Medinės dėžutės dekoravimas dekupažo technika

Dekupažo ištakos siekia ankstyvuosius viduramžius. Kaip meno rūšis, jis pirmąkart minimas XV a. pabaigos Vokietijoje. Populiarumo viršūnę ši technika pasiekė XVII a. Venecijoje. Dekupažas dažniausiai apibūdinamas kaip iškarpų klijavimo menas. Šios technikos pagrindinis pranašumas – galimybė kiekvienam iš mūsų išreikšti save ir paįvairinti savo buitį unikaliais daiktais. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsite su dekupažo atlikimo technika. Taip pat sužinosite kokie yra dekoravimo būdai ir kokios priemonės naudojamos.Užsiėmimo metu dekoruosime medinę dėžutę. Dėžutės namuose pravers kiekvienam. Jų reikia įvairiems namuose esantiems mažmožiams susidėti. Kviečiu kurti!

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Užfiksuota šviesa – chemija ir fotografija (Nuotolinė paslauga)

Fotografija neskaičiuoja dar nė 200 metų, o technologiškai ši viena iš naujausių vaizduojamojo meno šakų pakito nenusakomai: nuo pirmųjų fotografijų iki šiuolaikinės skaitmeninės technologijos. Pakito ne tik fotoprocesų technologijos, bet ir fotografijos samprata, pritaikymas, filosofija. Apie tai kalbėsime edukacinio užsiėmimo teorinėje dalyje. Praktinėje užsiėmimo dalyje moksleiviai susipažins su senosios fotografijos metodu – cianotipija. Cianotipija tai – vienas iš pirmųjų fotografinio vaizdo gavimo būdų, atrastas 1842 m. Jo rezultatas – šviesiai arba tamsiai mėlynas atspaudas. Edukatoriai pademonstruos kaip vyksta cianotipijos procesas, supažinsins su technologiniais niuansais ir panaudojimo galimybėmis. Su vyresnių klasių moksleiviais (10 - 12 klasių) išsiaiškinsime ir vaizdo atsiradimo bei fiksavimo cheminį mechanizmą. Užsiėmimas padės moksleiviams suprasti mokslo ir meno sąsajas. Edukacinis užsiėmimas, kuriame siejasi gamtos mokslai ir kūryba padės moksleiviams atsikratyti klaidingo požiūrio, kad gamtos ir tikslieji mokslai su menais neturi nieko bendro, o eksperimentavimas būdingas visoms mokslo, meno ir gyvenimo sritims. Ši edukacija atskleis mokslo ir meno sintezės galimybes. Dalyviai išmoks analizuoti technologijų raidos sąsajas su kultūra ir istorija, kas leis geriau suprasti fotografijos vietą ir reikšmę šiandieniniame gyvenime. Dalyviai įgaus naujų technologinių žinių. Supras optikos ir chemijos dėsnius, leidusius cheminiu būdu užfiksuoti vaizdą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Orientacinis žaidimas „Adomas Mickevičius: poeto pėdsakais“

Kur gyveno, kūrė, o kur buvo įkalintas garsusis poetas? Daugybė įdomių detalių apie A. Mickevičiaus pėdsakus Vilniaus senamiestyje atsiskleis šio orientacinio žaidimo metu. Laukia  įvairios užduotys, netikėtos vietos ir, žinoma, komandinis azartas – kas tiksliausiai įmins visus klausimus?

Žaidimo tikslas – pasitelkiant gyvą miesto aplinką supažindinti vaikus su poeto Adomo Mickevičiaus asmenybe, jo gyvenimo įvykiais, vertingu literatūriniu paveldu.

Orientacinio žaidimo metu moksleiviai komandomis tyrinėja miestą patys (jų nelydi edukatorius). Užduotys atliekamos nesinaudojant mobiliaisiais įrenginiais.


Viduramžių darbai ir pramogos medinėje pilyje (1-6 kl.)

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacinės programos „Viduramžių darbai ir pramogos medinėje pilyje“ metu pristatomas XIII–XV a. Šeimyniškėlių (Vorutos) piliakalnio istorinis kompleksas – buvęs vienas didžiausių gynybinių įtvirtinimų Rytų Europoje. Programos dalyviai, atsidūrę istorinės rekonstrukcijos aplinkoje, iš karto tampa ne pasyviais stebėtojais, o aktyviais veikėjais, įsitraukusiais į „gyvosios“ istorijos pažinimą, o tai yra aktualu, siekiant sudominti mokinius krašto istorija. Metodai − pasakojimai, pokalbiai, diskusijos, viduramžių kario šarvų ir ginkluotės tyrinėjimas, šaudymas iš lanko, aksties mėtymas, viduramžiais žaistų stalo žaidimų mokymasis, pažintis su viduramžių karo technika, bausmės įrenginių išbandymas ir kt. Kadangi visi šie eksponatai yra archeologinių radinių kopijos, mokiniai turi galimybę „įdarbinti“ visus pojūčius: viską galima paimti į rankas, apžiūrėti, uostyti, o kai ką – ir išbandyti patiems: skelti ugnį skiltuvu braukiant per titnagą, pasimatuoti šalmą bei odinius šarvus – lameliarą, žaisti senovinius stalo žaidimus. Priemonės – autentiška piliakalnio aplinka ir šalia jo esantis atkurtas papilio kiemas, apjuostas gynybiniais įtvirtinimais: dviem bokštais ir juos jungiančiomis medinėmis galerijomis leidžia mokiniui pasijusti pilies gyventojų, į pilėnų buitį ir ruošimąsi Tėvynės gynimui pažvelgti tarsi „iš vidaus“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kaip gimsta skudutis 3-4 kl. išvykstamasis, visoje Lietuvoje (išskyrus Kauno m. ir r.)

Dalyvausite įtraukiančiose susikaupimą, mąstymą, pojūčius ir kūrybiškumą lavinančiose tikrose garsų dirbtuvėse ir sukursite vieną iš tautinės muzikinės raiškos ženklų – skudutį - bei išmoksite išgauti sudėtingesnę muziką tobulindami pasigamintą skudutį. Išmoksite parinkti įrankius ir geriausią ruošinį skudučio gamybai. Pažinsite muzikavimo priežastis, funkcijas ir naudą. Susipažinsite su lietuviškos kilmės skudučiais, kitų tautų analogais, senaisiais kaimo muzikavimo papročiais ir technika, šiuolaikinėmis tautinės muzikos kryptimis. Klausysitės ir kursite savo muziką. Dėmesio! Užsiėmime galimi nestiprūs susižeidimai (rakštis, odos paviršiaus įbrėžimai). Pageidautini dalyvių įgūdžiai ateinant – mokėjimas padrožti pieštuką peiliu, drožiant „nuo savęs“, o aukštesnis lygmuo - drožiant „į save“. Dirbama be apsauginių pirštinių (vaikai turės galimybę pažinti medžiagą, įrankį, bus mokomas saugiai įvertinti instrumento aštrumą).

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Trakų krašto kultūros ir amatų asociacija

Edukatorė Audronė Janaudienė - vėlėja, vėlimu užsiima nuo 2013 m. Trakų krašto tradicinių amatų centre jos vykdomos veiklos skatina vaikų kritinį mąstymą, ugdo mokinio kultūrinę savimonę, stiprina kūrybiškumą, ugdo komunikavimo ir pažinimo kompetencijas, formuoja mokinių kultūros vartojimo įpročius.
Edukacinės veiklos metu organizuojama ir įgyvendinama inovatyvi ir kūrybiškumą skatinanti veikla; taikomų metodų pagalba mokiniai bus skatinami generuoti idėjas, kritiškai mąstyti, kelti klausimus, įžvelgti sąsajas; bus sudarytos sąlygos mokiniams būti unikaliais, leisti kelti ir įgyvendinti savo idėjas; veiklos pritaikytos prie kiekvienos amžiaus grupės poreikių, žinių, galimybių priimti ir suvokti informaciją, formuoti mokinių kultūrinius įpročius; bus užtikrinti veiklų nuoseklumas, detalumas ir tarpusavio dermė; papildytos bendrąsios ir specialiąsios žinios, skatinant kūrybišką mokinių veiklą.
Atvykę į Trakų krašto tradicių amatų centrą vaikai susipažins su vilnos rūšimis, vilnos vėlimo būdais. Praktinėje dalyje mokiniai suvels iš vilnos individualaus dizaino gaminį (pasirinktinai: Kalėdinį žaisliuką, dėkliuką, margutį, segę), jį dekoruos savo pasirinktomis spalvomis. Vilnos vėlimui naudos 2 būdus: šlapiasis vėlimo būdas ir su adata)
Po edukacinės veiklos vaikai bus susipažinę su vilnos rūšimis, vėlimo būdais, gebės atskirti natūralius produktus, domėsis sveikatai mažiau pavojingais produktais, juos pasigaminti ir naudoti.


Spektaklis „Tūla, arba esame okupuota šalis“

Spektaklis „Tūla arba esame okupuota šalis“ Alytaus miesto teatre sukurtas 2012 m. Režisierė ir inscenizacijos autorė Loreta Liausaitė į sceną perkėlė vieną gražiausių lietuvių meilės ir geriausiu vadinamą rašytojo Jurgio Kunčino romaną „Tūla“ Šiame kūrinyje atskleidžiama fatališkos meilės tema, chaotiška, nuopuolių pilna autoriaus gyvenimo linija. Tai tikra istorija apie meilę , turinčią begalę spalvų ir apibūdinimų – valkatiška ir dieviška, purvina ir tyra, girta ir sąmoninga, nuščiuvusi ir klykianti, pūvanti ir išsiskleidusi. Kūrinio kalba labai vaizdinga, tuo pačiu realistiška, tad ir vaizdai teatro scenoje atspindi realybę, kuri supo autorių. Ir jeigu šiandienos jaunas žiūrovas jų nėra matęs realybėje, tai gali piešti vaizduotėje arba nuspręsti savo akimis bent dalį tos istorijos pamatyti netolimoje ateityje. Spektaklyje įkomponuotos vaizdo projekcijos praplečia scenos priemonių arsenalą, o autorinė Eugenijaus Kanevičiaus muzika papildo kūrinį, kurdama ano laikmečio nuotaiką. Įtaigus spektaklis „Tūla arba esame okupuota šalis“ įtraukia žiūrovą, atveria jo emocijas, sukuria erdvę vaizduotei ir būsimoms diskusijoms bei aptarimui. Tai galimybė kelti kultūrinį išprusimą bei gebėjimą analizuoti kūrinį, pasitelkus skirtingas meno rūšis ir priemones. Jurgio Kunčino romanas yra įtrauktas į moksleivių literatūros programas, dažnai autoriaus kūryba būna analizuojama baigiamųjų egzaminų temose, todėl šis spektaklis gali būti puiki mokomoji priemonė. Spektaklis ugdo kultūrinį jauno žmogaus sąmoningumą, įvairių kūrybinių idėjų, patirties ir emocijų raiškos svarbą ir skatina tobulinti visą gyvenimą trunkančią mokymosi kompetenciją. Taip ugdomas žiūrovo poreikis lankytis teatre, kuris būtų svarbus visą gyvenimą.


Užsiėmimas vyksta pagal šį planą (trumpas iliustruotas pasakojimas): - situacija XX a. pradžioje Lietuvoje; - Lietuvos ir JAV pasiekimai kultūros ir technikos srityse; - Stepono Dariaus asmenybė ir Amerikos lietuviai; - LITUANICA konstrukcija; - juridiniai skrydžio aspektai; - tikėtinos katastrofos priežastys ir neatsakyti klausimai; - skrydžio poveikis Lietuvai. Savo didvyrišku žygiu Darius ir Girėnas uždegė Lietuvos jaunuolių širdis, kilo didelis aviacinis sąjūdis. Kūrėsi aviamodeliavimo, sklandymo būreliai, jaunimas pradėjo rinktis aviatoriškas profesijas. Dar prieš Atlanto šturmą S. Darius siūlė įvairias naujoves ir stengėsi jas įtvirtinti Lietuvoje. Tolesnė užsiėmimo eiga priklauso nuo dalyvių pasirinkimo - ar plačiau nagrinėjami tuometiniai aviaciniai rekordai, ar "Bellanca CH-300" perstatymas į "Lituanica", kas įdomiau - lėktuvo techniniai duomenys, išorinis vaizdas, konstrukcinės medžiagos ir ypatybės ar tikėtinos katastrofos priežastys.. Pasitelkdami kritinį mąstymą, dalyviai atsakinėja į užduočių klausimus: - ko reikėjo, kad žygis baigtųsi sėkmingai? - ar būtų galima tokį žygį senu lėktuvu surengti šiandien? - kokią įtaką Lietuvai turėjo S. Dariaus ir S. Girėno bei F. Vaitkaus skrydžiai? - kokius darbus Lietuvai galėtų skirti globalaus pasaulio lietuviai sekdami didvyrių Testamentu?


Ką pasakoja Vilniaus gynybinės sienos bastėja?

Mes kiekvieną dieną susiduriame su daugybe istorinių šaltinių, kurie mums pasakoja apie praeitį. Juos atpažinti ir suprasti – svarbus kiekvieno mūsų uždavinys. Juk ne veltui prieš keletą tūkstančių metų garsusis filosofas Ciceronas sakė, kad istorija yra gyvenimo mokytoja. Susitikę bastėjoje nagrinėsime tokias temas, kaip Vilniaus praeitis, gynyba, ginkluotės istorija nuo titnaginių iki parakinių ginklų atsiradimo, Vilniaus bastėjos paslaptis ir pastato išskirtinumas. Ugdydamiesi komandinio darbo kompetenciją mokysimės atskleisti praeitį, nagrinėti pačius įvairiausius istorinius šaltinius ir mus supantį pasaulį.


Įtaigus kalbėjimas: nuo Isokrato iki Aristokrato (nuotolinė paslauga)

Viešasis kalbėjimas - viena didžiausių žmonių baimių. Ją įveikus atsiveria neaprėpiamos galimybės. Dalyviai pamokoje atliks skirtingų šalių praktinius pratimus padedančius įveikti viešojo kalbėjimo baimę, padedančius atsipalaiduoti. Mokiniai bus skatinami kalbėti skirtingų oratorių stiliais taip atverdami duris į tūkstančius metų skaičiuojantį retorikos ir meną. Pamokos metu dalyviai susipažins su garsiausiais visų laikų pasaulio oratoriais ir jų literatūros kūriniais. Mokiniai supras kodėl retorika - kalbėjimo menas toks svarbus visose meno išraiškose, o ypač literatūroje ir muzikoje ir kodėl be Isokrato nebūtų nei Šekspyro, nei Sero Vinstono Čerčilio. Po pamokos kiekvienas mokinys žinos, kodėl reikia praktikuotis norint kalbėti ir kaip įtaigus kalbėjimas gali paversti jį geriausiu žurnalistu, mokytoju, teisininku, pardavėju ar net Prezidentu.


