Edukacinės programos „Sveikatingumas Druskininkuose“ metu dalyviai (1-4 kl. mokiniai) sužinos apie kurorte taikomas terapijas, glaustai susipažins su miesto sveikatinimo istorija bei jo kultūrą formavusiomis asmenybėmis. Skaitmeninėje edukacijos „Sveikatingumas Druskininkuose“ kelionėje apjungiamos visos keturios gamtos stichijos – oras, vanduo, ugnis ir žemė, todėl sveikatos reikia semtis iš gamtos, kurioje naudojami šie pradiniai elementai, sukūrę žemę ir sudarantys jos egzistencijos pagrindą. Laikas, praleistas medžių šlamesy ar saulės nutviekstame paplūdimy, - vienas iš sveikatingumo veiksnių. O kokie kiti? Pasitelkus interaktyvias priemones, edukacijos dalyviai varžysis viktorinoje ir kurs sveikatingumo parko maketus. Smulkiajai motorikai, kūrybiškumui ir tarpusavio bendradarbiavimui lavinti sukurtą sveikatingumo parko maketą dalyviai pasiims su savimi. Kaip žinia, Druskininkų parkai visais laikais buvo garsūs juos kūrusių asmenybių vardais, inovatyviomis idėjomis ir net revoliuciniais metodais, padedančiais stiprinti žmogaus bei gamtos ryšį. Įtraukiančios praktinės užduotys, atliekamos, naudojantis išmaniaisiais „Išmani klasė“ įrenginiais, ne tik papildys gautas sveikatingumo žinias, bet ir suteiks pozityvumo, skatins pastabumą, lyderystę, kritinį mąstymą, emocinį raštingumą, mokys komandinio darbo ir patenkins vaikų saviraiškos poreikius.


Edukacinė programa „Senojo pašto paslaptys“

Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Programos tikslas moksleivius supažindinti su pašto atsiradimo istorija, įvairiais gabenimo būdais. Dalyviai susipažįsta su technikos ir technologijų įtaka pašto gabenimui ir pristatymui. Pasakojama apie netikėčiausius ir įdomiausius laiškų siuntimo būdus: pašto balandžiai, oro balionai, lėktuvai, paštininkės katės, laiškai buteliuose ir t.t. Susibūrę į komandas išmoksta naudoti vieną iš slaptų žinučių šifravimo būdų. Edukacijos dalyviai supažindinami su laiškų rašymo būdais, tikra žąsies plunksna dailyraščiu rašo laišką. Susidomėjimo sulaukia laiškai rašomi spausdinimo mašinėle, kurioje vaikai dažniausia pasigenda „delete“ klavišo. Parašytus laiškus dalyviai mokosi užantspauduoti vaško ir rašalo antspaudais. Programos metu visa teorinė medžiaga iliustruojama vaizdine medžiaga ir muziejuje saugomomis filatelijos kolekcijomis. Užsiėmimo metu plėtojama laiškų rašymo ir siuntimo tema papildo mokyklos programą, prisideda prie mokinių kultūrinio akiračio plėtimo. Programa skatina bendravimą, ugdo komunikacinius gebėjimus, kūrybinę saviraišką.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Lėlių vaidinimas visai šeimai „Vilkas ir ožiukai“ - gerai žinomos lietuvių liaudies pasakos plastiška, muzikali, etnologiškai argumentuota sceninė versija, atskleidžianti daugiasluoksnę pasaulio sandarą ir jo tvarką. Šiame sceniniame virsme akcentuojami svarbiausi egzistencijos įvykiai (gimimas ir mirtis), gėrio ir blogio, priežasties ir pasekmės, meilės ir atsakomybės ryšiai, primenama amžinųjų vertybių kaina. Tai nesumeluotas, išjaustas, brandus lėlių vaidinimas, kuriuo teatras tarsi suformulavo savo idėjinę-filosofinę koncepciją, kūrybinę programą: betarpiškas, autentiškas, pokalbis su žiūrovu; originali dramaturgija, atspirties ieškanti lietuvių tautosakoje ir mitologijoje; vaizdo ir minties daugiasluoksniškumas; šeima – ne kaip formali institucija, o kaip pamatinė vertybė; kaip mikrokosmosas, kuriame nuolat vyksta kūrimo ir savikūros, augimo ir auginimo procesai.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Edukaciniame užsiėmime "Kaligrama - raštas ar piešinys?" daugiau sužinosite apie mažiau žinomas M. K. Čiurlionio kūrybos sritis, daugiausiai dėmesio teikiant jo rašytiems laiškams. M. K. Čiurlionis susirašinėdamas laiškais su broliais kartais naudojo ne tik mums gerai pažįstamas raides, bet ir slaptus simbolius, kuriais užšifruodavo norimą tekstą. Edukacinio užsiėmimo metu šifruosite M. K. Čiurlionio kurtą raštą, tyrinėsite paveikslus su panaudotais šiais motyvais ir kursite kaligramą – individualų piešinėlį iš M. K. Čiurlionio rašmenų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Spektaklis vaikams „Skersgatvio pasaka“ su programa: Kalėdų senelio belaukiant

jams
Trumpas paslaugos aprašymas:
Spketaklis „Skersgatvio pasaka“ su programa Kalėdų senelio belaukiant. Pjesė „Skersgatvio pasaka“ (1979 m.) – bene stipriausias Juditos Vaičiūnaitės draminis kūrinys, pasakojantis nuostabią istoriją apie tai, kaip berniuko Gryčio sapne draugų būrys išvaduoja meistro dukrą Stiklę iš prakeiksmo. Tik bendromis pastangomis jie randa raktą jos išvadavimui. Tai ne tik graži istorija apie draugus, bet ir nuostabių personažų kupinas spektaklis. Vaikus žavi juodas katinas Markizas, Stiklės lėlė Negriukė, berniukas Grytis, Dama iš seno portreto, Ledo gėlė, o kur dar visų mėgstamas Sniego senis raudona nosimi. Spektaklio metu vaikai supras, kaip svarbu būti savimi, nebijoti stengtis dėl kitų. Šios pjesės pasaulis slėpiningas – didžioji veiksmo dalis vyksta meistro namuose, stiklo šlifavimo, veidrodžių gamybos ir restauravimo dirbtuvėje, tarp galybės veidrodžių, prietemoje, tačiau nuoširdi draugystė ir drąsa įveikia kerus. Šis spektaklis idealus šventiniam Kalėdų ir Naujųjų metų laikotarpiui. Aktoriai kviečia atsigręžti į visiems brangius dalykus – draugystę, rūpestį, ištikimybę, žodžio laikymąsi, tikslo siekimą. Teatrinę ir estetinę šventę kuria talentingos scenografės ir kostiumų dailininkės Jurgitos Jankutės sukurti išskirtiniai kostiumai, aktorių grimas, šokiai, muzika ir dainos. Režisierė - Janina Matekonytė. Po spektaklio moksleiviai laukia Kalėdų senelio, tuo metu jie bendrauja su pasakos personažais, gali užduoti jiems klausimus, patys moksleiviai gali ateiti į sceną ir prisistatyti kaip darė personažai. Kartu su aktoriais kuria šokį pagal labiausiai patikusią spektaklio dainą. Esant poreikiui Kalėdų senelis gali išdalinti jūsų dovanėles.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas "Vandens gyvenimo linija" (nuotolinė paslauga)

Edukacinio užsiėmimo objektas: ruonis, jo gyvenimas, jo santykis su motina ir jį supančia aplinka. Vieno ruoniuko istorija pateikiama kaip priemonė užsiėmimo dalyviams analizuoti Pasitikėjimo, Meilės, Ištikimybės, Atsakomybės, Laisvės temas. Visas edukacinis užsiėmimas „Vandens gyvenimo linija“ sukonstruotas kaip meninė instaliacija. Garsinio ir tekstinio pasakojimo centre Baltijos jūros ruoniai – didžiausi mūsų regione gyvenantys jūrų gyvūnai, kurie kuria mūsų regiono unikalumą ir savitą ekosistemą. Dalyviai kviečiami į bendrą dialogo erdvę, kuri atskleidžia šių gyvūnų kasdienybę, patirtis ir savijautą. Į meninį dialogą, kuris skatina išgirsti tiek mums, tiek ruoniams aktualias ekologijos, taršos ir išlikimo temas, kviečia permąstyti asmeninį santykį su mus supančia aplinka.


Edukacinis užsiėmimas „Nuo EGO prie EKO. Gyvensiu TVARIAU, kad ruoniukui būtų SAUGIAU“ orientuotas į ekologinio raštingumo gebėjimų ugdymą. Aktualizuojamos Baltijos jūros taršos problemos ir taršos pasekmės Baltijos jūros ekosistemai, ypač ruoniams. Užsiėmimo veiklomis edukacijos dalyviai skatinami ugdyti aplinkosauginę kultūrą, kūrybiškumą, tvarių sprendimų grupėje ir individualiai kūrimą, socialiai atsakingo žmogaus elgseną, kuris kultivuoja aplinką tausojančius kasdieniu įpročius. Aktyvios veiklos interaktyvioje naujame Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centre įrengtoje ekspozicijoje „Keičiuosi aš – keičiasi jūra“ ir kūrybinės užduotys su prie jūros rastomis atliekomis leis dalyviams išbandyti save tvaraus, socialinio dizaino kūrimo srityje, o jų sukurti darbai inspiruos save ir aplinkinius keisti požiūrį nuo EGO prie EKO. Edukacinis užsiėmimas vykdomas Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centro ekspozicinėje erdvėje, siekiant sustiprinti suvokimą apie mažėjančią Baltijos jūros biologinę įvairovę, jos nykimo priežastis, pasekmes bei galimą prevenciją, prasidedančią kiekvieno mūsų namuose.


„Lošimų mašina“ - speciali edukacinė programa apie meną, technologijas ir pilietiškumą

Viešoji įstaiga Šv. Jono gatvės galerija

Edukacinė programa yra skirta meninėmis priemonėmis supažindinti moksleivius su psichologijos ir elgsenos mokslo raida bei jų įtaka šiuolaikinių internetinių technologijų dizainui. Užsiėmimo metu moksleiviai bus pakviesti į galerijos erdvėje įrengtą kino salę, kur pamatys du specialiai šiam užsiėmimui skirtus video kūrinius:

Kartu pažiūrėję video medžiagą, su moksleiviais ją aptarsime, teiraudamiesi jų asmeninių išgyvenimų apie tai, kaip jie šiandien patiria informaciją ir komunikaciją, kokią rolę jų gyvenime užima socialinės medijos ir kaip jos veikia jų daromus sprendimus. Po trumpos diskusijos grupėje žaisime keletą žaidimų, kurie yra grįsti elgsenos mokslo idėjomis ir istoriniais eksperimentais. Žaidimai bus parinkti priklausomai nuo moksleivių atgalinio ryšio, gyvai atliepiant jų mintis ir įspūdžius, bei aptariant jų asmenines patirtis.

Žiūrėdami filmus, žaisdami žaidimus ir diskutuodami, aptarsime šiandien itin svarbius klausimus, tokius kaip:

Koks šiuolaikinių technologijų santykis su psichologinėmis priklausomybėmis?
Ką šiandienos informacijos sraute reiškia "tiesa" ir kaip ji kinta priklausomai nuo konteksto?
Kaip internetinėje erdvėje cirkuliuoja ir kaip keičiasi vaizdai ir kaip į juos žiūrėti?
Kaip technologija veikia mūsų pilietiškumo suvokimą ir kokią naudą ir žalą ji gali padaryti demokratijos idėjai?
Kaip išlikti pastabiems ir kritiškiems mus pasiekiančios informacijos atžvilgiu?

Edukacijos trukmė: 45 min - 1 val. (Galime pritaikyti trukmę atsižvelgdami į moksleivių poreikius)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ar jūsų klasė - gera komanda? Netiesa, kad vieniems pasiseka, kitiems sekasi mažiau – juk ryšiai tarp žmonių yra tarsi sodas, kuris puoselėjamas gali kelti didį susižavėjimą, o apleistas gali tapti dykviete ar net pavojingomis džiunglėmis. Kaip dailininkas spalvomis ir potėpiais kuria paveikslą, taip grupė žmonių požiūriu, emocijomis ir veiksmais kuria grupės atmosferą ir galią. Tai bendradarbiauti provokuojantis patyriminis žaidimas, sudėtas iš telkiančių, azartiškų ir linksmų žaidybinių komandinių užduočių, įtraukių diskusijų, asmeninės/grupinės refleksijos. Komandinės veiklos skatina kurti, bendradarbiauti, imtis atsakomybės ir iniciatyvos, derintis nuomones ir priimti grupinius sprendimus, sveikai konkuruoti. Veikiama bei diskutuojama ir didelėje, ir mažose komandose. Užduotys sudaro galimybes įtaigiai patiems dalyviams savo veiklose pamatyti pagrindinius bendradarbiavimo dėsningumus, atrasti emocinę dedamąją komandos darbe - suprasti, kas motyvuoja mane ir kitus, kas telkia žmones siekti bendrų tikslų ir kokios yra pagrindinės kliūtys susitarti. Čia kuriama palanki atmosfera kalbėtis apie bendras vertybes, kurti vidines taisykles, komandos bendravimo kultūrą.


Užsiėmimo "Pasakiškas vaško teatras" metu vaikai pirmiausia išvys mažą spektakliuką pagal pamokančią pasaką. Po spektaklio su vaikais bus aptariamos spektaklio sudedamosios dalys. Pasaka, veikėjai ir scena. Toliau vaikai imsis darbo: iš vaško plokštelių metalinių formų pagalba pasigamins pasakos personažus. Dirbdami su natūraliu, kvapniu vašku vaikai lavins ne tik pirštų miklumą ir smulkiąją motoriką, bet ir kūrybingumą. Vaškas leidžia lengvai improvizuoti ir keisti personažo pavidalą. Galiausiai kiekvienas iš panaudoto kartono dėžutės pasigamins sceną. Ją dekoruos pasirinktais motyvais. Dar pasigamins plakatą ir bilietus. Baigta! Pamokanti pasaka paruošta rodyti namiškiams! Įrodyta, kad pasakos teigiamai veikia vaiko psichikos raidą. Klausantis pasakų lavinama vaizduotė, saviraiška, loginis mąstymas ir kalba. Pasakos diegia svarbias vertybes: drąsą, užuojautą, pagarbą. Jos praplečia vaiko sampratą apie supantį pasaulį, parodydamos, kad jis yra gyvas. Ši idėja svarbi formuojant empatijos, globos bei atsakomybės jausmą viskam, kas mus supa: žmonėms, gyvūnams, augalams ir pačiai gamtai. Edukacija yra paveiki, nes įtraukia visus pojūčius: pasaka - klausą, lėlių gaminimas - lytėjimą, vaškas uoslę o pats spektaklis - regą.


