę, su rombo simboliu, kurią galės naudoti kaip raktų pakabuką.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija „Vaisinga meilė“ paremta Ričardo Pagojaus knyga „Meilės pamokos“. Profesionalūs vedėjai naudodami įvairias raiškos priemones sugeba pritraukti dėmesį ir viską išdėstyti paaugliui suprantama kalba. Edukacijos metu atsakoma į klausimus: kaip užsimezga nauja gyvybė ir kaip ji auga, su kokiais iššūkiai susiduria pora, ir kokiu būdu sunkumų galima išvengti arba kaip juos spręsti?  Edukacijos tikslas – socialiai atsakingas ir sėkmingai funkcionuojantis tarpasmeniniuose santykiuose jaunuolis, gebantis greitai reaguoti į besikeičiančią situaciją ir spręsti iškilusius sunkumus. Edukacijos uždaviniai: *Ugdyti kritinį mąstymą; *Mokyti reikšti savo nuomonę ir išklausyti kitą; *Mokyti suprasti savo fiziologiją ir psichologinę būseną; *Supažindinti su asmens vaisingumo moksliniais faktais; *Akcentuoti pagarbaus santykio svarbą; *Ugdyti pagarbą savo ir kito asmens atžvilgiu.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Labas, esu rašytoja Ilona Bakšė. Nuo vaikystės kuriu pasakas, istorijas, eiles. Šiuo metu daug idėjų jau sudėta į knygas, kai kurios dar tebemiega mano idėjų spintoje, o kai kurios kaip tik šiuo metu gimsta. Pagalvojau pats laikas praskleisti knygos kūrimo paslaptis ir pasidalinti mažai apie knygas žinomomis detalėmis. Apie visa tai  -  edukacijoje „Knygos gimimo kelias“. Joje kartu su mokiniais nueiname visą knygutės kelią nuo idėjos autoriaus galvoje iki rankraščio, leidyklos, spaustuvės ir naujai gimusios knygutės knygyne. Jie pamato ir tikrus knygučių rankraščius, ir negimusias knygutes, ir knygučių paruoštukus.  Taip pat jie apžiūri ir gali palyginti kuo skiriasi 100 metų knyga nuo naujos kvepiančios spauda knygos. Jie taip pat apžiūri ir vieną seniausių knygų su mediniais viršeliais bei vaško užpilu puslapiuose ant kurios senovėje piešdavo mediniu pagaliuku.. Mokiniai  sužino ne tik apie knygų gimimo etapus, bet ir apie knygų likimus, kas su jomis nutinka ir kur jos nukeliauja, bei kaip virsta makulatūra arba meno kūriniais. Edukacijos pabaigoje dalyviai sužino smagius būdus, kaip namų sąlygomis pasidaryti knygutes. Mažųjų mintyse susiformuoja aiškus supratimas, kiek žmonių dirba prie vienos knygutės gimimo. Tai skatina pagarbą knygai ir žmonių darbui.
Su šia programa dalyviai gauna trijų knygelių paruoštukus (spalvinimo, mandalų, vabaliukų). Knygelių paruoštukai persiunčiami PDF formatu mokytojoms. Iš karto po renginio pasirinktą paruoštuką patogu atsispausdinti ir pasidaryti patiems knygeles. Taip pat prie šio užsiėmimo pridedamas video apie knygelių darymą namuose.
Edukacijos trukmė 45 – 50 min.


Tremtis: išlikti ir papasakoti (išvažiuojamoji paslauga)

Edukacinis užsiėmimas apie masinius Lietuvos gyventojų trėmimus, vykdytus sovietinio okupacinio režimo laikotarpiu. Dalyviai pažins tremties vietų geografiją, tremtinių asmenybių tipus, tremties vykdytojų kategorijas, taikytų represijų priežastis ir raidą, tuometinės istorijos realijas bei aktualijas. Temos laukas plečiamas ir pildomas vėlesniais tremtinių likimais, jų pasirinkimo (ne)sugrįžti priežastimis, sykiu ugdoma samprata, raginanti puoselėti vis dar įmanomą ryšį su asmenimis, nukentėjusiais nuo sovietinio okupacinio režimo metu vykdytų represijų.


Plungės rajono savivaldybės Kulių kultūros centras

Nedidelis, bet jaukus Kulių miestelis Plungės rajone kviečia pasivaikščioti Mikalojaus Konstantino Čiurlionio pėdsakais ir sužinoti netikėtų faktų apie laimingiausią jo gyvenimo etapą.
Edukacijos metu susipažinsite su Kuliais, sužinosite, kas paskatino M. K. Čiurlionį juose apsilankyti, kokie menininko kūrybos darbai atlikti Kuliuose.
Plėsdami kultūrinį akiratį, kontekstualizuodami M. K. Čiurlionio gyvenimą faktais iš Kulių, prisiliesite prie mažosios architektūros statinio – koplytstulpio – tematikos M. K. Čiurlionio kūryboje, o praktinės edukacijos dalies metu patys galėsite išbandyti jėgas piešdami koplytstulpio eskizą, kuris galiausiai pavirs mediniu raktų pakabuku.
Atvykdami į Kulius pasirūpinkite internetu savo išmaniuosiuose įrenginiuose, nusiteikite ne tik klausytis, bet ir patys aktyviai dalyvauti M. K. Čiurlionio gyvenimo detalių atskleidime. Pasiruoškite diskutuoti, klausti ir tapti kūrybinių ieškojimų dalimi.


Dirbtinio intelekto kūrybinės dirbtuvės ir kosmoso patirtis 5-8 kl. mokiniams

Trijų dalių kosmoso tematikos edukacinė kultūros ir meno interaktyvi programa ugdys mokinių kultūrinę raišką per pristatomus meno ir kultūros asmenybių kosmoso tematikos meno kūrinius skirtingose formose (kosmoso raiška menininkų paveiksluose, kine, skirtingose kultūrose). Kurdami savo vizualinio meno interpretacijas kosmoso tematikoje, mokiniai mokosi suprasti, priimti kultūros ir meno reikšmę, ir svarbą visuomenei.

Edukacijos pristatymas: https://www.youtube.com/watch?v=5JiJVSHmQYI

Mokiniai įtraukiami į kultūros ir meno kūrinių tyrinėjimus, pristatant realius menininkų darbus, kaip M. K. Čiurlionio, Chesley Bonestell, pritaikytus jų amžiui ir suvokimui. Vaizdingai pristatoma kosmoso tematika kino industrijoje ir jos įtaka menui. Aptariamos skirtingų tautų kosmoso tematikos matymas meno ir kultūros srityje. Naudojant įtraukų turinį mokiniai supažindinami su kosmoso tyrimais ir pasiekimais, jų įtaka kultūros vystymuisi (pvz., nusileidimas Mėnulyje, "kosmoso lenktynės").
Antroje programos dalyje mokiniai  patiria VR 360 vaizdo formato kelionę po Saulės sistemą kosminėje kapsulėjė esant disbalanso būsenoje ant pripučiamo pagrindo  kapsulės viduje (sėdint ant pripučiamų kamuolių). Ši patirtis mokiniams sužadins kūrybiškumą, turinio analizės kritinį vertinimą, informacijos priėmimą ir interpretavimą.
Kūrybinių dirbtuvių dalyje mokiniai turės progą susipažinti su dirbtinio intelekto galimybėmis kuriant vizualinį meną ir susikurti savo vizualinio meno pavyzdžius, taip pat 360 vaizdo aplinkas, kurias ir patirs kosminėje kapsulėje, remiantis tyrinėtais kultūros ir meno kosmoso tematikos kūriniais ir vaizduote, reflektuos savo rezultatą. Mokiniai savo meno kūrinius kurs individualiai ir grupėse, spontaniškai teikiant idėjas skirtas dirbtinio intelekto įrankiui. Toks įsitraukimas į kūrybinę veiklą, mokinius skatins komunikuoti, bendradarbiauti tarpusavyje, siūlyti ir priimti idėjas, pristatyti savo sukurtą vizualinį meną ir argumentuoti savo pasirinkimus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Bus pristatyti gana naujo Lietuvoje Taikomojo teatro metodai. Taikomasis teatras yra interaktyvus, auditoriją
įtraukiantis ir paverčiantis ją lygiaverčiu pašnekovu. Tai -
mąstymą ir pokyčius skatinantis bei tokiu būdu
visuomenę transformuojantis teatras. Taikomasis teatras
susijęs su socialiai orientuoto bendruomeninio,
edukacinio ir pilietinio teatro tradicijomis, kurios XX
amžiaus pradžioje atsirado kaip profesionalaus teatro
sektoriaus dalis ir alternatyva.
 Siūlau penkias skirtingas edukacijas, kurias mokiniai galės išbandyti neišeidami už savo ugdymo įstaigos ribų. Visos mano siūlomos edukacijos ugdo kūrybiškumą, skatina kritiškai mąstyti, ieškoti problemų sprendimo būdų individualiai ir dirbant komandoje, moko tinkamai reikšti emocijas, ugdo empatiją.
6, 7 ir 8 klasių mokiniams tinka: EDUKACIJA Nr. 1 - TAIKOMOJO TEATRO METODAI ir EDUKACIJA NR.3 - EMOCIJŲ PALEIDIMAS.
9, 10 ir 11 klasių mokiniams tinka: EDUKACIJA NR. 2 - IMPRO TEATRO UŽSIĖMIMAS, EDUKACIJA NR. 4 - DILEMOS TEATRAS, EDUKACIJA NR. 4 - DILEMOS TEATRAS.


Edukacinis užsiėmimas „KODĖL LAIVAS PLAUKIA?“

Edukacinis užsiėmimas ,,KODĖL LAIVAS PLAUKIA?“ vedamas Lietuvos jūrų muziejaus sukurtoje unikalioje, analogų Lietuvoje neturinčioje mokymo klasėje, kurioje įtraukiai, per patyrimą supažindinama su pagrindiniais laivybos raidos etapais, laivų statybos principais, laivo teorija ir judėjimo vandenyje ypatybėmis. Čia ieškosime atsakymų į ne vien vaikus kamuojantį klausimą, kodėl laivas plaukia? Bus galima ne tik savo rankomis pasigaminti laivelį, bet ir čia pat išbandyti gauto kūrinio stovumą bei plūdrumą. Viename baseine dalyviai, svareliais keisdami laivo svorio centrą, galės jį nuskandinti. Kitame baseine bus povandeninio laivo modelis, kuris iškeliamas arba panardinamas kompresoriumi pumpuojant orą. Bus galima pamatyti, kaip veikia į baseiną nuleistas laivo sraigtas, o mentratį, be kurio iš vietos nebūtų pajudėję stūmoklinių garo variklių varomi laivai, dalyviai įsuks mindami improvizuotą dviračio mechanizmą. Žodžiu, be Pitagoro teoremos, Archimedo dėsnio, kūrybiškumo ir drąsos plaukti – nieko nebus.


Kviečiame jus sukurti spalvotas vitražines mandalas - vėjo varpelius ir ypatinga vitražo šviesa ir garsu papuošti savo namus.
Užsiėmimo metu gaminsime vėjo varpelius iš imitacinio stiklo (naudojamas imitacinis stiklas, kad sudaužius nekiltų
pavojaus vaikams susižeisti), keliomis technikomis dažysime, puošime ornamentais ir raštais. Piešimas ant stiklo, tai viena iš
tokių paslaptingų technikų, kur kas kartą negali numatyti, kaip atrodys tavo piešinys. Dėl to piešti labai įdomu. Piešimas ant
stiklo nuramina emocijas, atpalaiduoja judesius, lavina smulkiąją motoriką. Sukurti vitražiniai vėjo varpeliai bus nuostabus
garso bei išvaizdos derinys. Kur bekabėtų vėjo varpeliai, jie papuoš aplinką, o lengvas skimbčiojantis garsas nuramins.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Teatras - tai ištisas pasaulis, į kurį žengiant pirmuosius žingsnius susipažįstama su scenos judesio pratimais, mokomasi pajausti šalia esantį žmogų, bendrauti ir bendradarbiauti kuriant sceninius etiudus. To ir moko Jurbarko kultūros centro edukacinis užsiėmimas „Pirmasis žingsnis į teatro pasaulį".


Lėlių ir objektų teatro spektaklis „Dievų miškas“ (išvažiuojamasis)

Spektaklis sukurtas remiantis vieno ryškiausių lietuvių poeto, prozininko, dramaturgo, literatūros kritiko ir teatrologo B. Sruogos memuariniu romanu „Dievų miškas“, atskleidžiančiu II-ojo Pasaulinio karo metais Štuthovo (Lenkija) koncentracijos stovykloje autoriaus patirtus išgyvenimus. Kūrinio tekste kaip literatūrinė ir kūrybinė priemonė, atskleidžianti pasaulio matymo ir reagavimo būdus, dominuoja ironija ir sarkazmas, kurią scenoje naudoja ir spektaklio kūrėjai (aktorių dialogai kuriami Stand up komedijos principu ). Pastatyme, nenutolstant nuo originalaus teksto ir išlaikant ironišką pasakojimo toną, vaizduojami prižiūrėtojų ir kalinių santykiai, lagerio hierarchija, sekinantys darbai, vargana buitis ir žmogaus orumą gniuždančios bausmės. Pjesės autorė ir režisierė Agnė Sunklodaitė, remdamasi kūrybine patirtimi bei novatoriškomis teatrinės raiškos priemonėmis, įtaigiai ir suprantamai jaunajam žiūrovui gvildena esminius klausimus apie žmogaus prigimtį: kas yra žmogiškumas? Kur yra riba tarp žmogiškumo ir nužmogėjimo? Ar šiandien mes dar pajėgūs suprasti holokausto baisumus ir išlikti budrūs, kad panašūs dalykai nepasikartotų? Spektaklio kūrėjų manymu, šiandien B. Sruogos „Dievų miškas“ kaip niekad aktualus. Žmonės linkę pamiršti didžiąsias istorijos pamokas. Deklaruojama atjauta, tolerancija, tačiau čia pat gebama pasibaisėti „kitokiais“ žmonėmis, tarsi pasąmonėje būtų trokštama tobulos rasės, sveikų ir šabloniškai „teisingų“ žmonių visuomenės. Kaip ir daugelyje savo pastatymų, skirtų jaunajam žiūrovui, režisierė A. Sunklodaitė su patyrusia kūrybine komanda (dailininke Giedre Brazyte, kompozitoriumi Deividu Gnedinu) „Dievų miške“ laikosi esminių kūrybos principų – lavinti žiūrovo estetinį skonį, kritinį mąstymą, skatinti jo norą aktyviai domėtis supančia aplinka bei istoriniais įvykiais, analizuoti laiko ženklus spektaklyje ir ieškoti paralelių su šiandienos aktualijomis. Spektakliui pasibaigus, moksleiviai bus kviečiami reflektuoti ir diskutuoti su aktoriais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Prienai turi senas istorines popieriaus gamybos tradicijas. Popieriaus dirbtuvėse beveik iki Pirmojo pasaulinio karo buvo gaminamas aukštos kokybės popierius su vandens ženklais. Kaip teigiama istoriniuose šaltiniuose, aukštos kokybės popierius buvo vežamas net į Maskvą, Peterburgą, Varšuvą. Minima, kad 1794 m. popierius buvo gaminamas net su 32 įvairiais vandens ženklais. Popieriaus dirbtuvės sunyko prieš Pirmąjį pasaulinį karą, neatlaikiusios kitų popieriaus gamintojų konkurencijos. Užsiėmimo metu dalyviai susipažins kaip buvo gaminamas popierius, kaip keitėsi popieriaus gamybos technologijos nuo seniausių laikų iki šių dienų. Susipažins su senaisiais Prienų ir kitų miestų vandens ženklais (kurie yra išlikę senuose dokumentuose, knygose), jų formomis, reikšmėmis, pamatys išlikusį tarpukariu naudotą vandens ženklo tinklelį su filigranu. Patys pasigamins savo vandenženklio filigraną, atsispaus popieriuje. Taip bus skatinamas kūrybiškumas ir domėjimasis savo ir kitų miestų istorijų vingiais, juos užrašant ant balto popieriaus lapo.