Apžvalginė ekskursija po muziejinę ekspoziciją „Projektas – HOMO SOVIETICUS“

Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras

Ekskursija vyksta po muziejinę ekspoziciją "Projektas- Homo Sovieticus". Supažindinama su sovietiniu laikotarpiu, to meto gyvenimo realijomis ir (ne) tikrove. Moksleiviai su gido pagalba tyrinės  penkių salių temas: kultūros, moralės ir vertybių kaitos, religijos, tapatybės transformacijos ir kasdienybės. Tyrimas atliekamas nagrinėjant salėse esančią tekstinę medžiagą, audiovizualines priemones  ir interaktyvius monitorius,  erdves. Susipažins ir sužinos šio istorinio laikotarpio aktualijas, jas aptars dalinantis su bendramoksliais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinis užsiėmimas KAS BALTIJOJE GYVENA (Nuotolinė paslauga)

Kur mes gyvename, o kur atostogaujame? Lietuva? Latvija? O gal Švedija?
aprašymas:	Kas šias visas vietas sieja? Tai ir daugiau sužinosite nuotolinio užsiėmimo
metu. Edukacinio užsiėmimo tikslas - susipažįstant su Baltijos jūros gyvūnija ir ją supančia aplinka, ugdyti savo atsakomybę ir suvokti veiksmų pasekmes mus supančiai gamtai. Atliekant įvairias užduotis, aiškinsimės ir smalsausime, kas yra Baltijos gyventojai, kokios jų ypatybės ir populiacija. Edukacijos pabaigoje kiekvienas sau užduosime klausimą: Baltijos jūra mano ar mūsų namai.


Edukacinė programa skirta supažindinti su su tautinių juostų raštų įvairove ir tradicija, nagrinėjant Dzūkijos audimo raštų pavyzdžius. Užsiėmimą sudaro pažintinė ir praktinė dalys. Pirmoji dalis vyks unikalioje dzūkiškos pirkios erdvėje, to krašto žmonių surinktoje ir sukauptoje etnografinėje ekspozicijoje tarp autentiškų eksponatų. Mokiniai tyrinės, lies ir apžiūrinės skirtingas tautinių divonų ir juostų dalis, lygins ir įvardins joms būdingus bruožus. Diskutuodami grupėse atliks užduotį, kurios metu skirtingus raštus priskirs atitinkamiems pavadinimams. Sužinos, kokie raštų pavadinimai buvo naudojami juostoms, bei divonams.  Kalbėsime apie jų detalių panaudojimo galimybes šiais laikais. Sužinoję visas subtilybes, praktinėje dalyje dažų ir specialių įrankių (skirtų taškavimui), unikaliu tapymo būdu taškučiais, bus kuriami tautinių juostų raštai. Šiame darbe aptarsime tapymo taškuojant metodą, spalvų derinimo, kompozicijos dailėje temas, bus lavinamas kūrybiškumas.


Paslauga vyksta Odetos galerijoje, kur mokiniai turi galimybę pamatyti meistrės kūrybines dirbtuves ir datbo procesą. Taip pat jiems pademonstruojama labai daug originalių lino raižinių.
Užsiėmimų metu mokiniai įgyja žinias ir naują patirtį, kuri yra neabejotinai naudinga mokinio sociokultūrinio konteksto pažinimui ar jo praplėtimui. Kartu yra lavinamas moksleivių kūrybiškumas, skatinami nauji idėjų generavimo metodai bei saviraiškos būdai. Svarbiausia užsiėmimų dalis yra praktinė galimybė sukurti po autorinį grafikos kūrinį, įsitraukti į meno kūrimo procesą.
Pirmiausiai, supažindinama su įrankiais ir medžiagomis. Raižymui naudosime kaltelius ir nedidelius linoleumo gabalėlius. Ant linoleum su pieštuku arba tušinuku išsipiešiame savo paveikslėlį. Tada su kalteliu jį išraižome. Nepamirštame, kad piešinys turi būti nupieštas atvirkščiai, ypač tai svarbu prisiminti, jei norime raižyti raides ir skaičius. Išraižytą linoleumą specialiu voleliu padengiame linoraižiniams skirtais dažais ir senoviniu primityviu būdu – su šaukštu – atspaudžiame ant popieriaus. Nuo vienos klišės galime padaryti ne vieną atspaudą. Išmokstame teisingai pasirašyti savo grafikos kūrinį.
Linoraižinys – labai įdomi ir įtraukianti kūrybos technika. Ji nei vieno nepalieka abejingo. Per vieną užsiėmimą įmanoma sukurti linoraižinį nuo pradžios iki atspaudo.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Pažintis su Šilutės Hugo Šojaus dvaru (Nuotolinė paslauga)

Šilutės Hugo Šojaus dvaras įsikūręs seniausioje Šilutės (tuomet Šilokarčemos) miesto dalyje, prie senosios turgaus aikštės. Čia vykdant administracines reformas Prūsijoje, Šilutėje 1721 m. įkurtas dvaras. Tuomet Klaipėdos valsčius buvo padalytas į mažesnius, o jiems valdyti įsteigti valstybiniai dvarai. Nuomos konkursą laimėjęs asmuo, dar kitaip vadintas generaliniu nuomininku, tuo pačiu tapdavo ir valsčiaus valdytoju – amtmanu. Be dvaro ūkinės veiklos, jis privalėjo vykdyti ir valsčiaus administratoriaus funkcijas. Ilgiausiai Šilutės dvarą valdė Radkių giminė. Bemaž 150 metų išlaikę nuosavybę, Šilutės dvaro valdas jie praplėtė nuo keliasdešimties iki kelių šimtų hektarų. 1889 m. prasiskolinusį Šilutės dvarą įsigijo Lėbartų dvarininkas Hugo Šojus (H. Scheu). Naujasis dvaro savininkas suprato, kad tokį ūkį tvarkyti taip, kad jis nebūtų nuostolingas, nebeįmanoma, tad iškart ėmėsi pertvarkymų. H. Šojaus dėka dvaras įgavo patrauklaus ir reprezentatyvaus ūkio įvaizdį. Šiame dvare ne kartą lankėsi Vokietijos kronprincas, Lietuvos prezidentai, kiti kultūros ir politikos elito atstovai. Dvaro trauką stiprino ir rūmuose dvarininko H. Šojaus įkurtas privatus muziejus. Šilutės miesto mecenatu vadinamas dvarininkas įnešė didžiulį indėlį į krašto ekonomiką, kultūrą ir miesto plėtrą, jo dėka Šilutė (Šilokarčema) iš kaimo virto miestu, tad senasis Šilutės dvaras iki šiol vadinamas Hugo Šojaus vardu. Tikslas: Supažindinti moksleivius su Šilutės Hugo Šojaus dvaro istorija ir raida, apžvelgti ankstesnių dvarininkų valdymo ypatumus bei pristatyti paskutiniojo dvarininko dr. Hugo Šojaus šeimos istoriją ir jo indėlį Šilutės miestui. Uždaviniai: 1. Pristatyti dvaro įkūrimo istoriją. 2. Apžvelgti ankstesnių dvarininkų valdymo ypatumus. 3. Pristatyti paskutiniojo dvarininko Hugo Šojaus šeimą, jo veiklą ir indėlį krašto istorijai. 4. Supažindinti su dvare veikiančio muziejaus istorija bei pristatyti muziejuje veikiančias ekspozicijas. Pamoka vyskta nuotoliniu būdu.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

Ar įmanoma prisiliesti prie kūrinio? Kviečiame 6–9 m. vaikus tai padaryti edukacijoje „Patyriminis teatralizuotas knygos skaitymas“. Edukacija skirta vaikų grupėms, jos metu dalyviams pristatoma knyga (siūlomų edukacijai paruoštų kūrinių sąrašą pridedame),  jos autorius, perskaitomas  ir aptariamas kūrinys. Dalyviai trumpai supažindinami su edukacijoje naudojamu rekvizitu, pasirinkta lėlių teatro rūšimi (šešėlių teatras, pirštininės, lazdelinės lėlės arba objektai), valdymo technika. Edukatorius garsiai skaito kūrinį, o dalyviai valdo lėles, objektus ir/arba kuria garsinius, šviesos ar kitokius efektus, gali atlikti scenos darbininko ar asistento funkcijas.  Knygos inscenizavimas ilgam palieka įspūdį ir praturtina bei išplečia tekstą, padeda juo pasimėgauti skaitymo sunkumų turintiems vaikams.


Online spektaklis „Antis, Mirtis ir tulpė” (nuotolinė paslauga)

Mirtis visada šalia, dėl viso pikto. Bet nelaimes atneša ne ji, tai – gyvenimas... Beje, kaip tik jis atneša ir gerus dalykus – draugystę, pokalbius, žaidimus ir juos lydinčią šilumą. Šiek tiek keista, bet pažindami mirtį mes pažįstame ir gyvenimą bei atvirkščiai. Todėl kalbėtis apie tokius dalykus yra daug geresnis sprendimas nei slėptis ar nežinia kur sprukti. Lėlių spektaklis „Antis, Mirtis ir tulpė“ bando atskleisti tokių pokalbių svarbą bei supažindinti vaikus su gyvenimo pabaiga kaip su natūraliu gamtos cikliškumu, atsvaros gyvybei būtinybe.

Knygelės „Antis, Mirtis ir tulpė“, pasirodžiusios 2007 m. autorius, garsus vokiečių rašytojas ir dailininkas Wolfas Erlbruchas, 2006 m. buvo apdovanotas Hanso Christiano Anderseno medaliu, o 2016 m. pelnė ir svarbiausią tarptautinį vaikų literatūros apdovanojimą – Astridos Lindgren premiją. „Antis, Mirtis ir tulpė“ išversta daugiau nei į 20 kalbų, o 2018 m., vertėjos Rūtos Jonynaitės dėka, tapo pasiekiama ir Lietuvos skaitytojams.


Interaktyvus spektaklis „Babelio bokštas. Planet Earth/Game Over/Reset“ (Išvažiuojamoji)

„Babelio bokštas. Planet Earth/Game Over/Reset“ – interaktyvus teatro nuotykis jaunimui. Tai keturių Europos teatrų – Norvegijos,  Islandijos, Vengrijos bei Nacionalinio Kauno dramos teatro – bendrai sukurtas spektaklis, pasakojantis fantastinę istoriją apie naujo pasaulio ir naujos žmonių genties kūrimą po visuotinės planetos katastrofos.
PRAEITIS
Kadaise visi pasaulio žmonės buvo vieningi. Viena tauta. Viena kalba. Vienas Dievas. Kartą tautos vadai nusprendė pastatyti didingą bokštą. Tokį aukštą ir grąžų, kad žmonės galėtų pasiekti Dievą danguje. Tačiau Dievui šis sumanymas nepatiko. Žmonės neturėtų stengtis prilygti Dievui. Taigi Dievas suskaldė jų vienybę. Jis davė jiems skirtingas kalbas, kad jie nebegalėtų suprasti vieni kitų. Jis privertė juos vieniems kitų bijoti, ir jie pradėjo kariauti vieni su kitais. Taigi pasaulio žmonės atsisakė didelio bendro Babelio projekto ir sukūrė tautas. Jie buvo sutrikę ir išsigandę. O tolimoje ateityje Žemės planetos žmonės sunaikino net savo pačių planetą.
ATEITIS
Pasaulis po klimato katastrofos. Išliko tik kelios mažos žmonių gentys, išsibarsčiusios po visą pasaulį. Kiekviena gentis turi savo kalbą ir papročius. Jie elgiasi kaip gyvūnai, ieškodami maisto ir bandydami išgyventi apokalipsės nusiaubtame pasaulyje. Kas nutiks, jei šios gentys susitiks?
Tai istorija apie praeitį, dabartį ir ateitį. Kas mums gali nutikti. Ar žmonija vėl sugebės susiburti bendram projektui? O gal mes amžinai pasmerkti gyventi ir kovoti vieni su kitais?
Žaidimas „Babelio bokštas“ prasideda!
Ateik ir prisijunk prie mūsų.
Trukmė – 1 val. 30 min. (be pertraukos)
Rekomenduojama 13-16 m. jaunuoliams


Edukacijos  užsiėmimo metu pristatomas tradicinis keramikos amatas. Užsiėmimas apima teorinę bei praktinę dalį. Teorinės dalies metu užsiėmimo dalyviai supažindinami su senuoju keramikos amatu, molio savybėmis, naudojamais darbo įrankiais, lipdymo ir žiedimo technikomis, dekoravimo, glazūravimo bei degimo krosnyje procesais. Praktinės dalies metu dalyviai patys išbando molio plastiką - minko, formuoja ir nusilipdo dubenėlį, jį dekoruoja.


Kiek yra spalvų? Ką simbolizuoja raudona? Kurioje kultūroje šios spalvos atspindžių daugiausia? Kodėl vienur balta yra džiaugsmo, o kitur gedulo spalva.
Visa tai aptarsime teorinės dalies metu. Praktinėje dalyje analizuosime skirtingų kultūrų tautinius rūbus, vėliavas ir aiškinsimės jų reikšmes tose kultūrose.
O kūrybinėje dalyje kursime piešinius perteikiant temą tik spalvomis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Klaipėdos miesto savivaldybės koncertinė įstaiga Klaipėdos koncertų salė

Svarbią edukacinių projektų dalį sudaro populiariausias Klaipėdos koncertų salės koncertų ciklas „Žaismingos muzikos orkestras“ (ŽMO). Išradingas jo idėjas įgyvendina Klaipėdos kamerinis orkestras, vadovaujamas Mindaugo Bačkaus. Pirmąją projekto programą mažieji klausytojai išgirdo 2009 metų vasario 28 dieną. Ją sudarė ir dirigavo Mindaugas Piečaitis, su kuriuo vėliau buvo parengta daugiau nei pusė ŽMO programų. Ciklo koncertai vyko ne tik Klaipėdos koncertų salėje, bet ir Lietuvos nacionalinės bei Kauno valstybinės filharmonijų, Vilniaus Valdovų rūmų, Tauragės kultūros centro salėse. Teatralizuoto koncerto „Žaismingos muzikos garsų orkestras“ aktorė ir režisierė Evelina Šimelionė teigia, kad užaugo su filmo „Muzikos garsai“ dainomis, keletą kartų lankėsi ir filmavimo aikštele tapusiose Zalcburgo vietose. Turbūt ne visi miuziklo gerbėjai žino, jog didelė dalis šios istorijos detalių – visiškai realūs faktai. Iš tikrųjų buvo tokia Marija, besirengianti tapti vienuole, bet įsimylėjo Kapitoną su septyniais vaikais, kurie kartu muzikuodavo! Nepaprasta istorija įkvėpė daug kūrėjų visame pasaulyje, taip pat ir šio edukacinio projekto komandą.