Propaganda prieš šimtą metų ir dabar: kaip ją atpažinti? (Nuotolinė paslauga)

Suintensyvėjusių informacinių karų akivaizdoje kiekvienas žmogus, ypač besiformuojantis jaunas žmogus, turi sugebėti identifikuoti pastangas manipuliuoti jo realybės suvokimu, atskirti melą nuo tiesos, atpažinti politinės ir kitokios propagandos elementus. Realių atvejų analizė ir praktinis darbas nagrinėjant olandų dailininko Luiso Ramakerso Pirmojo pasaulinio karo politines karikatūras padės užsiėmimo dalyviams susipažinti su įvairiomis propagandos technikomis, jų taikymo būdais ir identifikavimo instrumentais. Ramakerso darbai idealiai atliko savo propagandinį vaidmenį – jie taip stipriai motyvavo britų mobilizaciją ir amerikiečių apsisprendimą stoti į karą, kad Vokietijos valdžia už šio dailininko galvą buvo pažadėjusi 12 tūkst. markių premiją! Užsiėmimo dalyviai analizuos simbolines karikatūras, identifikuos juose vaizduojamus realius istorinius įvykius, kultūrinį kontekstą ir menines detales. Ši programa skirta ugdyti mokinių kritinį ir analitinį mąstymą.


Edukacinis užsiėmimas Ratilo raštai raštuoti, vyksiantis Šiaulių kultūros centre, kviečia 1–6 klasių mokinius patirti tradicinio lietuvių audimo meno paslaptis. Tai unikali galimybė ne tik sužinoti apie audimo istoriją, bet ir susipažinti su mūsų kraštui būdingais audimo būdais. Dalyviai turės progą aptarti, kokias spalvas ir ornamentus naudojo audėjai, ir kaip šie elementai atsispindi etnografiniuose kostiumuose.

Užsiėmimo metu dalyviai sužinos apie audinių spalvų reikšmes bei simbolius, kas leis jiems suprasti, kodėl raudona simbolizavo gyvybę, o žalia – gamtos atgimimą. Išmokę šias svarbias pamokas, dalyviai galės realizuoti savo kūrybinius sumanymus, kurdami margaspalvius ornamentinius ratelius iš siūlų.

Tai ne tik kūrybinis procesas, bet ir galimybė išlaisvinti savo vaizduotę, eksperimentuoti su spalvų deriniais ir raštais, kurti unikalius kūrinius, kurie primins lietuviškas tradicijas. Kiekvienas dalyvis parsineš namo savo rankų darbo kūrinį, kuris taps puikiu prisiminimu apie šią edukacinę patirtį.

Šis užsiėmimas neabejotinai praturtins dalyvių kultūrinį sąmoningumą ir padės jiems suvokti savo tautos paveldą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Pristatomi archajiški indėnų ginklai, jų istorija, naudojimo, pritaikymo principai ir filosofija. Programos dalyviai patikrina rankos tvirtumą, akies taiklumą šaudymo iš lanko turnyruose. Kiekvienas taiklus šūvis stiprina pasitikėjimą savimi ir savo jėgomis. Po treniruotės šaudant į taikinius - laikas pajusti tikro indėno kario dvasią dalyvaujant druagiškame mūšyje su lankais ir strėlėmis tikroje kovoje. Lankų mūšis vyksta lauke, specialiai pritaikytoje saugioje aikštelėje. Tai komandinis, energingas ir azartiškas žaidimas, kuriame draugiškoje kovoje šaudoma į priešingos genties narius specialiomis strėlėmis su paminkštintais antgaliais. Kiekvienas žaidėjas turi apsaugines veido kaukes, kurios pilnai apsaugo žaidimo metu. Mūšio puolimo ir gynybos strategiją ir taktiką turi sugalvoti patys mokiniai, pasitelkdami įgytas indėnų karybos teorines žinias, savo intuiciją, kūrybiškumą, drąsą ir lyderystės gebėjimus. Po mūšio edukacijos dalyviai vaišinasi arbata ir pasidalija savo įspūdžiais, įgyta patirtimi.


Išgyvenimas - dešimt stebuklų iš dešimties

Edukacijos metu yra aptariamos aplinkybės, lėmusios žydų vaikų išgyvenimą Holokausto laikotarpiu; susipažįstama su Samuelio Bako, Holokaustą išgyvenusio vaiko, kūryba. Pastaroji yra labai paveiki informavimo priemonė apie šio talentingo dailininko, Vilniaus miesto Garbės piliečio, kuriančio visą savo gyvenimą, traumines vaikystės patirtis.
Edukacijos pradžioje, ekspozicijose, yra pasakojama, demonstruojama, o vėliau, praktinio užsiėmimo metu, - atliekamas eksperimentas, įkvėptas Samuelio Bako kūrinio “Gandai”. Per dalyvavimą eksperimente yra pajaučiamos informacijos pakitimo / iškraipymo galimybės, suprantamos to pasekmės. Eksperimentas padeda patirti informacijos pokyčius, atsirandančius dėl subjektyvių priežasčių.
Eksperimento atlikimo metu yra naudojama multimedija, užduodami klausimai, diskutuojama. Aptardami, dalyviai yra kviečiami prisijungti ir išreikšti savo nuomonę interaktyviu būdu. Edukacija skatina dalyvius suprasti ir pajausti galimas priežasties ir pasekmės sąsajas, kritinio mąstymo svarbą.


Mažoji žemaičių architektūra ir šventųjų skulptūros (Nuotolinė paslauga)

Žemaičių muziejaus „Alka“ medinės skulptūros rinkinyje saugoma virš tūkstančio eksponatų: skulptūros, bareljefai, pastatomi kryžiai, altorėliai. Žemaitijos kaimo ekspozicijoje į autentišką aplinką įsilieja mažoji sakralinė architektūra: kryžiai, koplytstulpiai, koplytėlės. Vaizdinėje medžiagoje apžiūrimos medinės šventųjų skulptūrėlės, kaltiniai ir mediniai kryžiai, koplytėlės. Išgirstamos šventųjų istorijos, akcentuojama populiariausia simbolika, mokoma atskirti šventųjų įvaizdžius pagal unikalias detales. Susipažįstama su kryždirbystės tradicijomis, garsiausiais Žemaitijos dievdirbiais. Kahoot platformoje žaidžiamas žaidimas „Atpažink šventąjį“, kurio metu mokiniai įtvirtina gautas žinias.


Žodį robotas sugalvojo visai ne mechanikas, o rašytojas. Daugelis rašytojų kūrė kūrinius, kuriuose herojai buvo ne vien tik žmonės, bet ir robotai. Skaitytojai dievino mokslinę fantastinę literatūrą, kurioje vaizdžiai buvo pasakojama apie tai, kokia gali būti ateitis. O ateityje buvo vaizduojama daugybė unikalių ir nežinomų technologijų, minimi robotizuoti humanoidai, gyvensiantys tarp žmonių. Po Antrojo Pasaulinio karo buvo pradėti gaminti pirmieji robotai - žaislai.
Edukacijos metu mokiniai paanalizuos pirmuosius robotizuotus išradimus literatūroje ir kultūroje. Sužinos, kaip atrodė
pirmieji robotai – žaislai. Mokiniai užsiėmimo metu sukonstruos roboto modelį, sujungs jį su energijos šaltiniu ir varikliu. Pažintinė dalis: teorinės dalies metu mokiniai stebės filmuką apie robotų atsiradimą literatūroje ir pop kultūroje. Kūrybinė veikla: iš skirtingo tipo medžiagų sukonstruos roboto modelį. Praktinė mokslinė veikla: modelyje sujungs elektros šaltinį su varikliu, kurio dėka robotas judės ir suksis. Tikslas - susipažinti su robotų atsiradimo istorija literatūroje ir pop kultūroje. Uždaviniai: 1. Palyginti senovinius robotus - žaislus su šiuolaikiniais.
2. Ugdyti techninius, konstrukcinius, kūrybinius ir meninius įgūdžius bei gilintis į istorijos, fizikos kultūros pažinimą. 3.
Padėti mokiniams suprasti, kaip vyko technikos kultūros pažanga. 4. Sukurti roboto modelį ir įdiegti veikimo mechanizmą.
Priemonės: variklis, baterijos laikiklis, laidai, gnybtų kaladėlė, baterija AA, karšti klijai, užtrauktukas, dekoravimo priemonės (blizgučiai, šinilinės vielutės, burbuliukai, akytės), atsuktuvai, replės. Rezultatai: kiekvienas mokinys susikonstruos judantį, besisukantį robotuką. Robotukai liks vaikams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Užsiėmimo tikslas – autentiškų, archeologų surastų, Gedimino bokšto rūsių aplinkoje pristatyti Vilniaus miesto įkūrimo legendą ir išsiaiškinti, kuriuos šioje legendoje minimus faktus galime pagrįsti istoriniais šaltiniai, kurie iš jų turi simbolines prasmes.
Legenda apie Vilniaus įkūrimą yra vienas populiariausių senosios Lietuvos pasakojimų. Pirmą kartą jis užrašytas apytikriai XVI a. III dešimtmetyje Lietuvos metraščiuose. Legendoje užšifruota daug svarbios informacijos apie miesto istoriją. Vilniaus įkūrimo data įprasta laikyti jo pirmąjį paminėjimą rašytiniuose šaltiniuose. Lietuvos sostinė pirmą kartą paminėta 1323 m. Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino laiškuose, kuriais jis kreipiasi į Vakarų Europos kraštų pirklius ir amatininkus, ragindamas vykti į Vilnių. Ši aplinkybė rodo, kad Vilnius jau XIV a. pradžioje buvo reikšminga gyvenvietė. Tačiau 1323 m. yra daugiau simbolinė miesto įkūrimo data, nes archeologinių tyrimų duomenys rodo, jog gana stambių gyvenviečių Neries ir Vilnelės santakoje būta ir anksčiau, o Žemutinės pilies mūrai datuojami XIII a. Gediminas neįkūrė Vilniaus, tačiau veikiausiai būtent jis pavertė Vilnių Lietuvos valdovo rezidencija ir valstybės sostine. Todėl Vilniaus, kaip miesto bei sostinės, istorijos pradžios siejimas su Gedimino valdymo laikais yra visiškai pagrįstas. Edukacinio užsiėmimo tikslas – autentiškoje aplinkoje, įtraukiant į aktyviais veiklas, supažindinti su Vilniaus miesto įkūrimo legenda. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai prisimins Vilniaus miesto įkūrimo legendą, remiantis istoriniais šaltiniais, archeologiniais tyrimais bus bandoma išsiaiškinti, kas Geležinio vilko legendoje tikra, o kas išgalvota. Teorinio ir praktinio darbo metu ieškosime atsakymo, kokį vaidmenį suvaidino Geležinio vilko pasirodymas Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino sapne ir kodėl ši legenda itin išpopuliarėjo XVI a. Edukacinis užsiėmimas skirtas 1–4 klasių mokiniams.


Lėlių spektaklis - pasaka vaikams „Aukso obelėlė, vyno šulinėlis“ (nuotolinė paslauga)

„Aukso obelėlė, vyno šulinėlis“ - viena iš gražiausių ir populiariausių lietuviškų pasakų. Tai stebuklinga istorija apie Pamotės engiamą Našlaitę. Kaip ir kiekvienoje tokio tipo pasakoje, čia apstu blogio keliamų kliūčių: nedorėlė ragana kartu su savo dukromis kankina mergelę skirdama neįveikiamas užduotis, tačiau gėris, padedamas stebuklingų jėgų, galiausiai laimi ir Našlaitę pasakos pabaigoje išlaisvina bei veda jaunas Karalius. Spektaklio kūrėjams šiame pastatyme imponuoja galimybė panaudoti vaizdo teatro formas, kurios labiau priklauso kino menui, nei teatrui. Nors pasakoje nemažai liaudies dainų ir eiliavimo, spektaklyje pasakojimas kuriamas labiau vaizdais. Žiūrovai regės tokias įvairias dar nuo Antikinės Graikijos laikų populiarias vaizdinio teatro priemones kaip panoramas, mirioramas, diaoramas, taumatropą, laterna magica, mirioramines kortas, taip pat – šešėlių teatrą. 2012 m. spektaklio kūrybinė grupė (rež. R. Driežis, dail. M. Jonutis, akt. E. Piškinaitė) apdovanota Auksiniu scenos kryžium ir LR Kultūros ministerijos premija „už geriausią 2011 m. lėlių spektaklį“ 2012 m. Tarptautinio Gardino lėlių teatrų festivalio „Lėlės prie Nemuno“ prizai už „Geriausią režisūrą“, „Geriausią scenografiją“ ir „Geriausią festivalio aktorę“ spektaklio režisieriui R. Driežiui, dail. M. Jonučiui, aktorei E. Piškinaitei 2013 m. Dalios Tamulevičiūtės profesionalių teatrų festivalio (Varėna) prizas „Geriausias spektaklis vaikams“


Šiais laikais negalime įsivaizduoti gyvenimo be šviesos ir elektros. Šis išradimas yra įgalinantis žmogaus veiklą bei skatinantis augimą. Per šimtmečius keitėsi apšvietimo paskirtis. Senovėje šviesdavosi dėl šviesos, o šiais laikais apšvietimas kuriamas tiek apšviesti pastatams, tiek konkretiems objektams, tarkime, tiltams, skulptūroms, paminklams. Edukacijos metu mokiniai susipažins su elektros istorija, apšvietimo evoliucija. Sužinos kaip žmonės gyveno iki elektros išradimo, kokiais būdais šviesdavosi, kaip atsirado ir keitėsi apšvietimo išradimai, kokie buvo rasti pirmieji šviestuvai Lietuvoje. Mokiniai sudalyvaus virtualioje senovinių šviestuvų parodoje. Palygins senovinių šviestuvų dizainus su šiuolaikiniais, apžiūrės nuo molinių ornamentuotų dubenėlių su moliniu dagčiu, žibalinių lempų iki šiuolaikinių modernių su Led apšvietimu. Taip ugdomas mokinių kritinis mąstymas, techninės, kūrybinės ir meninės kompetencijos. Išnagrinėję apšvietimo evoliuciją ir sužinoję, kokie elementai sudaro elektros grandinę, sukurs šviečiantį modelį - šviestuvą (robotuką, eglutę arba žibintą). Modelyje sujungs elektros grandinę, taip kad ji veiktų ir įsižiebtų LED lemputė. Sukurti darbeliai liks vaikams, kurie bus puiki mokomoji priemonė.