„Kino pamokos Marijampolėje“ – edukacinės filmų peržiūros SPINDULIO kino teatre

Viešoji įstaiga "Marijampolės telekinas"

Kinas yra kultūros vertybė. Tai vienas demokratiškiausių, lengviausiai pasiekiamų, mobiliausių menų. Edukacinių kino filmų programa bus skirta 1-6 klasių mokiniams. Taikant kiną kaip priemonę, teikiama paslauga bus siekiama ugdyti moksleivių kultūrinį sąmoningumą, kritinį mąstymą, vertybes, plėsti jų akiratį, skatinti būti kūrybiškais, vystyti bendrąsias kompetencijas bei vizualinį raštingumą. Mokykloms bus siūloma rinktis edukacijai pritaikytus Lietuvos ir užsienio šalių kūrėjų filmus, kurie bus nuolat atnaujinami, papildomi naujais. Filmų programa yra suskirstyta pagal amžiaus grupes ir kiekvienai amžiaus grupei yra siūlomi skirtingi filmai. 1-2 kl. mokiniams: "Nepaprasta Maronos kelionė", "Jokūbas, Mimi ir kalbantys šunys", "Mano mama gorila", "Gordonas ir Padi"; 3-4 kl. mokiniams: "Romi salonas", "Net ir pelės keliauja į dangų", "Bintė", "Kur dingo Ana Frank?"; 5-6 kl.: "Drugelio širdis", "Suteik man sparnus", "Nepaprasta vasara su Tesa", "Atsargiai, ragana!". Kiekvieno filmo peržiūrą lydės diskusija su mokiniais po filmo, kuri remsis filme gvildentomis temomis. Didžiajai daliai filmų bus paruošta speciali metodinė medžiaga, kuri padės aptariant matytą filmą. Filmai atrinkti pagal tokius kriterijus: aukštas meninis lygis, patrauklus pateikimas, edukaciniai aspektai. Filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios temos apie pagarbą, atjautą vienas kitam, draugystę, santykius, pritapimą, išskirtinumą, toleranciją. Per filmus mokiniai turės galimybę susipažinti su skirtingomis kultūrinėmis, socialinėmis, istorinėmis patirtimis, mokytis jas suprasti, analizuoti ir vertinti. Diskusijas ir aptarimus ves patirties turintys edukatoriai. Jų metu mokiniai turės galimybę gilintis į matytus filmus, juos analizuoti, interpretuoti, suvokti kino kalbos ypatumus. Mokiniai ugdys savo gebėjimus kritiškai kvestionuoti socialinius reiškinius ir jų prielaidas, taip pat vertinti kitokį mąstymą ir požiūrį.


Spauda ant popieriaus – monotipija – tavo priemonė kurti

Monotipija tai spaudos technologija, kuria yra padaromas tik vienas atspaudas. Kiekvienas atspaudas yra unikalus, antro tokio paties sukurti neįmanoma. Nuo pat atsiradimo iki šių dienų monotipija lieka populiari ir yra vertinama dėl savo unikalumo ir galimybės eksperimentuoti. Šio užsiėmimo metu moksleiviai ne tik susipažins su technologiniais monotipijos ypatumais ir galimybėmis, bet ir sužinos kaip šis spaudos būdas nuo 17 a. atkeliavo iki mūsų dienų. Kaip jis keitėsi. Kaip tokie menininkai kaip Hercules Seghers, William Blake, Edgar Degas, Paul Gauguin, Camille Pissarro ar Paul Klee jį naudojo savo kūryboje. Užsiėmimo metu moksleiviai naudodami gelinės spaudos techniką (viena iš monotipijos spaudos technikų) kurs savo individualų kūrinį. Moksleiviai turėdami spalvų, tekstūrų ir kitų priemonių įvairovę pasiners į nuostabų, įtraukiantį ir užburiantį eksperimentavimo pasaulį. Nenuvils ir rezultatas – jis bus netikėtas ir individualus. Moksleiviai supras ką reiškia sluoksniavimas, sluoksnių skaidrumas, spalvų maišymas bei sąveika. Mokiniai išmoks naudoti įvairius paviršius tekstūrai kurti.
Tai technika atskleidžianti jaunuolių kūrybines galias bei skatinanti saviraišką.  Grafikos kūrimas apima piešimo, tapybos ir net skulptūros elementus. Praktikuodami monotipijos spaudą, moksleiviai ugdys įvairius meninius įgūdžius. Darbas su monotipinės spaudo technika taps vertinga mokinio meninio ugdymo dalimi, suteikianti jiems unikalių įgūdžių ir gilesnio meno procesų bei technikų suvokimo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Įsirišk knygą pats“

Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Sparčiai tobulėjant skaitmeninei erai vis garsiau ir plačiau girdime nuomonę, kad artėja tradicinės knygos žūtis. Visuomenėje formuojasi nuomonė, jog popierinės knygos era tarsi baigiasi – pasaulinės globalizacijos laikotarpiu vis labiau populiarėja nepopierinės informacijos laikmenos. Bibliotekų tikslas yra išsaugoti kultūrinį knygos paveldą ir pasirūpinti esamos ir būsimų kartų švietimu – skleisti žinią apie popierinės knygos atsiradimo kelią, panaudojant patrauklias sklaidos priemones. Vienu iš bibliotekos prioritetų tampa visuomenės pritraukimas į įvairius tradicijų puoselėjimo renginius, susijusius su knyga, jos ištakomis. Knygrišystė – knygų įrišimo amatas, taikomosios dekoratyvinės dailės rūšis (meninis knygų įrišimas). Vykdant programą dalyviai sužinos, kad egzistuoja ir rankinis knygų įrišimo būdas, kad labai svarbu yra išsaugoti senąjį amatą. Šilutės F. Bajoraičio viešoji biblioteka – urbanistinio kultūros paveldo pastatų infrastruktūros dalis, įsikūrusi buvusiame Žibų kaime. 1858–1944 m. čia veikė pirmoji A. Umlaufo ir Oto Sekunos spaustuvė bei F. V. Zyberto spaustuvė ir knygrišykla, knygynas. Bibliotekininkams gimė idėja įkurti knygrišyklą rekonstruotoje viešosios bibliotekos dalyje. Tai taps nauja paslauga moksleiviams. Edukacinės programos „Įsirišk knygą pats“ metu dalyviai sužinos apie senąją knygrišystę, savo akimis matys knygos gimimą ir patys jame dalyvaus, nes turės galimybę įsirišti sau knygą. Programos metu, grojant tų laikų muzikai, bibliotekininkas, apsirengęs įsigytais Renesanso epochos knygrišio drabužiais, atskleis knygrišystės istoriją, paslaptis, papasakos apie šio amato didybę ir reikalingumą, rodys senovinio knygų įrišimo įrankius, būdus bei įmantrybes. Išvažiuojamoji paslauga bus teikiama: Šventoji, Palangos m., Palangos r., Kretingos m., Kretingos r., Klaipėdos m., Klaipėdos r., Rusnės sala, Kintų sen., Ventė, Kuršių nerija.


Tradicijos ir inovacijos: kaip robotai padeda švęsti šventes

Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Kaip mūsų tradicinės šventės susiję su robotais? Ar kiekvienai šventei galime sumodeliuoti jos simbolį? Visa tai sužinosite edukacijos metu. Pasidalinę į komandas ir pasitelkę „Kahoot“ viktorinas, vaikai pasikartos tradicinių švenčių papročius,sužinos įdomių faktų. Susipažinę su lego robotais mokysis ankstyvojo programavimo, iš lego detalių sukurs tam laiko metui aktualios šventės simbolį ar atributą. Už įvykdytas užduotis, vaikai gaus atvirojo kodo skaitmeninius ženkliukus. Užsiėmimų metu ugdomos šios bendrosios kompetencijos: mokymasis, kūrybiškumas, pažinimas, komunikavimas, iniciatyvumas,kultūrinis sąmoningumas


Verkių dvaro sodyba - legendinė Lizdeikos gimtinė

PAVILNIŲ IR VERKIŲ REGIONINIŲ PARKŲ DIREKCIJA

Kultūrinės edukacijos tikslas – sudominti  kultūros paveldu atskleidžiant Verkių dvaro sodybos istoriją, jos vertybes ir ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą.
Svarbiausi uždaviniai: 1. Įtraukti mokinius į gyvą Verkių dvaro sodybos tyrinėjimą; 2. Sudominti Verkių dvaro sodybos meno elementais, legendomis; 3. Iškelti klausimus ir kviesti vaikus dalintis mintimis, interpretuoti Verkių dvaro istoriją ir dabartį; 4. Atkreipti dėmesį į kultūros paveldo išsaugojimo iššūkius.
Kultūrinės edukacijos metu bus pasakojama apie Verkių dvaro sodybos istoriją, prisimenamos garsųjį parką kūrusios asmenybės, apžiūrimi išlikę istoriniai pastatai. Parengtos kūrybinės užduotys, susijusios su Verkių dvaro kūrimosi istorija. Kultūrinėje edukacijoje susipynę kultūros objektai, apie kuriuos pateikiama įdomi informacija. Dalyviai išklausys interaktyvaus gido pasakojimą ir tiesiogiai aplankys šiuos objektus, atliks kūrybiškas edukacines užduotis, susijusias su įdomiais faktais apie Verkių dvaro istoriją.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kūrybinės dirbtuvės „Išjudintos istorijos“

Kūrybinėse dirbtuvėse „Išjudintos istorijos“ pamatysime ir patirsime kaip įvairiomis meninėmis priemonėmis galima atgaivinti istorijas. Renginio vedėjas dailininkas ir rašytojas Paulius Juodišius pasakos įvairių savo sukurtų knygų personažų nuotykius, pieš dalyvių sugalvotus veikėjus ir juos atgaivins vaizdo projekcijomis, dainomis, šešėlių teatru bei pop up lėlėmis. Kokie nuotykiai laukia kūrinio veikėjų priklausys ir nuo renginio dalyvių. Jie galės rinktis įvairius veiksmo variantus, bus skatinami aktyviai siūlyti savo idėjas ir taip keisti pasakojimo siužetą.


Klaipėdos miesto savivaldybės koncertinė įstaiga Klaipėdos koncertų salė

Keturio stichijos: Žemė, Vanduo, Oras, Ugnis. Lietuvių kompozitorius ir lietuvių poetė susitinka vienoje scenoje, persipina per teatrą ir kviečia visus priimti, mąstyti, pasiimti gerą ir atiduoti tik gerą keturiems elementams, stichijoms, kurios valdo mus visus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Kviečiame atvykti ir išgirsti apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pasimokyti žaisti kvirkatą - įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su intelekto sutrikimu - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu.


2017 m. pradžioje ant Gedimino kalno prasidėję archeologiniai tyrimai truko ne vienerius metus. Tyrimų rezultatai – ypač reikšmingi! Čia buvo rasti 1863–1864 m. sukilimo vadų ir dalyvių palaikai. Kaip? Kodėl? Kokiu būdu šių žmonių palaikai buvo užkasti bene pačiame miesto centre? Kuo ypatinga buvo Gedimino pilis ir teritorija aplink ją tuo laikotarpiu? Kas buvo jie- sukilėliai? Į šiuos ir dar kitus klausimus atsakysime užsiėmimo metu, kur analizuosime, ieškosime, nagrinėsime įvairią ikonografinę medžiagą, archeologinius radinius, spręsime įvairias užduotis. Tikimės, jog užsiėmimas prisidės prie pilietiškos, kultūriškai sąmoningos bei atsakingos, kritinį mąstymą turinčios asmenybės formavimo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


"Eglė žalčių karalienė". Spektaklio repeticija.

Moksleiviai susipažins su muziejaus ekspozicijomis, S. Nėries jausmų tragizmu, gyvenimo aistra ir lemtimi bei lyrika, išgirs
intriguojančių detalių. Edukatorius papasakos, kokiomis aplinkybėmis poetė sueiliavo poemą „Eglė žalčių karalienė“, kada ji
buvo išleista, išgirs apie teatro specifiką. Dalyviai susipažins su būsimo spektaklio eiga, pasiskirstys vaidmenimis, gaus
originalius teatro dailininkų sukurtus drabužius, kuriais pasipuošę įsikūnys į savo vaidmenį ir gavę tektus bandys suvaidinti
savo personažą. Užsiėmimo pabaigoje - spektaklio aptarimas.


Edukacija su rašytoja Ilona Ežerinyte "Verkti ar veikti?" (Nuotolinė paslauga)

Edukacijos pagrindas – konkrečios knygos siužetas (šešiolikmetė Lina po tėvų skyrybų pasirenka gyventi su tėvu, o tam išvykus gydytis nuo alkoholizmo, lieka visiškai viena. Atsitiktinai ji pakliūva į bendraamžės Eglės įkurtą Verksnių klubą, kur susirinkę paaugliai išsipasakoja vieni kitiems savo bėdas. Lina užjaučia savo bendraamžius, tačiau jai atrodo, jog vien dejuoti neužtenka, problemas reikia spręsti – veikti.). Ekrane rodoma ir garsiai skaitoma apysakos ištrauka apie vieną iš veikėjų  Maruką, patiriantį smurtą šeimoje. Knygoje Marukas pasirenka pabėgimą iš namų. Su paaugliais diskutuojama – o kokie kiti galimi jo problemos sprendimo variantai? Taip žadinamas mokinių divergentinis mąstymas – gebėjimas ieškoti daugiau pasirinkimų, daugiau išeičių. Suskirstyti į grupes (Zoom programos kambarius) edukacijos dalyviai gauna kitą paauglio probleminę situaciją ir turi pasiūlyti daugiau negu du problemos sprendimo būdus, savais žodžiais nusakyti kitoms grupėms gautos problemos esmę ir pristatyti savo siūlomas išeitis iš padėties. Tokia edukacija skatina domėjimąsi paaugliams skirtomis knygomis ne tik kaip grožine literatūra, bet ir kaip terapine priemone, padedančia suvokti, kad ne tik tu susiduri su problemomis ir kad visos problemos turi daugiau nei vieną sprendimo variantą.