Edukacija Snaigių DNR skirta 7-12 metų amžiaus mokiniams, kurie nori pažinti ir tyrinėti įdomų gamtos reiškinį - snaiges. Per šią edukaciją mokiniai turės galimybę išsiaiškinti, kodėl snaigės turi šešiakampę formą, kaip jos susidaro ir kodėl jos yra baltos. Jie taip pat išmoks skirtingas snaigių formas, kurias lemia temperatūra ir drėgmė. Per praktinius užsiėmimus, meno projektus ir tyrinėjimus mokiniai plėtos savo mokslinius, kūrybinius ir socialinius įgūdžius. Siekiame skatinti smalsumą, mokymąsi vieni iš kitų ir bendradarbiavimą. Galutinis rezultatas - mokinių darbų galerija ir kūrybiškas snaigių medis, pagamintas naudojant skirtingas technikas. Kviesime vaikus į neįprastą ir įdomią kelionę į snaigių pasaulį – Snaigių DNR!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kultūrinė edukacinė programa - orientacinė ekskursija "Nepriklausomos Lietuvos istorijos keliais. Vilnius"

Komandinių užduočių pagalba mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, gyvą miesto tyrinėjimą, Taip siekiama skatinti susieti dabarties sąsajas su praeitimi, ugdyti pilietišką, sąmoningą ir laisvą asmenybę, gebančią vertinti svarbiausius Lietuvos istorijos momentus, reikšmingiausius įvykius, didžiausius pasiekimus ir skaudžiausias netektis kovoje dėl nepriklausomos tėvynės, plėsti intelektines moksleivio galias. Supažindinti su lietuvių tautos praeitimi, sudėtingu keliu į valstybės kūrimąsi, kovas dėl nepriklausomybės, svarbiausiomis asmenybėmis ir jų darbais, aplankant šiuos įvykius ir žmones menančias Vilniaus vietas. Programos metu mokiniai įtraukiami į edukacines, temines užduotis, istorinis pasakojimas papildomas vizualine medžiaga. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupę. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Ekspertai Atvirose metalo dirbtuvėse. Nuo kalvystės iki naujausių technologijų

Edukaciniame – praktiniame renginyje ieškosime atsakymų į daugybę klausimų: - Kada prasideda metalų istorija? Kaip jie išgaunami ir kam naudojami? - Kuo skiriasi metalų rūšys? - Kaip jugiami metalų gaminiai ir kaip gaminamos didelės ar mažos konstrukcijos? - Kokie vyksta procesai metalų suvirinimo metu ir kodėl matyti tiek žiežirbų? - Kokie yra suvirinimo būdai ir kuo jie skiriasi? Ne tik pasakosime, tačiau ir išbandysime praktiškai. Kiekvienas dalyvis šio praktinio renginio metu pasigamins po asmeninį gaminį/suvenyrą. Tai renginys, skatinantis mokinių kultūros vertinimą, kūrybiškumą ir techninį požiūrį į aplink esančius metalų gaminius – nuo skulptūrų iki baldų, nuo smulkių detalių – iki pramonės gaminių. Susipažinsime su metalų sandara, rūšimis, susidarymo procesu ir panaudojimo galimybėmis. Istorines ir technines žinias dalyviai galės ne tik pritaikyti kasdieniame gyvenime, tačiau kai kuriems galbūt tai bus idėja renkantis profesiją.


Lietuviškų trumpametražių filmų programa „Trumpas kinas. Įkvepiančios istorijos” (Nuotolinė paslauga)

„Trumpas kinas. Įkvepiančios istorijos” – tai dviejų vaidybinių trumpųjų filmų programa, kurioje pagrindiniai filmų veikėjai tampa savo pačių ir juos supančių žmonių superherojais, o pasiryžimas pasiekti užsibrėžtus tikslus bei drąsa pasipriešinti neteisybei tampa pagrindiniais jų išskirtinumo bruožais. 5-8 klasių moksleiviams per absurdo ir dramos prizmes pasakojamos istorijos, su kuriomis dažnas jaunuolis galės susitapatinti. Programoje apstu įkvepiančių išbandymų, draugystės ir drąsos. Peržiūrėjus trumpųjų filmų programą jaunimas kviečiamas į diskusiją apie idealus, vidinį emocijų pasaulį bei giliausius troškimus ir jų siekį.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Edukacinė programa skirta supažindinti su su tautinio kostiumo tradicija, nagrinėjant Suvalkijos regiono tautinio kostiumo pavyzdį. Užsiėmimą sudaro pažintinė ir praktinė dalys. Pirmoji dalis vyksta muziejaus ekspozicijoje tarp autentiškų ir intriguojančių eksponatų. Mokiniai tyrinėja, liečia, apibūdina skirtingas tautinio kostiumo dalis, įvardina ir lygina joms būdingus bruožus, randa skirtumus ir panašumus tarp vyriškų ir moteriškų drabužių sukirpimo, dekoro. Diskutuodami grupėse atlieka užduotį, kurios metu skirtingų kostiumo dalių audinių atraižas priskiria atitinkamoms kostiumo dalims. Taip pat dėmesys skiriamas išsiaiškinti drabužių gamybos ypatumus pradedant nuo linų sėklos, baigiant išdirbtu pluoštu ir suverptu siūlu, tęsiant išaustu audiniu, jo sukirpimu ir siuvimu. Diskutuojame apie kūrybines tautinio kostiumo ar jo detalių panaudojimo galimybes šiais laikais. Sužinoję tautinio kostiumo gamybos subtilybes, praktinėje dalyje dažų ir antspaudų su tradiciniais ornamentais pagalba dalyviai dekoruoja drobinį maišelį. Šiame darbe aptariame spalvų derinimo, kompozicijos dailėje temas. Skatiname taikyti tradicinių raštų ir motyvų interpretacijas, laisvai priimti orignalius sprendimus, reikštis kūrybiniams sumanymams. Neretai pasitelkiami netikėti siužetai, tekstai ar kitos raiškos priemonės, kurias sugalvoja patys dalyviai ir vaizduoja savo dirbinyje.


Vilniaus pilių valstybinio kultūrinio rezervato direkcija

Orientacinis žaidimas vyks saugioje Žemutinės pilies teritorijoje – Vilniaus širdyje. Ką veiksime? Reikės įminti užuominas ir atrasti Vilniaus Žemutinės pilies istorines detales, ženklus, atsakyti į užduodamus klausimus ir judėti į priekį – žingsnis po žingsnio, kol pažinsite visą teritoriją. Atrasdami žaidimo užduotis, vaikai suvoks kaip keitėsi Vilniaus Žemutinė pilis, Katedra ir kodėl matome skirtingų laikmečių pėdsakus pastatuose. Žaidimas skirtas 1-4 klasių mokiniams ir dar kartą patvirtinantis taisyklę – žinios pateikiamos žaidimo forma yra daug greičiau atsimenamos. Žaidimo metu „smėlio dėže“ taps Vilniaus Katedros, Valdovų rūmų, Mindaugo, Pilių skverai – visa Vilniaus Žemutinės pilies teritorija. Žaidimas Vilniaus istorinėje atviroje erdvėje, turtins vaikų pažintinę patirtį ir plės akiratį. Ši priemonė taip pat skirta gerinti vaikų bendravimo įgūdžius, burti komandiniam darbui. Smalsumas, verčiantis klausinėti ir tyrinėti, dalyvių tarpusavio santykiai, fantastiniai klausimai – bus šioje priemonėje kūrybingumo ugdymo pratimai.


Atrakinti eilėraštį su aktoriais Henriku Savickiu ir Kristina Savickyte

Poetinė - muzikinė programa "Atrakinti eilėraštį" skirta suteikti moksleiviams įrankius ir įgūdžius pasirinkti ir pritaikyti geriausią būdą skaityti ir suprasti eilėraštį. J1 sukūrė ir atlieka bei veda aktoriai Henrikas Savickis ir Kristina Savickytė.
Programos pradžioje diskusijos pagalba su moksleiviais aptariama - kokiais būdais jie naudojasi, kokie jų iššūkiai skaitant ir suprantant eilėraščius. Toliau sekančioje pasirodymo dalyje skaitovai - profesionalūs aktoriai Henrikas Savickis (Laimono Noreikos vardo apdovanojimo laureatas kaip geriausias 2024 m. „Poezijos pavasario aktorius – skaitovas) ir Kristina Savickytė - naudodami jų pasirinktus būdus, skaito dešimties poetų eilėraščius bei dainuoja jų eilėmis sukurtas dainas. Po jos - su moksleiviais aptariami naudoti būdai ir „raktai" eilėraščiui atrakinti bei jiems duodama praktinė užduotis - rasti „raktą" parinktam eilėraščiui. Padirbėję grupėse, moksleiviai pasidalina „raktais", kuriais naudodamiesi perskaito eilėraščius.
Poetai – Henrikas Radauskas, Jonas Strielkūnas, Justinas Marcinkevičius, Jonas Aistis, Kęstutis Navakas, Liūnė Sutema, Judita Vaičiūnaitė, Janina Degutytė, Daiva Čepauskaitė, Ilzė Butkutė.


Kultūrinės edukacijos užsiėmimo „Susipažink su Kauno istorija ir kultūros paveldu“ metu pasitelkdami elektroninius žinynus „Kaunas: datos ir faktai“ (datos.kvb.lt/) ir „Žymūs Kauno žmonės: atminimo įamžinimas“ (atminimas.kvb.lt/) susipažinsite su svarbiausiais Kauno kultūros paveldo objektais ir miesto istorijos įvykiais. Lietuvos istorijos žinias papildysite Kauno miesto ir apylinkių istorijos žiniomis ir mokysitės jas kūrybiškai pritaikyti. Ieškosite Kauno kultūros paveldo objektų žaisdami stalo žaidimą. Susipažinsite su daugiataučiu Kauno paveldu. Lavinsite informacijos paieškos įgūdžius, atliksite kritinį informacijos vertinimą skatinančias užduotis – ieškosite informacijos, kuri patvirtintų arba paneigtų tikro/tariamo istorinio fakto teisingumą/ klaidingumą. Edukacijos pabaigoje kursite ir pristatysite Kauno viziją („Kaunas 2050 metais“), kuria atskleisite savo kūrybingumą. „Susipažink su Kauno istorija ir kultūros paveldu“ – edukacija žingeidžiai ir kūrybingai klasei!

Kultūrinės edukacijos užsiėmimo „Susipažink su Kauno istorija ir kultūros paveldu“ tikslas – pagilinti moksleivių Lietuvos ir Kauno istorinių įvykių ir procesų sąmoningą suvokimą, mokykloje įgytas bendrąsias istorijos dalyko žinias jungiant su lokalinės istorijos (Kauno miesto ir apylinkių) žiniomis bei plėsti mokinių kultūrinį akiratį, ugdyti kritinį mąstymą bei kūrybingumą.
Uždaviniai: 1) moksleiviams aktualizuoti Kauno miesto ir jo apylinkių kultūros paveldo objektus; 2) supažindinti su istoriniais įvykiais Kaune, žymiais kauniečiais, turėjusiais didelę reikšmę Lietuvos istorijai; 3) plėtoti moksleivių informacijos paieškos bei kritinio jos įvertinimo įgūdžius; 4) skatinti patikimų ir patrauklių bibliotekos informacijos išteklių naudojimą; 5) ugdyti mokinių kūrybingumą rengiant Kauno viziją („Kaunas 2050 metais“).


Virtualios realybės ir dirbtinio intelekto edukacija ,"Vandenynas"

Virtualios realybės ir dirbtinio intelekto edukacija "Vandenynas"

Aprašymas:
Siūlome unikalų vandenyno tematikos edukacinį renginį, kuris jungia pažintį su virtualia realybe bei dirbtiniu intelektu, garantuojant neišdildomus įspūdžius mokiniams.

Tikslinė amžiaus grupė:
1-4 klasių mokiniai

Programos tikslai:

Praturtinti mokinių žinias apie vandenyną ir jo gyventojus.
Suteikti unikalią mokymosi patirtį naudojant virtualią realybę.
Supažindinti su dirbtiniu intelektu ir jo kūrybinėmis galimybėmis.
Lavinti mokinių kūrybiškumą ir kritinį mąstymą.
Suteikti nepamirštamų įspūdžių ir motyvuoti mokinius mokytis per pramogas.

Programos turinys ir veiklos:

1. Edukacinė Paskaita (10 min.):
Mokiniai klausysis įkvepiančios paskaitos apie vandenyną ir jo gyventojus. Po paskaitos mokiniai dalyvaus viktorinoje, kurioje teisingai atsakę į klausimus, galės laimėti įvairiausių prizų.

2. Virtualus Vandenynas (5-8min. kiekvienam mokiniui):
Naudodami virtualios realybės akinius, mokiniai pasiners į vandenyno gelmes, kur galės pamatyti banginius, medūzas, įvairias žuvis ir kitus povandeninio pasaulio gyventojus.

3. Kūrybinės Dirbtuvės (10 min.):
Mokiniai bus trumpai supažindinti su dirbtiniu intelektu (DI) ir turės galimybę sukurti savo unikalius vandens gyvūnus pasitelkiant dirbtinio intelekto technologijas.

Programos trukmė:
~60 min

Vieta:
Edukacija yra išvažiuojamoji ir vykdoma visose Lietuvos mokyklose bei darželiuose.

Nauda mokiniams:

Praplečia mokinių žinias apie vandenyną.
Suteikia unikalią ir įsimintiną mokymosi patirtį.
Lavina kūrybiškumą ir kritinį mąstymą.
Supažindina su dirbtiniu intelektu ir jo galimybėmis.
Suteikia nepamirštamų įspūdžių ir prizų, kurie primins apie nuostabiai praleistą laiką.
Dalyvių skaičius:
Vienu metu edukacija vedama vienai klasei (iki 30 vaikų).

Papildoma informacija:
Po edukacijos kiekvienas dalyvis gauna diplomą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Audiovizualinis spektaklis „Kelionė į kitą mišką“ ir kūrybinės dirbtuvės.

Audiovizualinis spektaklis, įkvėptas Issos Watanabe bežodės knygos „Migrantai“, kuriame žiūrovams kalbame jautria tema – apie namų praradimą.

(E)migracija - plati sąvoka. Nesvarbu, ar jūs emigravote iš senojo gyvenamo namo į naują, ar į kitą šalį, o gal į kitą žemyną - patirties pagrindas tas pats - palikti savi takai, draugai ir prisiminimai. Pakeliui kažką tarsi pametame - prisiminimus, prisirišimus ar mums brangius žmones.

Migrantų, atvykstančių į kitas šalis, atsivežtas "bagažas" labai įvairus: tradicijos, tikėjimas, įpročiai, kalba... Tą puikiai perteikia šios bežodės knygos dailininkė Issa Watanabe "sužmogindama" gyvūnus. Migrantų kolonoje sutiksime ir liūtą, ir avelę, ir lapę, ir žąsį. Jie šioje būsenoje yra vieningi, globojantys vieni kitus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


- Sužinosime įdomiausius faktus, apie raketas, skrydžius, kosmines technologijas, dangaus objektus, tarptautines organizacijas; - Vykdysime raketų kūrimo dirbtuvėles; - Išbandysime mūsų sukurtą orginalų, raketų paleidimo aparatą su užvedimo rakteliu ir elektroniniu laikmačiu. - Variklio pagalba paleisime raketą į 100 metrų aukštį, iš kurio, sėkmingai išsiskleidus parašiutui, ji griš atgal ir bus padovanota mokiniams; - Kartu atliksime astronautų mankštą, bei paragausime sauso astronautų maisto; - Žaidimo metu "Mitas, ar teisybė" gilinsime žinias, skatinsime kritinį mąstymą. Sužinosime apie skirtingas tautas, jų pasiekimus, motyvus kosminėse technologijose; - Atskleisime, kaip Lietuva prisideda, prie skirtingų organizacijų, kokius palydovus yra paleidusi, susipažionsime su žymiais lietuviais, nusipelniusiais astronautikos srityje. - Organizuosime viktoriną, kurios metu vaikai sužinos begalę „kiečiausių“ dalykų apie kosmosą, astronautiką bei kosmines raketas; - Renginio gale diskutuosime, ką naujo ir netikėto sužinojome, taip pat kuo reiktų domėtis savarankiškai, norint ateityje tapti astronautu, arba lėktuvo pilotu.