Interaktyvių susitikimų ciklas MUZIKOS PASLAPTYS II – tai unikali galimybė susitikti, pabendrauti ir susipažinti su iškiliais Lietuvos muzikais, jų atliekama muzika ir instrumentais. Susitikimų metu galima ne tik muzikuoti (taigi, susipažinti su instrumentais iš arti), bet ir žiūrėti vaizdo įrašus, praturtinti susitikimus garsiausių atlikėjų garso ir vaizdo įrašais bei pačių atlikėjų – susitikimų herojų – iškiliausiais koncertais, animaciniais filmais. Itin vertinga, kad susitikimų metu, galima sužinoti apie atlikėjų vaikystę, pamatyti jų vaikystės nuotraukas bei vaizdo įrašus. Kiekvienas atlikėjas gali plačiai pristatyti ne tik savo kelią į muziką, bet ir savo instrumentą, jo sandarą, muzikavimo ypatybes ir pan. Ypatinga projekto vertė – galimybė laisvai derinti susitikimų laiką, vietą ir temas. Pedagogai drauge su moksleiviais gali pasirinkti ar akcentuoti pažintį su iškilomis asmenybėmis, ar pasinaudoti iš arti susipažinti su visais instrumentais: styginiais orkestro instrumentais (smuikas, altas, violončelė, kontrabosas), mediniais pučiamaisiais (fleita, obojus, klarnetas, fagotas), variniais pučiamaisiais (valtorna, trimitas, trombonas, tūba), mušamaisiais, liaudies instrumentais (kanklės, birbynė), fortepijonu, vargonais, klavesinu ir pan. Interaktyvių susitikimų ciklas leidžia rinktis susitikimus ir akcentuojant epochų muziką (barokas, klasicizmas, romantizmas, šiuolaikinė muzika ir pan.), ir žanrus (simfonijos, operos, kamerinė muzika ir t.t.), ir džiazą ar lengvąją pop muziką, programinę muziką vaikams ir pan. Pridėtinę vertę projektui kuria ir galimos dovanėlės susitikimo pabaigoje atsakiusiems teisingai į klausimus muzikinės viktorinos ar klausimų-atsakymų forma. Dovanėlės - tai įrašai ir leidiniai iš asmeninės atlikėjų kolekcijos bei LMS leidinių serijos.


KAIP PAMATYTI MENĄ: VIZUALINĖS PRAKTIKOS

Lankydamiesi šiuolaikinio meno galerijose dažnai susiduriame su problema – matome, bet nesuprantame ką. Edukacinio užsiėmimo metu „Kaip pamatyti meną: vizualinės praktikos“ dalyviams pristatomi metodai, kurie gali padėti ne tik tinkamai apžiūrėti galerijose eksponuojamus meno kūrinius, bet ir mokytis juos suprasti, interpretuoti, apie juos kalbėtis. Dalyviai praktiškai išbando vizualinio mąstymo strategiją (1-4 kl., 5-8 kl.) arba 3 žingsnių meno pažinimo metodą (9-12 kl.) ir atlieka praktines užduotis parodoje, kurios padeda geriau suprasti ne tik šiuolaikinio meno žinutes, bet ir save patį: kaip aš žiūriu, mąstau, kaip ir kokius klausimus keliu, kaip ieškau informacijos, kaip kuriu ir bendradarbiauju su kitais.


Nuo plokštumos iki erdvinės formos (nuotolinė)

Popierius buvo išrastas Kinijoje maždaug 105 metais, o popieriaus lankstymo menas greičiausiai atsirado netrukus po to. Ir popierius, ir popieriaus lankstymas netruko paplisti visame pasaulyje skirtingomis formomis ir skirtingais pavadinimais: papier-mache, korėjiečių hanji, kinų zhezhi arba mums geriausiai žinomu japonų origami. Ši edukacinė programa parengta, naudojant origami lankstymo techniką. Jos tikslas – supažindinti moksleivius su popieriaus lankstymo ir formavimo metodika, bei jos panaudojimu skirtingose gyvenimo srityse. Visai nesvarbu kokią figūrą gausime galutiniame rezultate, svarbu, kad moksleiviai suprastų erdvinių figūrų iš popieriaus lapo kūrimo metodiką. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su popieriaus lankstymo pirminėmis schemomis ir išmoks jas skaityti. Tada iš vieno popieriaus lapo išlankstys erdvinį daiktą, formą ar dėžutę. Lankstymas padeda suvaldyti popierių ir tai kelia atradimo džiaugsmą.  Užsiėmimo pabaigoje diskutuosime apie popieriaus lankstymo meno panaudojimą ir pritaikymą. Moksleiviai sužinos, kad lankstymo įgūdžiai gali būti pritaikyti grafiniame ir industriniame dizaine, rūbų ir pakuočių dizaine, tekstilėje ir keramikoje, architektūroje ir teatre. Šio edukacinio užsiėmimo nauda yra visapusiška, jo veiklos lavina akių ir rankų koordinavimą, eiliškumo įgūdžius, matematikos pagrindimą, erdvinius įgūdžius, atmintį, kantrybę, susikaupimą ir dėmesį. Popieriaus lankstymas taip pat lavina smulkiąją motoriką ir psichinę koncentraciją. Prie viso to prisideda ir socialinis aspektas – moksleiviai sužinos apie kitas kultūras. Lankstydami moksleiviai pritaikys matematines žinias: simetriją, atstumus, proporcijas, geometrines formas, erdvės supratimą, sekas ir kt. Šio edukacinio užsiėmimo ir procesas, ir rezultatas suteiks moksleiviams naujų patirčių ir džiaugsmo.


Ši edukacija daugiausia dėmesio skiria teisei į mokslą, kaip pagrindinei žmogaus teisei.  Per įvairias veiklas mokiniai tyrinės Holokaustą išgyvenusių žmonių patirtis ir supras kultūrinės diskriminacijos poveikį švietimui. Edukacijoje pristatomi Holokaustą išgyvenusių asmenų liudijimai, kuriuose jie dalijasi savo asmeninėmis patirtimis apie savo atskirtį nuo švietimo, nacių režimo laikotarpiu. Mokiniai dalyvaus diskusijose, kuriose nagrinėjama, kaip šis švietimo ribojimas paveikė asmenis ir bendruomenes, pabrėžiant platesnį žmogaus teisių suvokimą šiandien.
Grupinės veiklos skatins mokinius glaudžiai bendradarbiauti tarpusavyje, analizuoti išgyvenusiųjų patirtis ir pristatyti savo išvadas klasei. Taip bus ugdomi bendravimo įgūdžius. Edukacijos pabaigoje mokiniai įgis gilesnes istorines žinias ir supratimą apie
Holokaustą. Mokiniams bus ugdomas kritinis mąstymas ir empatija, kuri įgalins juos vertinti kultūrų įvairovę ir prasmingai įsitraukti į diskusijas apie žmogų teises jų kasdieniame gyvenime. Edukacija vedama anglų kalba.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas skirtas supažindinti su svarbiausiu aukščiausios valdžios monarchinėje valstybėje simboliu – karūna. Užsiėmimo dalyviai sužinos, ką šis simbolis reiškė, kaip kito keičiantis istorinėms epochoms, kodėl vienoje epochoje buvo vienos, kitoje kitos formos, iš kokių metalų buvo gaminama, kuo puošiama. Vaikams dažnai kyla ir kiti klausimai, pavyzdžiui: kas karūną valdovui uždėdavo, ar jis ją nešiodavo ant galvos visą dieną, ar visi mūsų valdovai turėjo skirtingas karūnas? Per edukacinį užsiėmimą į visus šiuos klausimus atsakysime. Be to, apžiūrėsime valdovų atvaizdus ir juose ieškosime karūnų. O vėliau iš modelino gaminsime pakabučius su karūnos atvaizdu. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimo programą, orientuotas į kultūrinio akiračio plėtimą ir kūrybingumo ugdymą.


Linoraižiniui klišės gaminamos iš linoleumo. Linoleumas – lengvai raižoma minkšta medžiaga, labai tinkama spalvotam raižiniui. Linoraižinius kuria ir profesionalūs dailininkai, ir tautodailininkai. Mes išbandysime liaudiško linoraižinio kūrybą.
Paslauga vyksta Odetos galerijoje, kur mokiniai turi galimybę pamatyti meistrės kūrybines dirbtuves ir datbo procesą. Taip pat jiems pademonstruojama labai daug originalių lino raižinių.
Užsiėmimų metu mokiniai įgyja žinias ir naują patirtį, kuri yra neabejotinai naudinga mokinio sociokultūrinio konteksto pažinimui ar jo praplėtimui. Kartu yra lavinamas moksleivių kūrybiškumas, skatinami nauji idėjų generavimo metodai bei saviraiškos būdai. Svarbiausia užsiėmimų dalis yra praktinė galimybė sukurti po autorinį grafikos kūrinį, įsitraukti į meno kūrimo procesą.
Pirmiausiai, supažindinama su įrankiais ir medžiagomis. Raižymui naudosime kaltelius ir nedidelius linoleumo gabalėlius. Ant linoleum su pieštuku arba tušinuku išsipiešiame savo paveikslėlį. Tada su kalteliu jį išraižome. Nepamirštame, kad piešinys turi būti nupieštas atvirkščiai, ypač tai svarbu prisiminti, jei norime raižyti raides ir skaičius. Išraižytą linoleumą specialiu voleliu padengiame linoraižiniams skirtais dažais ir senoviniu primityviu būdu – su šaukštu – atspaudžiame ant popieriaus. Nuo vienos klišės galime padaryti ne vieną atspaudą. Išmokstame teisingai pasirašyti savo grafikos kūrinį.
Linoraižinys – labai įdomi ir įtraukianti kūrybos technika. Ji nei vieno nepalieka abejingo. Per vieną užsiėmimą įmanoma sukurti linoraižinį nuo pradžios iki atspaudo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Programos dalyviai turės galimybę mokytis suprati ir vertinti tai, kaip idėjos ir prasmė perduodamos, kūrybiškai išreiškiamos skirtingose kartose įvairiausiomis kultūrinėmis formomis. 2015 - 2024 metų Šiaulių miesto strateginio plėtros plano ilgalaikis prioritetas „Aktyvi, kūrybinga ir atsakinga bendruomenė“ suponuoja, kad šiauliečiai ir miesto svečiai, o ypač jaunoji karta , nestokotų kūrybiškumo, aktyvumo ir domėjimosi. Dalyvaudami edukacinėje kultūrinėje veikloje „Sveiki, atvykę į ledainę!“, programos dalyviai praplės savo žinias apie mažai kam žinomą Šiaulių miesto valgomųjų ledų gaminimo istoriją, bei gilins žinias apie sveiką mitybą. Patys dalyvaudami ledų gaminimo procese, jaunoji karta ugdys verslumo įgūdžius, bei turės galimybę palyginti ledų gaminimo technologijų skirtumus kelių dešimčių laiko perspektyvoje, o tai leis jiems ugdyti kritinį mąstymą. Programos „Sveiki, atvykę į ledainę!“ metu bus pasakojama apie legendomis apipintą, maždaug 1992-asiais Šiauliuose veikusią populiariąją ledainę „Pingvino ledai“. Remiantis archyvine medžiaga, randama pasakojimų, kad 1972-asiais po pusę kilogramos išfasuotus valgomuosius ledus pradėjo gaminti Šiaulių pieno kombinatas. Vykstant ledų gaminimo procesui, programos dalyviams bus atsakyta į klausimą, ar iš tiesų Šiaulių pieno kombinate dirbo garsus šiaulietis krepšininkas Robertas Javtokas, ar jam teko gaminti ledus... Miglota istorijos skraistė gaubia ir visiems šiauliečiams žinomą Šiaulių bulvare stovinčią Gaidžio skulptūrą, prie kurios prieš kelis dešimtmečius buvo pastatytas modernus valgomųjų ledų gaminimo aparatas.
Edukacijos video: https://www.youtube.com/watch?v=R8YfGlxhopo


Saugaus eismo spektaklis „Einės ir Stojaus nuotykiai gatvėje“

Nuo mažens vaikams būtina įskiepyti supratimą apie tinkamą elgesį kelyje ir atsakomybę už savo veiksmus. Kartu vaikams turi būti suprantamai paaiškinamos pagrindinės saugaus elgesio kelyje taisyklės. Tam geriausias pavyzdys vaikams interaktyvus-edukacinis vaidinimas "Einės ir Stojaus nuotykiai gatvėje", kuris pasakos vaikams apie tai, kaip išlikti saugiam kelyje! Apie kelių eismo taisykles pasakojanti istorija patikrins vaikų gebėjimus skirti kelio ženklus ir naudotis jais. Vaidinimas skatina mokinius pagalvoti, apie tinkamą ir netinkamą elgesį gatvėse, pėščiųjų perėjose. Vaikai vis įtraukiami į kuriamas situacijas ir kviečiami aktyviai veikti. Scenarijaus autorė - Ilona Ežerinytė. Sukurta remiantis - "Kelio ženklai ir eismo taisyklės". Vaidina - Eimantas Pakalka ir Karolina Pakalkė.


Filmo kūrimo dirbtuvės „Dėmesio, filmuojam!“ (9–12 klasėms)

Kadangi, gyvename vaizdo kultūros laikais, todėl pasirinkta meno sritis - kinas - puikiai tinkanti priemonė kritiškai ir kartu savarankiškai vertinti aplinką, kasdienybę ir aktualijas Lietuvoje ir pasaulyje. Dirbtuvėms vadovauja ilgametę edukacinių kino dirbtuvių patirtį turintis režisierius Antanas Gluskinas. Visa edukacijos veikla bus suskirstyta į tris dalis, kurių kiekviena atitiks filmo kūrimo etapą -pasiruošimą, filmavimą ir postprodukciją. Pirmajame filmo kūrimo etape - pasiruošime - dirbtuvių vadovas trumpos teorinės paskaitos metu pristatys pagrindinius scenarijaus rašymo taisykles bei kūrybnės grupės profesijų (režisierius, operatorius, garso režisierius, montažo, aktorius) funkcijas. Po paskaitos, moksleiviai pasiskirstys grupėmis (8-10 žmonės), kurios per nustatytą laiką kurs savo scenarijus pasirinkta tema ir pasirinkto žanro bei pasirinks kino profesijas, kurias norės išbandyti edukacijos metu. Pabaigę scenarijus, moksleiviai persikels į antrąjį filmo kūrimo etapą -filmavimą. Šio etapo pradžioje, vadovas trumpai papasakos apie vaizdo ir garso svarbą filme -supažindins su pagrindiniais kino gramatikos pagrindais: kameros pozicija ar filmavimo kampais, kadro dydžiais, garso takelio svarba, filmavimo aikštelėje esama tvarka.. Išklausę trumpą teorinį įvadą, moksleiviai savo išmaniaisiais įrenginiais (telefonai, planšetės) filmuos sukurtą scenarijų. Dirbtuvių vadovas po truputi pabūdamas su kiekviena grupe, padės filmavime savo pastebėjimais. Po filmavimo, bus trečiasis filmo kūrimo etapas -postprodukcija. Šio etapo pradžioje vadovas supažindins su montažo programomis bei pagrindais. Po to moksleiviai, padedami vadovo arba patys savo turimais įrenginiais, montuos savo filmą, ieškos jam tinkamos muzikos ar garsų, tinkamos spalvinės gamos. Kai montažas bus baigtas, edukacijos dalyviai peržiūrės sukurtus filmus bei juos aptars tarpusavyje - kas pavyko, o kas nelabai. Moksleiviai savo filmus kurs mokyklos teritorijoje - viduje ir/ ar lauke.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Spektaklis apie tremtį „Rytoj buvo vakar“

Spektaklio kūrėjai kreipiasi į jauną žmogų ir stengiasi suprasti, kas formuoja jo vertybes, santykius su bendraamžiais ir tėvais. Ar šiuolaikinis jaunas žmogus yra pasirengęs stoti akistaton su tikrove, ar linkęs bėgti nuo jos?

Pagrindinė veikėja, jauna mergina, išgyvena rūpesčius ir kelia kiekvienam bręstančiam žmogui kylančius egzistencinius klausimus. Kas yra asmeninė ir šalies laisvė, Tėvynė, patriotizmas? Kodėl svarbu suvokti praeitį? Kaip ji gali padėti gyventi?