Literatūrinis-edukacinis užsiėmimas „Aš – herojus!“

Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo metu, pasitelkdama informacines technologijas, vaizdines priemones kalbėsiu apie savo kūrybos knygas, kuriose nagrinėjamos vaikams, paaugliams aktualios temos: vienišumas, santykiai su tėvais ir bendramoksliais, patyčios, savasties, vidinės stiprybės, tikros draugystės paieškos. Taip pat apie kitus vertingus literatūros kūrinius. Bus diskutuojama, kokios savybės ir vertybės veikėjams padeda rasti tinkamus sprendimus, įveikti sunkumus, pasiekti tikslų. Bandysime išsirašyti savo pačių geriausias savybes, vertybes.
Edukacijos metu karpydami, lankstydami, lipdydami, rašydami mokysimės kūrybinės improvizacijos. Konkrečios pokalbio ir edukacijų temos bus pritaikytos amžiaus grupėms. Pagrindinė kūrinio ir literatūrinio-edukacinio užsiėmimo mintis – kiekvieno žmogaus širdyje slypi ypatinga galia, kiekvienas galime ne tik kurti istorijas, bet ir patys būti savo istorijos herojumi.
Užsiėmimus ves rašytoja, menininkė, edukatorė Ignė Zarambaitė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Dalyviai turės galimybę ne tik praturtinti savo akiratį objektyviomis žiniomis bei informacija apie drožybos amato subtilybes, bet ir susipažins su darbo saugumo taisyklėmis, medžio drožimo įrankiais, darbui naudojamos medienos rūšimis, ir praktiškai galės pasigaminti inkilėlį, lesyklėlę, mentelę, šaukštelį ar kitą dirbinį.


Senojo Vilniaus gyvenimas neatsiejamas nuo vienuoliškos kultūros. Vienuolynuose žmonės rasdavo prieglobstį nuo negandų, čia būdavo auklėjamos ir mokomos kilmingų bei paprastų giminių atžalos. Vienuoliai perrašinėdavo knygas, klausydavo išpažinčių, mokydavo, patardavo dvasiniais reikalais. Iš vienuolynų po miestą plito mokslo atradimai, įvairūs patobulinimai, kulinariniai receptai ir medicininės žinios.  Pasidalinę istorijomis apie senojo miesto gyvenimą, praktinėje dalyje linoraižinio grafikos technika kursime vienuolių ir šventųjų atvaizdus ir turėsime visą senojo Vilniaus gyventojų albumą.


Online spektaklis „Angeliukas. Žirafa. Batukas“ (nuotolinė paslauga)

„Tai pasakojimas apie žmonių tarpusavio ryšio svarbą, apie tai, kad tikrai dideli ir geri dalykai nutinka tuomet, kai kuo nors rūpiniesi, o tikra laimė – žinoti, kad kažkam tu nuoširdžiai rūpi“, – spektaklio idėją pristato režisierė Agnė Sunklodaitė.

Siužetinį pagrindą sudaro istorija apie Žirafą ir Angelą. Žirafos atsisako draugai, nes po gausybės ją ištikusių nesėkmių, aplinkiniai nusprendžia, kad ji pati nelaimes prisišaukia ir draugauti su Žirafa yra labai pavojinga. Tuo tarpu kažkur danguje gyvena Angelas sargas, kurio sargu jau niekas nebevadina, nes jis niekam tikęs – pametė tą, kurį turėjo saugoti... Po daugelio išbandymų Žirafa ir Angelas sargas susitinka. Ir tada įvyksta stebuklas!


Edukacinio užsiėmimo "Orientacinės mįslių žaidynės" metu susipažinsime su smulkiosios tautosakos žanru - mįslėmis. Mįslė – labai mažos formos kūriniai, kurie netiesiogiai apibūdina daiktą, kurį reikia atspėti. Pasak. L. Saukos mįslės - tai proto ir vaizduotės mankšta, kalbos žaidimas. Anksteniais laikai mįslės buvo gyvybiškai svarbios, galėjo netgi nulemti žmogaus gyvenimą (pasakose veikėjas negauna karalaitės tol, kol neįmena mįslių). Mįslių ištakos slypi dar genčių gyvavimo laikus, kai mįslės padėjo perteikti genties paslaptis, mitus, mįslių pagalba tikrinta žmogaus branda, tinkamumas vedyboms ir t.t. Edukacinio užsiėmimo metu, pasitelkiant įvairias vizualias priemones pristatoma smulkioji tautosaka, aptariamos vyraujančios temos, žanrų įvairovė. Visos šios temos užsiėmimo metu bus aptariamos, atsižvelgiant į edukacijos dalyvių amžių ir gebėjimus. Užsiėmimo metu dalyviai varžysi orientacinėse mįslių ir galvosūkių varžybose. O po varžytuvių savo individualias žinias turės galimybę pasitikrinti žaisdami interaktyvų mįslių žaidimą.


Urbanistinė fotografija – kas tai yra? Mokiniai bus supažindinti su skirtingais miesto vaizdavimo būdais profesionalių Lietuvos ir užsienio menininkų fotografijose, kurios buvo sukurtos tarptautinių fotografijos bienalių „Žmogus ir miestas“ metu. Aptarus skaidrėse rodomus urbanistinius peizažus ir įvairius temos raiškos būdus, edukacijos dalyviai bus pakviesti išreikšti savo miesto viziją. Mokiniai  kurs pasinaudodami šiuolaikiniam menui būdingu metodu – cituoti kitus kūrinius ir originaliai juos transformuoti. Kiekvienas dalyvis gaus po  juodai baltą Panevėžio miesto fotografiją. Šiose nuotraukose užfiksuotos nereprezentacinės miesto vietos – daugiabučių kvartalai, pramoniniai rajonai, priemiesčiai. Piešdamas aliejine pastele,  kiekvienas perkurs jam pateiktą fotografiją, išreikšdamas savo požiūrį į miestą ir atskleisdamas fantazijas šia tema. Jos gali būti kuo įvairiausios – statyti naujus pastatus ar juos dekoruoti, sodinti želdinius, apgyvendinti miestą įsivaizduojamais personažais ar tiesti tiltus į kosmosą. Galop mokiniai aptars darbus, motyvuodami savo pasirinktus vaizdo transformavimo būdus ir išrinkdami sukurtas įdomiausias miesto vizijas.


Viešnagė Prūsijos Karalienės Luizės menėse

Pagėgių savivaldybės viešoji įstaiga "Pagėgių krašto turizmo ir verslo informacijos centras"

Vilkyškiuose esančiame " Istorijos inkubatoriuje" , „ Prūsijos karalienės Luizės menėse“ tapsite dvariškiais. Po trumpos, bet užburiančios 3D formatu, virtualioje erdvėje pristatytos istorijos apie gražiausią Europos moterį, grakščią, išmintingą Prūsijos Karalienę Luizę, tą istorijos laikmetį, iš jūsų tarpo bus renkama karalienė Luizė. Tuomet jums bus suteikta dvaro etiketo pamoka, kaip deramai kreiptis į Didenybę, dvaro aukštuomenę, koks etiketas vyravo tuomet ir ką iš ano meto mes galime pritaikyti šioms dienoms. Kadangi Jo didenybę Luizė buvo itin mylima paprastų žmonių tarpe, jūs turėsite galimybę bendrauti, išsakyti savo problemas, lūkesčius Prūsijos karalienei. Dvaro šokiai – vienas smagiausių didenybės užsiėmimų. Jos menėse būsite pamokytas viduramžio šokių, bei susipažinsite su 18 a. dvaro muzika. „ Juvelyrinėse“ dirbtuvėse turėsite progą pasigaminti „ Luizos koljė“ . Koljė gaminsime iš tekstilinių rugiagėlių- mylimiausių Luizės gėlių, kurias Piktupėnų kaimo gyventojai nešė Karalienei, kad sumažintų jos sielvartą dėl Prūsijos likimo. Kad dar labiau sužadintume Jūsų vaizduotę, papuošime jus dvariškių aprangos detalėmis. Pažadame, iš Prūsijos karalienės Luizės menių išvyksite pakylėti ir siekiantys sužinoti vis daugiau ir daugiau.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinis užsiėmimas „Vaikai dunda, žemė bunda“ supažindina su daugelio XIX–XX a. I p. Lietuvoje gyvenusių vaikų užsiėmimu – senoviniais žaidimais, ir šiuos lydėjusiomis tradicijomis bei muzikavimu. Aukštaitiškos sodybos kieme moksleiviai žais judrius, greitus, ištvermės, sumanumo, reakcijos ir fizinių jėgų reikalaujančius senoviškus vaikų žaidimus. Žaisdami mokysis komunikuoti, pastebėti draugą. Užsiėmimo dalyviai sužino, kokia buvo vaikų kasdienybė, kokie buvo pagrindiniai darbai, kaip linksminosi, dėl ko liūdėjo. Dirbdami vaikai ne tik vargo, bet ir buvo sugalvoję įvairių žaidimų, dainavo, muzikavo. Apie muzikines tradicijas Lietuvoje pasakos kerdžius (vyresnio amžiaus samdomas kaimo piemuo), jo pasakojimą lydės autentiški ganymo muzikos instrumentų garsai. Programos dalyviai susipažins su tradiciniais garsiniais ganymo įrankiais, kokiomis aplinkybėmis buvo naudojami vieni ar kiti, išgirs, kaip skamba populiariausi to meto muzikos instrumentai. Atsižvelgiant į dalyvių amžių, numatoma išsamiau aptarti vaikų tradicinio muzikavimo istoriją, muzikos instrumentų grupes. Žaidžiama pasiturinčio aukštaičio ūkininko sodybos erdviame kieme (esant blogam orui - klojime). Judrieji tradiciniai žaidimai yra smagūs, aktyvūs, reikalauja kūrybingumo, greitos orientacijos, lengvai improvizuojami ir turi griežtas taisykles. Dažniausiai yra susiję su piemenų pramogomis, nes poreikis žaisti šiuos žaidimus piemenų 6-12 m. amžiuje yra labai didelis. Panaudodami lazdas, akmenis, akmenėlius, lentas, lankus, virves, kerepėtus, medžio stuobrius, piemenys sugebėdavo organizuoti savo žaidimus. Dauguma užsiėmimams naudojamų priemonių pagamintos muziejuje, iš parankinių mežiagų. Apie visa tai, ir dar daugiau, sužinosite atvykę į Arklio muziejaus edukacinę programą „Vaikai dunda, žemė bunda”.


Ar esate girdėję tokių naujažodžių kaip feisbukiškės „socialinio tinklo „Feisbukas“ pavadinimas“, kėdžmogis „kas dirba sėdimą darbą“, maigyklė „kompiuterio klaviatūra“, savipliauškis „asmenukė“, spoksadėžė „televizorius“, trešnėdra „trešnių ėdrūnas“, šaltostogos „atostogos Šiaurės šalyse, kur ir vasarą turistus pasitinka vėsa“, baisžodis „baisus (pavyzdžiui, visiškai nelietuviškai skambantis) žodis“, kyšuoklis „kas ryškiai reiškiasi viešumoje, bet yra apgailėtinas“, mautas „ant kaklo per galvą užmaunamas apvalus šalikas sujungtais galais“, spurgadienis „diena, kai verdamos ir (ar) valgomos spurgos“ ir kt.? Kviečiu būti kūrybingais ir kurti naujus žodžius kartu bei pakeliauti po nuostabų ir kiekvienąkart vis kitokį naujažodžių pasaulį!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Teatralizuota edukacinė programa "Švytis" pagal V. Mačernio kūrybą

Šilutės rajono savivaldybės Šilutės kamerinis dramos teatras

Edukacinę programą „ ŠVYTIS“ yra sukurta Vytauto Mačernio prozos motyvais . Savo prozos kūriniuose: Aš atnešiau jums saulės patekėjimą (1939), Ramybės bankas (1940), Tuštybė (1942) V. Mačernis daugiau gilinasi ne į realistinę aplinką ar realistines detales, o į filosofinę žmogaus egzistencijos prasmę. V. Mačernis klausė visų klausimų ir ieškojo visų atsakymų šioje žemėje. Pažinimo troškulys buvo jo laimė ir prakeikimas. Pamokos trukmės edukacinė programa stengiasi perteikti (8-12 klasių mokiniams) V. Mačernio kūrybą teatrine kalba. Nors mokinių lietuvių literatūros programoje yra įtraukti V. Mačernio sonetai ir vizijos, o proza nėra nagrinėjama, tačiau ji kaip niekas kitas atspindi autoriaus pasaulėžiūrą, jo gilius jausminius skaudulius, moralinį kodeksą, vertybinį kontekstą, kuris nepraranda savo aktualumo visais laikais. Aktorė Alma Rimkevičiūtė pristato V. Mačernio biografinius faktus, pasidalina tais bičiulių prisiminimais apie asmenybę, kurių literatūros vadovėliuose nerasite. Aktorius Vygantas Paldauskas suvaidina V. Mačernio noveles čia ir dabar nūdienos realijų, tiesiog klasėje, tiesiog šalia mokinių, be atstumo, be uždangų ir širmų. Poeto tekstais prabyla II pasaulinio karo istorinės asmenybės: J. Stalina, A. Hitleris, kurie kreipiasi į šiandieninį jaunuolį, vedą su jais diskusiją egzistenciniais klausimais. Aktorius Vytautas Bartuška sukurią muzikinį apipavidalinimą - erdvę tarp praeities ir dabarties. Ši edukacija, tai simbijozė lietuvių literatūros, etikos, tikybos ir istorijos su laikui nepavaldžiu atsakymų į klauimą "Kodėl esu ir gyvenu?" ieškojimu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija „Grafika – technikų įvairovė“, tai grafikos pažinimo programa apie grafinio atvaizdo bei atspaudo išgavimo būdus, naudojant vandens pagrindo dažus. Ji apima tris grafikos technikas: monotipiją – frotažą – grotažą. Vienos edukacijos metu supažindinama su viena pasirinkta grafikos siūloma technika. Pirmoje edukacijos dalyje, video filmo pagalba, dalyviai susipažins su pagrindiniais grafikos technologijų teoriniais bei praktiniais principais. Antroje dalyje, klausydami ramios muzikos, sukurs pasirinktos technikos kūrybinį darbą, realizuos savo menines idėjas, pajus nevaržomą eksperimento laisvę. Monotipija tai – plokščiaspaudė grafikos technika, kuria išgaunamas spaudas, kuris suteikia daug galimybių eksperimentuoti. Kompozicijos formos tarytum susilieja, smulkios detalės išnyksta, atsiranda nuostabūs faktūros efektai. Likus dažo ant plokštės, spaudžiamas antras ar trečias atspaudas. Paįvairinant sumanytas kompozicijas galima panaudoti ir buitines priemones, kurios braukiant palieka įdomias linijas arba faktūras, pvz. šukos, stambios faktūros kempinė ir pan. Frotažas - įvairių daiktų faktūros atspaudo technika. Ši technika dėkinga tuo, kad sukuriant reljefą kompozicijai, galima panaudoti mus supančios aplinkos daiktus ar medžiagas turinčius iškilų, faktūrinį paviršių. Tai gali būti medžių lapai, akmens paviršius, lenta, audiniai, nėriniai ir kt. faktūros. Frotažo technika skatina pastabumą, kūrybiškumą ir netikėtus atradimus. Užsiėmimo metu moksleiviai sukurs kompoziciją reljefiniu paviršiumi ir padarys sukurtos kompozicijos atspaudą. Naudojant vieną kompoziciją galima sukurti kelis atspaudus. Grotažas – technika panaši į graviravimo techniką, kurių rezultatas nuspėjamas, tačiau savitas ir išskirtinis. Dirbama ant paruošto popieriaus. Piešinys kuriamas išraižant viršutinį spalvos sluoksnį ir taip atveriant apatinį. Šia veikla siekiama atskleisti vaikų kūrybiškumą, lavinama vaizduotė, ugdomas meninis skonis, skatinama saviraiška.