Interaktyvios ekskursijos po Vilniaus senamiestį metu susipažinsime su Kalėdų laikotarpio šventėmis, skirtingų religijų maldos namų ypatumais, atliksime užduotis, padedančias geriau pažinti tautų įvairovę, rinksime gražiausią kalėdinę vitriną, ragausime, spėliosime, žaisime, stebėsimės, juoksimės, pažinsime, fotografuosimės su eglute, tai yra švęsime šventes!


Valgymo kultūrų įvairovė ir dėmesingas valgymas

VšĮ "Tolerancijos ir fizinės gerovės ugdymo centras"

Užsiėmimas skirtas vaikams supažindinti su skirtingomis valgymo kultūromis ir skatinti sąmoningą valgymą. Atliekamos veiklos skatina tarpkultūrinį supratimą, atveria akis į įvairias kultūrines perspektyvas ir skatina sveikus mitybos įpročius. Taip pat yra įtraukiamos ir kūrybinės užduotys, diskusijos ir fizinio aktyvumo pertraukėlės, kas dar labiau įtraukia vaikus ir leidžia jiems įsisavinti gaunamą informaciją bei gerai praleisti laiką.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Nuo Ožkabalių iki Vilniaus: Jono Basanavičiaus gyvenimo keliu

Ar esate pasiruošę žinių ir potyrių kupinai išvykai, kuri Jus ves spalvingu J. Basanavičiaus gyvenimo keliu? Maršruto pradžia – patriarcho vaikystės kaimas, kuriame pažinsite kaip prijuosčių raštai margą Sūduvos kultūrą. Norėdami pasimokyti medicinos ir tautinės vaistininkystės paslapčių – keliausite į Bulgariją. Kita stotelė – Praha, miestas, kuriame gimė pirmas lietuviškas laikraštis „Aušra“. Išsiaiškinę jo steigimo aplinkybes ir reikšmę, kartu su knygnešiu, gabenančiu „Aušrą“, grįšite į Lietuvą. Kelionę baigsite Vilniuje, gvildendami detektyvo vertas užduotis, susijusias su Lietuvos Nepriklausomybės Akto pasirašymo istorija. Pažadame, jog namo grįšite protingesni, sveikesni ir laimingesni.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Legenda apie Vilniaus įkūrimą yra vienas populiariausių senosios Lietuvos pasakojimų. Pirmą kartą jis užrašytas apytikriai XVI a. III dešimtmetyje Lietuvos metraščiuose. Legendoje užšifruota daug svarbios informacijos apie miesto istoriją. Vilniaus įkūrimo data įprasta laikyti jo pirmąjį paminėjimą rašytiniuose šaltiniuose. Lietuvos sostinė pirmą kartą paminėta1323 m. Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino laiškuose, kuriais jis kreipiasi į Vakarų Europos kraštų pirklius ir amatininkus, ragindamas vykti į Vilnių. Ši aplinkybė rodo, kad Vilnius jau XIV a. pradžioje buvo reikšminga gyvenvietė. Tačiau 1323 m. yra daugiau simbolinė miesto įkūrimo data, nes archeologinių tyrimų duomenys rodo, jog gana stambių gyvenviečių Neries ir Vilnelės santakoje būta ir anksčiau, o Žemutinės pilies mūrai datuojami XIII a. Gediminas neįkūrė Vilniaus, tačiau veikiausiai būtent jis pavertė Vilnių Lietuvos valdovo rezidencija ir valstybės sostine. Todėl Vilniaus, kaip miesto bei sostinės, istorijos pradžios siejimas su Gedimino valdymo laikais yra visiškai pagrįstas. Edukacinio užsiėmimo tikslas – autentiškoje aplinkoje, įtraukiant į aktyviais veiklas, supažindinti su Vilniaus miesto įkūrimo legenda. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai prisimins Vilniaus miesto įkūrimo legendą, remiantis istoriniais šaltiniais, archeologiniais tyrimais bus bandoma išsiaiškinti, kas Geležinio vilko legendoje tikra, o kas išgalvota. Teorinio ir praktinio darbo metu ieškosime atsakymo, kokį vaidmenį suvaidino Geležinio vilko pasirodymas Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino sapne ir kodėl ši legenda itin išpopuliarėjo XVI a. Edukacinis užsiėmimas skirtas 1–4 klasių mokiniams, parengtas orientuojantis į pradinio ugdymo programos pasaulio pažinimo turinį ir nuostatas. Užsiėmimo veiklos ir metodai koreguojami pritaikant amžiaus tarpsniui. Koreguojama ir trukmė: 1–2 klasių mokiniams užsiėmimas trumpesnis (60 min.), 3–4 klasių mokiniai veiklas vykdo 90 min


Kviečiame smalsuolius į kelionę po lietuviškos muzikos pasaulį, kur susiskirstę komandomis ar po vieną, jie atliks įvairias užduotis ir padės Natukui surasti pamestą Pauzę, o pakeliui atras ir atsakymus į visus muzikinius klausimus. Žaidimo tikslas – netradiciškai, įdomiai pristatyti lietuviškos operos raidą Kaune nuo 1921 m. iki šių dienų. Žaisdami mokiniai išmoks atpažinti lietuviškas operas bei jų kūrėjus, susipažins su operų pastatymais, scenografija, kostiumais, išmoks pagrindines su opera susijusias sąvokas. Užsiėmimo eiga: 1. Lankytojai supažindinami su parodos erdve bei ten esančia informacija. 2. Pasiskirstome komandomis. 3. Žaidžiame žaidimą – ieškome pauzės. Žaidėjai traukia burtus ir pagal juos paskirstomi į komandas. Komanda išsirenka norimos spalvos kėgliuką, su kuriuo keliaus per žaidimą. Ridenamas kauliukas. Žaidimas sudarytas iš 32 plokštelių, turinčių savo simbolį: atsistojus ant jos reikia atlikti duotą užduotį. Simbolių reikšmės: 1. Dėlionės detalė – sudėlioti dėlionę. 2. Žiūronai – ištraukus kortelę su kostiumo ar scenografijos fragmentu, surasti ir pasakyti iš kokios operos ir kokia tai dalis. 3. Klaustukas – atsakyti į klausimą. 4. Akiniai – iš kelių variantų išrinkti teisingą atsakymą. 5. Užlipus ant juodos plokštelės – ėjimą praleisti. Laimi greičiausiai užduotis įveikusi komanda. Žaidimo metu ne tik gilinamos mokinių žinios apie kultūrą, bet ir lavinamas pastabumas, loginis mąstymas, bendradarbiavimo kompetencija. Užsiėmimas gali būti pritaikytas vaikams su judėjimo, proto negalia, raidos sutrikimais - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu. Užsiėmimas vaikams su judėjimo negalia vedamas ne didesnei nei 5 vaikų grupei ir keliems, juos lydintiems asmenims.


Architektūros dirbtuvės: globalių iššūkių lokalūs sprendiniai

Žmogaus kuriama aplinka jau ilgą laiką vertinama atsižvelgiant ne tik į jos estetines savybes, bet ir į ilgalaikiškumą, naudotojų patirtį,, statybos kainą ir greitį. Vis dėlto, dėl žmogaus vykdomos veiklos šylant klimatui ir skirtingose pasaulio vietose kylant vis sunkesniems ekologiniams iššūkiams, pastaraisiais dešimtmečiais į statybos industriją žvelgiama ir per jos poveikio aplinkai prizmę. Kodėl naudojame medžiagas, kurių išgavimas daro neginčijamą žalą ekologinėms sistemoms? Ar įmanoma ir ar būtina suderinti pastatų estetiką, ilgalaikiškumą, prieinamą kainą bei efektyvų statybų procesą ir sykiu siekti ekologiškumo bei tvarumo? Ar praeityje naudotos tvarios statymo technologijos gali būti pritaikytos šiandien?

Šiuos ir kitus klausimus, susijusius su tvarios architektūros kūrimu, kartu su mokiniais spręsime pirmojoje pristatomo užsiėmimo dalyje. Per šias 40 susitikimo minučių mokiniai susipažins su statybos industrijos poveikiu gamtai, sužinos, kokios medžiagos yra tvarios ir gilinsis į tai, kaip skirtingų kraštovaizdžių savybės gali paveikti architektūrinius statomų pastatų sprendimus.

Antroje užsiėmimo dalyje mokiniai bus kviečiami patys sukurti kraštovaizdžio modelį ir tyrinėjant skirtingų medžiagų savybes suprojektuoti tvaraus pastato maketą. Užsiėmimo eigoje mokiniai bus kviečiami per paskirtą laiką priimti su kuriamo maketo eiga susijusius sprendimus: kokių reikės eskizų, kokios pagal juos turi būti parinktos ir išbandytos medžiagos, kokie bus statomi pastatai. Užsiėmimo pabaigoje, edukacinį užsiėmimą vedančiojo asmens palaikomi, mokiniai bus kviečiami pristatyti ir aptarti sukurtus pastatų maketus.

Šio užsiėmimo metu mokiniai ugdys aplinkos ir tvarios plėtros supratimą – susipažins su statybos pramonės poveikiu gamtai, įskaitant medžiagų išgavimo ir naudojimo įtaką aplinkai. Kurdami tvaraus pastato maketą mokiniai taip pat ugdys kūrybiškumo, kritinio mąstymo ir darbo grupėse įgūdžius.


Niekur kitur pasaulyje nėra išlikusi tokia ženklų daugybė, kaip pas mus. Baltų protėviai - latviai ir lietuviai yra paskutinė švari indoeuropiečių atšaka. Mūsų senoliai uoliai siekė išlaikyti savo pirminę religiją, kuri šiandien vadinama pagonybe. Dažnai baltų kultūroje naudota simbolika atspindi tai, kuo gyveno to meto žmonės: žemės maitintojos šventumą, dangaus kūnų ir dievybių garbinimą, kasdienės buities ritualus ir pagarbą augmenijai bei savo artimui. Unikalūs, su ypatingomis reikšmėmis, baltų-lietuvių simboliai ir ženklai lydėjo žmogų visuose gyvenimo etapuose, nuo gimimo iki mirties, saugodami jį, nešdami sėkmę arba suteikdami trokštamų savybių. Simbolių jėga tikėta nuo gilios senovės, todėl jų įtaka žmogui buvo tikrai didelė. Ne veltui visi žmogaus kurti, buityje naudojami daiktai, namai ir drabužiai buvo puošiami teigiamais, sakralinę reikšmę turinčiais simboliais. Tačiau laikui bėgant jų tikroji reikšmė tautoje pasimiršo. Nors simboliai ir buvo saugojami ir perduodami iš kartos į kartą, bet, šiai dienai, didžioji lietuvių dalis apie senuosius simbolius turi tiktai bendrą nuovoką. Šios edukacijos metu dalyviai bus supažindinami su mūsų senovės protėvių baltų tikėjimu ir mitologija, įgis teorinių žinių apie tikėtus simbolius ir ženklus, jų reikšmę ir svarbą praeityje. Pasakojimo metu išgirs ir sužinos, kurie simboliai ir ženklai simbolizuoja stichijas: ugnį, vandenį, orą ir žemę, o už kokių ženklų slypi gilios prasmės. Edukacijos praktinėje dalyje dalyviams bus suteiktos galimybės patiems pasigaminti savo „baltišką“ talismaną/suvenyrą. Pasitelkę tam tikras dailės priemones ar prisirinkę augalinių medžiagų iš šalia esančio miško, galės nusipiešti, suklijuoti ar kitaip dekoruoti patikusį baltų simbolį ant specialiai paruošto akmenėlio. Toks būdas – piešimas ant akmenų - lavina dalyvių fantaziją ir rankų motoriką, taip pat teikia atsipalaidavimą, tai veikia kaip savotiška terapija. Savo rankomis susikurtą talismaną/suvenyrą dalyviai pasiims su savimi.


Orientacinis pasivaikščiojimo žaidimas BIRŠTONAS - KARALIŠKOJO MIESTO PASLAPTYS - interaktyvi ekskursija, pasakojanti negirdėtą kurorto istoriją ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Virtualus tik Jūsų komandai skirtas gidas privers patreniruoti kojas ir pasukti galvas - reikės įminti užuominas, atrasti paslėptas detales, atsakyti į klausimus ir tada - judėti į priekį - žingsnis po žingsnio, kol įveiksite 2 kilometrų maršrutą ir pažinsite KARALIŠKĄJĮ MIESTĄ - BIRŠTONĄ. O jei būsite labai atidūs - pažadame, kad išvaikščiosite banginio formos maršrutą, tik reikės labai pasistengti


Eilėraščio ir paveikslo dialogas: interpretacijų galimybės

Šioje edukacijoje visi dalyviai panirs į unikalią patirtį, kurioje menas ir poezija susilieja į vientisą kūrybinį dialogą. Edukaciniame užsiėmime dalyviai atras naujas meno suvokimo ir analizės galimybes sujungdami poezijos ir dailės pasaulius. Giliausias sielos kertes paliečianti poezijos galia ir abejingų nepaliekanti šiuolaikinė kūrybinė ekspresija meno kūriniuose – mokinius įtrauks tyrinėti šių galingų kūrybos išraiškų simbiozę. Meninio lauko gausoje ir edukatorių kuriamoje saugioje diskusijai ir minčiai erdvėje, mokiniai ugdys kritinį mąstymą, kūrybiškumą ir pajus gilų meno poveikį. Užsiėmimo metu mokiniai ne tik susipažins su įvairia bei turtinga MO muziejaus kolekcija parodų erdvėse ir šiuolaikine poezija, bet ir neabejotinai įgys naudingų įgūdžių, kuriuos galės pritaikyti savo praktiniame ir kultūriniame gyvenime.


Viešoji įstaiga "Trakų Vokės dvaro sodyba"

Didelis gyvenimo tempas ir aktyvus informacinių technologijų skverbimasis į kasdienį gyvenimą paveikia mokinių įsitraukimą į aktyvų laisvalaikį. Kartos keičiasi, keičiasi įpročiai ir pomėgiai. Kokį džiaugsmą kažkada suteikdavo išvykos į gamtą ar kaimą. Šiandien tenka sugalvoti įdomių žaidimų, kad vaikai norėtų žaisti, dalyvauti užsiėmimuose, kad judrūs žaidimai konkuruotų su kompiuteriniais. Orientacinis žaidimas – tai veikla skirta moksleiviams, kurie nori su vietovės lankytinais objektais susipažinti kitaip. Tikslas – ne tik surasti užduotyje aprašytą vietą ir susiorientuoti aplinkoje, tačiau svarbu įveikti logines, su dvaro gyvenimu susijusias užduotis, taip praplečiant savo akiratį ir papildant istorines žinias. Atvykę išbandyti orientacinį žaidimą dvaro teritorijoje, moksleiviai atras daug įdomių objektų, patrauklių, vietų. Žaidimo pavadinime slypi kvietimas jas atrasti, pažinti ir tyrinėti. Orientacinis žaidimas – smagi, aktyvi ir įtraukianti veikla. Tai lyg varžybos, kurioms nereikia specialaus fizinio pasiruošimo, todėl dalyvauti gali visi mokyklinio amžiaus vaikai. Supažindinus su žaidimo taisyklėmis dalyviai yra paskirstomi arba pasiskirsto patys į nedideles komandas. Vadovaudamiesi stilizuotu teritorijos žemėlapiu ir užduočių tekstais išgvildena užduotis, o teisingus atsakymus suranda pažymėtose vietose esančiose lentelėse su žaidimo simboliais. Žaidimą laimi daugiausia teisingų užduočių per trumpiausią laiką išsprendusi komanda. Orientacinis žaidimas "Atrask, pažink, tyrinėk" – tai aktyvi edukacinė kelionė, pasakojanti negirdėtas dvaro gyvenimo istorijas ir kviečianti aktyviai įsitraukti pačius žaidėjus. Laimėjusios komandos laukia apdovanojimas, o kitų dalyvių – azartas, lenktyniavimo ir pažinimo džiaugsmas.