Mergina keliauja į praeitį ir susitapatina su bendraamže paaugle, kuri penktajame praėjusio amžiaus dešimtmetyje kartu su mama buvo ištremta į Sibirą. Jas daug kas skiria, bet tikriausiai ir sieja. Keliaudama atminties, svajonių, fantazijų ir faktinės istorijos labirintais, mergina susiduria su realiu skausmu, patiria netektis, tačiau patenka ir į kuriozines bei šypseną keliančias situacijas. Kelionė ją brandina ir kelia naujus klausimus.
Ar tremties patirtys yra tik keli puslapiai istorijos vadovėlyje, kuriuos iškalame mokyklos suole ir vangiai prisimename valstybinių švenčių metu? Ir ar galime būti tikri, kad mūsų laisvė mums garantuota?..

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacinė programa "Protų mūšis: Kas ta bitė?"

Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Protų mūšis „Kas ta bitė?“ skirta pradinių ir vyresnių klasių moksleiviams. Vykdoma Bitininkystės muziejuje teikiamos ekspozicinės informacijos pagrindu, paįvairinant žaidybiniais elementais. Naudojamos interaktyvios vizualinės programos. Klausimų ir informacijos turinys pritaikomas pagal dalyvių amžių. Pradžioje (15 min.) pateikiama trumpa paskaitėlė su vaizdinėmis priemonėmis apie bites ir bitininkystę, kurios pagrindu suformuluoti proto mūšio klausimai. Dalyvaujantys moksleiviai pasidalina į kelias grupes, kurios varžosi tarpusavyje: kas greičiau ir tiksliau atsakys.


“Mažasis cirkas” siekia supažindinti jaunąjį žiūrovą su šiuolaikiniu cirku ir skatinti jį kūrybiškai mąstyti . Vaikai kviečiami Į mažą cirko palapinę žiūrėti spektaktaklį "Blusa ir Profesorius “, sukurtą pagal to paties pavadinimo H.K.Anderseno pasaką. Spektaklyje šiuolaikiškai, juokingai ir orginaliai pateikiama jaunajam žiūrovui kūrybiškumo tema. Pagrindinis istorijos herojus "profesorius", vaikystėje iš sprogstančio oro baliono iššokdintas parašiutu, troškęs būti lakūnu ,bet įgijęs fokusininko amatą, rodydamas savo triukus keliauja po pasaulį. Susiradęs mylimąją "žmonikę" su ja rodo fokusus , bando uždirbti pinigų ir įsigyti oro balioną… galiausiai žmona dingsa, o kartu su ja ir gera nuotaika... jis lieka vienui vienas ir jau atrodo blogiau būti nebegali... bet tuomet užtenka vienos vienintelės "blusos", kad ir vėl norėtųsi juoktis ir svajoti... Kūrybiškumas esantis kiekviename iš mūsų padeda įveikti net ir sunkiausias gyvenimo situacijas ir vėl džiaugtis gyvenimu. Šiai istorijai papasakoti aktorius naudoja žongliravimo, balansavimo disciplinas, lėlių ir objektų teatrą. Pasirinktas objektas- vinilinė plokštelė. Iš jų skamba muzika, jos virsta žongliravimo abjektais, iš scenografijoje esančių stalčiukų atsiranda pasakos personažai, skirtingų tūrių lėlės padarytos iš vinilinių plokštelių. Spektaklis kupinas, parodaksalių situacijų, netikėtumų, kūrybiškų staigmenų. Aktorius meistriškai manipuliuoja žiūrovų mintimis vis pateikdamas naujų beprotiškiausių sprendimo būdų. Stebėdami šį cirko vaidinimą, dalyviai kviečiami kartu kūrybiškai mąstyti, įveikti sunkumus beprotiškiausių idėjų pagalba. Šiuolaikinio cirko vaidinimas– puiki erdvė ugdyti vaikų kūrybiškumą, kritinį mąstymą, nes tai leidžia įsijausti į kito žmogaus gyvenimą ir atsiribojus nuo jau turimų žinių iš naujo kritiskai mąstyti.


Orientacinis žaidimas „Radvilų pėdsakais“

Viešoji įstaiga Vilniaus senamiesčio atnaujinimo agentūra

Mokiniams, atvykusiems į orientacinį žaidimą, pirmiausia yra pristatomas Vilniaus senamiestis kaip UNESCO Pasaulio paveldo vietovė. Būtent senamiesčio ribose yra parengtas orientacinio žaidimo maršrutas. Šio pažintinio žaidimo metu moksleiviai yra kviečiami pasinerti į pačias netikėčiausias Radvilų šeimos istorijas ir pamatyti Vilnių tokį, koks jis buvo šios garsiosios giminės klestėjimo laikotarpiu – XVI–XVIII a. Aptarus žaidimo temą ir taisykles, mokiniai yra suskirstomi į dvi arba tris komandas, priklausomai nuo dalyvaujančiųjų skaičiaus. Komandos gauna užduočių lapus bei žemėlapius su pažymėtais objektais ar vietomis, kurias turi aplankyti. Kiekvienoje maršruto stotelėje komandos turi atlikti įvairaus pobūdžio užduotis. Kuo daugiau užduočių teisingai įvykdoma, tuo daugiau žaidimo pabaigoje komanda pelno taškų. Maršrutui įveikti bei užduotims atlikti yra skiriama 90 min. Pasiekus finišą skačiuojami komandų surinkti taškai, aptariamas žaidimas, pasidalinama įspūdžiais ir, žinoma, yra išrenkama komanda nugalėtoja.


Edukacinė programa ,,Tai iš sapno pasakėlės pas vaikus keliauja lėlės...“

Pats gražiausias laikotarpis vaikystė, kuri siejasi su žaidimais, žaislais ir su lėlėmis. Šiais laikais nėra tokio vaiko, kuris savo rankelėmis nebūtų lietęs lėlės. Tačiau kokia tai buvo prabanga prieš 100 ar 200 metų. Edukacinę programą veda dvi ,,Lėlės“, kurios programos dalyviams pristato, kas tai yra lėlė. Vėliau supažindina su trumpa lėlių istorija, kuri iliustruota rodomomis skaidrėmis. Dalyviai sužino iš kokių primityvių medžiagų galima pasigaminti lėles. Kaip bėgant metams keitėsi medžiagos iš kurių buvo gaminamos lėlės. Programos dalyviams parodoma nedidelė lėlių kolekcija, kuri pagaminta iš skirtingų medžiagų (nuo lininių iki porcelianinių). Šias lėles galima liesti, palyginti ir paanalizuoti jų charakterius. Antroje programos dalyje mokiniai patys gamina, savo rankų darbo lėlytes. Dalyviai lėles gamina iš spalvotų siūlų. Pirmiausiai gaminamas lėlytės kūnas siūlų vijimo ir rišimo būdu. Vėliau pagamintą lėlytę aprengiame audinio skiautėmis. Norintys lėlytes gali išpuošti savo sugalvotomis detalėmis. Lėlytes moksleiviai gamina iš vienodų medžiagų. Koks bus kūrinys, priklauso nuo kiekvieno dalyvio kūrybiškumo, kruopštumo. Programos pabaigoje kiekvienas dalyvis turės padaryti slaptą užduotį, kuri bus atskleista tik tuomet, kada ,,gims“ naujasis jūsų draugas ar draugė. Visi dalyviai savo pasidarytas lėlytes išsineša namo.


Edukacija Zooparke „Gamtos ir gyvūnų fotografija“

Visada svajojai būti fotografu, bet nežinai, nuo ko pradėti? Domiesi gamta, norėtum fotografuoti būtent tai. Zoologijos sodas Zoopark pasiruošęs atskleisti visas fotografijos paslaptis! Kas yra gamtos fotografija? Kam ji skirta? Kaip pradėti, norint „pagauti“ reto paukščio ar besislapstančios voverės kadrą? Kaip pasiruošti ir kokią techniką neštis? O ar tikrai fotografuoti galiu viską, ką matau aplink save? Šioje edukacijoje susipažinsite su gamtos fotografijos pradmenimis, istorija. Išvysite žymiausių lietuvos ir pasaulio fotografų darbus, sužinosite, kaip pasigaminti objektyvą patiems namuose! Atvykite į zoologijos sodą ir sužinokite, kaip pradėti fotografuoti gamtoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ekskursija „Kuršių nerijos kultūrinis kraštovaizdis“

Edukacinė ekskursija „Kuršių nerijos kultūrinis kraštovaizdis“ – tai patyriminio pobūdžio kelionė per tris muziejus (Rašytojo Thomo Manno memorialinį muziejų, Kuršių nerijos istorijos muziejų, Nidos žvejo etnografinę sodybą) ir Nidos etnografines kapines, išsidėsčiusius beveik per visą Nidos gyvenvietės teritoriją. Jos tikslas – ne tik pažinti Kuršių nerijos istoriją ir vietos bendruomenės – tiek "istorinės", tiek šiuolaikinės – gyvenimo ypatumus bei įtaką šio krašto kultūrinio kraštovaizdžio formavimui, bet ir paskatinti dalyvius patyrinėti savų gyvenamųjų aplinkų praeities ir šiandienos sąsajas, bei savo pačių įtaką jų formavimui.


Ebru „Metų laikai“ edukaciją sudaro dvi dalys: pirmoji teorinė, kurios metu rodomas filmukas ir edukatorės pasakojimas supažindina su šios technikos atsiradimo istorija, jos atsiradimo Europoje keliu, pritaikomumu ir žinoma su Ebru technikos elementais. Ši dažų liejimo ant vandens paviršiaus meno technika yra įtraukta į UNESCO paveldo sąrašą.
Praktinio užsiėmimo metu kiekvienas dalyvis turės po indelį su jūros dumbliais paruoštu vandeniu. Liedami spalvas, formuodami su tam skirtais pagaliukais ir šukomis, ant vandens nupieš originalius, nepakartojamus keturis A6 formato paveiksliukus – metų laikų spalviškumu, skirtingais ornamentais, raštais. Piešinius nuo vandens perkels ant popieriaus lapų, kuriuos galės panaudoti kituose kūrybiniuose sumanymuose (kuriant koliažus, atvirukus ar įrėminant, kaip užbaigtą paveikslą). Edukacinės programos pabaigoje vyks sukurtų darbų aptarimas, perteiktų gamtos motyvų, sezonų spalviškumo studijavimas, emocijų suvokimas.
Piešimo ant vandens edukacija „Metų laikai“ skatina mokymosi motyvaciją, didina pasitikėjimą savimi, supažindina su Rytų tautų kultūra, žadina vaizduotę ir jausmus, padeda pažinti mūsų gamtą, pamatyti jos grožį ir suteikia galimybę mokytis įvairių dalykų patrauklia forma.


Žaidimai muziejuje patraukia kiekvieną, norintį išmoningai praleisti laiką, daugiau sužinoti apie kultūrinį bei istorinį paveldą. Edukacija vyksta inovatyviai įrengtose ekspozicijose – „Senieji verslai ir amatai" ir  „Kultūros paveldas: tradicinė kultūra ir žaidimų erdvė“. Užsiėmimas susideda iš dviejų dalių. Pirmoje dalyje – naudojant unikalų edukacinį žaidimą-skulptūrinę kompoziciją „Malūnas" (eksponato replika) su įvairius darbus vaizduojančiomis judančiomis figūromis mokiniai supažindinami su senaisiais amatais, amatininkų darbo įrankiais. Žinias įtvirtina paskirta edukatoriaus užduotis-galvosūkis (įvardinti senųjų įrankių pavadinimus pagal fotografijas). Antroje dalyje – užsiėmimo dalyviai išbando sensorinį žaidimą „Etnografijos lobynas". Šiuolaikine žaidybine forma, mokiniai įtraukiami į (objekto) kūrimo procesą, skatinami mąstyti, ieškoti asociacijų, dalintis patirtimi būdami kalviais, dailidėmis, staliais, bitininkais, keramikais, audėjomis. Emociją perteikia gražūs piešti vaizdai, garsinė, vaizdinė informacija, o animuotas-žaismingas personažas ,,lūšis“ suteikia gyvumo. Užsiėmimo pabaigoje refleksija. Po užsiėmimo esant poreikiui vaikai gali susipažinti su muziejuje dirbančia audėja ir išbandyti senąsias audimo stakles.


Edukacija skirta vaikams, siekiant supažindinti juos su baroko architektūra per 3D modeliavimo procesą. Edukacijos metu vaikai ne tik susipažins su baroko stiliaus istorija, bet ir tyrinės šio architektūros periodo kultūrinę reikšmę, analizuodami, kaip jis atspindi to meto vertybes ir estetiką. Baroko architektūra, išsiskirianti savo puošnumu, dramatiškumu ir emociniu poveikiu, taps puikia platforma, leidžiančia mokiniams tyrinėti ir suprasti meną kaip kultūros atspindį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Laisvės kovų dainos – mūsų tautos lobynas, laisvės dvasios simbolis. Jos suvirpina širdį, jautriausias sielos stygas. Besiklausant šių dainų, ne vienam akyse sužimba ašaros.  Laisvės kovų dainos skatina moksleivius domėtis  Lietuvos istorija, ugdo patriotiškumą, todėl jas reikia išsaugoti ir populiarinti – jas dainuoti ir jomis dalintis. Pagrindinis šios edukacijos  tikslas - skatinti mokinių pilietiškumą, ugdyti jų pilietinį sąmoningumą, meilę tėvynei, kūrybiškumą, populiarinti laisvės kovų dainų kultūrinį paveldą.  Edukacijos dalyviai bus supažindinami su šiomis dainomis, mokysis jas dainuoti. Taip pat moksleiviams bus pristatyta  žymiausia viso Dzūkijos  krašto laisvės kovų dainų kūrėja - iš Žagarių kaimo kilusi Dainavos apygardos Šarūno rinktinės partizanų ryšininkė Elė Radzevičiūtė-Andriuškevičienė, sukūrusi jų daugiau kaip 200.  Šiai didvyrei muziejaus pastate įsikūrusiame Lazdijų vidaus kalėjime  yra skirta atminimo kamera, kurioje  moksleiviai susipažins su laisvės kovotojos gyvenimu, patirtomis kančiomis. Edukacijos dalyviai mokysis dainuoti ir  Elės Radzevičiūtės-Andriuškevičienės sukurtų dainų.
Vėliau  moksleiviai, susibūrę į komandas ir individualiai,  iliustruos išgirstas laisvės kovų dainas grafikos technika,  piešiniuose įamžins savo patirtas emocijas. Pristatydami  atliktus kūrybinius darbus, jie akcentuos, kurios  dainos paliko didžiausią įspūdį, kodėl, kokias emocijas patyrė jų klausydami?
Edukacijos dalyviai  dėlios pabirusius laisvės kovų dainų posmus, įrašys praleistas raides, mėgins perskaityti dainos posmą iš balto popieriaus  lapo, bandys atspėti išgirstą laisvės kovų dainą, išmėgins savo gebėjimus ir kitose kūrybinėse veiklose.