Edukacinio užsiėmimo „Nulipdyk koklį“ metu dalyviai susipažins su archeologine ekspozicija, sužinos, kas yra kokliai ir koklinė krosnis - jų atsiradimo istoriją, gamybos ir puošybos technikas, būdingą ornamentiką. Po teorinės dalies moksleiviai kviečiami įsijausti į viduramžių amatininko vaidmenį. Naudodami rekonstruotas koklių formas, kiekvienas galės atsispausti piešinio fragmentą bei interpretuoti, ieškodami šiuolaikinio koklio pritaikymo galimybių. Edukatorius turi patirties vesti užsiėmimus ir ekskursijas asmenims su protine negalia, asmenims turintiems autizmo spektro sutrikimų. Turime galimybę į šią ekskursiją pritaikyti mokiniams su protine negalia - jos metu pateikiama mažiau informacijos, vartojamas paprastesnis žodynas. Užsakant užsiėmimą asmenų su specialiaisiais poreikiais grupei, prašome apie grupės specifiką informuoti iš anksto. Svarbu: paslaugos teikimo vieta nepritaikyta asmenims su judėjimo negalia.


Dekupažo pėdsakai ant Kalėdinių žaisliukų

Edukacijos metu vaikai sužinos apie Kalėdų šventės tradicijas ir papročius Lietuvoje bei kitose šalyse, susipažins su Kalėdų simbolika, jos svarba praeityje ir dabar. Dekupažo technika gyvuoja jau nuo 12 a. ir kai kuriose kultūrose yra labai plačiai taikoma. Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai kurs savo unikalius medinius Kalėdinius žaisliukus dekoruotus dekupažo technika. Kiekvienas dalyvis pasirinks sau mieliausią Kalėdinę simboliką, ją iškirps, sudėlios atskiras detales ant žaisliuko ir jį dekoruos dekupažo būdu. Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai sukurs 1-3 žaisliukus priklausomai nuo dalyvių amžiaus ir pasirinktos tematikos. Šie unikalūs žaisliukai tiks papuošti Kalėdų eglę klasėje ar namuose, o užkoduota žaisliuko prasmė bus žinoma tik jo autoriui.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Edukacinio užsiėmimo metu pirmiausiai gimtuose namuose Druskininkuose susipažinsime su M. K. Čiurlionio gyvenimu bei kūryba. Lavinsime vaikų vaizduotę, ieškodami dailininko paveiksluose „paslėptų“ simbolių ir tyrinėsime, diskutuosime, ką jie galėtų reikšti. Išgirdę daugybę įdomių faktų apie dailininko meno kūrinius, dalyviai savo įspūdžius perkels ant popieriaus lakštų, sukurdami savo unikalų kūrinį įkvėptą M. K. Čiurlionio kūrybos. Piešime pastele, kurią taip mėgo ir savo paveikslams kurti naudojo M. K. Čiurlionis.


Išgirsite, kaip senovėje žmonės bendravo su gyvąja aplinka; sužinosite, kokius gyvūnus galima sutikti miške, susipažinsite su jų gyvenimo ypatybėmis. Išmoksite pažinti miško medžius, jų sėklas. Paklausę paukščių giesmių, mokysitės nustatyti, kokio paukščio balsą girdėjote, jį pamėgdžioti. Savomis akimis pamatysite krašto gyvūnus ir paukščius. O trumpiau – visi kartu seksime žalią pažinimo pasaką.


Interaktyvus spektaklis jaunimui „Pasaulio bamba“.

Spektaklis paaugliams „Pasaulio bamba“ įkvėptas Williamo Goldingo romano „Musių valdovas“ ir sukurtas pagal šiandienos jaunimo aktualijas. Režisierė Agnė Sunklodaitė analizuoja paauglių pasaulį, jų baimes ir žiaurumo prigimtį. Kaip mumyse išsikeroja žemiausi instinktai ir nustelbia tai, kas žmogų daro žmogumi? Iš kur atsiranda žiaurumas? Kaip vaiko sąmonėje kyla jėgos lyderizmas ir noras nurungti kitą? Kas yra žmogiškumas? Kas gimdo baimę ir neapykantą? Kur link veda neribota valdžia ir jos troškimas? Kūrėjų nuomone, šiandien šie klausimai vėl ypatingai aktualūs. Gyvename pasaulyje, kur garsiai eskaluojama tolerancija, atjauta, bet realiai nuolat susiduriame su žiaurumu, nepakantumu ir patyčiomis. Spektaklyje žiūrovai galės ne tik stebėti spektaklio vyksmą, bet ir reikšti mintis, drauge su kitais ieškoti atsakymų į aktualius klausimus, priimti sprendimus.


Dvaro kultūrinis palikimas botanikos sode

Paslauga skirta 9-10 kl. mokiniams ir vyksta unikalioje aplinkoje -  VDU Botanikos sodo Aukštosios Fredos dvaro sodyboje. Kultūrinės edukacijos metu mokiniai supažindinami su XIX a. dvaro istorija ir paveldo vertybėmis, aplanko botanines dvaro laikais augintų augalų kolekcijas, įskaitant senovinių veislių  rožių kolekciją. Aktyvių užduočių metu mokiniai dirba grupėmis įsitraukdami į dvaro istorinį laikmetį, diskutuodami ir kritiškai remdamiesi pateikta informacija sprendžia problemines situacijas, individualių užduočių metu lavina kūrybiškumą ir vaizduotę, taikydami įgytas žinias, reflektuoja įgytą patirtį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ozobot robotų kelionė: Lietuvos pilys ir dvarai

Veiklos aprašymas: Lietuva turtinga pilimis, dvarais ir gyvais istorijos pėdsakais. Dvarai ir valstybės galybę menančios pilys yra turtingos Lietuvos istorijos liudininkai. Edukacijos metu mokiniai su interaktyviu Ozobot robotu keliaus po Lietuvos žemėlapį, aplankys gražiausias Lietuvos pilis ir dvarus. Praktinė, pažintinė veikla: pirmiausia mokiniai išmoks koduoti mažą, bet labai protingą Ozobot robotą. Robotas geba sekti linijas ir atpažinti spalvas, parinkus tinkamą spalvų kodą galima valdyti roboto kryptis ir veiksmus. Išmokus valdyti robotą, mokinių komanda gaus didelį Lietuvos žemėlapį, kuriame bus sužymėti miestai ir ten esančios pilys, dvarai. Mokinių komanda turės pasirinkti, kokias nori aplankyti pilis ir sudaryti kelionės maršrutą. Užkoduotas robotas seks sudarytus maršrutus, aplankys Lietuvos pilis ir dvarus. Atvykus iki lankytino objekto reikės susirasti kortelę su pilių nuotraukomis ir aprašymais. Kiekviena grupė sudarys skirtingą maršrutą, todėl visiems bus įdomu pasiklausyti visų grupių pristatymų. Užsiėmimo metu ugdomos socialinės ir pažintinės kompetencijos. Mokiniai žaisdami su Ozobot robotu ne tik sužinos daug įdomios informacijos apie Lietuvos pilis ir dvarus, bet mokysis dirbti komandoje, bendradarbiauti, siekti bendro tikslo, dirbti kartu pagal aptartas taisykles. Tikslas: supažindinti mokinius su Lietuvoje esančiomis pilimis ir dvarais bei nurodyti šių statinių vietą Lietuvos žemėlapyje.


Šilutės Hugo Šojaus Švėkšnos ekspozicijoje vedamo edukacinio užsiėmimo „Mano jidiš vardas“ tikslas – supažindinti užsiėmimo dalyvius su Švėkšnos žydų bendruomenės istorija, jidiš kalbos rašmenimis, pristatyti jidiš kalbą ir priminti, kad ja kadaise buvo kalbama ne tik Lietuvoje, bet ir Švėkšnoje. Pristatoma lietuvių kalbos įtaka jidiš kalbai: pateikiami pavyzdžiai, kokie lietuviški skoliniai žydų šnekamojoje kalboje prigijo ir buvo vartojami Švėkšnos miestelyje. Uždaviniai: pristatyti Švėkšnos žydų bendruomenės istoriją; papasakoti apie jidiš kalbos atsiradimą ir vartojimą Lietuvoje; naudojant antspaudukus, jidiš rašmenimis užrašyti savo vardą. Naudojamos priemonės: PowerPoint pristatymas; jidiš kalbos raidynas (pritaikytas prie lietuvių kalbos abėcėlės), padarytas antspaudukų pavidalu. Vienoje spaudo pusėje pavaizduota lotyniška raidė, o kitoje – jos atitikmuo jidiš kalbos rašmenimi. Veikla ir rezultatai: išklausę pasakojimo apie Švėkšnos žydų bendruomenę ir jidiš kalbą, edukacinio užsiėmimo dalyviai, naudodami jidiš abėcėlės raides, turi galimybę parašyti vardus (ant popieriaus, audinio ar kito paviršiaus). Užsiėmimo metu vaikams pristatoma žydų tautinė mažuma, jos kultūriniai skirtumai, siekiama, kad mokiniai būtų tolerantiški, norėtų pažinti įvairias kultūras, atsisakytų stereotipinio mąstymo. Paslauga atliepia „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės“ minėjimo sukaktį.


Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

„Inovatyviai paskui literatūrinį herojų“ remiasi bibliotekoje tautodailininkų sukurtų, sukauptų lėlių-literatūrinių herojų kolekcija (70 vnt.) ir liaudies pasakomis bei literatūriniais kūriniais, skirtais ikimokyklinio ir vyresnio amžiaus vaikams iki 12 metų. Tikslas – inovatyviomis formomis per sukurtą QR kodą, STEAM, Kahoot viktorinas supažindinti vaikus su kuo daugiau literatūros kūrinių. Veiklas sudarys 3 dalys: I dalyje pažintis su bibliotekoje esančia lėlių kolekcija, trumpa edukacija, kaip atsisiųsti QR kodo programėlę ir išklausyti ištraukų iš liaudies pasakų, žiūrėti trumpametražius filmukus. II dalyje dalyviai bus kviečiami į Kahoot viktorinas, susijusias su literatūriniais kūriniais ir jų herojais, pvz.: „Lietuvių liaudies pasakų herojai“, „Ar gerai pažįsti literatūrinį herojų“, „Svečiuose pas A. Lindgren“, K. Anderseno premijos laureatai“ ir pan. III dalyje, per STEAM edukacijas inovatyviai, naudodami kasdieninėje aplinkoje įprastas medžiagas (siūlus, vašką, popierių, dažus, klijus ir kt.), dalyviai kurs literatūrinių herojų aplinką. Visų užsiėmimų metu vyks gyvi ar audio garsiniai skaitymai.


Edukacinė ekskursija „Paslaptingas sinagogų pasaulis“

Joniškio istorijos ir kultūros muziejus yra vienintelis Lietuvoje, savo pavaldume turintis net dvi sinagogas – įspūdingus XIX a. architektūros ir kultūros paveldo objektus, ne tik liudijančius kadaise gausios Joniškio žydų bendruomenės gyvenimą, bet ir tarnaujančius jos atminties išsaugojimui. Sinagogos buvo restauruotos ir atgimė naujam gyvenimu, tapo svarbiais rajono kultūriniais ir reprezentaciniais centrais. Čia saugoma ir gaivinama istorinė atmintis apie kadaise gausios žydų bendruomenės gyvenimą. Sinagogose veikia modernios ir interaktyvios ekspozicijos, pasakojančios Joniškio miesto žydų bendruomenės istoriją bei pristatančios jų kultūros bruožus. Edukacinės ekskursijos metu moksleiviams bus praskleista intriguojanti sinagogų istorijos uždanga ir atskleistas jų paslaptingas pasaulis.


Dar neišbandei darbo komandoje edukacijos!?
Būti komanda- tai šedevras, kurį kuriame su kitais per kūrybines kančias, nuopuolius ir pakilimus.
Linksmi, provokuojantys, interaktyvus ir įdomus žaidimai leis patirtį sėkmę dirbant komandoje.  Nedrąsūs ir tylūs čia ras erdvę būti išgirstiems ir pamatytiems, o aktyviems ir nenustygstantiems pasiūlysime jų vertą iššūkį. Diskutuosime kaip prasidėjo ir kuo baigėsi industrializacija, kokie kultūros veiksniai apibrėžia mūsų mokymosi ir darbo modelį bei kokių kompetencijų prireiks ateityje ir kuo čia dėta kultūra.
Jūsų lauks individualios ir grupinės užduotys, kurių metu reikės pasitelkti kūrybiškumą, įsijausti į skirtingas roles, spręsti kūrybinius galvosūkius. Atrasim būdus kaip diskutuoti nenuobodžiai.
Lektoriai užtikrins dalyvių saugumą, mokymosi poreikių atitikimą bei parūpins dalomąją medžiagą su pratimais, kuriuos galėsite išbandyti savo klasėje.