Ar žinojote, kad vienas žymiausių vaikų rašytojų Pranas Mašiotas ne tik parašė apie 150 knygų, tačiau vienoje jų aprašė savo paties vaikystės nuotykius ir buvo atsidavęs mokytojas? Šio užsiėmimo metu pažinsime rašytojo asmenybę ir išgirsime apie svarbiausius jo darbus. Skaitydami autoriaus kūrinio „Ir aš mažas buvau“ ištraukas aiškinsimės, kaip anksčiau gyveno vaikai, o vėliau pakviesime suvaidinti rašytojo pasakų herojus ir išbandysime skaitymą įvairiausiais balsais. Taip pat sužinosime, kaip vaikai mokėsi daugiau nei prieš 100 metų ir išbandysime jų nuotykius!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Kaligrafija per poeto Justino Marcinkevičiaus kūrybą

Prienų Justino Marcinkevičiaus viešoji biblioteka

Kadangi Justino Marcinkevičiaus vardas ir pavardė susideda iš 20 ženklų, kaligrafijos dirbtuvių metu mokiniai sužinos 20 įdomių poeto Justino Marcinkevičiaus biografijos faktų, kurie bus pateikti trumpais sakiniais, demonstruojamais skaidrėse ir užrašytais pasitelkiant kaligrafijos teorijos pagrindus: ritmiką, kompoziciją, ekspresiją, nuotaikos perteikimą, skirtingų šriftų dinamiką. Dirbtuvės vyks poeto Justino Marcinkevičiaus memorialiniame kambaryje, kuriame eksponuojama asmeninė poeto biblioteka. Praktinė dalis prasidės nuo improvizuoto linijų ritmo, nerašant jokių raidžių, netgi siūlant užmiršti jų formas ir intuityviai kurti savus, naujus ženklus. Rašant juos sužadinamas jautrumas, susikaupiama meditacijai. Vėliau, šiek tiek atsipalaidavus, bus gilinamasi į bene populiariausio kaligrafijos šrifto – kursyvinio šrifto – pagrindus, kurio mokoma viso pasaulio kaligrafijos dirbtuvėse ir kursuose. Taip pat užsiėmimo dalyviai susipažins su įvairiais nematytais kaligrafiniais įrankiais, juos išbandys ir supras kokią įtaką jie daro rašymo procesui. Galiausiai kiekvienas mokinys individualiai pasirinks poeto Justino Marcinkevičiaus kūrinį, kurį interpretuodamas pritaikys kaligrafijos raiškos priemones, bei sukurs plakatą. Kaligrafijos dirbtuvių metodai ir turinys bus adaptuojamas pagal amžiaus grupes, kūriniai bus parenkami atsižvelgiant į mokinių brandą ir teksto suvokimo lygį. Dirbtuvių metu bus siekiama lavinti kiekvieno individo braižo savitumą, plėtoti emocinį pradą, atskleisti rašymo priemonių galimybės, formuoti tikrą, išgyventą teksto supratimą, kai mokiniai geba knygines žinias sieti su sava patirtimi, rasti ir palyginti panašumus ir prieštaravimus, apmąstyti naują informaciją ir ją pritaikyti praktiškai, kurti autentišką skaitančiojo ir skaitomo teksto santykį. Siekiama, jog mokiniai išmoktus praktinius įgūdžius ne tik pritaikytų tolimesnėse savo veiklose, bet ir prisimintų, kad kaligrafija yra ne tik gražus ir aiškus raštas, bet ir savireguliacijos būdas.


INTEGRUOTA LITERATŪROS IR DAILĖS PAMOKA. Poezija ir dailė: ieškome lyrinio subjekto

Edukacinio užsiėmimo pagrindinis tikslas yra suteikti mokiniams ir mokytojams galimybę, per meno, dailės kūrinius suprasti šiuolaikinę poeziją, gebėti ją analizuoti, patirti džiaugsmo būseną skaitant šiuolaikinių autorių poeziją. Užsiėmimas vyksta parodos erdvėje. Mokiniai yra supažindinamai su tuo metu eksponuojama paroda MO muziejuje, pristatoma parodos koncepcija, parodos kuratoriai. Po pažintinės veiklos su paroda mokiniai leidžiasi į tyrinėjimo ir smalsumo kelionę po poezijos ir meno pasaulį. Klausiame - Ar teksto interpretacijos principai gali padėti suvokti dailės kūrinį? Taip, juk vaizdą kuria ir eilėraštis, o paveikslo esmę galima nusakyti žodžiais. Užsiėmimo metu edukatorius kartu su mokiniais bendrai analizuoja eilėraščio ir meno kūrinio ar kūrinių sąsajas. Diskusijų pagalba bandoma šiuos abu meno kūrinius sugretinti, rasti ir aptarti bendrus terminus kurie aktualus abiem meno sritim (subjektas, metafora, spalva, forma, kompozicija, kontrastas, erdvė, laikas ir kt.). Kviečiame mokinius dirbti nedidelėse grupėse, pratybų lapuose mokiniai iš pradžių raštu apibūdina lyrinio subjekto būseną, o vėliau tarp dailės kūrinių ekspozicijoje ieško eilėraščio vizualinio atitikmens. Suradę tariasi tarpusavyje, argumentuoja savo pasirinkimą. Mokiniai greta pasirinkto dailės kūrinio kitiems užsiėmimo dalyviams surengia trumpą pristatymą, siejantį meno kūrinį ir eilėraštį, kalbėdami pagrindžia savo nuomonę ir vartoja išmoktas literatūros ir dailės sąvokas. Edukacinis užsiėmimas baigiamas, bendra diskusija, savo nuomonių išsakymu, bei individualia refleksija ir tam specialiai paruoštais klausimais.


Šioje edukacinėje programoje susipažinsime su mūsų protėvių – baltų genčių – atsiradimu ir raida, vedusia link viduramžių Lietuvos valstybės susidarymo. Trumpai apžvelgsime istorinius procesus ir priežastis, lėmusias tai, kad šiandien baltai tebegyvuoja, ir išnagrinėsime kiekvienos baltų genties ypatybes, joms būdingus archeologinius dirbinius. Virtualios edukacinės programos pabaigoje kiekvienas dalyvis, atsakęs į specialios anketos klausimus turės galimybę sužinoti, kurios baltų genties savybėmis jis pasižymi.


Žodį robotas sugalvojo visai ne mechanikas, o rašytojas. Daugelis rašytojų kūrė kūrinius, kuriuose herojai buvo ne vien tik žmonės, bet ir robotai. Skaitytojai dievino mokslinę fantastinę literatūrą, kurioje vaizdžiai buvo pasakojama apie tai, kokia gali būti ateitis. O ateityje buvo vaizduojama daugybė unikalių ir nežinomų technologijų, minimi robotizuoti humanoidai, gyvensiantys tarp žmonių. Po Antrojo Pasaulinio karo buvo pradėti gaminti pirmieji robotai - žaislai.
Edukacijos metu mokiniai paanalizuos pirmuosius robotizuotus išradimus literatūroje ir kultūroje. Sužinos, kaip atrodė
pirmieji robotai – žaislai. Mokiniai užsiėmimo metu sukonstruos roboto modelį, sujungs jį su energijos šaltiniu ir varikliu. Pažintinė dalis: teorinės dalies metu mokiniai stebės filmuką apie robotų atsiradimą literatūroje ir pop kultūroje. Kūrybinė veikla: iš skirtingo tipo medžiagų sukonstruos roboto modelį. Praktinė mokslinė veikla: modelyje sujungs elektros šaltinį su varikliu, kurio dėka robotas judės ir suksis. Tikslas - susipažinti su robotų atsiradimo istorija literatūroje ir pop kultūroje. Uždaviniai: 1. Palyginti senovinius robotus - žaislus su šiuolaikiniais.
2. Ugdyti techninius, konstrukcinius, kūrybinius ir meninius įgūdžius bei gilintis į istorijos, fizikos kultūros pažinimą. 3.
Padėti mokiniams suprasti, kaip vyko technikos kultūros pažanga. 4. Sukurti roboto modelį ir įdiegti veikimo mechanizmą.
Priemonės: variklis, baterijos laikiklis, laidai, gnybtų kaladėlė, baterija AA, karšti klijai, užtrauktukas, dekoravimo priemonės (blizgučiai, šinilinės vielutės, burbuliukai, akytės), atsuktuvai, replės. Rezultatai: kiekvienas mokinys susikonstruos judantį, besisukantį robotuką. Robotukai liks vaikams.


Koncertas „Skambanti Europa“ – tai muzikinė kelionė, kurios metu klausytojai bus supažindinti su ryškiausiais Europos klasikinės muzikos kompozitoriais ir skirtingų kraštų muzikinės raiškos priemonėmis. Iliustratyvi programa leis patirti ir pažinti Prancūzijos, Austrijos, Italijos, Vokietijos, Vengrijos, Čekijos, Lietuvos, Lenkijos ir kitų Europos valstybių įvairių epochų klasikinei muzikai būdingas intonacijas, ritmus ir sąskambius. Programoje skambės kompozitorių W. A. Mozart, A. Dvorak, A. Vivaldi, G. Bizet, M. K. Čiurlionio, J. Strauss, F. Lehar, M. K. Oginski, F. Chopin, J. S. Bach kūriniai. Į muzikinę kelionę klausytojus palydės Lietuvoje ir užsienyje retas soprano, fleitos ir arfos trio: Milda Baronaitė – Gudeikienė (sopranas), Julita Puidokė (fleita), Gabrielė Ašmontaitė – Bačkuvienė (arfa).


Informacijos vandenynas: išmok plaukti ir nepaskęsi (Nuotolinė paslauga)

Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Šiuolaikiniame pasaulyje technologijomis ir internetu vaikai pradeda naudotis vis jaunesniame amžiuje. Tai nėra savaime kenksminga, jeigu vaikas yra mokomas kaip saugiai, teisingai, etiškai tai daryti. Edukacinio užsiėmimo metu su mokiniais kalbėsime 4 temomis. 1. Informacijos šaltiniai, jų patikimumas. Ar visos enciklopedijos rašo tiesą? Ar galima pasitikėti visais „Wikipedia“ straipsniais? Ar visi internetiniuose portaluose rašomi dalykai yra tiesa?; 2. Melagienos, netikros žinios, netikros antraštės – kaip atskirti tikrą antraštę nuo padirbtos, kaip neatiduoti vertingos asmeninės informacijos? Kam reikalingos melagienos? 3. Propaganda. Kas yra propaganda? Pagal tai, kaip objektyviai propagandai yra naudojama informacija, ją galima skirstyti į baltąją, juodąją ir pilkąją – kaip atskirti propagandos tipą? 4. Autorinės teisės. Piratavimas. Kaip galima teisingai pasiskolinti norimą paveikslėlį ar tekstą savo rašto darbui? Kiekviena tema bus iliustruojama pavyzdžiais, praktinėse užduotyse mokiniai mokysis vertinti informacijos šaltinius, atpažinti melagienas, diskutuos apie propagandą knygose, animacijoje, filmuose. Užsiėmimo pabaigoje vyks žinių užtvirtinimo žaidimas „Tiesa/Melas“. Edukacija bus vykdoma per bibliotekos „Zoom“ paskyrą, užtikrinant, kad prie renginio galės prisijungti tik registruoti dalyviai.


Mažeikių Henriko Nagio viešoji biblioteka

Užsėmimo metu suteiksime galimybę moksleiviams išbandyti inžinerinius Fishertechnik ir robotikos (Mindstorm EV3, Lego WeDo 2.0 education) konstruktorius, aptariant jų veikimo principus ir galimybes. Pristatysime sukonstruotą Mindstorm EV3 modelį – „roboto ranką“, moksleiviai galės išbandyti jo galimybes. Praktinio užsiėmimo moksleiviai konstruos robotą nuo pradžios „Detalė + Detalė = Robotas“ ir jį užprogramuos, kad atliktų tam tikrus veiksmus. Bibliotekoje yra dviejų rūšių konstruktorių paketai: inžineriniai „Fischertechnik“, supažindinantys su pagrindiniais mechanikos principais bei energijos, greičio, galios sąvokomis; robotikos konstruktoriai (Mindstorm EV3, Lego WeDo 2.0 education), skatinantys moksleivius konstruojant, programuojant ir eksperimentuojant pritaikyti tiksliųjų mokslų žinias. Užsiėmimo metu vadovas, taikydamas mokymosi žaidžiant metodiką skatins vaikus mąstyti kūrybiškai, kritiškai vertinti situacijas, skatins motyvaciją kurti, sieks, kad moksleiviai patirtų atradimo džiaugsmą, nes su Lego detalėmis viskas įmanoma. Bendradarbiavimas ir darbas komandoje konstravimo procese labai svarbu, nes pritaikomi problemų sprendimo, komunikavimo įgūdžiai ir tuo pat metu lavinami, nes atsiskleidžia įvairios emocijos ir idėjos tampa veikiančiu mechanizmu, kurį sukuria patys moksleiviai.


Lėlių spektaklis vaikams „Antis, Mirtis ir tulpė”

"Mirtis visada šalia, dėl viso pikto. Bet nelaimes atneša ne ji, tai – gyvenimas... Beje, kaip tik jis atneša ir gerus dalykus – draugystę, pokalbius, žaidimus ir juos lydinčią šilumą. Šiek tiek keista, bet pažindami mirtį mes pažįstame ir gyvenimą bei atvirkščiai. Todėl kalbėtis apie tokius dalykus yra daug geresnis sprendimas nei slėptis ar nežinia kur sprukti. Lėlių spektaklis „Antis, Mirtis ir tulpė“ bando atskleisti tokių pokalbių svarbą bei supažindinti vaikus su gyvenimo pabaiga kaip su natūraliu gamtos cikliškumu, atsvaros gyvybei būtinybe. Į Lietuvą iš Prancūzijos grįžusi lėlininkė Jūratė Trimakaitė su tarptautine komanda sukūrė jautrų, poetišką ir kartu žaismingą spektaklį „Antis, Mirtis ir tulpė“ pagal to paties pavadinimo Wolfo Erlbrucho paveikslėlių knygą (ją 2018 m. išleido „Odilės“ leidykla). Iš knygos pasiskolinti personažai - Antis ir Mirtis, bei pasirinkta vaizdo estetikos forma, suteikia turiniui papildomą prasminį lygį bei padeda aiškiau perteikti Erlbrucho pasakojime užkoduotą parabolę apie gyvenimo ir mirties susietumą."