Spektaklis "Dėdės ir dėdienės" pagal Juozą Tumą-Vaižgantą (rež. Gabrielė Tuminaitė)

Pagal Juozo Tumo–Vaižganto apysaką pastatytas spektaklis vertas tikro literatūros ir teatro gurmano dėmesio. Kaip rašė pats Juozas Tumas–Vaižgantas, dėdės ir dėdienės reiškia ne tiek giminystės ryšį, kiek socialinį santykį tarp ūkį paveldėjusių šeimininkų ir čia pasilikusių dirbti ir vargti „dėdžių“, kurių padėtis yra kažkas mišraus tarp tarno, samdinio ir šeimos nario, bet sunkesnė už samdinio, nes dirbama be atlyginimo, dažniausiai tik už „pavalgymą ir menką drabužį“. Pagal apysaką sukurtoje režisierės Gabrielės Tuminaitės inscenizacijoje vaizduojami būtent tokie „dėdės“ ir tokios „dėdienės“: Mykoliukas – aktorius Karolis Kasperavičius, Severiutė – aktorė Agnė Šataitė ir Rapolas – aktorius Mindaugas Capas. Meistriška rašytojo ranka sukurti personažai, nors ir įstatyti į grubias baudžiavinio kaimo aplinkybes, sugeba labai giliai jausti, stebėti ir suvokti save, patirti aukščiausias būties akimirkas. Mažojo teatro spektaklyje išryškinamos stipriosios Vaižganto apysakos pusės: įtemptas siužetas, lyrikos ir šiurkštaus seksualumo mišinys, o svarbiausia – išskirtinis Severijos personažas. Ji atvira, temperamentinga, gaivališka. „Ji visiškai atitinka Vaižganto vitališkojo žmogaus formulę ir yra spektaklio žvaigždė“ – apie Agnės Šataitės Severiją rašė literatūrologas Regimantas Tamošaitis. Pavargę nuo nesibaigiančio informacijos srauto, spektaklyje žiūrovai kviečiami pailsinti dvasią: režisierė įsitikinusi – tai klasikos privalumas. Mokytojams bus pasiūlyta Vilniaus mažojo teatro literatūrinės dalies vedėjos teatrologės dr. Ramunės Balevičiūtės paruošta metodinė spektaklio analizės medžiaga.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Edukaciniame užsiėmime Jaučio trobelė vaikai supažindinami su mistiškuoju lėlių teatru. Kas atgaivina lėlę, kaip lėlė geba judėti ir kalbėti. Drauge atskliesime lėlių teatro paslaptis: pasigilinsime į istoriją, lėlių valdymo būdus, iš ko lėlės gaminamos, kas jas kuria. Po to, išklausysime Lietuvių liaudies pasaką "Jaučio trobelė", vaikai pasirinks vaidmenis ir po trumpos repeticijos patys sukurs lėlių spektaklį pagal girdėtą pasaką.


Medžio raižinio paslaptys. Per šį edukacinį užsiėmimą susipažinsime su viena seniausių grafikos technikų – medžio raižiniu ir išbandysime spausdinimą naudodami jau paruoštas, profesionalios dailininkės sukurtas medžio lenteles. Raižinys – viena seniausių meno formų. Pirmieji raižiniai aptikti ant priešistorinių archeologinių radinių. Pirmi autentiški atspaudai buvo budistiniai tekstai, išraižyti medyje ir atspausti Tolimuosiuose Rytuose. Vakarų Europoje medžio raižymo technika iš pradžių spausdintos žaidimo kortos, šventųjų paveikslėliai, taip pat pirmosios spausdintinės knygos. Seniausi Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje sukurti grafikos kūriniai – tai Pranciškaus Skorinos išleistų knygų iliustracijos, atliktos medžio raižymo technika. Paprastai buvo raižoma ant minkšto medžio išilginių lentų, vėliau pradėtos naudoti kietesnės skersinio medžio lentos – tai leido išraižyti smulkias detales. Medžio raižinio technika buvo populiari lietuvių liaudies meno tradicijoje. Meno raižinys įsitvirtino ir profesionalioje dailėje, o tokie menininkai kaip XIX a. gyvenęs Vincentas Smakauskas ar XX a. kūrę Vytautas Kazimieras Jonynas, Jonas Kuzminskis, Viktoras Petravičius, Rimtautas Gibavičius sukūrė daug puikių kūrinių. Edukacinio užsiėmimo metu apžiūrėsime medžių raižinių atspaudus, rodomus Vilniaus paveikslų galerijos ekspozicijoje. o praktinė užsiėmimo dalis padės geriau suvokti medžio raižinio ir jo atspaudo sukūrimo procesą.


Kviečiame vaikus į inovatyviu ir interaktyviu STEAM ugdymu pagrįstą edukaciją - ,,Baltų žemės ženklai: Medeinos giria". Edukacijos metu, klausydami legendų ir mitų iš senojo Baltų pagoniško tikėjimo, pažinsime dievaitę Medeiną, susipažinsime su Lietuvos ir pasaulio medžiais, jų rūšimis ir svarba mūsų planetai. Vaikams suprantama forma aptarsime medžių integraciją į mūsų buitį ir kasdieninį gyvenimą, aptarsime ekologijos, aplinkosaugos ir pramonės žalos aplinkai problemas. Edukacijos medžiaga parinkta atsižvelgiant į vaikų amžių ir turimas žinias.


Statom paukščiams namus (1 ir 2 klasės moksleiviams)

Edukacijos metu vaikai turės galimybę gamtos pažinimo pamokas patirti realioje aplinkoje bei integruoti tautosakos žinias apie paukščius. Edukacijos metu naudojami metodai: pasakojimas, informacijos analizė, vaizdinių pavyzdžių pateikimas, audio įrašai, aktyvūs klausimai ir atsakymai, žaidimai, praktinė edukacijos dalis – inkilų dirbtuvės, skirtos zyliniams paukščiams arba varnėnams ir inkilų kėlimas į medį.
Edukacija „Statom paukščiams namus“ -  tai ne tik unikali galimybė iš arčiau susipažinti su  nepaprastai įdomiu paukščių gyvenimu, bet ir galimybė turiningai praleisti laiką bei savarankiškai susikurti unikalius inkilus komandose.
Teorinės dalies metu vaikai išgirs apie paukščių simboliką lietuvių tautosakoje (gervės įvaizdį lietuvių tautosakoje) bei gervės simboliką kitose šalyse kaip Japonija, Graikija, Egiptas. Sužinos kos svarbus žmogaus ryšį su paukščiais ir apie tai, kokie paukščiai praneša apie virsmus gamtoje. Įgis žinių apie Lietuvoje žiemojančias ir išskrendančias paukščių rūšis bei išmoks juos atpažinti. Sužinos kokios rūšys gyvena miškuose, o kokios miestų parkuose.  Taip pat sužaisime paukščių balsų atpažinimo žaidimą, pamėgdžiosime paukščių garsus. Supažindinsime su idomybėmis apie kitus pasaulio paukščius.
Šio užsiėmimo metu su mokiniais apžvelgsime inkilų atsiradimo istoriją ir raidą, susipažinsime su pagrindiniais inkilų tipais, jų gamybos principais ir technikomis. Aptarsime inkilų kėlimo skirtumus ir ypatybes. Moksleiviai supažindinami su gamybai reikalingomis priemonėmis.
Praktinės dalies metu vaikai pritaiko gautas teorines žinias ir patys savarankiškai konstruoja inkilus komandose iš paruoštų ruošinių. Po to inkilus komandose dekoruoja lietuvių liaudies ornamentais.
Susikonkstravę inkilus drauge keliaujame juos iškelti. Papasakojame kokiame aukštyje keliami inkilai atsižvelgiant į paukščių rūšis ir parodome kaip iškelti inkilą.


Fleita – vienas iš seniausių muzikos instrumentų pasaulyje. Jos nuostabiu, užburiančiu kaip paukščių čiulbėjimas garsu nenustojama žavėtis, apie ją kuriami mitai ir legendos. Panas, Krišna, Titira – tai tik keletas dievybių, mitinių personažų, grojusių fleita. Per šią pamoką bus pasakojama akmens amžių siekianti fleitos atsiradimo istorija, žymiausios fleitos legendos ir mitai. Vaikai išgirs gyvai atliekamą klasikos, džiazo ir roko muziką. „Stebuklingoji fleita: kelionė per mitų pasaulį“ – tai edukacinis renginys, kuriame mokiniai bus supažindinami su seniausia Europoje piemenėlio melodija ir pagal ją sukurtu kompozitoriaus M. Marais kūriniu „Les Folies d‘Espagne“, mitu apie graikų dievybę Paną ir jo meilę nimfai Syrinx, kurį iliustruos C. Debussy kūrinys „Syrinx“ (Pano fleitai). Bus pasakojama antikinė Orfėjo ir Euridikės legenda, pristatoma W. A. Mozarto opera „Užburtoji fleita“, legendomis apipinta W. A. Mozarto ir A. Salieri pavydo istorija. Per šią pamoką vaikai išgirs linksmus džiazo pianisto K. Boulingo, roko grupės „Jethro Tull“, įvairių tautų ir lietuvių liaudies muziką. Bus demonstruojamos virtuozinės fleitos grojimo technikos, dainavimo ir grojimo vienu metu galimybės. Išgirdę pasakas, mitus, legendas ir jų muzikines interpretacijas, vaikai galės susimąstyti apie meilę, ištikimybę, pavydą ir draugystę. Edukaciją ves ir gros profesionalus fleitininkas Andrius Radziukynas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Burtininko Dyvo ir tetos KU-KŪ (Hana Stanislava Šumilaitė) edukacinė ir kultūrinė teatro programa (Nuotolinė paslauga)

Burtininkas Dyvas bei teta KU-KŪ - teatro atstovai, personažai, pasirengę nuotoliniu būdu įtaigiai atskleisti teatrą tiek kaip išraiškos priemonę, tiek kaip pastatą, kuriame rodomi įvairiausi spektakliai. Lavinant vaikų vaizduotę bei kūrybiškumą, burtininkas ir teta KU-KŪ virtualiai mokys savo vaidmenų subtilybių, taipogi supažindins su teatro istorija. Paslaptingasis burtininkas Dyvas leis vaikams pasinerti į magijos pasaulį: juo susižavėti, tačiau ir kritiškai įvertinti. Netikėtai atsirandanti burtų lazdelė, burtininko skrybėlė, rankose pranykstanti nosinaitė – stebuklai, kurie iš tiesų egzistuoja, o gal tai tik iliuzija? Į šį ir kitus klausimus atsakysime drauge. Tuo tarpu, keistuolei tetai KU-KŪ pačiai iškils daug klausimų. Užduodami smalsius klausimus - mokysimės visi. Teta tarsi “iškritusi iš laikrodžio”, dažnai nesupranta įvairių dalykų, todėl vaikai, kartu su ja virtualiai vaidindami, jai padės susivokti šiame gyvenime. Teta - linksma, naivi, išradinga ir juokinga, todėl tokias emocijas bandys perteikti ir mokiniai. Kartu su teta KU-KŪ mokiniai “keliaus po platų pasaulį”, sustodami netikėčiausiose stotelėse. Ten aplankys gražiausias vietas, nuotoliniu būdu bandys atvaizduoti įvairiausius vaisius, daržoves, gyvūnus. Juk prisirpęs pomidoras – linksmas, šmaikštus, o liūtas savimi pasitikintis, didingas. Tokiais kartu su teta KU-KŪ ir pabandysime pabūti! Išalkę po kelionės, mokiniai improvizuojant mokysis atsidaryti nematomą stiklainį uogienės (išduosime paslaptį - mums patinka braškių, o Jums?). Su teta KU-KŪ taipogi jie galės pasitikrinti savo žinias apie teatro pastatą ir jo vidų. Galbūt iš naujo prisimins kas yra scena, jos uždanga, užkulisiai ar parteris. Animatoriai: Vytautas Diržininkas, Hana Stanislava Šumilaitė.


Dažnai šiuolaikinio meno labirintuose galima pasimesti. Galerijos erdvėse gali išvysti įvairiausių keistenybių, sudėtą šiukšlių krūvą, bananą ar laikrodį, kurie nežinai ar yra ekspozicijos dalis, ar juos čia tiesiog paliko galerijos darbuotojai. Šioje edukacijoje aplankysime vis kitas Vilniaus meno galerijas, bandysime išsiaiškinti kas slypi už meno objektų. Kai kuriose galerijose žaisime performatyvias slėpynes, bandysim judėti tarp skirtingų meno objektų. Kitose – kursime savo meno kūrinius ir žiūrėsime, kaip jie tinka prie garsių kūrėjų darbų

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Dailyraštis – laisvieji rankos judesiai (Nuotolinė paslauga)

Raštas, kaip žmonių minčių ir sąvokų reiškimo priemonė yra buvęs dar priešistoriniais laikais. Priešistorinių žmonių piešiniuose galime „perskaityti“ tų vaizdų reikšmes ir analizuoti senovės žmogaus kovos už išlikimą, medžioklės ar meilės istorijas. Daug vėliau ranka perrašyti kokį didelį ir svarbų veikalą, pavyzdžiui Bibliją, Koraną ar metraštį neužtekdavo ir vieno žmogaus amžiaus. Amžių bėgyje, perrašinėjant knygas, raštas kito, kito ir rašymo būdas, rašomoji medžiaga, priemonės, skyrėsi ir rašančiųjų tautybė, kas įtakojo skirtingų rašto stilių formavimąsi. Raštas ne tik fiksuoja mintis, įvykius, bet ir leidžia išlaikyti šnekamąją kalbą. Šis žmonijos išradimas yra reikšmingas įvykis istorijoje. Šiais raštingumo laikais, kuomet ranka rašytas tekstas tampa retenybe, moksleiviai sužinos kaip svarbu nepamiršti rašto ištakų ir įdomios jo istorijos bei suvokti raštingumo, kaip visą gyvenimą trunkančio mokymosi svarbą. Nuotolinio užsiėmimo metu moksleiviams vizualiai patraukliai pristatysime rašto kilmę, jo istoriją, priemones ir būdus. Taip pat paruošime dalyraščio užduočių, kurias atlikti nebus sudėtinga nuotolinio užsiėmimo metu, žiūrint video siužetus. Užduotims atlikti tereikės turėti popieriaus lapą ir pieštuką arba rašiklį. Tai bus nenuobodūs „laisvųjų rankos judesių“ lavinamieji pratimai jungiami su paišymu. Moksleiviai nebrėš nuobodžių pasvirusių brūkšnelių, bet lavins ranką, atlikdami „vientisųjų bruožų piešinius“ naudotus tarpukaryje dailyraščio pamokose.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Sėkmės istorija- nepriklausoma Lietuva“

Kultūrinės edukacinės programos - ekskursijos „Sėkmės istorija - nepriklausoma Lietuva“ Sėkmės istorija, kurią prieš 100 metų kūrė visi Lietuvos žmonės ir užsienyje gyvenantys lietuviai – mūsų seneliai, proseneliai atvedė Lietuvą į nepriklausomybę. Daugelis savo šeimose turime dar gyvų prisiminimų apie signatarus, ūkininkus, partizanus, dvasininkus, mokytojus, Pasaulio teisuolius, Sąjūdžio dalyvius, ar savanorius - jie mūsų herojai. Edukacinės programos tikslas ugdyti pilietišką, sąmoningą ir laisvą asmenybę, gebančią vertinti svarbiausius Lietuvos istorijos momentus, reikšmingiausius įvykius, didžiausius pasiekimus ir skaudžiausias netektis kovoje dėl nepriklausomos tėvynės. Edukacinės ekskursijos metu mokiniai supažindinami su lietuvių tautos praeitimi, sudėtingu keliu į valstybės kūrimąsi, kovas dėl nepriklausomybės, svarbiausiomis asmenybėmis ir jų darbais, aplankant šiuos įvykius ir žmones menančias Vilniaus vietas. Programos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, istorinis pasakojimas papildomas vizualine medžiaga (signatarų, aktyvių visuomenės veikėjų portretais, senomis nuotraukomis, laikraščių straipsniais) garsiniais elementais – Astos Krikščiūnaitės atliekama „Birutės arija“. Ekskursija siekiama žadinti mokinių patriotiškumą, domėjimąsi valstybės kūrimusi, jos praeitimi ir dabartimi, gebėjimą atskirus istorinius įvykius ir asmenybes suvesti į bendrą visumą. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę.