Apsilankę edukacinėje programoje Jono Biliūno muziejuje jaunesniųjų klasių mokiniai turės ypatingą galimybę išgirsti tik 28-erių metų sulaukusio rašytojo gyvenimo ir kūrybos legendą, pateikiamą vaizdingai ir profesionaliai. J. Biliūno asmenybės moralinės vertybės yra jo kūrinių pamatinės nuostatos. Nemažos kūrinių dalies mintis užsimezgė tėviškėje, todėl unikali patirtis apie tai kalbėtis rašytojo namuose, kur visa vyko prieš 140 metų! Programa vyksta ne tik troboje. Muziejaus erdvė didžiulė, norintys su vėjeliu nuskrieja muziejaus kalvių sumeistrautais račiukais (kaip „Joniuko“ piemenėlis) nuo sodybos kalniuko. Paragaujame iš seno tėviškės šulinio gelmės svirtimi pasemto skaniausio vandens. Muziejaus tikslas – su kiekvienu bendrauti meilės kalba. Ypač vaikai yra kaip žiedą skleidžiančios baltosios lelijos (J. Biliūno apibūdinimas). J. Biliūno muziejuje mes nesigėdijame ašarų, nebijome tylos, mokomės išklausyti neskubindami, nesijuokiame pašaipiai, prisipažįstame ko nežiną. Pasiryžkite aplankyti „Gerumo pamokas Jono Biliūno sodyboje“! Programos dalių laikas paskirstomas, susitarus su dalyviais.


Atrask ir pažink savo kraštą per archeologiją

Edukacijos metu sužinosime, kas yra archeologija ir archeologai, kuo jie svarbūs tiriant seniausius istorinius laikotarpius. Išsiaiškinsime, ką gali mums papasakoti svarbiausi tolimos praeities liudininkai - eksponatai ir kiti žmogaus veiklos pėdsakai, kuriuos suranda archeologai. Apžiūrėsime eksponatus rastus Obelių ir Bečių kapinynuose, išsiaiškinsime sąvoką „įkapės“ ir kaip pagal jas nustatyti kieno kapas (vyro ar moters) rastas, pamatysime darbo įrankių, papuošalų raidą bėgant šimtmečiams. Muziejuje esantys daiktai ne tik nukels kelis tūkstantmečius atgal, bet leis sužinoti, kaip gyveno žmonės gilioje senovėje. Interaktyvioje smėlio dėžėje specialiai įrengtoje archeologinėje perkasoje moksleiviai galės pabūti archeologais ir pajusti jų darbo specifiką, pabandyti surasti archainių dirbinių, išsiaiškinti kam jie buvo naudojami. Ekspozicijoje yra kompiuteriniai terminalai su liečiamais ekranais, magnetinė lenta su informacija apie senuosius laikus, kuriuose bus galima pasitikrinti pasaulio pažinimo pamokų metu įgytas ir šioje edukacijoje pagilintas ir praplėstas žinias. Edukacijos pabaigoje pabandysime pasvarstyti, o ką gi mes paliksime po savęs ateities archeologams.


Žaidimas gatvės meno galerijoje po atviru dangumi

Netradicinė kultūrinė edukacija netradicinėje galerijoje!

Menininkų neblėstantis poreikis išstumti save iš komforto zonos ir stipri vidinė motyvacija urbanistinį pilką miestą prikėlė naujam gyvenimui.

Šioje urbanistinio meno galerijoje moksleiviai susipažins su žirafiuku Nino iš Kauno zoologijos sodo. Atveždamas Nino atvaizdą į kitą miestą, menininkas siekia dienas aptvare leidžiančiam gyvūnui suteikti metaforišką laisvę ir leisti jam pasižvalgyti po naujus horizontus.

Taip ir moksleiviai, atvykę iš mokyklos į šią galeriją turės galimybę savarankiškai susipažinti su netradiciniais meno kūriniais, kurie kviečia prabusti ir išlaisvėti, diskutuoti ir interpretuoti!

Orientacinio žaidimo metu moksleiviai susipažins su šiais ir kitais meno kūriniais:

-	„Laisvės statulos“ fragmentas „¼ laisvės“ kviečia permastyti laisvės idėją ir problematiką šiuolaikinio politinio ir socialinio gyvenimo kontekste.
-	Tatuiruotės stiliumi nupiešta plaštaka ant sienos žaismingai kviečia naujai pažvelgti į Lietuvą kadaise valdžiusį valdovą.
-	Pelėda, kuri pasižymi aukštu intelektu, gina ir saugo teritoriją. Tai tarsi simbolis, saugantis nuo nelaimingų atsitikimų ir lankytojams įkrečiantis proto neprisišaukti nelaimių.
-	Susipažinsime su 10 reikšmingų Lietuvos meno ir kultūros asmenybių įamžintų ant fasado: Jonas Mekas, Vytautas Kernagis, Jurgis Mačiūnas, Česlovas Milošas, Vydūnas, Clara Rockmore, Mirga Gražinytė-Tyla, Eimuntas Nekrošius, Vitas Luckus ir Arūnas Žebriūnas.
-	Eisime 70 metrų ilgio taku, kuris atskleidžia folklorą ir tradiciją, kur senoji ikonografija yra naudojama kuriant naujas, bet atpažįstamas reikšmes.
-	Kalbėsime apie klasikinio meno sušiuolaikinimą ir daug kitų įdomybių!
-	Geležinis vilkas, sukurtas savanorių rankomis iš metalo laužuose atrinktų antrinių metalo žaliavų būsimo Vilniaus 700 m. jubiliejaus proga.

O kokį kūrinį sukursi tu?

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas


Ši edukacija kviečia Jus į nuostabią kelionę, į praeitį, į pasaulį, kuriame vaikai savo rankomis kūrė žaislus ir žaidimus! Šioje edukacijoje mes susipažinsime su senovės vaikų žaislais ir žaidimais, sužinosime, kaip jie kūrė žaislus iš natūralių medžiagų, kurias rado gamtoje ir buityje. O geriausia dalis - mes patys sukursime savo žaislą ir galėsime jį parsinešti namo!


Nuo plokštumos iki erdvinės formos (išvažiuojamoji)

Popierius buvo išrastas Kinijoje maždaug 105 metais, o popieriaus lankstymo menas greičiausiai atsirado netrukus po to. Ir popierius, ir popieriaus lankstymas netruko paplisti visame pasaulyje skirtingomis formomis ir skirtingais pavadinimais: papier-mache, korėjiečių hanji, kinų zhezhi arba mums geriausiai žinomu japonų origami. Ši edukacinė programa parengta, naudojant origami lankstymo techniką. Jos tikslas – supažindinti moksleivius su popieriaus lankstymo ir formavimo metodika, bei jos panaudojimu skirtingose gyvenimo srityse. Visai nesvarbu kokią figūrą gausime galutiniame rezultate, svarbu, kad moksleiviai suprastų erdvinių figūrų iš popieriaus lapo kūrimo metodiką. Edukacinės programos metu moksleiviai susipažins su popieriaus lankstymo pirminėmis schemomis ir išmoks jas skaityti. Tada iš vieno popieriaus lapo išlankstys erdvinį daiktą, formą ar dėžutę. Lankstymas padeda suvaldyti popierių ir tai kelia atradimo džiaugsmą. Užsiėmimo metu darbas vyks grupėse. Kiekviena grupė atliks skirtingą užduotį. Užsiėmimo pabaigoje diskutuosime apie popieriaus lankstymo meno panaudojimą ir pritaikymą. Moksleiviai sužinos, kad lankstymo įgūdžiai gali būti pritaikyti grafiniame ir industriniame dizaine, rūbų ir pakuočių dizaine, tekstilėje ir keramikoje, architektūroje ir teatre. Šio edukacinio užsiėmimo nauda yra visapusiška, jo veiklos lavina akių ir rankų koordinavimą, eiliškumo įgūdžius, matematikos pagrindimą, erdvinius įgūdžius, atmintį, kantrybę, susikaupimą ir dėmesį. Popieriaus lankstymas taip pat lavina smulkiąją motoriką ir psichinę koncentraciją. Prie viso to prisideda ir socialinis aspektas – moksleiviai sužinos apie kitas kultūras, dirbs grupėse, bendradarbiaus, padės vieni kitiems. Lankstydami moksleiviai pritaikys matematines žinias: simetriją, atstumus, proporcijas, geometrines formas, erdvės supratimą, sekas ir kt. Šio edukacinio užsiėmimo ir procesas, ir rezultatas suteiks moksleiviams naujų patirčių ir džiaugsmo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa „Indėnų buitis ir žaidimai 5-8 kl.“

Edukacinė programa susideda iš trijų dalių, kurių metų dalyviai gauna informacijos apie Šiaurės Amerikos indėnus (plačiau apie mescalerų gentį), gali praktiškai pasimokyti pašaudyti iš lankų ir paragauti indėniškos arbatos bei paplotėlių. 1. Kelmės krašto muziejaus ekspozicijoje „Jonas Vadeikis – Karl May – Amerikos indėnų buitis ir papročiai“ dalyviai yra supažindinami su eksponuojamais indėniško gyvenimo daiktais: plunksnomis puoštais indėnų ginklais, galvos papuošalais iš plunksnų ir sapnų gaudikliais. Kalbama apie skalpų nuėmimo papročius, rodomas indėniško rašto pavyzdys ant mušto medžio plaušo plokštės (eksponatas gautas iš Šiaurės Amerikos), rodomas nedidelis wickiupo palapinės maketas ir netrukus visi pakviečiami užeiti į patalpą – tipi palapinę (tai 25 kv. m ekspozicijos dalis, įrengta kaip tipi palapinės vidus, su viduryje degančiu laužu, kailiais ant grindų, ant sienų kabančiais medžioklės trofėjais, ritualinėmis kaukėmis, totemais, galvijų galvomis, sapnų gaudikliais bei ginklais). Vaikams atsisėdus ant tipi grindų, skambant indėniškai muzikai, prietemoje yra kalbama apie indėnų šamanus, jų būrimus, amuletus, tipi palapinės įrengimą, pypkės vaidmenį ir t. t 2. Veiksmas vyksta lauke. Programos dalyviai gali pašaudyti į taikinius iš lankų ir pasijusti tarsi Karl May knygų herojai. 3. Programos dalyviai geria Pietų Amerikos indėnų gėrimą – matės arbatą bei ragauja kukurūzinius irokėzų paplotėlius. Ryšys tarp indėnų ir Kelmės miesto – Kelmėje gimė, gyveno ir yra palaidotas kraštotyrininkas, pedagogas ir vokiečių rašytojo Karl May knygų apie indėnus vertėjas Jonas Vadeikis. Jis išvertė į lietuvių kalbą Karl May knygas „Vinetu“, „Sidabro ežero turtai “, „Per dykumą“.


Prisijunkite ir Jūs ir patys pasigaminti sau mieliausių Velykinių margučių ir papuošimų. Užsiėmimo metu sužinosime, kodėl yra marginami margučiai, kaip keitėsi Velykų stalo puošyba bėgant metams ir pasigaminsime nuostabias rankų darbo Velykines dekoracijas, kurios gražiausią pavasario šventę padarys dar jaukesnę. Dekoracijas jau kitą dieną galima puošti Velykų medžius ar šventinį stalą. Kiekvienai amžiaus grupei pritaikomas užsiėmimo sudėtingumas. Į švietimo įstaigas važiuojame susidarius ne mažiau kaip 50 asmenų. Net ir mažiausi mūsų dalyviai puikiai sukoncentruoja dėmesį ir sukuria originalius darbelius. Visi kūrybiniai darbai po užsiėmimo atiduodami mokiniams. Visomis reikalingomis priemonėmis pasirūpiname.


Edukacinė programa "Gyvieji drugeliai - tyrinėjimai, kūryba, išmintis"

Nuo pat ankstyvosios Majų civilizacijos drugelis žmonijos kultūroje atliko didelį vaidmenį tiek literatūroje tiek mitologijoje. Per šią trapios būtybės prizmę vaikai bus supažindinti ne tik su drugelio gyvenimo ciklu, tačiau ir su įvairiausiomis kultūromis ir jų tikėjimais. Programos metu dalyviai pamato ir drugelius, ir visas drugelio stadijas (kiaušinius, vikšrus, leliukės, kokonus) ne paveiksliuke ar ekrane, o naturaliai. Pradinių klasių moksleiviai bus įtraukti į žaidimą. kad geriau jas prisiminti. Pateikiama informacija apie ypatingus drugelių ir jų vikšrų maitinimo įpročius, jų gyvenimo trukme. Drugeliai turi savo spalvų, formų, elgsenos magiją, kuri vilioja vaikus pasinerti į pažinimų kelionę. Moksleiviai galės patirinėti kokoną, drugelio sparnus, pamatyti kaip valgo drugeliai, kiek koju turi ir kokios jos. Bus pristatyti drugeliai - rekordininkai. Susitikimo su drugeliais metu mokiniai bus supažindinami su mikroskopiniu drugelio pasauliu - įvairiausiomis spalvomis ir raštais, kurie primena ir žuvies žvynus ir gėlės žiedadulkes ir daugybę kitų dalykų. Vaikai skatinami tausoti gamtą, atsargiai elgtis su drugeliais ir kt. gyvūnais. Programos pabaigoje kiekvienas dalyvis turi galimybė palaikyti apelsiną su ant jo atsitupusiu drugelių ir pasakyti jam savo norą. Drugeliai juk pildo norus! Paslaugos tikslas: 1. Dalyviai susipažįsta su kultūrine drugelio reikšme Lietuvoje ir visame pasaulyje. 2. Sukelti teigiamas moksleivių emocijas, 3. Parodyti koks gražus, mistinis ir trapus drugelio gyvenimas, 4. Skatinti tikėti savimi ir stebuklais.


Edukacinė programa „Kas slepiasi už lėlių teatro širmos?“

Edukacija skirta 7-13 m. mokiniams. Jos tikslas yra ugdyti smalsią, kūrybišką, sąmoningą, kritiškai mąstančią, menu besidominčią asmenybę. Edukacijos metu mokiniai yra supažindinami su lėlių teatro žanro specifika ir spektaklio kūrybinės grupės (pjesės autoriaus, režisieriaus, scenografo, kompozitoriaus, konstruktoriaus, dekoratoriaus, staliaus, siuvėjo ir kt.) funkcijomis, scenos įranga (uždanga, prožektoriai, pakyla, automatizuotai veikiančios grindų platformos, kėlimo traversas ir kt.) ir jos valdymu. Programos metu scenoje demonstruojamos skirtingų konstrukcijų ir valdymo būdų lėlės, dekoracijų fragmentai, rekvizito, kostiumų detalės, kuriuos galima išsamiai apžiūrėti ne tik iš fasadinės, žiūrovams įprastai matomos, bet ir užkulisinės pusės. Edukatorės išsamiai paaiškina dalyviams, kas yra rekvizitas, dekoracijos ir kostiumai, supažindina, kas yra atsakingas, kad rekvizitas į sceną patektų laiku ir nepasimestų. Taip pat mokiniai sužino, kokiu atveju daiktas priskiriamas rekvizitui, kas prižiūri aktorių kostiumus ir kokia svarbi jo funkcija spektaklyje, kuo ypatingos dekoracijos lėlių teatre ir, svarbiausia - kokie netikėti dalykai slypi žiūrovams nematomoje scenos pusėje. Edukacinės programos metu mokiniai turi unikalią galimybę patys pamėginti valdyti lėles, pasimatuoti kaukes ar kostiumų detales ir trumpam tapti aktoriais. Programa „Kas slepiasi už lėlių teatro širmos?“ atveria paslapčių, spalvų, emocijų ir vaizduotės žaismo kupiną lėlių teatro pasaulį, kviečiantį pažinti, atrasti ir kurti.