Biržų rajono savivaldybės Jurgio Bielinio viešoji biblioteka

Pasakojimo menas – amžių amžius menanti tradicija, iki šiol aktyviai gyvuojanti kai kuriose šalyse, tačiau Lietuvoje jau primiršta. Šia edukacija siekiama sudominti dalyvius šiuolaikiniu pasakojimo menu naudojant rimo ir ritmo elementus. Edukacijos metu dalyviai įtraukiami į žaidimus panaudojant akmenukus, išgaus ritmus, klausysis istorijos apie kareivį, papildytos muzikinių instrumentų (barškalai, skambalai, varpeliai) skambesiu ir kartu dainuos lietuvių liaudies dainas. Pabaigus pasakoti istoriją dalyviai įtraukiami į diskusiją apie žmonių santykius ir būties prasmę, akmens reikšmę žmogaus gyvenime. Jos metu naudojama smulkioji lietuvių liaudies tautosaka apie akmenį. Edukacijos pabaigoje visus suvienys žaidimas „Akmens kelias“. Edukacijos metu bus plėtojamos dalyvių bendrojo ugdymo programoje įgytos kultūrinė, komunikavimo ir meninė kompetencijos.


Pažintinis koncertas – susipažinimas su vario dūdomis „Zooparadas"

Panevėžio rajono Šilagalio kultūros centras

Šio kultūros ir meno renginio tikslas yra supažindinti vaikus su variniais pučiamaisiais instrumentais ir jų muzika, ugdant jų pažinimo, kūrybiškumo ir kultūrinio sąmoningumo kompetencijas. Uždaviniai apima suteikti žinių apie instrumentus, skatinti kūrybiškumą per muzikos ir gyvūnų imitacijas, įtraukti vaikus į diskusijas ir praktinius užsiėmimus, didinti kultūrinį sąmoningumą ir lavinti analitinius gebėjimus.  45 minučių trukmės interaktyvus koncertas, kurio metu vaikai žaidimo forma susipažins su variniais pučiamaisiais instrumentais ir įvairiais muzikos stiliais per „Zooparado“ kūrinius, imituojančius gyvūnus. Veikla bus papildyta vaizdine medžiaga apie instrumentus ir gyvūnus, skatins vaikų diskusijas, imitacijas ir šokius.


Miestinėtojų pamoka apie Lietuvos pajūrį su gide ir knygų autore Rūta Norkūne

Literatūrinis susitikimas su gide ir knygos vaikams „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autore Rūta Norkūne. Susipažinsime su knygos personažais ir išsiaiškinsime kas yra „miestinėjimai“ ir kaip juos atlikti. Svarstysime, kas yra Klaipėdos kraštas ir kuo jis svarbus? Kuo pajūrys skiriasi nuo pamario? O Kuršių nerija nuo Neringos? Kokius pajūrio ir pamario istorijos faktus apie žmones ir vietas pasakoja legendos?  Atsakymų ieškosime žaisdami ir daikteliaudami. Susitikimą apibendrinsime ir žinias pasitikrinsime žaibo greičio protmūšyje apie Klaipėdos kraštą.

Edukacinio metu mokiniai susipažįsta su svarbiausiais Lietuvos pajūrio ir pamario kultūros paveldo objektais, simboliais ir legendomis. Žaidybinės ir patyriminės veiklos įtraukia kiekvieną mokinį ir padeda atrasti Klaipėdos krašto pažinimo ir skaitymo džiaugsmą.

Edukacinį užsiėmimą veda gidė ir edukatorė Rūta Norkūnė, Interaktyvių edukacinių ekskursijų vaikams ir suaugusiems iniciatyvos „Idėjų karalystė“ įkūrėja, pažintinių knygų vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ (2021 m. pažintinės metų knygos vaikams nominantė) ir „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autorė.

Jei nerandate tinkamo laiko, norėtumėte keisti maršrutą ar turite papildomų klausimų, susisiekite el. paštu idejukaralyste@gmail.com arba nurodytu telefonu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Liaudies muzikos instrumentų šalyje 5-8 kl.

Tai nuotaikinga ir įdomi kelionė po muzikos instrumentų šalį. Jos metu mokiniai susipažins su įvairiais lietuvių liaudies muzikos instrumentais ir šiuolaikine folklorinės muzikos kryptimi – post-folkloru, klausysis muzikos įrašų. Atsižvelgiant į kiekvienos grupės pobūdį, informacija ir veiklos pristatomos tam tikrai amžiaus grupei priimtinu būdu: jaunesniesiems užsiėmimo dalyviams informacija pateikiama storytelling metodu, demonstruojami paprastesni instrumentai; vyresniems užsiėmimo dalyviams pristatomas platesnis ir gilesnis liaudies instrumentų kontekstas. Užsiėmimo tikslas: supažindinti su Lietuvos muzikiniu folkloru ir jį suaktualinti. Uždaviniai: 1. Pristatyti muzikavimą-žaidimą kaip saviraiškos ir kūrybos formą. 2. Paaiškinti funkcinę muzikavimo naudą tradicijoje. 3. Supažindinti su seniausiais muzikavimo papročiais Lietuvoje. 4. Pristatyti lietuviško muzikavimo savitumo / originalumo priežastis. 5. Pademonstruoti ir išbandyti muzikos instrumentus. 6. Supažindinti su tradicinių muzikos instrumentų gamybos būdais ir ypatumais. 7. Paklausyti liaudiens muzikos įrašų. Metodai: 1. Įtraukus pasakojimas, paremtas vaizdinių ir atmosferos kūrimu. 2. Dainavimo pratimai. 3. Pavyzdžiai, leidžiantys suvokti muzikanto ir meistro įgūdžių vertę. 4. Žodinis aiškinimas. 5. Garsinis vaizdavimas (jei paskaita vedama vaikams su regėjimo negalia). Rezultatai: 1.Dalyviai supras muzikavimo reikšmę ir naudą tradicijoje. 2. Žinos muzikavimo papročius Lietuvoje. 4. Gebės atpažinti bent vieną liaudies muzikos kūrinį. Užsiėmimas pritaikomas vaikams su regos negalia - pasitelkiamas garsinis vizualinės informacijos atvaizdavimas. Taip pat yra galimybė užsiėmimą pritaikyti asmenims su proto negalia. Jo metu pristatoma mažiau informacijos, supažindinama su mažiau instrumentų. Yra galimybė priimti mokinius su judėjimo negalia - turime specialų keltuvą; tokiu atveju priimam mažesnę grupę.Užsakant užsiėmimą grupei su specialiaisiais poreikiais, prašome apie tai informuoti rezervacijos formoje.


Žaidimai ir žaislai vaikams yra ne tik pasaulio pažinimo įrankis, bet ir viena iš svarbiausių jų mokymosi ir gyvenimiškos patirties priemonių. Mergaitės ir berniukai žaidžia dabar, žaidė ir anuomet, kai gyvavo pirmykštės civilizacijos. Kas buvo tie pirmieji žaislai, žadinę vaiko ir suaugusiojo vaizduotę, ugdę mažuosius ir ruošę suaugusiojo gyvenimui? Šio edukacinio užsiėmimo metu dalyviai ne tik susipažins su žaidimų istorija pasauliniame kontekste, bet rekonstruotų, tradicinių žaislų pagalba dalyviai pažvelgs ir į žaislo istoriją Lietuvoje, supras jo vietą etnokultūroje. Sužinos iš kokių priemonių buvo gaminami žaislai senovėje, kokia buvo jų reikšmė ir paskirtis. Edukacijos metu žaisdami su rekonstruotais tradiciniais žaislais analizuosime anų laikų žaislus, diskutuosime kuo jie skyrėsi nuo šiomis dienomis gaminamų žaislų. Lavinsime vaizduotę ir atkreipsime dėmesį į mus supančią aplinką, kalbėdami apie žaislus, pagamintus iš primityviausių priemonių (pagaliukų, pušies kankorėžių ir kt.). Žaidimas nuo seno turėjo didelę ugdomąją reikšmę vaikui. Jie keliavo iš kartos į kartą ir atkeliavo iki mūsų dienų. Užsiėmimo metu ne tik kalbėsime apie lietuvių liaudies arba, kitaip tariant, tradicinius žaidimus, bet ir juos žaisime. Praktinėje edukacinio užsiėmimo dalyje gaminsime senovinį žaislą. Bus galima rinktis iš dviejų variantų: „ūžės“ arba mėtyklės.


Edukacinis užsiėmimas "Misija įmanoma: nepriklausomybė 1918 metais" supažindins su valstybės kūrimo ir nepriklausomybės paskelbimo procesais, visuomenės formavimosi pagrindais ir iniciatyvomis. Mokiniai apžiūrės istorinę vietą, kurioje buvo pasirašytas Nepriklausomybės Aktas, sužinos kokiomis aplinkybėmis jis buvo pasirašytas, kokie iššūkiai laukė signatarų, atkuriant Lietuvos nepriklausomybę. Valstybės kūrimo procesas, nepriklausomybės istorija pateikiama mokiniams puikiai pažįstamu memų formatu, kuris pagyvina užsiėmimą ir į rimtus ir sudėtingus valstybės kūrimą procesus, leidžia pažvelgti mokiniams patraukliu ir suprantamu būdu. Užduotys parengtos atsižvelgiant į bendrąsias ugdymo programos temas ir mokinių amžiaus tarpsnio ypatumus.


Šilalės rajono savivaldybės kultūros centras

Kultūros paso tikslas yra orientuotas į vaikų ir jaunimo įtraukimą į etnokultūrinę veiklą per etnokultūrinį patyrimą ugdančias veiklas.  Per patyriminį jaunuolių mokymosi procesą sieksime perduoti supratimą apie etninės kultūros svarbą, tradicijas, jų išsaugojimą ir puoselėjimą, tautinę savimonę, meilę tradicinei kultūrai.
Pabėgimų kambario užduotys apimančios garsinius, vaizdinius elementus, sukuria ,,iliuziją", kuri ,,nukels" dalyvį į tikrą, lietuvišką žemaičio gyvenimą.
Per teminį pabėgimo kambarį jaunuoliams inovatyviai ir patraukliai pristatomos senosios tradicijos, užduotis paruoš etnokultūros specialistai, kurių metu dalyviai susipažins su senaisiais darbo įrankiais, kulinariniu paveldu, liaudies muzika, kalba, tradicijomis ir vietovėmis, kalba.


Lėlių spektaklis "Arklio Dominyko meilė"

Marijampolės Petro Kriaučiūno viešoji biblioteka

Marijampolės Petro Kriaučiūno viešosios bibliotekos lėlių teatras „Trivainėlis“ pristato naują spektaklį „Arklio Dominyko meilė“, pastatytą pagal V. V. Landsbergio to paties pavadinimo pasaką. Paslaugos tikslas – per teatrinį pasakojimą plėsti vaikų kultūrinį akiratį, ugdyti sutarimo ir susikalbėjimo įgūdžius, meilės ir pagarbos jausmus kitoms kultūroms ir kitokiai nuomonei. Baltas laukinis arklys Dominykas įsimyli šiek tiek išpaikusią rugiagėlę. Artėjant šalnoms jis yra priverstas paslėpti ją po akmeniu, o pats iškeliauja į Afriką ieškoti rugiagėlės artimųjų. Keliaudamas jis susipažįsta su baltąja meška, begemotu, beždžionėle, kupranugariais ir kitais linksmais personažais, kurie įkūnija skirtingus žmonių charakterius, vertybes, pasaulio suvokimą ir labai įvairią mūsų visuomenės sandarą. Pavasarį Dominykas sugrįžta į Lietuvą ir apie savo pasakišką kelionę papasakoja vėl išdygusiai rugiagėlei. Arklys su rugiagėle bendrauja atvirai, nuoširdžiai ir truputį naiviai, tuo tarpu rugiagėlė pažinties pradžioje laikosi tam tikro atstumo, jos kalboje daugiau arogancijos, šaltumo, lepumo. Tai tarsi skirtingų kultūrų skirtumai. Tačiau vėliau viskas keičiasi. Rugiagėlė paprašo arklio Dominyko apsaugoti ją nuo vėjo, kad šis nesušaldytų. Kaip prisipažįsta rugiagėlė, tik meilė įprasmina visą gyvenimą. Spektaklyje ryškūs ir antraeiliai personažai, patraukiantys savitais charakteriais, atspindinčiais gyvenimo ir pasaulio įvairovę. Skirtingas veikėjų bendravimas ir supratimas leidžia suprasti ir toleruoti kitokias nuomones ir kitokias vertybes, tikėti savimi, siekti užsibrėžtų tikslų, vertinti tikrą draugystę. Spektaklis yra kupinas gerumo, švelnumo ir žaismingumo. Vyrauja draugystės, ilgesio, pagalbos kitam, noro susikalbėti motyvai, kas leidžia geriau suprasti darną ir teisingumą, bei gebėjimą visiems darniai pasaulyje gyventi. Spektaklio scenografiją kūrė dailininkė D.Ališauskaitė Zinovičienė, dėl režisūrinių sprendimų konsultavo režisierė, aktorė A. Sunklodaitė.


Prisiminkime tai ką sakė žymieji menininkai: Fluxus pradininkas J. Beuys yra pasakęs, kad kiekvienas žmogus yra menininkas. Prancūzų konceptualistas P. Bismuth šią mintį perfrazavo: „Kiekvienas yra menininkas, bet tik menininkai tai žino.“ Ir savo parodoje Pompidou centre eksponavo šokoladukus – sukurtus pagal menininko sukurtą receptą. Jei publika vartoja meną, tegul suvartoja ir kažką skanaus. Taigi: kas yra meno kūrinys ir kodėl keisčiausi daiktai tampa menu? K. Malevičiaus „Kvadratas“ yra menas, M. Duchampo pisuaras – menas, A. Warholo sriubos skardinės iš prekybos centro – menas, Y. Kleino mėlynai nudažytos drobės ... Ir ne bet koks menas, o patekęs į meno istorijos vadovėlius ir keičiantis meno istoriją! Britų menotyrininkas J. Bergeris teigia, kad atvaizdo prasmė keičiasi priklausomai nuo to, ką matome greta jo arba iškart po jo. Remdamiesi šia metodika, ir analizuosime meno kūrinius esančius parodoje. Pasvarstykime jei skardinę sriubos matome parduotuvės lentynoje – ji nėra menas, pisuaras tam skirtoje vietoje – taip pat, o patekę į galerijas ir muziejus daiktai įgyja kitą prasmę. Ir tai dar ne viskas – norėdami suprasti tuos keistus objektus ar tapybą (pavyzdžiui, J. Pollocko abstraktųjį ekspresionizmą (juk yra tekę girdėti, kad ir „mažas vaikas taip sugebėtų“, „ir aš taip galiu“), turime ne vien pamatyti juos meno šventovėse, bet ir suprasti KONTEKSTĄ – kas buvo prieš tai ir kas sekė po to, ką kūrė menininkas iki sugalvodamas tas „keistenybes“. Pasitelkdami įvairius metodus edukatoriai mokinius pakvies į kelionę po MO muziejų. Vaikščiodami po parodą ir aptardami kūrinius, kurie atrodo „kodėl tai menas“ bandysime patalpinti juos iš muziejinės erdvės į dalyvių įvardintas vietas ir matysime, kaip keisis meno paskirtis, diskutuosime, ieškosime argumentų, būsime meno kritikai, o tai mums padės suvokti, kaip šie meno kūriniai atsirado, kaip juos menininkai sukūrė ir kodėl jie yra tokie svarbūs šiandiena, kokia jų reikšmė šiandieniniame meno kontekste.