Tai žaismingas ir interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kurio metu Tauragės krašto istorija yra pristatoma naudojantis įvairiomis muziejaus interaktyviomis technologijomis: virtualios realybės akiniais, liečiamaisiais išmaniais ekranais, papildytos realybės planšetėmis, audiovizualinėmis projekcijomis. Edukacijos dalyviai sužinos ne tik jų veikimo principus, bet ir patys galės išbandyti muziejuje taikomus modernius technologinius būdus. Juk technologijos gali būti naudojamos ne tik žaidžiant įvairius žaidimus ar norint smagiai praleisti laisvalaikį, bet ir siekiant išmokti naudingą informaciją. Pažinkit Tauragės krašto istoriją interaktyviai!


Margaspalvė genio kalvė: knygų skirtukų gamyba

Knygų skaitymas turi daugybę privalumų: mažina stresą, gerina miego kokybę ir atmintį, lavina žodinius gebėjimus bei rašymo įgūdžius, išlaisvina vaizduotę ir kūrybiškumą. Skaitydami mes nusikeliame į kūrinių veikėjų pasaulį ir kartu su jais patiriame daug įvairių nuotykių ir situacijų.
Labai lengva pamiršti paskutinį skaitytą puslapį ar knygos vietą, kuri buvo pati įdomiausia, o kad taip nenutiktų verta turėti knygos skirtuką ir pasižymėti norimą puslapį.  Na, o jei tas skirtukas pagamintas mūsų pačių rankomis, skaitymas gali tapti dar mielesniu kasdieniniu procesu.
Edukacinio užsiėmimo metu diskutuosime apie knygų skaitymo teikiamą naudą, dalinsimės savo skaitymo patirtimis, susipažinsime su geriausiai įvertinta poeto A. Matučio eilėraščių knyga, drauge skaitysime poeto kūrybą, išsirinksime labiausiai patikusius eilėraščius ir juos aptarsime. Išsiaiškinsime, kas atsirado anksčiau: knyga ar knygos skirtukas, sužinosime kokie būna skirtukai ir pasitelkę origami lankstymo techniką kursime unikalius kampinius knygų skirtukus, kuriuos dekoruosime pagal patikusių eilėraščių veikėjų motyvus.


Programos tikslas – netradicine forma lavinti klausą, pritaikant įvairius muzikos garsus, diegti socialinius (išklausymo, įsiklausymo, bendravimo) įgūdžius, ugdyti dėmesį, atmintį ir susikaupimą. Programoje „Muzikinė mįslė“ laukia pažintis su muzikos instrumentais, sužinosite kaip jie vadinasi ir iš ko jie padaryti, kaip jie skamba. Visa medžiaga papildoma instrumentiniu atlikimu. Skambant girdėtoms melodijoms, spėsime jų pavadinimus. Mįslės apie muziką ir muzikos instrumentus padės vaikams suprasti visą jų įvairovę. Programa skirta gerinti vaikų bendravimo įgūdžius, skatinti emocinį vystymąsi per muziką, scenos meną, kūrybą. Paslaugas teiks profesionalūs muzikantai, pedagogai. Paslauga kokybiška, aukštos meninės ir kultūrinės vertės. Programoje atskleidžiama pučiamųjų instrumentų istorija, konstrukcija ir skambesys.


Edukacinis užsiėmimas skirtas 7–9 klasių moksleiviams. Užsiėmime per ląstelės analogiją pristatomas miestas ir įtvirtinamos žinios apie ląstelės sandarą. Užsiėmimo metu keliama diskusija, kas mieste yra svarbiausia, be ko jis nefunkcionuotų sklandžiai. Moksleiviai prisimena ląstelės sandarą, organelių funkcijas ir taikydami analogijos principą siekia į Kauno miestą pažvelgti kaip į ląstelę. Todėl ekspozicijoje ieško, kurie Kauno miesto objektai ar vietos gali būti susietos su branduoliu, citoplazma, mitochondrijomis ir kitomis organelėmis tiek augalinėje, tiek gyvūninėje ląstelėse. Užsiėmimas gali būti vedamas asmenims su judėjimo ar klausos negalia (apie tai būtina informuoti pateikiant užsakymą).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Panevėžio Elenos Mezginaitės viešoji biblioteka

Programos tikslas – pasitelkiant teatro, literatūros ir dailės menines priemones, ugdyti vaikų kultūrinę savimonę, kūrybiškumą ir emocinį intelektą. Teatro dėžutė „Kamishibai“ kilo iš Japonijos. Išvertus iš japonų kalbos, tai reiškia „popieriaus teatras“. Teatro dėžutė yra medinė, nedidelė, statoma ant stalo, žiūrovų akių lygyje. Į dėžutę sudedamos kartoninės kortelės, kurių vienoje pusėje yra paveikslėlis, o kitoje pasakojamas tekstas, pasaka sekama traukiant korteles. „Kamišibai“ yra puiki priemonė mokyti vaikus pasakoti, skaityti balsu, piešti ir kurti pasakojimus. Mažiesiems tai dažnai yra pirmasis susitikimas su teatru, kuriame jie gali dalyvauti ir kaip žiūrovai, ir kaip pasakotojai ar net autoriai. Pasakų kūrimas lavina vaizduotę, teikia pramogą ir moko. Žaidybinėje, mokomojoje, komunikacinėje veikloje vaikai patiria džiaugsmo, pasitenkinimo, žavėjimosi, liūdesio, baimės, drovumo ir kt. emocijas. Edukatorius sekdamas pasaką pateikia vaikams klausimus, susijusius su sekama pasaka. Edukacijos metu vaikai kuria savo pasakas, piešia ant specialių lapų (individualiai ar grupelėse) ir, dėdami į dėžutę, seka savo sugalvotas pasakas.


Šiuolaikinio amerikiečių scenaristo ir dramaturgo Johno Logano pjesės „Raudona“ centre – viena ryškiausių XX a. pokario šiuolaikinio meno asmenybių Markas Rothko. Veiksmas vyksta šeštajame dešimtmetyje, Niujorke, Rothko studijoje. Dailininko padėjėju įsidarbina jaunas tapytojas Kenas. Tuo pat metu Rothko gauna užsakymą sukurti monumentalius tapybos darbus prabangiam restoranui Four Seasons, naujai suprojektuotame tuometinio Amerikos architektūros pažibos Ludwigo Mieso van der Rohe Seagram pastate. Jaunasis Rothko padėjėjas Kenas ginčija mokytojo pasirinkimą. Apsilankęs restorane ir pamatęs, kad jo darbai čia taptų tik visuomenės elito susibūrimų apipavidalinimu, Rothko nutraukia susitarimą ir grąžina užsakovo pinigus…

Rothko tvirtai laikėsi nuomonės, kad menininko tiesa yra aukščiau už visuomenės interesus: Meno dalykuose mūsų visuomenė skonį vertina labiau už tiesą ir keičia savo skonius kaip kepures ar batus. Ir nors Rothko nepaliko mokinių, jo kūrybinė pozicija įkvepia ne vieną jauną menininką. Ryšio su jaunyste, nauja karta savo spektaklyje ieško ir Rothko vaidmenį kuriantis Valentinas Masalskis, dirbantis kartu su jaunu menininku.


Užsiėmimo metu pasakojama apie sodų auginimo (vėrimo) tradiciją Lietuvoje, kokia buvo sodų simbolinė ir apeiginė reikšmė  XIX a. pab.–XX a. I pusėje, kada renkami  šiaudai ir kaip juos reikia paruošti sodo vėrimo procesui. Kiekvienas dalyvis, naudodamas vėrimo adatą ir lininį siūlą, suveria sodą.


Svečiuose pas dailininką Justiną Vienožinskį moksleiviai bus supažindinti su labai turtingu įvykiais ir asmenybėmis  kultūros laikotarpiu.  Teorinė  užsiėmimo dalis perteikiama per eksponatus, susietus  su konkrečiu įvykiu ar asmeniu.    Praktinėje dalyje dalyviai atskleis savo kūrybiškumą ir gebėjimus, tapydami paveikslus  profesionaliomis priemonėmis (molbertai, aliejiniai dažai, drobės su porėmiais).
Pasivaikščiojimo po sodybą metu susipažins su kultūros paveldo pastatų etnografine paskirtimi bei  aplankys šiuolaikinį pažangių technologijų Petro Šiaučiūno avių ūkį.


Keramikos edukacinė programa „Tavo rankose molis atgyja"

Keramikos edukacinė programa ,,Tavo rankose molis atgyja“ Programos pradžioje apžvelgsime keramikos raidą, susipažinsite su lietuvių liaudies lipdymo, dekoravimo tradicijomis, technikomis. Programa pritaikyta 1-12 kl. mokiniams, pagal amžių, gebėjimus, specialiuosius gebėjimus, poreikius. Kuriant tradicinius keraminius indus, figūrėles ar kitokios paskirties darbelius, svarbu išlaikyti tradicijas: formas, spalvas, ornamentus. Stengsimės tradicijas tęsti, tačiau kiekvieno mokinio kūrybiškumas, jo supratimas, gebėjimas interpretuoti savaip, visada bus palaikomas, kiekvieno vidinis pasaulis yra kitoks, ir tai yra neatsiejama žmogiškoji vertybė. Lipdysime iš raudono, gelsvo, balto molio, taip pat šamoto. Lipdysime iš molio virvelių, formuosime darbus iš molio rutulio, konstruosime iš iškočiotos molio plokštės, junksime įvairias technikas .Darbo pradžioje nutarsime kokią techniką ir kokį molį naudosime užsiėmimo metu. Dekoruosime įvairiais būdais, taip pat archainiais motyvais – linijomis, taškeliais, spiralėmis, įspaudais, bei savo sukurtais dekoro elementais ir ornamentais. Sužinosite kas yra juodoji keramika, archajiškoji raugo technika. Sužinosite kas yra glazūra, angobas, kam ir kaip naudojami. Pilnai užbaigti darbus, reikalingi du užsiėmimai. Pirmojo užsiėmimo metu lipdysime savo kūrinį, jį puošime ornamentais, detalėmis, išdžiovintus darbus išdegsime specialioje krosnyje. Antro susitikimo metu vyksta glazūravimas, po glazūravimo darbai išdegami dar kartą , po išdegimo darbai keliauja pas autorius. Vieno užsiėmimo trukmė 90 min. Po edukacijos , mokiniams bus lengviau suprasti apie keramiką, jie turės žinių apie lipdymo, dekoravimo, darbų džiovinimo, degimo specifiką. Susipažins su keramikos dirbinio komponavimo principais. Molis - reikšminga priemonė, kūrybiniams, meniniams gebėjimams, estetikai ugdyti. Padės suprasti lietuvių liaudies meną, tautos paveldą, jo prasmę, išlikimo ir palikimo vertę. Skatins kurti gražų pasaulį.


LAISVĖS MUZIKA ATVEDUSI Į NEPRIKLAUSOMYBĘ

Tikslas - skatinti moksleivių kūrybiškumą, žingeidumą susipažįstant su devinto dešimtmečio Laisvės šauklių kūryba. Koncerto metu moksleiviai turės galimybę išgirsti gyvai atliekamus Lietuvos Laisvės šauklių - V. Kernagio, K. Mašanausko, A. Vilčinsko. E. Masytės ir kt. kūrinius. Norintys ir gebantys galės patys muzikuoti ir kartu dainuoti. Koncerto pabaigoje surengsime "protų mūšį" moksleiviams bus pateikti įvairūs klausimai ir užduotys, atitinkančios amžių, lavinančios vaizduotę, kūrybą, fantaziją. Klausantis gyvos muzikos grupės ir dalyvaujant "protų mūšyje" išryškės individualios moksleivių kūrybos galios, lavinsis emocinė atmintis, pastabumas, išmonė, drąsa, bendravimo ir bendradarbiavimo įgūdžiai. Koncerto programa praturtins moksleivius dvasiškai, suteiks gerų emocijų, sudarys sąlygas reikštis naujoms idėjoms, daryti išvadas, ir patirti dėkingumą Laisvės šaukliams.


Edukacinio užsiėmimo dalyviai užsiėmimo metu galės susipažinti su Radijo ir televizijos muziejuje saugoma radijo ir televizijos technika, jos veikimo ir panaudojimo ypatybėmis, pirmosiomis Šiaulių ir Lietuvos televizijos laidomis. Dalyviai susipažins su televizijos studijos ir audiovizualinių kūrinių gamybos specifika, esminiais vaizdo įrašo kūrimo principais, įvairių profesijų atstovų vaidmeniu vaizdo įrašo kūrimo procese ir pan. Edukacinio užsiėmimo dalyviai turės galimybę ne tik įgyti teorinius pagrindus, bet ir juos taikyti praktikoje. Edukacijos metu dalyviai pasiskirstę rolėmis (operatoriaus, režisieriaus, aktoriaus, laidos vedėjo, pranešėjo, montažisto, grimuotojo ir kt.), pasitelkę reikiamas edukacines priemones (įvairius TV studijos rekvizitus, taip pat įvaizdžio kūrimo priemones) bei norimą naudoti techniką, pagal edukatorių gaires pačių parengtą scenarijų dalyviai sukurs vaizdo siužetą (informacinės laidos, reklamos, orų prognozės, sveikinimų koncerto ir t.t.). Vėliau, pasitelkus specialias kompiuterines programas, bus atliekami įrašo montažo darbai – įrašas iškarpomas, keičiamas fonas, dedamos užsklandos ir pan. Taip edukacijos dalyviai galės sukurti originalų audiovizualinį kūrinį – 2–5 min. trukmės vaizdo įrašą, kurį, įsirašę į laikmeną, galės išsinešti su savimi.