Orientacinis žaidimas „Kalėdų pėdsakais: atrask, užuosk, paliesk...!“

Atrasti Kalėdų dvasia alsuojantį senamiestį visada smagiau žaidžiant! Orientacinio žaidimo metu komandos aplankys įvairius senojo miesto kiemelius ir gatveles, ieškos atsakymų, kaip Kalėdas švenčia skirtingos tautos, kaip šventinį šurmulį sutikdavo didikai, iš kur atkeliavo daugelis mūsų pačių tradicijų.

Kartu su užduotimis dalyvių lauks ir patirčių maišeliai su priemonėmis, kurios žaidimo metu padės užuosti, paragauti, paliesti... Kalėdų istorijas!

Žaidime vaikų komandos senamiestyje naviguoja ir užduotis atlieka savarankiškai, be gido.

Orientacinio žaidimo tikslas – ugdyti gilesnį, platesnį Kalėdų šventės istorijos, vertės ir prasmės suvokimą.


Diskusijų spektaklis „pX| prieš kryžkelę“ (Išvažiuojamasis)

Kiekviena diena kupina situacijų, kurios gali tapti žmogaus vidinėmis katastrofomis arba naujomis galimybėmis. Ar gali žmogus pasirinkti? Jei taip, kaip vyksta pasirinkimas ir sprendimas? Ar žinome, ką renkamės? O galbūt mes nieko kito pasirinkti negalime? … – bet juk mes savo gyvenimo šeimininkai. Ne…. kito pasirinkimo nėra.. O gal įmanoma? Mhh, ne. Taip. NE.. Tai kaip? Augustas Boalis iškėlė mintį, kad spektaklis yra gyvenimo repeticija, o jos pabaiga– tai tolesnio gyvenimo pradžia. Alytaus miesto teatras kviečia į diskusijų spektaklį „pX| prieš kryžkėlę“, kuris mokiniams vaizduoja tam tikras konfliktines situacijas iš jų gyvenimo, o vėliau aktoriai kartu su jaunimu diskutuoja ir jas keičia, leisdami išgyventi jas scenoje


Kviečiame moksleivius atvykti į Kurtuvėnų dvaro sodyboje įsikūrusį lankytojų centrą, kuriame prasidės nauja ir įdomi pažintis su Kurtuvėnų kultūros, gamtos paveldu, žmogaus ir gamtos galia sukurtu kraštovaizdžiu. O kad ši edukacija būtų dar įsimintinesnė – jos metu ne tik pasakosime istorijas, legendas, tačiau ir bandysime išspręsti kryžiažodį! Lankytojų centro ekspozicijoje „Kraštovaizdžio įvairovė“ rasite mįsles, užuominas, užduotis bei jų atsakymus – viską, ko mums prireiks sprendžiant galvosūkį ir atrandant milžinų paslaptis! Edukacijos metu susipažinsime su kultūros paveldu, gamta, bei juos apjungiančia dalimi – žmogumi ir jo veikla. Sužinosime ne tik ką slepia milžinai, bet ir įsijausime į jų veiklą – formuosime žemę, ją keisime, supsimės ant milžino ašarų, bei bandysime palikti savo milžinišką antspaudą. Na, o visas užduotis įveikus, sudėliojus kryžiažodį keliausime į autentišką Kurtuvėnų dvaro svirną kur lauks smagus ir įtraukiantis grindų žaidimas "Pažinkime Kurtuvėnų regioninį parką". Žaidimo principas - kaip kitų stalo žaidimų, kuomet metamas kauliukas ir lentoje į priekį paeinama per tiek langelių, kiek iškrito taškų. Pakeliui komandų lauks įvairūs klausimai, apie Kurtuvėnų regioninį parką, bei įdomios užduotys.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Dar XVII-ame amžiuje Prancūzijos „karaliaus saulės“ Liudviko XIV ištartą diktatoriškąją frazę „Valstybė – tai aš“, šiandien galime perskaityti iš naujo. Ką mums reiškia valstybė? Kas yra jos kūrėjai ir valdovai? Prezidentas, Vyriausybė, Seimas, politikai, savivaldybių merai, koncernų ir korporacijų vadovai? Kas yra valstybės pagrindas? Teritorija, bendra kalba, istorija, tradicijos ir papročiai? Visa tai tiesa, tačiau kas valstybė būtų be manęs? Be kiekvieno iš mūsų? Tikroji pilietiškumo branda pasireiškia pirmiausia tada, kai išmokstame teisingai užduoti sau klausimą, ne ką valstybė privalo man duoti, o ką aš galių duoti savo valstybei, kai įsisąmoninus, jog „mano gerovė tai – valstybės gerovė“ ir atvirkščiai, laisvė ir atsakomybė ima žengti koja kojon. Edukacijų metu skirtingo amžiaus moksleiviams pristatoma mokslą, meną ir šiuolaikines technologijas sujungusi Tautiškos giesmės“ instaliacija, susidedanti iš Lietuvos Respublikos himno, išreikšto pirmą kartą pasaulio istorijoje nuausta garso analizės juosta bei lazerio iliuminacija, ir darniai susiliejanti į garso, vaizdo bei judesio sinchroninę sistemą. Moksleivių laukia daugybė klausimų ir žaidimų, aprėpiančių istorijos, muzikos, fizikos, kalbos, etikos, gamtos pažinimo, dailės, informacinių technologijų, meilės savajam kraštui ir savęs pažinimo pasaulius. Edukacijas vedantis poetas ir tarpdisciplininių menų kūrėjas Julius Žėkas, baigęs skulptūros, fizikos, lietuvių filologijos, literatūrologijos, kultūros vadybos ir politikos studijas, taip pat kuriantis, organizuojantis ir kuruojantis įvairius kultūros ir meno bei neformaliojo švietimo projektus, vien su „Tautiškos giesmės“ instaliacijos edukacinėmis programomis supažindinęs daugiau nei 20 tūkstančių vaikų.


Spektaklis „Kupriukas muzikantas“ išvažiuojamasis

Spektaklis „Kupriukas muzikantas“ pagal Aldonos Liobytės pjesę, tarsi pasaka pasakoje. Čia žiūrovas ne tik supažindinamas
su etnine kultūra, bet ir įtraukiamas kartu ją pajusti su aktoriais.Edukacinė programa prieš spektaklį bus tarsi kelias,
užburiantis ir vedantis žiūrovą į salę bei paliečiantis įvairius jo pojūčius: regą, lytėjimą, klausą, uoslę skonį. Stebėdamas
vaikas paklius į stebuklingą sniego krioklį, kuriame galės paragauti „sniego varveklių", išgirsti žiemos muziką, lietuviškas,
įtrauktas į nematerialųjį Europos kultūros paveldą, sutartines, užuosti medaus, cinamono, gvazdikėlių, žolelių arbatos kvapą,
paridenti sniego kamuolius, pasisupti laumių žirgais - mediniais arkliukais. Šis spektaklis leis būti ne tik stebėtojais, bet ir
veiksmo dalyviais. Spektaklyje bus naudojami stilizuoti vestuvių papročių elementai apipinti liaudies žaidimų ir šokių
„pynėmis“, iliustruoti dzūkų kraštui būdingomis sutartinėmis, daugybe patarlių, priežodžių ir pasakiškai daininga šnekta.
Girdimi dialogai primins dainų tekstus su daugybe palyginimų, grožybinių meilių žodelių, frazeologizmų. Spektaklyje gyvuos
dzūkiška dvasia ir kultūra.


Senosios lietuvių Kūčios - paslaptinga ir užburianti šeimos šventė, turinti gilias ištakas, prasmę ir vertę. Tai šventė – kupina paslapties ir magijos. Edukacijos pradžioje vaikams pristatomos išskirtinės lietuvių Kūčių tradicijos, akcentuojamas pasiruošimas joms. Vaikai mokomi sukurti jaukią namų aplinką ypatingai vakarienei - natūraliais žaisliukais ir dekoracijomis jie papuošia eglutę ir stalą. Kai visi supažindinami su Kūčių valgiais ir jų simbolika, paraitojamos rankovės, užrišamos prijuostės ir imamasi darbo – vaikai mokosi kepti senovinius kūčiukus, gaminti saldųjį aguonpienį. Gardžiai prakvipusioje ir paslaptingų žibintų nušviestoje erdvėje visi pagaliau susėda prie balta linine staltiese užtiesto Kūčių stalo. Vaikams pristatomos senovinės apeigos, dalijamasi pasigamintais valgiais ir gerumu...Edukaciją vainikuoja teatralizuota „Stebuklų sakmė“ su burtais, apeiginiais rateliais ir žaidimais, į kurią visus dalyvauti pakviečia edukacijos vedėja – „Žaliaskarė“.


Gotikinis nuotykis – architektūrinė edukacija (Nuotolinė paslauga)

Edukacinės programos tikslas supažindinti vaikus su esminiais gotikinės architektūros bruožais ir atrasti ryšius, siejančius gotikinę architektūrą su inžinerija, matematika ir menu. Gotikinė architektūra pasirinkta neatsitiktinai. Gotika, gyvavusi Europoje iki 16 a., plėtojosi veikiama prieštaringų veiksnių: katalikybės, bažnyčios autoriteto, tvirtėjančios pasaulietinės valdžios, augančios miestų kultūros, tobulėjančių amatų, gausėjančių technikos išradimų. Pasakodami moksleiviams intriguojančias pirmųjų gotikinių bažnyčių atsiradimo istorijas paskatinsime vaikus suprasti idėją, kad mus supanti aplinka nepriklauso tik nuo architektų sprendimų, bet yra įtakojama kompleksinių veiksnių. Naudodami palyginimo bei kontrastų metodą ir vizualią pagalbinę medžiagą padėsime vaikams patiems atrasti gotikos skiriamuosius bruožus – simbolizmą, natūralistines vaizdines detales, dvasingumą, misticizmą ir tikslingą, logišką plastinę sąrangą. Tuometinė architektūra telkė savyje vaizduojamąją ir taikomąją dailę. Analizuojant gotikinę architektūrą atsiskleidžia skirtingų meno ir mokslo šakų sąsajos. Edukacinei programai „Gotikinis nuotykis“ iškelti šie uždaviniai: 1. Išmokti nustatyti gotikinei architektūrai būdingus bruožus ir formas; 2. Išsiaiškinti, kaip visos naudojamos priemonės kartu architektūroje sukuria siekiamą efektą; 3. Atrasti, kaip matematikos, inžinerijos ir meno pasiekimai įtakojo tuometinę architektūrą. Edukacinėje programoje bus naudojami palyginimų ir kontrastų, vizualios prezentacijos bei istorijų pasakojimo metodai. Edukacinė programa prasideda pateikiant moksleiviams dviejų bažnyčių vaizdus – romaninės ir gotikinės. Vaikai gana greitai pastebės jų skirtumus. Vaizdinėje prezentacijoje parodysime gotikai būdingas architektūros detales: langus, duris, rozetes, bokštus, skulptūras ir kitas groteskiškas figūras.


Istorijos ir literatūros paralelės: spaudos draudimas ir tautinio atgimimo šaukliai (Nuotolinė paslauga)

Kodėl 40 metų nebuvo galima spausdinti leidinių, rašytų lotyniškais rašmenimis? Kokią įtaką tokia situacija turėjo lietuvių literatūros raidai? Ką reiškia sąvoka „vargo mokykla“? Kuo patraukli, išskirtinė J. Basanavičiaus ir V. Kudirkos – pirmųjų lietuviškų laikraščių redaktorių – biografija? Apie ką buvo pasakojama pirmajame lietuviškame romane? Atsakymus į šiuos ir daugybę kitų klausimų sužinosite naujoje, virtualioje mūsų pamokoje „Istorijos ir literatūros paralelės: spaudos draudimas ir tautinio atgimimo šaukliai“. Pamokos metu aptarsime svarbiausias šio laikotarpio temas: graždanką, vargo mokyklą, knygnešystę, kontrafakciją, leidinius „Aušra“ ir „Varpas“, pirmąjį spektaklį ir lietuvių romaną ir kt. Taip pat susipažinsime su svarbiausiomis to laikotarpio figūromis ir jų veikla: M. Valančiumi, J. Basanavičiumi, V. Kudirka, J. Bieliniu, broliais Vilkutaičiais ir kt. Pamokoje bus dalinamasi muziejuje sukaupta ir saugoma unikalia vaizdine medžiaga: moksleiviai turės galimybę patyrinėti graždankos, kontrafakcinių leidinių pavyzdžius, pamatyti svarbiausius to meto leidinius.


Pažintis su Lietuvos muzikos patriarchu Juozu Naujaliu kitaip (1-4 kl.)

Atvykusiems į Raudondvario dvarą, trumpai pristatysime dvaro ir čia įkurto Kauno rajono muziejaus istoriją. Viena iš muziejaus erdvių yra skirta kompozitoriui Juozui Naujaliui, lietuvių muzikos patriarchui.
Juozo Naujalio gyvenimą, kūrybą, veiklą ir to laikmečio buvusias politines bei ekonomines aplinkybes pristatysime rodydami animuotą pasakojimą muziejaus terminale ir  gyvu pasakojimu, iliustruotu autentiškais eksponatais muziejaus ekspozicijoje, klausysimės įvairių žanrų  kompozitoriaus kūrinių.
 Klausantis muzikos, kartu visi piešime savo svajones.


Oro teptukais vadiname aerografus, kuriais grafičių (graffiti) meistrai piešia ant sienų. Diskusijos, ar graffiti yra menas, o gal vandalizmas, netyla jau kelis dešimtmečius. Mieste tikrai esate matę dažais išpurkštų grafitininkų inicialų, tačiau turbūt pastebėjote ir įspūdingų gatvės meno kūrinių. Garsiausių grafičių menininkų darbai brangiai parduodami meno aukcionuose, o grafitininkai rengia gatvės meno festivalius – jų metu miesto erdves ir pastatų sienas puošia savo kūriniais. Edukacinio užsiėmimo metu išbandysite graffiti dailės techniką ir estetinius principus. Juos vėliau lengvai pritaikysite kurdami savarankiškai.