Trakų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Kvilingas – tai popieriaus lankstymo meno rūšis. Taikant šią techniką, siauros popieriaus juostelės sukamos į ritinėlius, o šie formuojami į įvairias figūras. Paruoštos detalės komponuojamos ir jungiamos į vientisą kompoziciją. Pasitelkus kvilingo galimybes, galima dekoruoti atvirukus, kurti nuostabius paveiksliukus, erdvines figūras, kvietimus, puošti interjerą. Vaikams šis užsiėmimas ypač naudingas, nes reikalauja kruopštumo, susikaupimo, kantrybės, lavina smulkiąją motoriką, sklandžius ir tikslius pirštų judesius, kurie turi didelę reikšmę ruošiant vaiko rankytę rašymui. Užsiėmimo metu  susipažinsite su šia popieriaus lankstymo technika bei pasigaminsite rankų darbo atviruką ar paveiksliuką pasirinktai progai. Kiekvienas edukacijos dalyvis parsiveš paties kurtą darbelį namo.


Linas neatsiejamas nuo lietuviškos kultūros ir tautosakos elementų. Linai, linų apdirbimas lydėdavo žmogų nuo jo gimimo iki pat mirties.  Tačiau šiandienai tai jau  retai kur auginama ir mažai kam pažįstama kultūra. Atsižvelgiant į bendrąsias ugdymo programas šiame edukaciniame užsiėmime siekiama dalyvius supažindinti su šio augalo auginimo ir apdirbimo tradicijomis.
Muziejaus ekspozicijoje dalyviai susipažins su 20 a. pradžios lino apdirbimo darbais.
Turės turės galimybę pamatyti tikrus linus, pasiklausyti, kaip barška lino galvutėje esančios sėklos, pajausti lino sėklytės glotnumą, patyrinėti lininių pakulų, siūlų ir audinių rūšis.  Išbandyti lininio rankšluosčio savybes. Paragauti linų sėmenų aliejaus su svogūnais ir juoda namine duona ar maltų sėmenų deserto
Įgytas žinias užtvirtins  grupelėse spręsdami rebusą arba dėliodami dėlionę. O atlikę užduotį dar sužinos, kokį metų mėnesį pavadino pagal linus.
Kūrybinio užsiėmimo metu susipažins su lininių marškinių siuvimo ir dekoravimo principais patys kurs simetrinį marškinių dekoro ornamentą, naudodami lino raižinio technika pagamintus  antspaudus.


Edukacinė ekskursija „Baltų karybos pažinimas“

Edukacinė ekskursija skirta baltų karybos istorijos aktualizavimui, atskleidžiant baltų genčių esminius karybos bruožus, taktikos ir strategijos aspektus, karių gyvensenos ir pasaulėžiūros ypatumus. Paslaugos metu bus galima užsivilkti žiedinius šarvus, užsidėti šalmą, paimti į rankas skydą ir kalaviją. Visa tai suteiks galimybę geriau įsijausti į baltų kario situaciją, kai jis ruošėsi kovoti su vokiečių riteriais.


Žodį robotas sugalvojo visai ne mechanikas, o rašytojas. Daugelis rašytojų kūrė kūrinius, kuriuose herojai buvo ne vien tik žmonės, bet ir robotai. Skaitytojai dievino mokslinę fantastinę literatūrą, kurioje vaizdžiai buvo pasakojama apie tai, kokia gali būti ateitis. O ateityje buvo vaizduojama daugybė unikalių ir nežinomų technologijų, minimi robotizuoti humanoidai, gyvensiantys tarp žmonių. Po Antrojo Pasaulinio karo buvo pradėti gaminti pirmieji robotai - žaislai.
Edukacijos metu mokiniai paanalizuos pirmuosius robotizuotus išradimus literatūroje ir kultūroje. Sužinos, kaip atrodė
pirmieji robotai – žaislai. Mokiniai užsiėmimo metu sukonstruos roboto modelį, sujungs jį su energijos šaltiniu ir varikliu. Pažintinė dalis: teorinės dalies metu mokiniai stebės filmuką apie robotų atsiradimą literatūroje ir pop kultūroje. Kūrybinė veikla: iš skirtingo tipo medžiagų sukonstruos roboto modelį. Praktinė mokslinė veikla: modelyje sujungs elektros šaltinį su varikliu, kurio dėka robotas judės ir suksis. Tikslas - susipažinti su robotų atsiradimo istorija literatūroje ir pop kultūroje. Uždaviniai: 1. Palyginti senovinius robotus - žaislus su šiuolaikiniais.
2. Ugdyti techninius, konstrukcinius, kūrybinius ir meninius įgūdžius bei gilintis į istorijos, fizikos kultūros pažinimą. 3.
Padėti mokiniams suprasti, kaip vyko technikos kultūros pažanga. 4. Sukurti roboto modelį ir įdiegti veikimo mechanizmą.
Priemonės: variklis, baterijos laikiklis, laidai, gnybtų kaladėlė, baterija AA, karšti klijai, užtrauktukas, dekoravimo priemonės (blizgučiai, šinilinės vielutės, burbuliukai, akytės), atsuktuvai, replės. Rezultatai: kiekvienas mokinys susikonstruos judantį, besisukantį robotuką. Robotukai liks vaikams.


Pasvalio Mariaus Katiliškio viešoji biblioteka

Edukacinis pasakojimas – pokalbis „Pasivaikščiojimas su Andersenu“ - tai pasakojimas apie H. K. Anderseną, jo vaikystę, mažo berniuko kelią į pasaulinę šlovę, didesnį dėmesį skiriant mažai žinomiems rašytojo gyvenimo įvykiams, jo charakterio bruožams, išvaizdai, pomėgiams (hobis), vietai, kurioje jis užaugo ir gyveno bei to laikmečio atradimams, kurie įtakojo arba ne tuo metu gyvenusių žmonių buitį, aplinką, veiklą. Virtualiai pasivaikštome po rašytojo gimtąjį miestą – Odensę. Pasakojimas iliustruojamas vaizdine medžiaga iš rašytojo muziejaus suskaitmenintų dokumentų. Trukmė – 10/15 min. Gautas žinias dalyviai įtvirtina mini protmūšiu, pasinaudodami išmaniąja Kahoot programėle. Antroje edukacijos dalyje vedamos kūrybinės popieriaus plastikos dirbtuvėlės „Pasakų miesto gatvė“: edukacijos dalyviai atlieka kūrybinę užduotį – nuspalvina, iškarpo ir išlanksto spalvotus senovinius namelius, kuriuos sustato į pasakų miesto gatvę (tai vienas iš mėgstamų Anderseno užsiėmimų).


Šio edukacinio užsiėmimo dalyviai turės galimybę pabuvoti XIX a. pab. - XXa.pr. mokykloje; pasėdėti senuose mokykliniuose suoluose, degant žibalinei lempai išmėginti rašymą žąsies plunksna, skaitys iš tarpukaryje išleistų vadovėlių, o triukšmaujantieji bus supažindinti su to laikmečio bausme- klūpojimu ant pabertų žirnių. Tad pamokose dalyviai pajus to laikmečio mokymo atmosferą, išbandys autentiškas priemones.


Armonikuojam! Kaip atsiranda muzika armonikos viduje?

Vienintelėse armonikų gamybos dirbtuvėse Lietuvoje kuriama lietuviškų armonikų meistrystės istorija formuoja unikalią instrumentų bei muzikavimo kultūrą, kurios užkulisiai atskleidžiami betarpiškai bendraujant su armonikas kuriančiu meistru Aurimu Puskunigiu. Klasėse/auditorijose meistro rankose grojanti armonika, su kurios specifiniu garsu bei melodijomis susipažįsta moksleiviai, jiems matant išardoma: tai išskirtinės akimirkos, kai visi dalyvaujantieji gali pamatyti armonikos vidų ir meistrui padedant suprasti, kaip armonika veikia.
Edukacijos metu rodomos atskiros armonikos dalys (rezonatoriai, dumplės, korpusai, balsai ir kt.) bei jų gamybos principai, įrankiai, supažindinama su skirtingų medienų rūšimis iš kurių gimsta armonika.
Mokiniai supažindinami su lietuviškų armonikų meistrystės kultūra, plečiamas jų suvokimas apie armoniką kaip įvairiapusiškai pritaikomą instrumentą, kuriuo galima atlikti ir tradicinius liaudies kūrinius, ir modernią muziką.  Supažindinant su armonikos dizaino elementais lavinamas mokinių estetinis suvokimas. Mokiniai įgyja naujų žinių apie armonikos kaip instrumento sandarą, veikimo ypatumus bei palygina su savo turimomis žiniomis.
Edukacijos tikslas - atskleisti lietuviškos armonikos meistrystės specifiką, supažindinti su armonikos veikimo principais bei instrumento ypatumais atliekant tiek tradicinę, tiek modernią muziką, skatinti mokinių kūrybiškumą.


Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su žvakių liejimo amatu, jo raida ir reikšme žmogaus kasdieniniame gyvenime. 1. Pasitelkiant multimedijos priemones pristatoma vaško istorija, paskirtis, sudėtis ir panaudojimo būdai; 2. Aptarsime žvakių gamybos istoriją, medžiagas ir reikšmę, funkcijos kaitą bėgant amžiams; 3. Dalyviai susipažins su žvakių liejimo būdais ir reikalingomis priemonėmis; 4. Liesime žvakes dviem būdais: senuoju būdu mirkant dagtį į vašką ir naujuoju būdu - pasiruošiant silikonines formas, į jas pripilant vaško ir išimant jau sustingusias žvakes. 5. Aptarsime edukacinio užsiėmimo patirtis: ką sužinojome? kas patiko? kuris būdas žvakių liejimui pasirodė lengvesnis, greitesnis? Kiekvienas dalyvis namo parsiveš natūralaus vaško žvakeles pagamintas senuoju ir šiuolaikiniu žvakių liejimo būdu.


Spektaklis "Žvaigždės pelėdoms" (Išvažiuojamoji)

Scenarijaus autorė - Gintarė Dikšienė, kompozitorius - Aras Žvirblys. Spektaklis “Žvaigždės pelėdoms“ – tai istorija apie mažojo Pelėdžiuko Žvaigždžiaakio kelionę savęs ir pasaulio pažinimo link. Tai netikėta būtinybė palikti savo saugius namus ir leistis į pavojingą, bet įdomų pasaulį, kuriame sutikti žvėreliai padeda Pelėdžiukui suprasti įvairiausius dalykus. Lapė
Snapė padės suprasti, kad svarbiausia nebijoti būti kitokiu, nesistengti niekam įtikti, Pelytė – kad reikia stengtis suprasti save ir išsiaiškinti, ko iš tiesų trokšti, Varniukas padrąsins ir išmokys pasitikėti ne tik savimi, bet ir kitais. Berniukas leis suprasti davimo ir dėkingumo galią, o mama Pelėda – neleis suabejoti, kad kartais visiems atsakymams rasti tereikia vienatvės ir
įsiklausymo į save. Kiekvienas turi teisę surasti savo žvaigždę – savo tikslą ir savo kelią. Kai kam tai gali būti mokėjimas skristi, o kitam – įveikti vienatvės baimę, išmokti būti savarankišku ir nepriklausomu. Spektaklis šmaikščiai ir linksmai pasakoja apie baimių įveikimą ir dvasinį augimą. Profesionalūs aktoriai mažuosius žiūrovus su šiomis temomis supažindina dainuodami, šokdami ir skleisdami gerą nuotaiką.


Ekskursijos metu dalyviai pamatys16-25 gatvės meno piešinius, esančius ant pastatų sienų po atviru dangumi Marijampolėje. Šis miestas garsėja tarptautiniu gatvės meno projektu Malonny, kurio dėka miestas tapo išskirtinis, spalvingesnis, atviresnis savo idėjomis ir patrauklesnis miesto svečiams. Stebėdami paveikslus, dalyviai sužinos jų atsiradimo istorijas, darbų atlikimo techniką. Kiekvienas paveikslas yra unikalus, slepiantis savyje daug minčių ir prasmių. Sužinosime, kaip visame pasaulyje žinomos asmenybės, tokios kaip Bobas Dylanas ir Leonardas Cohenas, yra susiję su Lietuva. Mokiniai taip pat gaus informacijos, kaip jie patys galėtų užsiimti savanoryste ir prisidėti prie miesto erdvių gražinimo, o gal net patys dalyvauti gatvės meno piešinių konkurse. Ekskursijos pabaigoje mokiniai atliks virtualią užduotį, kurios nugalėtojai bus paskatinti prizais.


Edukacinė programa „Vilniaus krašto verbos" (6 - 9 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su Verbų sekmadienio ištakomis, žolyninėmis ir Vilniaus krašto verbomis. Aptariamos estetinės ir apeiginės verbų funkcijos, pagal pateiktas pradžias kuriamos verbavimo formulės. Demonstruojamos plokščiosios, figūrinės, apvaliosios, volelinės, rykštelinės verbos, su drožlinėmis ir vainikinėmis verbomis mokiniai supažindinami virtualiai. Vilniaus verba pristatoma ne tik kaip Verbų sekmadienio atributas, bet ir kaip populiarus suvenyras, interjero puošybos elementas. Vilniaus verba pateikiama kaip ryškus Kaziuko mugės akcentas, išpopuliarėjęs visoje Lietuvoje XX a. antroje pusėje. Mokiniai supažindinami su Vilniaus verbų rišimui naudojama žaliava: lauko, miško, vandens ir darželio augalais, akcentuojamas tinkamas jų surinkimo laikas ir paruošimas. Kūrybinių dirbtuvių metu rišama figūrinė verba. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas.


Animacija tai paveiksliukų, spalvotų dėmių, raštų tam tikro judesio momento fiksavimas, kurio gautas vaizdas sudaro tikro judesio įspūdį. Edukacijos „Animacija – judesio iliuzija“ metu, mokiniai susipažins su animacijos atsiradimo istorija, raida, iliustratoriaus profesija, Lietuvoje sukurtais animaciniais filmukais. Mokiniai susipažins su optiniu prietaisu zootropu, kurį patys pasigamins edukacijos metu, pieš animacijos elementus, kurių besisukančių paveiksliukų seka sudarys filmuko įspūdį.


Edukacinė programa skirta supažindinti su su tautinio kostiumo dėvėjimo tradicija, nagrinėjant Suvalkijos regiono tautinio kostiumo pavyzdį. Užsiėmimą sudaro pažintinė ir praktinė dalys. Pirmoji dalis vyks muziejaus etnografinėje ekspozicijoje tarp autentiškų eksponatų. Mokiniai tyrinės, lies ir apžiūrinės skirtingas tautinio kostiumo dalis, lygins ir įvardins joms būdingus bruožus. Diskutuodami grupėse atliks užduotį, kurios metu skirtingus audinius priskirs atitinkamoms kostiumo dalims. Sužinos, kiek metrų medžiagos panaudojama tradiciniam sijonui, kokie skirtumai tarp moterų, vyrų ir vaikų rūbų. Kalbėsime apie tautinio kostiumo ar jo detalių panaudojimo galimybes šiais laikais. Sužinoję visas tautinio kostiumo gamybos subtilybes, praktinėje dalyje dažų ir antspaudų su tradiciniais ornamentais pagalba dekoruos drobinį maišelį. Šiame darbe aptarsime spalvų derinimo, kompozicijos dailėje temas, bus lavinamas kūrybiškumas.