Skudurėliai, skudurai... Nuo pat ryto aš plušu - plėšau krūvą skudurų! Dar šiokiadieniais skalbiu, turiu šimtą marškinių, jų man reikia be sagų. Katilą aš jau kaičiu, o užkaitusi jaučiu - virsiu šimtą marškinių, kurie bus jau be sagų, nebereiks jiems ir siūlių, verdu vien tik skudurų... O išvirusi meldžiu, kad supūtų pamažu, gal po trisdešimt dienų, liepos mėnesį, birželį, nes supuvusių reiks spalį - atiduosiu į malūną, kur velniai ant rato griūva. Šitaip dieną iš dienos, be jokios, mat, atvangos! Tamsta, tu jei nežinojai, Prienuose labai nuo seno, žmonės amatą gvildeno - iš supuvusių skudurų jie gamino popierių. O ant skudurinių popierių - kiek gi nuveikta darbų: Vytautas laiškus rašė, sostinei gerumo prašė, Mažvydas raides suraitė - Katekizmą daug kas skaitė. Štai kam reikia skudurų, be jokių ilgų kalbų! O, kad jūs man taip patinkat, aiškinu, koks darbas tinka: reikia pas mane atvažiuoti, skudurėlius surūšiuoti (linas, medvilnė - puiku, visa kita nesvarbu), plėšyt, plėšyt ir skanduoti - visa kita nereaguoti! Aiškinu, kas nenuliūdo, semsim popierių iš "bliūdo". Ir iš šitų skudurų - gausim krūvą popierių! Popierėlis bus dailus - dėsim tušo antspaudų, dar papuošim skuduriuku ir paversim atviruku! Skudurininkė visada - pavaišina arbata. Dar ir to mums negana - valgom popierių greta! Visus darbus jau atlikę žaisim, skudurininkės žaidimą!

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Kauno miesto savivaldybės Vinco Kudirkos viešoji biblioteka

Pasitelkiant pantomimos raiškos priemones dalyviai bus skatinami į privalomus perskaityti literatūros kūrinius pažvelgti nekasdieniškai ir skaitymą paversti malonesniu ir įdomesniu užsiėmimu. Teatralizuoto K. Kasparavičiaus knygos „Apie daiktus“ skaitymo metu moksleiviai pasiners į tylos ir iliuzijų pasaulį. Kiekvienas galės praktiškai susipažinti su pantomimos menu, kuris skatina kūrybišką emocijų ir žodžio išraišką. Vaidinimo ir žaidimų forma bus mokomasi savo kūnu ir mimika išreikšti emociją, žodį transformuoti į judesį, kurti personažus ir jų aplinką. Pantomimos dėka lavinsime jutimus ir vaizduotę, mokysimės fizinės kontrolės ir analitinio mąstymo bei ugdysime savo kūrybiškumą.


Smagūs lietuvių liaudies tradiciniai šokiai ir rateliai skambant gyvai muzikai.


Insignijos - tai asmens turimos valdžios, pareigybės ir visuomeninės padėties skiriamieji ženklai. Kaip karalių iš kitų tarpo išskiria karūna, skeptras, kalavijas ir valdžios obuolys, taip vyskupą identifikuoja ant galvos dėvima kepurė, žiedas su brangakmeniu ar lazda riestu galu. Žiedas, pektoralas, mitra, pastoralas – keturios vyskupo insignijos, turinčios savą simboliką, prasmes. Senovėje žiedą vyskupas maudavosi ant pirštinės, juo antspauduodavo laiškus, dokumentus. Užsiėmimo metu pasigaminsime savo žiedą-antspaudą.


Mokiniai edukacijos metu bus supažindinti su senaisiais amatais, išmoks ir pasigamins individualų keramikos kūrinį. Kūrinio tematika bus parenkama pagal mokinių amžių ir individualius gebėjimus. Tokiu būdu pagerės mokinių socialinių, emocinių įgūdžių lygmuo, lavės kultūrinis sąmoningumas per patyriminį ugdymą.


Pagrindinis edukacinio užsiėmimo tikslas – supažindinti su pirmaisiais laiko skaičiavimo prietaisais – kalendoriais bei išanalizavus jų sandarą ir veikimo principą pasigaminti veikiantį savo kalendorių. Užsiėmimo metu nusikeliame į senovės laikus ir aiškinamės, kokiais kalendoriais mūsų protėviai skaičiavo dienas, savaites, metus. Diskutuojame apie laiko sampratą, grupelėse analizuojame primityvius kalendorius, juos pristatome savo klasės draugams. Antroje užsiėmimo dalyje atliekame kūrybinę užduotį: gaminamės veikiantį savo kalendorių. Dalyviai naudojantis iš anksto paruoštais trafaretais gamina atskiras kalendoriaus dalis, rašo skaičius ir raides. Atlikus šias užduotis dalyviai spalvina, puošia savo kalendorių.


Edukacija vyksta aukštaitiškos sodybos aplinkoje, supamoje muziejaus etnografinės ekspozicijos eksponatų. Sodybos šeimininkas Petras dalyvius pasitinka ir pasveikina atvykusius. Kalbama Pasvalio tarme. Veiksmas vyksta laiku, kada kaime dar nebuvo elektros, todėl gaspadorius lankytojus vedžioja pašviesdamas kelią liktarna. Aprodo ūkį, žemės apdirbimo įrankius, pasakoja apie rudens darbus. Po kurio laiko visus gryčion sušilti pakviečia šeimininkė Agota. Čia, prie žibalinės lempos, lankytojai ne tik išgirsta įvairių Advento laikotarpio senųjų pasakojimų, pamokymų, nutikimų, draudimų, bet yra paprašomi patalkinti ir atlikti įvairius darbelius. Dalyviai, kartu su gaspadine plėšo plunksnas, veja siūlus, kedena vilnas, kočioja drobinius rakšluosčius. Vėliau dengiamas Kūčių stalas, prisimenami mūsų kraštui būdingi papročiai, atliekami burtai, spėjimai. Po Kūčių vakaro ramybės ir susikaupimo visus pradžiugina atskubėjęs Senis Kalėda su meškute ir atnešęs žiną apie ateinančias Kalėdas. Senis Kalėda atriša maišą ir linksmai su meškute dalina dovanas, šokami rateliai, skamba kalėdinės dainos.. Oi atvažiuoja šventa Kalėda, Kalėda, vidury dvaro meška karo, Kalėda...


Edukacinė programa "Žemaitiška vakaruški"

Kražių Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus kultūros centras

Edukacinės programos „Žemaitiška vakaruški“ metu dalyviams pristatoma Žemaitijos regiono bei Kražių krašto tautosaka, istorija, tradicijos, kultūrinis ir kulinarinis paveldas. Edukacijos dalyviai ne tik supažindinami su žemaitiškais šokiais, dainomis, žaidimais, bet ir aktyviai dalyvaudami veiklose išmoksta juos šokti, dainuoti, žaisti, groti liaudies instrumentais žemaitiškus kūrinius, ragauja žemaitiško kastinio. Edukacinė programa ženkliai prisideda prie etnokultūros puoselėjimo bei Žemaitijos etnografinio regiono istorijos, tradicijų autentiškumo, pažinimo, išsaugojimo ir perdavimo vaikams ir jaunimui, kad vėliau būtų išprusę ir užaugtų aktyviomis sąmoningomis asmenybėmis. Edukacinės programos pradžioje vedama ekskursija, kurios metu dalyviai supažindinami su Žemaitijos regione esančio Kražių krašto didinga istorija, iškiliomis asmenybėmis, kultūros paveldu ir miestelyje esančiais kultūros paveldo objektais. Vėliau, pasitelkus muziką, literatūrą, scenos meną, kulinarinį paveldą bei informaciją pritaikius pagal vaikų ir jaunimo amžiaus grupes pristatomas Žemaitijos regiono tautinis kostiumas, žemaitiška muzika bei Žemaitijos kulinarinis paveldas. Edukacinėje programoje dalyvavusiems mokiniams skiepijamas noras pažinti savo šalies istoriją, kultūrą ir paveldą, plečiamas jų kultūrinis akiratis, ugdomas kūrybiškumas ir saviraiška. Tikime, kad „Žemaitiškos vakaruškės“ dalyviai ne tik susipažins, bet ir pamils Žemaitijos etnografinio regiono kultūrą ir muziką bei sugrįš į mūsų kraštą dar gausesnėmis pajėgomis.


Kauno tautinės kultūros centras pristato interaktyvią edukacinę programą „Kitokia kelionė per Lietuvą“! Kelionės dalyvių laukia žaismingos užduotys keliaujant Lietuvos etnografinių regionų žemėlapiu „laumių pėdelėmis“. Teks įveikti nemažus iššūkius: atsakyti į viktorinos klausimus apie papročius, įminti mįsles apie senuosius buities rakandus, sudėlioti dėlionę ir įvardinti mitines būtybes, atpažinti tradicinius etnografinių regionų valgius, virtualiai aprengti merginą ir vaikiną tautiniais drabužiais. Programa skirta mokiniams pagilinti žinias apie Lietuvos etnografinius regionus – Aukštaitiją, Dzūkiją (Dainavą), Suvalkiją (Sūduvą), Žemaitiją, Mažąją Lietuvą.


Forumo teatro spektaklis ,,Žaidimas-Ne-žaidimo tema" (Nuotolinė paslauga)

Interaktyvus forumo teatro spektaklis moksleiviams ,,Žaidimas-Ne-žaidimo tema”. Forumo teatro spektaklyje žiūrovai galės pasijusti lyg azartiški sirgaliai krepšinio varžybose. Ne, krepšinio mes nežaisime, bet adrenaliną ir žaidimą pažadame! Nes Forumo teatras – tai atsakingas, bet dėl to nemažiau azartiškas žaidimas visuomenei aktualiomis temomis, kurio pagrindiniai žaidėjai – žiūrovai. Jie tikrieji spektaklio autoriai ir kūrėjai. Moksleiviai virtualioje konferencijų platformoje išvys jiems aktualios istorijos pradžią iki herojų konflikto ir paskirstyti komandomis, galės siūlyti tolimesnius situacijos sprendimo „ėjimus“. Juos čia pat konferencijų platformoje įkūnys aktoriai. Tai suteiks žiūrovams galimybę pasitikrinti savo sprendimus saugioje teatrinėje erdvėje ir padės moksleiviams ieškoti naujų būdų situacijai spręsti. Forumo trupė žiūrovus pasitiks tik istorijos starto pozicijoje. O galutinis rezultatas - žiūrovų rankose. Spektaklio metu ,,žaisime" ir ieškosime sprendimų šiuo metu aktualiomis moksleiviams temomis - nerimas, baimė dėl ateities, apatija, motyvacijos stoka ,,užgriuvus" nuotolinio mokymosi krūviui,santykiai su tėvais, mokytojais, bendraamžių patyčios virtualioje erdvėje ir kt. Kiekvienai grupei temą parinksime, pagal jai aktualias problemas. Forumo teatro metodas išskirtinis tuo, kad žiūrovai šiame teatre, ne pasyvūs stebėtojai, bet spektaklio bendraautoriai ir bendra-kūrėjai. Forumo teatro metodo kūrėjas, žymus brazilų režisierius, edukatorius, tvirtina, kad šis teatro metodas, tai forumas, mokantis žmones keisti savo pasaulį. Žiūrovai šiame teatre išvysta savo realybės pasaulio atvaizdą, o vėliau šių atvaizdų realybėje vaidina arba režisuoja savo išsivadavimą. Visą tai ko žiūrovai pasieks išmonėje, galės perkelti ir į tikrą gyvenimą. Forumo teatro spektaklio metu žiūrovai praktikuojasi estetiniame, teatriniame pasaulyje, kad vėliau galėtų keisti savo socialinį pasaulį. Taip teatro scena tampa ne tik kūrybiškumo, bet ir socialinė erdvė.


Edukacijos dalyviai dalyvauja pieno rauginto pieno virimo procese, sunkia varškę, deda į sūrmaišius, slegia. Dalyviams suteikiama teorinių žinių apie naminius gyvūnus, jų teikiamą naudą. Sūrio slėgimo metu edukacijos dalyviai žaidžia tradicinius lietuviškus žaidimus, piešia. Suslėgus sūrį, patys dalyviai jį išsiima ir susipakuoja, išsiveža namo.


Vilniaus katedra nuo pat XIV a. laikoma viena svarbiausių Lietuvos šventovių, čia laidoti Lietuvos valstybei ir Bažnyčiai nusipelnę asmenys. Edukacijos metu aplankomos svarbiausios katedros vietos – koplyčios ir požemiai, aptariama pastato kaita, supažindinama su laidojimo tradicijomis ir archeologiniais radiniais. Su pastato istorija susiję Lietuvos istorijos įvykiai pateikiami Europos istorijos kontekste, siekiant geriau parodyti valstybės kultūrinę ir politinę raidą, paprastų žmonių ir didikų gyvenimo pokyčius.


Edukacijos - orientacinio žaidimo metu mokiniai atitinkamai pagal savo amžių  susipažins su 8-20 meno kūrinių, kurie puošia atviras Marijampolės miesto erdves ir yra tarsi galerija po atviru dangumi. Tai bus savarankiškas pasivaikščiojimas grupelėmis Poezijos parko ir J. Basanavičiaus aikštės teritorija, ieškant meninių objektų naudojantis interaktyvių žemėlapiu - užduotimi.  Marijampolė garsėja jau tradoiciniu tapusiu tarptautiniu meno ir architektūros projektu Malonny, (Marijampolė-Londonas-Niujorkas) kuris jau 11 kartą vykdomas Marijampolėje. Kiekvienais metais miestas pasipuošia naujais užsienio ir vietinių autorių gatvės meno piešiniais. O kur dar įvarios skulptūros, besislepiančios katės - miesto simboliai. Visas šis grožis laukia jaunųjų meno mylėtojų Marijampolėje. Kartu pasivaikščiodami nuostabiais parko takeliais  mokiniai pastebės menininkų paliktus ženklus miesto erdvių aplinkoje. Vaikščiodami kartu grupelėmis, dalyviai ieškos šių menininkų paliktų ženklų. Nauja patirtis padės geriau suprasti šiuolaikinį meną, giliau suvokti jo vertę . Edukacijos pabaigoje mokiniai dalyvaus interaktyvioje viktorinoje Kahoot platformoje, atsakys į klausimus apie matytus meno kūrinius, jų autorius. Geriausiai pasirodžiusiųjų lauks prizai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kasmet artėjant Kalėdoms, lapkričio ir gruodžio mėnesiais, Vienuolyne atskleidžiamas Kalėdinis stebuklas. Baltas lyg sniegas kepamas trapus kepinys – kalėdaitis, plotkelė, Dievo pyragas. Ir kalbamės apie lietuvių Šv. Kūčių prasmę, tradicijas.

Edukacinės programos dalyviai susipažins su XVIII – XX a. kalėdaičių kepimo įrankiais, patys keps, ragaus ir dalinsis prisiminimais.

Vieni programos dalyviai stebėsis, kokiu būdų jie kepami, kiti skaičiuos lakštus kol bus galima jų paskanauti, o gal kažkas tai darys pirmą kartą. Kiekvienas sužinos kalėdaičio kelią iki kol jis tampa tikru dvasiniu Kūčių simboliu.