„Visas menas apie mus“ – tiesa tai ar melas?

Kviečiame į edukaciją, kur galėsite paneigti arba patvirtinti šį teiginį.
Edukacijoje „Pojūčių žemėlapis meno kūrinyje“ išsamiai aptariami 4-5 kūriniai, prie kiekvieno iš jų mokiniai atlieka tam tikrą kūrybinę užduotį. Kiekvienas kūrinys – tai vis kitoks meno patyrimas: per garsą, lytėjimą, skonį, vaizdą, kvapą. Kursime, analizuosime, ieškosime, komunikuosime, džiaugsimės atradimais.
GARSAS – pasitelkdami skirtingus muzikos žanrus analizuosime meno kūrinius, lyginsime meno kūrinį su muzikos kūriniu, bandysime atrasti sąsajas, išgirsti meno kūrinius..
LYTĖJIMAS. Pojūčių dėžučių pagalba liesime skirtingus paviršius: švelnus, šiurkštus, minkštas, lipnus. Diskutuosime apie tai kokius pojūčius kelia, kaip galima suvokti, suprasti per lytėjimą tam tikrus objektus. Bandysim skirtingų lytėjimo pojūčių ieškoti meno kūriniuose, analizuosime jų medžiagiškumą.
SKONIS. Pasitelkdami kortelės su skirtingais skonį simbolizuojančiais maisto produktais, pvz.: citrina, ledai, pyragas, saldainis, pipirai ir pan., kviesime mokinius kurti ir būdvardžių pagalba jungti skonio žodį su meno kūrinio vaizdais, taip kursime trumpus meno kūrinio apibūdinimus, arba su vyresniasiais ketureilius.
KVAPAS. Pasitelkdami įvairius kvapus, bandysime užuosti meno kūrinius, ieškosime parodoje apelsinais arba lietumi kvepiančių paveikslų. Kursime istorijas apie kvapus ir paveikslus, pasakosime vieni kitiems.
VAIZDAS. Per kaleidoskopo akinius žvelgsime  į meno kūrinius, ieškosime įdomių detalių, tyrinėsime aplinką kurioje paveikslas eksponuojamas, diskutuosime kokius pojūčius sukelia sudėtingas ir iškreiptas vaizdas, diskutuosime kaip mus veikia vizualūs aplinkos pokyčiai.
Edukacijos pabaigoje šie patyrimai sudedami į žemėlapį taip sukuriant savą, autentišką kelionę -meno parodos patyrimą. Reflektuodami mokiniai apmąstys įvykusią patirtį, ją dokumentuos, įvardins.


Kultūros paso paslauga „Edukacinis užsiėmimas „Keliauk ir pažink Šilutę“ – tai puiki priemonė mokiniams pažinti ar iš naujo atrasti Šilutės miesto istorijos ir kultūros paveldą. Stalo žaidimas kvies suburti savo draugų kompaniją (komandą) ir kartu apkeliauti daugiau kaip 510 metų Šilutės gyvavimo laikotarpį. Žaidėjai bus supažindinti su miesto istorija, architektūra, kultūra, tradicijomis, papročiais, čia gyvenusiais žmonėmis, iškiliomis asmenybėmis, lankytinomis vietomis, gamtos paminklais ar reiškiniais (potvynis), kt.
Paslaugos tikslas – skatinti dalyvius neformaliai mokytis,
gilinti žinias, domėtis ir pažinti Šilutės miesto, krašto istoriją ir kultūrą.
Paslaugos uždaviniai:
1. Žaidimo pagalba įtraukti jaunimą į aktyvią vienijančią veiklą, skatinti jų tarpusavio bendradarbiavimą tikslui pasiekti;
2. Šia neformalia mokymosi priemone supažindinanti dalyvius su Šilutės krašto istorija, kurios metu įgytos žinios turės išliekamąją vertę jų asmenybės formavimuisi.
3. Į žaidimą įtrauktais klausimais apie Šilutės miesto ir rajono istoriją, kultūrą, iškiliomis asmenybėmis, kultūriniu paveldu ir kt. bus skatinama ugdyti žaidėjų kultūrinę kompetenciją, meninę individualybę, sąmoningumą.
Ši kultūrinė edukacija yra skirta 5-12 klasių mokiniams, jos trukmė bus apie 60 min. Edukacinio užsiėmimo pabaigoje mokiniai kartu su mokytojais ir paslaugos teikėju reflektuos pasidalindami įgytomis žiniomis, sužinotais naujais faktais apie savo miesto istoriją.
Stalo žaidimo metu bus pasitelkiami šie žaidimo elementai: žaidimo lenta, kortelės su klausimais ir nuotraukomis, ridenimo kauliukas bei žaidimo figūrėlės.
Išvažiuojamoji paslauga bus teikiama: Šilutės rajono savivaldybėje, Klaipėdos ir Tauragės apskrityse.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Jono Šliūpo muziejus ir jo kiemas slepia daugybę įdomių istorijų. Smalsu, kokių? Kviečiame į orientacinį žaidimą, kuriame jas pasakos ir į praėjusį laiką nukels čia vaikystę praleidęs pirmojo Palangos burmistro sūnus Vytautas. Tiesa, keliauti kartu su juo mums prireiks laiko mašinos, nes Vytauto vaikystę ir mūsų dienas skiria šimtas metų ir daugybė naujovių. Pasitelkę vieną iš jų – savo mobiliajame telefone įdiegtą lobių paieškos programėlę, įgysite galių pamatyti ir suprasti, kaip pasikeitė – o gal liko visai toks pat – mūsų pasaulis. Tapę praeities detektyvais, orientaciniame žaidime ieškosite Vytauto vaikystės istorijų, kurias paslėpėme muziejaus kieme.  Jas atradę – atliksite smagias užduotis ir, rinkdami lobio taškus, rungsitės dėl nugalėtojo titulo.

Atradimo džiaugsmą sustiprins žaidimo programėlėje vaiko balsu įgarsintos ir iliustruotos, Vytauto Šliūpo prisiminimais papildytos istorijos. Jos leis mažajam žaidėjui nepažinų tarpukarį pamatyti vaiko akimis, o su istorijų herojumi užmegzti jaukų asmeninį ryšį.
Žaidime gali dalyvauti ir judėjimo negalią turintys asmenys, nes stotelės išdėstytos kieta danga dengtoje muziejaus teritorijoje, jos nereikalaus pakilti laiptais, o laimėtoju taps nebūtinai tas, kuris žaidimo užduotis įveikė greičiausiai, bet tas, kuris jas įveikė teisingai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Skaitmeninė kompetencija


Šiaudiniai sodai yra nuostabus senovės žmonių gilios dvasinės pasaulio pajautos įrodymas ir jų abstraktaus mąstymo išraiška. Sujungiantis, surišantis, susiejantis daugybę smulkių narelių į vieną vieningą visumą – sodas iškyla, kaip pačios religijos esmės vaizdinys, perteikiantis mūsų svarbiausią gyvenimo užduotį – kurti dievišką darną savyje ir aplink save. Šiaudiniai sodai yra labai svarbi lietuvių tautos papročių dalis. Sodas buvo kabinamas virš kūdikio lopšio, dovanojamas jaunavedžiams, kaip turtingo gyvenimo linkėjimas, jais buvo puošiami namai. „Nieko neverta toji mergelė, katra sodo nemoka suverti“, – taip žmonės sakydavo. Atvykę į edukacinį užsiėmimą turėsite puikią galimybę susipažinti su šiuo seniausiu tradiciniu amatu, jo reikšme žmogaus gyvenimui. Verdami sodą iš gležnų ir trapių šiaudelių, jūs trumpam panirsite į meditaciją, kurios rezultatas jus nustebins ir dar ilgai džiugins jūsų sielą ir akis.


Susipažink su emocijomis per fotografiją

Pradinių klasių mokiniui vis dar nėra lengva atpažinti ir suprasti savo bei kitų emocijas, įvardinti jų priežastį. Moksleiviai susipažins su skirtingomis emocijomis, sužinos kaip atpažinti savo jausmus. Praktinėje dalyje žais improvizacinius žaidimus, emocijas įvardins per fotografijas. Supras kokia didžiulė yra fotografijos galia. Sužinos kaip fotografija užkoduoja emocijas, nostalgiją, juoką, sukelia prisiminimus ir nukelia auditoriją į jos užfiksavimo vietą, padės geriau pažinti ne tik emocijas, bet ir pasaulį, kuriame dar nesame buvę.


„Etnoatradimai. Šiaudelių pynimas ir rišimas”

Klaipėdos miesto savivaldybės etnokultūros centras

Šiaudelių pynimo ir rišimo užsiėmimo metu dalyviai pirmoje renginio dalyje bus supažindinami su etnokultūriniu palikimu, su pynimo iš šiaudelių tradicija ir jų panaudojimo papročiais. Moksleiviai sužinos kaip surinkti, išdžiovinti ir paruošti kūrybai šią gamtinę medžiagą. Susipažindami su šiaudiniais dirbiniais edukacijos dalyviai pamatys kokias plačias galimybes ši gamtinė medžiaga teikia kūrybai.
Antroje dalyje moksleiviai patys gamins šiaudines dekoracijas. Mažiausieji užsiėmimo dalyviai išmoks surišti šiaudinę gėlytę, angelėlį, suverti šiaudo narelių vėrinį. Vyresni bus mokomi sudėtingesnių šiaudinio sodo rišimo elementų– reketuko, paukštelio. Šių edukacinių užsiėmimų metu įgyti įgūdžiai ir žinios ne vienam mokiniui taps laisvalaikio užimtumo įdomia veikla, kuriant renginio scenografiją, puošiant klasę Kalėdoms, ruošiantis Velykoms ar klaidžiojant po laukus ir renkant šiaudus. Ši veikla prisidės prie etninės kultūros paveldo išsaugojimo bei gyvosios tradicijos tęstinumo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Aš myliu mamą, tėtį, sesę, brolį. Aš myliu ištikimą šuniuką. Mylėčiau ir ežiuką, tik jo negaliu paglostyti. Mylėčiau ir vilkiuką, tik jo dar nesu matęs. Mylėčiau paukštuką, tik jo negaliu sugauti. Edukacinio užsiėmimo tikslas – dalyvius paskatinti mylėti laukinius gyvūnus, kai jiems netrikdoma ramybė: nelaikant jų namuose ar narvuose, jų negaudant gamtoje, ar jų iš vis net nematant. Dalyviai supažindinami su Lietuvos ir pasaulio gyvūnais ir paaiškinama, kur, kada ir kaip jie jaučiasi geriausiai. Dalyviai diskutuos, pateis savo nuomonę ir suvoks, kad mes tikrai mylime gyvūnus, kai jie gyvena laukinėje gamtoje. Įgytas žinias pritaikys praktiškai: žaidžiant-dėliojant dėlionę, kuriant meninį darbelį – iš paruoštų spalvotų, įvairių dydžių širdelių susiklijuos gyvūnėlį: pelėdą, ežį, žuvį, tigrą, laumžirgį ir boružę.


Kūrybiška ekskursija atskleis dingusio, o gal kur nors už kampo pasislėpusio senojo miesto istorijas. Kur stovėjo senojo miesto vartai? Kodėl išnyko kai kurios gatvelės ir kaip dabar jas pastebėti? Kokius atspaudus viduramžių pastatų plytose paliko senieji meistrai? Bandysime įminti istorines miesto paslaptis žemėlapiuose brėždami dingusias gatveles, išmatuodami  „ūgtelėjusius“ durų slenksčius,  žingsniuodami siaurais slaptais praėjimais…
Ekskursijos tikslas – ugdyti sąmoningą vaikų požiūrį į paveldą ir jo išsaugojimo svarbą, ugdyti pastabumą ir gebėjimą suprasti įvairius kultūros, architektūros ženklus miesto aplinkoje, atpažinti ir atskirti istorines vertybes nuo naujai atsiradusių elementų.


Nuotolinė paslauga: Šiuolaikinio cirko, žongliravimo spektaklis „Žonglieriaus pasakaitė“ ir aptarimas - susitikimas su kūrėju ir atlikėju Mantu Markevičium

‘Žonglieriaus pasakaitė’ - žongliravimo, šiuolaikinio cirko spektaklis vaikams su prietemoje šviečiančiais žongliravimo
įrankiais. Naujas triukas – žonglieriaus teatriukas! Į du lagaminus telpantis spektaklis atkeliauja į mokyklas! Žiūrovai
nusikels į pasaką, į miško aikštelę, kurioje sutems. Ten išgirdus, dar negirdėtus, žongliravimo garsus, regės mėnulį, naktinį
drugelį, grybautoją ir jonvabalius. O svarbiausia, kad visi vaikai dalyvaus pasakoje ir kartu kurs pasakiškus burtus. Laikas
prabėgs linksmai ir prasmingai, vaikai sužinos kaip galima žongliruoti, lavins kūrybiškumą.
 Poetišką, nuotaikingą ‘Žonglieriaus pasakaitę’, mėtydamas ir
gaudydamas įvairiausius daiktus, seks šiuolaikinio cirko artistas Mantas Markevičius. Žongliravimu jis susidomėjo 2000 m.
Pramokęs šio meno ėmė ne tik kurti, bet ir mokė vaikus bei paauglius žongliravimo meno. Du jo mokiniai dalyvavo talentų
televizijos projektuose. Artistas kūrė programas vaikams, dalyvavo įvairiuose socialiniuose ir edukaciniuose projektuose.
2008 m. susidomėjo šiuolaikiniu cirku. Subūrė šiuolaikinio cirko trupę „Naujas Vilniaus Cirkas: Antigravitacija“. Sukūrė
pirmąjį žongliravimo spektaklį Lietuvoje: „Stebuklingas medis“, skirtą visai šeimai. 2011 metais buvo nominuotas
„Auksiniam scenos kryžiui“, už šiuolaikinio cirko, kaip žanro, populiarinimą Lietuvoje. Taip pat sukūrė šiuolaikinio, naujojo
cirko spektaklius: „Nėra laiko“, ‘’Kelionė’’, „Žvejas“ ir ‘’Aš esu...“. Šiemet šiuolaikinio cirko artistas skaičiuoja aštuonioliktus
metus scenoje.