Pasigamink marškinėlius "Nepamiršk kas esi"

Edukacija skirta visų klasių mokiniams. Pažintis su Mažąja Lietuva, vienu iš Lietuvos etnografinių regionų ir žymiausia šio krašto rašytoja I. Simonaityte. Mokiniai turės unikalią galimybę išgirsti šišioniškių (lietuvininkų) tarme garso įrašų iš I. Simonaitytės „Aukštųjų Šimonių likimo“, taip pat įrašų apie šį unikalų kraštą, jo tradicijas. Aptarsime kuo ypatingas šis kraštas ir koks jo likimas. Aptardami Mažosios Lietuvos gamtinį išskirtinumą, kultūrinį paveldą, savitas tradicijas, gaminsime marškinėlius kiekvienas sau. Marškinėliai bus su iš anksto atspaustu Lietuvos kontūru su etnografinių regionų ribomis. Marškinėlius puoš užrašas “Nepamiršk kas esi“. Specialių priemonių ir dažų tekstilei pagalba žymėsime etninių regionų centrus, piešime regionų vėliavas žemėlapyje, aptardami kuo regionai skiriasi. Akcentuosime iš kokio regiono esame kilę, priskirsime regionams spalvas arba specialius raštus. Edukacijos sudėtingumas kas kartą bus pritaikomas prie mokinių amžiaus.


Orientavimosi žaidimas Burbiškio dvaro istorijos muziejuje

Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacinis užsiėmimas vyks Burbiškio dvaro istorijos muziejuje – išskirtiniame kultūros paveldo objekte, unikalioje dvarų kultūrą atspindinčioje vietovėje. Muziejaus ekspozicijos supažindina su XIX–XX a. I pusės dvarų istorija ir kultūra, dvarininkų pasaulėžiūra.  Edukacija kvies užsiėmimo dalyvius atraktyvia forma – per orientavimosi žaidimą – pažinti kultūros paveldą. Užsiėmimo dalyviai pasidalinę į nedideles grupeles, pasitelkę savo orientavimosi gebėjimus bei edukatoriaus pateiktus įvairius ženklus ir užuominas, ieškos žemėlapyje pažymėtų ir vietovėje esančių punktų. Keliaudami nuo vieno punkto prie kito, mokiniai atliks įvairaus pobūdžio ir skirtingus gebėjimus ugdančias užduotis (atsakyti į klausimus, atrasti paslėptus objektus, pateikti vaizdines interpretacijas ir kt.).


Kalėdos stebuklų metas. O kokie Kalėdų personažai kuria stebuklus? Kokie jie būna Lietuvoje ir kitose šalyse. Edukacijos metu aptarsime Kalėdų tradicijas įvairiose šalyse, analizuosime ir lyginsime skirtingus Kalėdų personažus su sutiktais knygose ar filmuose, o kūrybinių dirbtuvių metu iš medinių figūrų kursime savo Kalėdų nykštuką. Jį vaikai ne tik dekoruos, bet turės sukurti charakterį, nusakyti jo stebuklingas galias ir pristatyti.


Programa lavina kūrybinį mąstymą (verbalinį ir neverbalinį). Siekiama dalyvius sudominti, skatinti ieškoti, smalsauti, tyrinėti, kurti naujas asociacijas, laisvai ir nestereotipiškai reikšti mintis, lavinti vaizduotę. Visą informacija pateikiama žaidimo forma, taip ji geriausiai įsimenama. Žaisdami vaikai jaučiasi laisvi ir būna labai imlūs, kartu ugdomi darbo grupėse įgūdžiai


Švietimo sistemoje, darbo rinkoje ir kitose gyvenimo srityse akcentuojama kūrybiškumo svarba. Kūrybiškumas (kaip vidinė žmogaus savybė) apibrėžiamas, kaip gebėjimas atrasti naujas idėjas, mąstyti savarankiškai, greitai orientuotis probleminėse situacijose, rasti netipinius sprendimus. Edukacijos "Užkurk vėją kalvoje: kūrybiškumo lavinimo dirbtuvės" metu mokiniai sužinos individualaus ir komandinio kūrybiškumo lavinimo metodus, daugelį jų išbandys praktiškai. Dalyviai sužinos, kodėl kartais svarbu neskubėti ir atidėti darbus, kaip sėkmingai parduoti akmenį, apipavidalinti automobilių antenas, užsidirbti nešiojant marškinėlius, greitai atsibusti ryte, kokius akinius ir kvepalus naudoja šunys, kaip kurti pasakas, pavalgyti „aklai“ ir įveikti „Neįmanomą misiją“ užsiimti neurobika ir kaip su kūrybingumu susiję greipfrutai ? Edukacijos metu dalyviai „prasilauš“ kūrybingumo srityje ir šį gebėjimą galės panaudoti užsiimdami kūryba, lengviau mokydamiesi, atlikdami užduotis mokykloje ir susidurdami su gyvenimo iššūkiais.


Pasaka-edukacija „Kaip kvailelis karaliaus žentu tapo“ formuoja atjautos, išradingumo, sumanumo prasmę, kurią ugdytiniai sugeba suvokti bei įsisąmoninti stebėdami vyksmą, patirdami išgyvenimus, dalyvaudami kūrybinėse pertraukėlėse. Žiūrėdami pasaką-edukaciją dalyviai įsisąmonina personažų charakterio savybes, jų siekiamybes, per sceninį veiksmą išgyvena visą jausmų paletę. Tai veikia jų jausmus, vaizduotę ir emocijas. Pasakoje slypi gėrio idėja, kuri remiasi pagrindinio herojaus nepaliktų bėdoje pasakos personažų išgelbėjimu. Kultūrinis dalyvių sąmoningumas pasakos eigoje grindžiamas ir stiprinamas tokiomis personažų vertybėmis, kaip atsakomybė, atjauta, įsipareigojimas, silpnesnio nepalikimas, tobulumo siekimas. Žiūrėdamas vaidinimą ugdytinis prisiima individualią atsakomybę pačiam svarstyti, analizuoti, vertinti, priimti ar atmesti personažų charakterius, išgyvendamas kiekvieno jų siužetinę veiksmo liniją. Teatras (o taip pat ir lėlių teatras) pasižymi išskirtinėmis galiomis kurti ir formuoti socialinius ryšius, todėl padeda efektyviai atskleisti kultūrinį sąmoningumą. Neįmanoma išugdyti kultūrinio sąmoningumo, neugdant kūrybiškumo. Teatras – palanki erdvė ugdyti ugdytinio kūrybiškumą, kritinį mąstymą, leidžiant jam įsijausti į kito žmogaus ar personažo gyvenimą, jį analizuoti, daryti išvadas. Teatras formuoja komandinio darbo įgūdžius.


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Žmogus – itin sociali būtybė, geriausiai atsiskleidžianti tarp kitų žmonių. Gražiausi momentai ir stebuklai tarpusavio bendravime nutinka tuomet, kai esame pastabūs sau ir kitam, tikrai matome ir girdime aplinką, mažyčius pokyčius ir mus supančius asmenis, gebame empatiškai atliepti kitą. Eduakciniame užsiėmime „Teatro žaidimai“ improvizacinių užduočių pagalba mokysimės atidžiau pastebėti šalia esantį, kurti bendroje grupės dinamikoje, bet ne savo galvoje, lavinsime reakciją ir visi kartu bandysime suprasti kur slypi tas magiškasis, istorijos poveikio publikai stebuklas.


Mobilus planetariumas - interaktyvi pamoka

Kas yra mobilus planetariumas?
Jums nereikia niekur keliauti, kad galėtumėte mėgautis nepakartojamais vaizdais ir įspūdžiais! Mobilus planetariumas atkeliaus tiesiai pas Jus į svečius! Tai yra pripučiamas kupolas, kuriam tereikia didesnės erdvės pastatymui, o visa kita palikite mums! Tai neįtikėtinas būdas sužinoti apie įvairius pasaulio ir kosmoso stebuklus, ir čia tikrai išgirsite daugybę "wow", "oho" ir kitų nepakartojamų žodžių. Be to, visa tai įkvėps Jūsų mokinius geriau suprasti juos supantį pasaulį. Planetariumo generuojamas 360 laipsnių vaizdas sužadins kiekvieno vaizduotę ir sukurs tokią iliuziją, tarsi dalyvautume filmo veiksme. Mūsų tikslas - interaktyvi pamoka, perteikianti mokomuosius dalykus, pagal naujos kartos mokslo standartus.

Tačiau tai bus ne tik filmo žiūrėjimas pasirinkta tema, bet ir edukacinė programa, kurios metu vaikai pasigamins po asmeninį šviečiantį žvaigždyną, kurį galės parsinešti namo ir turėti prisiminimą bei paskatinimą labiau domėtis mus supančia aplinka.
Patirkite neišdildomus įspūdžius mobilaus planetariumo seanse!


Kultūrinė edukacinė programa – ekskursija „Lietuvos istorinės asmenybės Vilniaus senamiestyje“ (Nuotolinė paslauga)

Kultūrinė edukacinė programa “Lietuvos istorinės asmenybės Vilniaus senamiestyje” Programos metu aplankysite šešis Vilniaus senamiesčio paminklus ir plačiau susipažinsite su šešiomis Lietuvos istorinėmis asmenybėmis, apie kurias mokiniai mokosi per lietuvių literatūros ir istorijos pamokas (Žemaitė, V. Kudirka, S. Daukantas, K. Donelaitis, A. Mickevičius, J. Basanavičius). Kelias skulptūras pakalbinsime ir pasiklausysime jų istorijų, apie kurias nerašo mokykliniai vadovėliai. Vilnius yra ketvirtasis miestas pasaulyje, prakalbinęs skulptūras. Šios programos tikslas sudominti ir įtraukti mokinius į mokymosi procesą, supažindinti su Lietuvos istorinių asmenybių paminklais Vilniaus senamiestyje, padėti mokiniams gilinti ir plėsti jų dalykines ir bendrąsias kompetencijas bei ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą Programos metu mokysimės užsimegzti asmeninius santykius su vizualiuoju menu (skulptūromis). Mokiniai prisimins, kaip XX a. pradžioje buvo atkurta Lietuvos valstybė, kokia buvo Lietuvos gyventojų padėtis Rusijos imperijoje, tautinio atgimimo epizodus, plačiau susipažins su pirmaisiais lietuvybės, tautinio atgimimo skatintojais. Ekskursijoje naudojama įvairi vizualinė medžiaga atskleidžianti tematiką. Edukacinės programos turinys ir forma pritaikoma individualiai pagal amžiaus grupes.


Rašytojo J.Biliūno gyvenimo ir kūrybos refleksijos. Spektaklis „JIS IR JI“

Tai savita literatūros ir teatro jungties pamoka, jos objektas – J. Biliūno gyvenimas ir kūryba. Neilgas, tačiau ryškus J. Biliūno kūrybos kelias artimas moksleivių auditorijai jaunatviška patirtimi, atspindintis XX a. pr. Lietuvos istorijos aktualijas. Paslauga atliepia tematinį 2023 m. (Vilniaus 700 metų sukakties) prioritetą – savo krašto istorijos ir kultūros asmenybių pažinimas (J. Biliūnas – vienas ryškiausių XX a. pradžios Lietuvos kūrėjų, visuomenės veikėjų). I-oje renginio dalyje pristatomas spektaklis „Jis ir ji“ (https://soloteatras.lt/spektakliai/jis-ir-ji/) pagal J. Biliūno ir jo žmonos J. Janulaitytės- Biliūnienės atvirlaiškus. Spektaklį kūrė žinomi Lietuvos kūrėjai - rež. B. Mar, aktorius A. Kazanavičius, dail. I. Pačėsaitė; jis sukurtas originalia forma (dok. teatro žanras), ypač mėgstamas jaunimo auditorijos. Jame akcentuojamos nūdienai svarbios J. Biliūno vertybės –atjauta „mažajam“ žmogui, meilė ir pasiaukojimas tėvynei. II-oje renginio dalyje – kūrėjų diskusija su moksleiviais, leidžianti neformaliai pažvelgti į J. Biliūną, kalbėtis apie menininko kūrybos prasmę. Jos metu moksleiviams duodama užduotis sukurti ir perskaityti savo atvirlaiškį rašytojui, panaudojant jo kalbos stilistiką. Paslaugos temos aktualios šiandienos karo Ukrainoje akivaizdoje – XX a. pradžios Rusijos mėginimas nutautinti Lietuvą (lietuviškos spaudos draudimas ir persekiojimas) – šiandien svarbu moksleiviams ugdyti meilę savo kraštui, suvokti istorijos sąsajas su dabartimi. Renginys gali būti rodomas Vilniuje ir kitose Lietuvos vietovėse, iš anksto suderinus su mūsų komanda.


J. Kazakaitis ,,Trys lokiai", rež. A. Markuckis spektaklio personažai Lokys, Lokienė ir Lokiukas, o taip pat mergaitė Smalsutė. Smalsutė, būdama labai smalsi mergaitė, Išėjusi į mišką grybauti, nuklysta miško tankmėn ir randa lokių trobelę. Ją apžiūrėjusi ir suvalgiusi Rudnosiuko košę, užmiega. Netrukus grįžta lokiai... Meninės raiškos priemonėmis perduodamos vertybės: šeima, atvirumas, individualumas. Spektaklis ugdys mokinių kritinį mąstymą, formuos vidinį pasaulį, emocinį intelektą ir estetikos pojūtį.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“

Edukacinė programa - ekskursija „Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“ Europos centre esantis Vilnius pasižymi religijų ir kultūrų įvairove. Miestas, tarsi margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė, kur kiekvienas žiedas – vis kita tautinė kultūra – nulemia puokštės gražumą ir spalvingumą. Tad ir mažiausiam žiedeliui sunykus, skurdėja visuma. Margaspalvėje puokštėje katalikų bažnyčios ir pravoslavų cerkvės, žydų sinagoga ir karaimų kenesa, esami ir tik nuotraukose užfiksuoti statiniai. Šimtmečiais saugodamas kiekvieną žiedą, Vilnius tapo Lietuvos kultūros ir architektūros lobio skrynia. Programos „Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“ metu pakelsime tos skrynios dangtį, tam kad supažindinti mokinius su čia gyvenusių ir tebegyvenančių tautų religijų, kultūros, ir paveldo įvairove. Maršruto trasa įtrauks į miesto erdvių tyrinėjimą, atkreips dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius, ugdys pastabumą ir gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką. Ekskursiją pradėsime nuo pagrindinės šventovės Arkikatedros Bazilikos ir vingiuodami senamiesčio gatvelėmis prisiliesime prie čia gyvenusių, savo maldos namus stačiusių, savo giesmes giedojusių, mokiusių vaikus savąja kalba ištart pirmuosius žodžius vietų. Klausydami profesionalaus gido, fiksuodami nurodytus objektus ar tik jų detales foto priemone, analizuodami ir lygindami išskirtinumus, mokiniai pagilins kultūrų pažinimo, tolerancijos, supratingumo, atsakingumo ir asmeninio tobulėjimo vertę. Ekskursijose naudojami metodai ir užduotys kurios padės geriau įsisavinti ekskursijos turinį –vizualinė medžiaga - istorinės objektų nuotraukos, pačių mokinių darytos tų pačių objektų foto nuotraukos, palyginimai, istorinių ženklų suradimas pastatų eksterjeruose. Programa informatyvi ir nuotaikinga, užduotys kūrybingos ir inovatyvios, pritaikytos įvairaus amžiaus grupėms.