Edukacinė paskaita „Užgavėnių papročių simbolika“

Šios paskaitos dėka susipažinsime su Užgavėnių šventimo papročiais, magija, simboliais, ieškosime šios šventės ištakų bei prasmės. Aiškinsimės, kada švenčiamos Užgavėnės, kokia turėjo vyrauti nuotaika, kokie būtini tos dienos  atliekami ritualai. Ieškosime paslėptų šventės simbolių, tikėjimų bei burtų, aiškinsimės jų prasmes. Analizuosime, ką tą dieną ir kodėl valgė mūsų protėviai, ieškosime, kuriame Lietuvos regione šio valgio tradicija išlikusi ir mūsų dienomis. Aiškinsimės, nuo kada pagrindiniu Užgavėnių patiekalu tapo blynai ir ką jie simbolizuoja. Susipažinsime su Užgavėnių kaukių kolekcija  ir jų geneze. Mokiniai bus mokomi atskirti ikikrikščioniškas ir jau krikščionybės adaptuotas Užgavėnių tradicijas, kurios buvo svarbios lietuviškos kaimo bendruomenės gyvenime. Paskaitos pabaigoje KAHOOT programėlės pagalba bus surengta viktorina, leidžianti užtvirtinti gautą informaciją.
Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti lietuviškus Užgavėnių papročių simbolius, jų atributus bei reikšmes, skatinama pagarba lietuviškoms tradicinėms šventėms, kultūrai, paveldui ir papročių perdavimui ateinančioms kartoms.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Užgavėnių veidamainiai: kaukių gamyba papjė mašė technika

Programa skirta pradinio ugdymo 3-4 klasių mokiniams. Programos dalyviai susipažins su viena iš seniausių lietuvių tradicijų - Užgavėnių šventės papročiais. Edukacijos metu aptariamas šventės išskirtinumas, žaidybiškumas, bendruomeniškumas, regioniniai ypatumai (Žemaitijoje ar Aukštaitijoje). Taip pat, suteikiama informacijos apie kaukių paskirtį, persirengėlių būrio personažus, jų elgseną. Supažindinus su papjė mašė darbo technika, kiekvienas programos dalyvis pasigamins savo kaukę ant medinio kaukės pagrindo (arklys, velnias, ožys ir kt.) kaukę papjė mašė technika. Nuėmus kaukes nuo formų, jos dekoruojamos, apipavidalinamos.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Atverkime Vilniaus kiemelių vartus“ Meskime kelią dėl takelio ir pamatykime kitą Vilniaus pusę, už vartų ir storų sienų besislepiančius senamiesčio kiemelius. Gynybinės sienos likučiai, karo ženklai, skulptūros, viešieji šuliniai ir šventųjų atvaizdai. Juose virė gyvenimas, skambėjo dainos, poetų eilės, spausdinimo mašinėlių garsai, sąmokslų planai. Visi jie iki šių dienų išsaugojo savąsias paslaptis apie unitus, filaretus ir filomatus, vykusias šventes ir pasimatymus, studentų išdaigas ir profesorių suokalbius. Edukacinės ekskursijos tikslas supažindinti mokinius su unikaliu Vilniaus senamiesčio kultūros paveldu, pastatų ir kiemų formavimosi raida ir užstatymo kaita, skirtingais architektūros stiliais ir jų meninėmis detalėmis, kelių šimtų metų senumo mūro lipdymo būdais ir jo liekanomis. Išlikusiu kultūriniu praeities paveldu ir dabarties technologijomis padedančiomis jį konservuoti, atkurti ir išsaugoti. Ekskursijos metu mokiniai įtraukiami į edukacinius, teminius žaidimus, istorinis pasakojimas papildomas archyviniais dokumentais, nuotraukomis. Mokiniai skatinami gyvai tyrinėti ir ugdyti dėmesingumą juos supančiai aplinkai, naudodamiesi jiems suteikta papildoma medžiaga įsivaizduoti praeities miestą bei jame vykusius pokyčius, vertinti ir saugoti kultūros ir architektūros paveldą, domėtis Vilniaus praeitimi ir dabartimi


Kas slepiasi Kuršių nerijos miškuose? (Nuotolinė paslauga)

Nusikelkime į tuos laikus, kai Nidos kurortas buvo skurdus žvejų kaimelis, į kurį vasaromis atvykdavo dailininkai iš tolimiausių kraštų. Jų sukurti paveikslai slepia tiek daug istorijų! Keliaudami su dailininkais per Neringą senuoju Europos pašto keliu, užeikime į smėlio pustomą žvejo, kopininku vadinto, sodybą ir apžiūrėkime ten gyvenusius naminius gyvūnus. Gal tada suprasime, kodėl per Kuršių marias žvejai plukdydavo kurėnais ne tik žuvį, bet ir šieną. Užklydę į miškus, klausykimės paslaptingų garsų ir atraskime besislapstančius laukinius gyvūnus. Kuris iš jų vertas vadintis Kuršių nerijos karaliumi? Ir kodėl jis pametė karūną? Žaisdami, kurdami, tyrinėdami, pažinkime unikalų Kuršių nerijos gamtos pasaulį, įamžintą Nidos dailininkų kolonijos dalyvių kūriniuose.


Edukacija „Scenos kalbos treniruotė“ (1-4 klasėms)

Kūrybinė edukacija „Scenos kalbos treniruotė" skirta 1–4 klasių mokiniams. Ši edukacija yra tęstinė, todėl pažintis su scenos kalba gali tęstis toliau, žengiant mokiniui į vyresnes klases. Kuo kalbėjimas scenoje skiriasi nuo kasdienio kalbėjimo? Kaip aktoriai lavina artikuliaciją, kvėpavimą, išmoksta valdyti intonaciją? Kas yra balso jėga? Šie ir kiti klausimai sufleruojami edukacijos lankytojams, kurie kartu su Alytaus miesto teatro aktoriumi Eugenijumi Rakausku ieško atsakymų praktiniame scenos kalbos meno užsiėmime. Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai supažindinami su kalbos ir balso ypatumais, atlieka dikcijos ir kvėpavimo pratimus, bando įveikti greitakalbių iššūkį. Kartu jie susipažįsta su kūrybiniu procesu, aktoriaus pasirengimu vaidmeniui, siekia atrasti sceninio žodžio įtaigumą ir nekasdienio skambesio tobulumą. Pirmasis pažintinis susitikimas gali tęstis toliau, gilinantis į scenos kalbos meno subtilybes.


Pasinerkite į protėvių išmintį per molio paslaptis. Pažinkite kokias subtilias galybes gali atverti molio gniužulėlis. Patirkit, pajauskit, sukurkit. Keramikos studijoje laukiami visi norintys savo rankomis pasigaminti molinių darbelių namams, dovanoms ar tiesiog po dienos rūpesčių dvasiškai pailsėti jaukioje kūrybinėje aplinkoje. Edukacijos metu susipažinsite su vienu seniausių amatų – pamatysite krosnį, kurioje degami keramikos dirbiniai, sužinosite molio rūšis, gamybos procesus, iš arti apžiūrėsite jau pagamintus keramikos dirbinius, kiekvienas nusilipdysite individualų darbelį iš molio. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas. Suteikiami visi darbui reikalingi įrankiai ir medžiagos, tad tereikia atsinešti tik gerą nuotaiką.


Atvykusiems į Raudondvario dvarą ponia Rozalija trumpai pristatys dvaro istoriją, papasakos apie grafus Tiškevičius. Vaikų ir paauglių auklėjimui dvare buvo skiriamas didžiulis dėmesys.  Ponia Rozalija supažindins jus kaip tuomet buvo per įvairius žaidimus ir užsiėmimus auklėjami vaikai. Kartu išbandysite įvairius  žaidimus. Vėliau kursite gyvuosius paveikslus bei fotografuositės su ponia Rozalija, o bendrą foto nuotrauką parsivešite į savo mokyklą.


Edukacinė programa „Lino kelias" (1 - 4 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Mokinių dėmesys sužadinamas lietuvių mitologine sakme „Numirėlis ir linai“. Išryškinama išskirtinė lino vieta tradicinėje kultūroje, demonstruojamas archyvinis dokumentinis filmas „Lietuva. 1930 m. I dalis“. Akcentuojama, kad linai nuo seno auginti kaip pluoštinė žaliava namų ūkio reikmėms ir pardavimui. Demonstruojami video siužetai „Linų sėja", "Linarūtė", "Linamynis". Išryškinamos bendruomeninės darbų tradicijos: linarovio, linamynio, linabrukčio talkų, verpimo vakaronių paprotys. Sekamos mitologinės sakmės „Deivės verpėjos", „Lino kančia". Aptariami lino kančios motyvai lietuvių patarlėse, priežodžiuose, mįslėse. Akcentuojamos tradicinės kultūros žmogaus vertybės: darbštumas, pareigingumas, kantrybė. Virtualiai demonstruojami muziejaus fonduose sukaupti tekstilės rinkiniai. . Sekamos sakmės „Deivės verpėjos“, „Lino kančia“. Kūrybinė užduotis: užbaigti patarles ir priežodžius apie liną.


Edukacija "Komanda laikrodžio tikslumu" išvažiuojamoji (8-12 klasėms)

Edukacija skirta komandos formavimui, atliekant kūrybiškumą ir atsakingumą ugdančius žaidimus- pratimus. Veikdami
komandoje moksleiviai skatinami dirbti kartu bei tuo pačiu metu išmoksta komandinio darbo paslapčių. Edukacija vyksta
neformalioje aplinkoje, dėl to galime labiau pažinti savo klasės draugą bei įgyti jų pasitikėjimą. „Komanda laikrodžio
tikslumu" yra viena iš populiariausių edukacinių programų Alytaus mieste. Atlikdami užduotis moksleiviai mokosi nugalėti
tiek savo baimes, tiek „pralaužti ledus“ santykiuose su draugais; pajusti savo esybe, kad visa komanda (klasė) gali daugiau,
geriau ir greičiau negu pavienis žmogus; padeda komandai pažvelgti į save „iš šono“, nešališkai įvertinti trūkumus ir
privalumus; sutvirtina pasitikėjimą vienas kitu ir rezultatais, kuriuos komanda (klasė) dažnai gali pasiekti, tačiau kiekvienas
atskirai tuo netiki ir todėl tų rezultatų nesistengia siekti.


"SEEN“ – spektaklis apie valgymo sutrikimus, kūno kultą ir nemeilę sau, sukurta pagal tikras trijų merginų istorijas, kurios suplaukia į vieną Ūlos išpažintį už visas pasaulio Ūlas, visoms pasaulio Ūloms. Nūdienoje, kuomet aplink mus tiek daug sėkmės istorijų, nuostabių, išblizgintų socialinių tinklų gyvenimų, vienądien nuskamba: sveiki, šiandien Jums papasakosiu savo nesėkmės istoriją.“ Šis spektaklis - tai išpažintis, perteikiama muzika, judesiu ir nesuvaidintu pasakojimu apie jaunas merginas, kurios, trokšdamos kitų meilės ir pripažinimo, praranda save, tikėjimą ir pasitikėjimą savimi. „Jeigu Tavo didžiąją dalį dienos užima mintis apie maistą, mes turime susitikti. Jeigu Tavo artimo didžiąją dalį dienos užima kalorijų skaičiavimas, mes turime susitikti. Jeigu lėkštėje matai ne maistą, o kalorijas, mes turime susitikti. Jeigu nuolat girdi (iš savęs ar kitų), kad esi nepakankama, jeigu nuolat jautiesi per didelė, per liesa, PER – mes turime susitikti. Jeigu nuo pat vaikystės ar paauglystės girdėjai daug liepiamosios nuosakos ir jutai didžiulę kontrolę, jeigu nemeilė sau Tau daugiau nei artima, jeigu po valgio jauti kaltę, jeigu jauti, kad gyveni du gyvenimus: tikrąjį ir tą, kurį matome socialiniuose tinkluose, o tikrasis kelia baimę ir liūdesį, mes turime susitikti. Jeigu nuolat girdi, kad neatitinki kažkokių standartų, jeigu kažkas iš tavo artimų nuolat sako: ė, lenta! Banginis, stora kaulė, stora šiknė kiaulė, vaikščiojantis lavonas, kas tave tokią pagimdė? MES TURIME SUSITIKTI. Ir jeigu jauti gėdą, kai Tau kas nors nuoširdžiai pasako: esi nuostabi! MES TURIME SUSITIKTI! Kažkas pasakė: gyvensim tūkstančius myliu. Tai ir kyla klausimas: nuo kada pradėsim skaičiuoti?"


Kai tau keturiolika, leki visu greičiu ir neri stačia galva, siautėji su draugais ir myli, lipi ant stogo ir skęsti muzikoje. Norisi bučinių ir nuotykių, tūsų ir juoko, pripažinimo ir galios, supratimo ir palaikymo. Spektaklyje „Lė-kiau-lė-kiau“ paauglių pasaulis –komplikuotas, gyvas, jautrus ir aštrus, sukurtas ir atkurtas iš paauglių forumų internete, susitinkant ir bendraujat su 13-16 metų vaikais. Meilė ir sekstingas, draugystė ir išdavystė, patyčios ir vienatvė – tai iššūkiai, su kuriais susiduria šiandienos paauglys, trokštantis būti išklausytas ir suprastas.


Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Dirbtuvių tikslas - kūrybiško mąstymo ugdymas pasitelkiant kino scenarijaus kūrimo praktiką. Dramaturgė, edukologė, meno terapeutė Marija Judzentavičiūtė dirbtuvėse jungia skirtingas disciplinas: dramą, kiną, terapiją. Mokiniai unikaliais dramos terapijos metodais gilinasi į kino scenarijaus kūrimo subtilybes, skirtingas kino scenarijaus teorijas išbando praktiškai. Įdomios, dinamiškos ir aktyvios užduotys ugdo mokinių emocinį raštingumą, padeda giliau pažinti save ir kitus, lavina kūrybišką mąstymą, kuris skatina kelti naujas idėjas, mąstyti originaliai, spontaniškai, lengviau rasti įvairių problemų sprendimo būdus.  Dirbtuvėse ne tik patiriama daug teigiamų emocijų, bet ir atsiveria galimybė naujai pažinti bendraklasius ir kurti atvirus, draugiškus santykius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


„Žongliravimo magija”– šiuolaikinio cirko spektaktaklis – žongliravimo šou. Susitikimas - aptarimas su kūrėju, atlikėju Mantu Markevičium

“Žongliravimo magija” tai pats įspūdingiausias ir labiausiai ištobulintas žongliravimo pasirodymas su šviečiančiais žongliravimo įrankiais ultravioletinėje šviesoje.
Neišmatuojamos fantazijos, miklių rankų artistas nustebins Jus savo išmone!
Netradicinis požiūris į žongliravimą ir užburiantis vikrumas!
Ore skraido šviečiantys kamuoliai, kėgliai, žiedai ir kiti mažiau tradiciniai žongliravimo įrankiai.
Viskas prasideda nuo poetiško ir lėto žongliravimo skarelėmis. Palengva pereina į manipuliacijas ir žongliravimą žiedais, po to šviečiantys kamuoliukai ir netiketai į sceną pakviečiamas žiūrovas, kuris tampa vakaro žvaigžde (interaktyvus numeris , bendraujant su publika). Ir pabaigai nepakrtojamas pasirodymas su diabolo, kuris nustebins ir visko mačiusius žiūrovus!
 Po pasirodymo vyks susitikimas-aptarimas.
Vizualu, įdomu, interaktyvu