Jurbarko rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Su mokiniais kalbama apie patyčias: kas tai yra, kaip su tuo kovoti, galima iš žmogaus juoktis, ar ne. Papasakojama apie regos negalias, apie garsius, daug pasiekusius neregius. Paaiškinama, kaip neregį reikėtų vesti, kaip neregiui galima padėti atsisėsti, kaip paaiškinti, kur daiktas yra, kaip svarbu tvarka ir pastovumas jų namuose. Mokiniams trumpai pateikiama Brailio rašto atsiradimo istorija, jo pritaikymas Lietuvoje. Paaiškinama Brailio rašto principai, supažindinama su abėcėle. Parodomi rankraščiai ir leidiniai Brailio raštu. Pasiūloma patiems pabandyti atsidurti neregio kailyje. Vaikai bando rašyti Brailio raštu, simuliacinių akinių pagalba gali patirti, kaip viena ar kita liga pažeidžia regėjimą, užrištomis akimis bando vaikščioti su balta lazdele, „eiti į parduotuvę" ir rinktis produktus, arba tiesiog pojūčių pagalba atpažinti produktus.


Pradžioje dalyvių klausinėjama: ką jie žino apie Vytautą Didijį, kodėl jis vadinamas Didžiuoju, kas sieja Vytautą ir Drakoną - tuo siekiama sužadinti bei aktualizuoti dalyvių turimą patirtį, asociacijas, žinias ir tai leidžia pakreipti edukacijos turinį patvirtinant, papildant ar paneigiant egzistuojančius mitus. Klausiama ir ką norėtų sužinoti apie Vytautą Didijį. Edukacija tęsiama muziejaus ekspozicinėse erdvėse parodant, akcentuojant tuos muziejaus eksponatus, kurie yra susiję su Vytautu, pvz., šachmatai, pinigai, žemės dovanojimo raštas, antspaudo kopija. Atkreipiamas dėmesys į Vytauto portretus, neįvykusį karūnavimą. Itin akcentuojami valdovo asmenybės bruožai, kurie siejami su istoriniais Vytauto Didžiojo valdymo laikotarpio laimėjimais bei pralaimėjimais įvardijant jų reikšmę istoriniame kontekste. Edukacija tęsiama pasidarant iš modelino Vytauto antspaudo kopiją bei keletas klausimų apie tai, ką pavyko sužinoti pasivaikščiojimo metu arba panaudojamas kryžiažodis pasinaudojus IT įrankiu.


Akmens amžiaus detektyvų klubas domėsis, ką reiškia gyventi akmens amžiuje. Atlikdama įvairius darbus ir užduotis, edukacinėje programoje sužinosime, kuo vertėsi, kaip atrodė, kuo maitinosi akmens amžiaus žmonės.


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija Bernardinų sodas -  „Nuo daržo iki vasaros teatro“

Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija, Bernardinų sodas - „Nuo daržo iki vasaros teatro“. Pačioje Vilniaus senamiesčio širdyje įsikūrusi gamtos oazė – Bernardinų sodas, mėgstama pramogų ir poilsio vieta. Senais laikais, šią pelkėtą vietą savo namais pavertė į Vilnių atvykę vienuoliai pranciškonai, čia pasistatę bažnyčią ir vienuolyną, pasisodinę derlingus daržus ir žaliuojantį sodą su tvenkiniais, kanalais ir aplink dūzgiančiomis bitėmis. Tačiau parko istorija susijusi ne vien su vienuoliais. Čia būta prabangių restoranų, bufetų, vasaros teatras, net ir palmė džiugino sodo svečius. Kultūrinės edukacinės programos - ekskursijos tikslas – supažindinti mokinius su unikaliu istoriniu architektūros paminklu, atskleisti jo vertybes ir ugdyti kultūrinį – istorinį sąmoningumą. Pristatyti daugiau nei 500 metų čia gyvenančių vienuolių pranciškonų kasdienybę, tradicijas ir šventes. Ugdant pastabumą ir dėmesį skatinti surasti ir pažinti sode augančių augalų ekspozicijas, tobulinti gebėjimą geriau suprasti jų panaudojimo galimybes ir naudingąsias savybes. Pasitelkiant vizualinę medžiagą (nuotraukas, žemėlapius, atvirukus), edukacinius ir teminius žaidimus, gyvai tyrinėti sodo aplinką ir atrasti jame įvykusius landšafto ir architektūros pokyčius: dingusius, nugriautus pastatus ir paminklus, dirbtinai sukurtą upės vagą, buvusias ir esamas augalų kolekcijas. Mokiniams suteikiama galimybė tyrinėti ir interpretuoti, matyti detales, vertinti ir saugoti gamtos, kultūros ir architektūros paveldą.


ATRASK!!!.. IŠREIKŠK!!!... SUKURK!!!... ATRASK savyje odos gaminių dizainerio talentą! IŠREIKŠK save ir SUKURK odinę apyrankę!

Ar norite pabūti kūrėju ir pasigaminti savo išskirtinę odinę apyrankę taip atskleidžiant savo "vidinį aš"? O gal norite pabandyti iškalti savo inicialus odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė bei spaudė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet laukiame Jūsų kvietimo ir galėsite bent trumpam turėti odininkės dirbtuves savo mokykloje ar kitoje vietoje. Čia ne tik kursite, įsivaizduosite, susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir iš arčiau pažvelgsite į dizainerių gaminamus gaminius, galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos apyranke! Laukiame Jūsų ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!
Su šypsena, Viltė :)

Paslaugos tikslas. Išbandyti save odinių gaminių dizainerio "drabužyje", atskleidžiant savo "vidinį aš". Uždaviniai. Suvokti odininkų gaminamų kūrinių įvairovę, praplečiant akiratį. Susipažinti su garsių dizainerių gaminiais iš odos ir pabandyti būti kritiku / vertintoju. Sužinoti odų rūšis, kokybiškos odos savybes bei odininko darbo įrankius. Išbandyti odininko amatą ir save kūrėjo vaidmenyje, pasigaminant rankų darbo apyrankę tokiu stiliumi, koks atskleidžia edukacijos dalyvio "vidinį aš". Pagerinti edukacijos dalyvių socialinius įgūdžius, suteikti teigiamų emocijų ir parodyti galimybę mokytis inovatyviais metodais.

Numatomas poveikis.
Per pasigamintą gaminį atskleista saviraiška, vidinis pasaulis. Praplėstas supratimas apie kultūrinės raiškos ir komunikavimo formas, suprasta, kad komunikuoti galima ne tik verbaliai, ar raštiu, bet ir per kūrybą. Po edukacijos dalyvis bus išbandęs save kaip kūrėją "odos dizainerio rogėse" bei kaip vartotojas ir vertintojas kitų dizainerių darbus.


Paslaugos tikslas – supažindinti 5, 6 ir 7 kl. mokinius su labai ryškiu ir savitu lietuvių mitologinių sakmių personažu – laume, taip pat tradiciniu lietuvių liaudies amatu ir vienu iš laumės atliekamų darbų - verpimu. Uždaviniai:  1. Kūrybinių užduočių pagalba išanalizuoti mitologinių sakmių personažą - laumę, jos atliekamus darbus, funkcijas, išvaizdos savybes 2. Praktiškai supažindinti mokinius  su vienu iš laumės atliekamų darbų - verpimu; 3. Parodyti skirtingas vilnos rūšis, papasakoti apie  vilnos apdirbimo procesą; 4. Pasigaminti vilnonį aksesuarą; 5. Pasivaišinti laumės pyragu; 6. Aptarti laumės vaizdinio prasmes lietuvių mitiniame pasaulėvaizdyje.
Užsiėmimas vyksta ypatingoje, mitologinėms būtybėms pristatyti skirtoje vietoje – edukacinių užsiėmimų erdvėje „Mitologinių būtybių laboratorija“. Edukacijos  metu, naudojamos inovatyvios edukacinės priemonės: mokiniai turi atpažinti su mitologine būtybe susijusius asociatyvius daiktus, kurie yra liečiami, spėliojama jų paskirtis, naudojami interaktyvūs informaciniai stendai bei virtualus žaidimas apie lietuvių mitologines būtybes. Į pagalbą pasitelkiami ir tradiciniai edukacijos elementai: mįslės, kūrybinės užduotys, sakmių ištraukos. Taip taikant įvairias edukacijos raiškos formas, yra išsiaiškinama, kokias funkcijas laumė atlieka lietuvių mitologinėse sakmėse, kokios jos išvaizdos ypatybės, vardų įvairovė, kaip atrodo laumės vaikas, ar turi laumė vyrą, kur ji gyvena ir pan. Taip yra praplečiamos ir papildomos bendrosios mokinių  žinios apie lietuvių tautosaką ir mitologiją.
Antroje kūrybinėje edukacijos dalyje mokiniai skatinami patys tapti proceso dalyviais ir kūrėjais  - yra mokomi sausuoju būdu velti vilną ir pasigaminti pasirinktą aksesuarą bei jį dekoruoti.
Edukacija baigiama laumės pyrago ragavimu, mitologinių vaizdinių prasmės apie laumę aptarimu, įgytų žinių apibendrinimu.
Edukaciją veda etnologijos mokslų daktarė, mitologijos tyrinėtoja, mokslinių straipsnių autorė Ingrida Stundžė.


Ar tikrai užtenka apie dailės kūrinį pasakyti „gražu / negražu"? O kas jame patinka ir kas nepatinka? Ar kūrinius gali tyrinėti tik dailėtyrininkai, gal ir mes galime drąsiai juos vertinti, mokydamiesi apginti savo teiginius? Ar paveikslų apibūdinimai turi būti rimti ir labai moksliški, ar gali būti žaismingi ir juokingi? Sustokime, įsižiūrėkime taip, tarsi žvelgtume į paveikslą pro padidinamąjį stiklą ir, pasitelkę vizualinio mąstymo strategijų metodą, atsakykime sau – kas vyksta šiame paveiksle? Pamatysime, kiek daug iš pirmo žvilgsnio nepastebėtų dalykų galima rasti kiekviename kūrinyje. O kuriant paveikslų istorijas pratęsiančius kelių kadrų filmukus, pravers ir tradicinės paveikslų dėlionės, ir planšetiniai kompiuteriai.


Edukacija Zooparke "Mažyčiai Titanai: kaip bestuburiai formuoja kultūrą?"

Edukacinės programos metu pasinersime į įspūdingą pažintinę kelionę apie bestuburius gyvūnus, tyrinėsime be galo įdomų jų pasaulį, elgesį ir gyvybiškai svarbų vaidmenį, kurį "mažieji titanai" atlieka ekosistemose. Taip pat gilinsimės į turtingą šių būtybių kultūrinę reikšmę, pabrėždami jų simboliką mene, mitologijoje ir tradicijose skirtingose pasaulio kampeliuose. Nuo senolių pagarbos bitėms iki sraigių vaidmens šiuolaikinėje medicinoje – ši įtraukianti kelionė sujungia gamtą ir kultūrą, skatindama vertinti bestuburių indėlį į biologinę įvairovę ir žmonių paveldą.


Online spektaklis „Raudonoji knyga“ (nuotolinė paslauga)

„Ar girdi, ar išgirs žmogus paukščius? Ar patys paukščiai girdi vienas kitą? Ar girdi žmogų šalia esantis žmogus?“ – paklausim, bet verčiau neatsakysim. „Lėlės“ teatro žiūrovams gerai žinomos itin jautrios, poetiškos, daugybę sluoksnių savyje talpinančios Nijolės Indriūnaitės pjesės: „Baltos pasakos“, „Mergaitė su degtukais“, „Gėlių istorijos“ ir kt. Naujausia N. Indriūnaitės pjesė – Raudonosios knygos įkvėpta – šį kartą atsidūrė lenkų režisierės Ewos Piotrowskos rankose. Lietuvos teatro žiūrovai su E. Piotrowskos kūryba pažįstami iš 2011 m. Nacionaliniame Kauno dramos teatre pastatyto spektaklio pagal Lewis Carroll romaną „Alisa stebuklų šalyje“. „Raudonojoje knygoje“ stebėsime ir pažinsime paukščius. Šiame žaismingame lėlių spektaklyje per žmogiškus ir teatrinius konfliktus, per paprasčiausią norą išgarsėti skleisis itin rimta, žmogaus ir gamtos, nykstančių rūšių, gyvybės tapimo daiktu tema... Spektaklio dailininkė Julija Skuratova daugiausia dėmesio skyrė koliažo principu kuriamoms lėlėms. Jų konstrukcija buvo kuriama jungiant senus, antikvarinius daiktus ir skultptūrinius, įvairių „Raudonosios knygos“ veikėjų išvaizdą primenančius objektus. Taip senas daiktas spektaklyje primena tai, kas jau išeina ir tuo pačiu – tai, kas gali būti perkurta iš naujo.


Spektaklis "Kurmio Zigmo kelionė po pasaulį" (Išvažiuojamoji)

Scenarijaus autorė - Gintarė Dobilaitytė, kompozitorius - Aras Žvirblys. "Kurmio Zigmo kelionė po pasaulį" - tai spektaklis vaikams, kuris smagiai supažindins su įvairiomis pasaulio šalimis. Senas kurmis Zigmas, prisiklausęs žvirblių čiauškėjimo apie platųjį pasaulį, sumano susirasti sau geresnę šalį gyventi. Jis nusirausia į Japoniją, Argentiną, Vokietiją ir pas Amerikos indėnus, tačiau niekur nepritampa, iš kai kurių vietų vos sveiką kailį išnešdamas vis liūdnesnis keliauja toliau, kol pagaliau sugrįžta į Lietuvą. Ir tik grįžęs namo supranta paprastą tiesą – visur gerai, bet namuose geriausia. Spektaklis ne tik nuotaikingai supažindina su įvairiomis šalimis, jų tradicijomis ir papročiais, bet ir ugdo patriotiškumą, bei atskleidžia, kad iliuzijų vaikymasis gali atnešti nusivylimą ir reikia labiau vertinti tai ką turime.


Margutis - kaip laiškas... Pasibeldžia pavasaris į mūsų pasaulį, lyg į didžiulį baltą kiaušinį su geltona šilta širdimi, laukiančia prabudimo. Nudažytas įvairiomis spalvomis, išmargintas įvairiais ženklais, margutis šiandien yra ne tik graži ir sena liaudies tradicija, bet ir prabangi stalo puošmena, liudijantį apie seną baltų – lietuvių kultūrą, ryšį su gamta ir senas pavasario švenčių tradicijas. Edukaciniame užsiėmime mokiniai bus supažindinti su margučių raštų simbolika, tradicinėmis marginimo technikomis, spalvomis, raštais, su margučių kolekcija esančia Nalšios muziejuje. Moksleiviai mokysis marginti margučius tradicine marginimo technika – vašku. Bus pristatomi darbo įrankiai ir medžiagos, bus pateikta daug marginimo raštų pavyzdžių. Edukacijos užsiėmimui pasibaigus, kiekvienas į namus pasiims savo vašku margintą kiaušinį.