Profesijų įvairovė bibliotekoje ir aplink ją

Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka – pagrindinė didžiausią universalų fondą Lietuvos Šiaurės rytų regione sukaupusi, įvairią kultūrinę veiklą plėtojanti biblioteka. Ši biblioteka – tai ne tik vieta, kurioje gausų įvairių informacijos šaltinių: knygų, periodinių leidinių, vaizdo ir garso įrašų ar kitų dokumentų, tačiau tai taip pat yra vieta, kurioje dirba  apie  100 įvairių sričių specialistų, skirtingų profesijų atstovų.  Čia sutiksite ne  tik  bibliotekininką,  tačiau taip pat ir finansininką,   restauratorių,  komunikacijos specialistą,  dizainerį maketuotoją,  edukatorių,  skaitmenintoją,  inžinierių programuotoją ir kitų profesijų atstovus.
Šia kultūrinės edukacijos paslauga siekiama supažindinti edukacijos dalyvius su skirtingų profesijų ypatumais, jas pristatant įvairią kultūrinę veiklą vykdančios apskrities bibliotekos kontekste. Edukacinės programos pradžioje dalyviai  bus supažindinti su bibliotekos istorija, šios institucijos raida bei funkcijų plėtra skaitmeniname amžiuje. Praktinių veiklų metu  bus siekiama įsijausti į  konkrečių profesijų atstovų atliekamas  veiklas, jų svarbą  bibliotekos funkcionavimui. Žinoma,  kalbėsime ir apie bibliotekininko profesiją.  Edukacijos metu dalyviai taip pat bus supažindinti su kitomis profesijomis,  kurių veikla  yra svarbi bibliotekos kontekste.


Ar prisimenate Vilniaus miesto įkūrimo legendą? Garsusis Geležinis vilkas šiandien jau yra vienas iš miesto simbolių, tačiau paslaptinga Gedimino pilis slepia ir kitų, dar niekuomet negirdėtų legendų. Kviečiame į nuotolinį edukacinį užsiėmimą iš bet kurios jūsų gyvenamosios vietos! Susitikime ir kartu žiūrėkime filmuką apie Vilniaus miesto įkūrimą, analizuokime įvairias iliustracijas, būkime detektyvai ir šifruokime kodus bei atlikime ir kitas įtraukias užduotėles. Susipažinkime su Aukštutinės pilies atsiradimo istorija, pakalbėkime apie Gediminą bei jo siųstus laiškus. O ar esate girdėję, jog Gedimino kalne miega kariuomenė? Taip taip, išgirsite ne tik šią legendą, bet ir apie pagrindinius kario ginklus, šarvus, apie lietuvių kovas su kryžiuočiais, kuriems niekada nepavyko užkariauti Gedimino pilies. Kviečiame papildyti savo žinių kraitelę ir kitais mūsų sostinės istorijos faktais! Tikimės, jog šis edukacinis užsiėmimas prisidės prie savo kraštą, jo kultūros paveldą bei žmones gerbiančio ir pilietiško asmens ugdymo, o atlikę kūrybines užduotis pamatysite, jog istorijos pažinimas gali būti labai įvairus ir įdomus!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Nuotaikingai, lengvai ir įdomiai, pasitelkiant garsiąją legendą „Jūratė ir Kastytis“, pasakojama Baltijos gintaro atsiradimo istorija. Ši edukacinė programa yra skirta pradinių klasių moksleiviams. Jos metu susipažinsime išsamiau su šia literatūrine legenda, aiškinsimės, kaip iš tiesų užgimė gintaro gabalėliai, juos tyrinėsime lygindami jų svorį, jausdami jų šilumą ir kvapą. Taip pat atliksime keletą eksperimentų: jų metu bandysime įrodyti, kaip lengvai gintaras įsielektrina.
Kaip pasakojama legendoje, nuo Jūratės ašarų sūria tapusi jūra išmeta po audros gintarinės pilies liekanas į krantą. Su programos dalyviais bandysime atkurti Baltijos jūros sūrumą, tikrinsime, ar tikrai gintaras iškyla į paviršių sūriame vandenyje ir kaip jis reaguoja į gėlą, pavyzdžiui, Šventosios upės vandenį. Testuosime gintaro degumą ir išsiaiškinsime, ar iš tiesų Perkūno paleistas žaibas gali pridaryti daug bėdos. Šildysime gintaro dulkes delnuose ir uosime neįtikėtinai seną kvapą, galbūt net tų laikų, kai žemėje gyveno dievai ir deivės, sužinosime, kuo šis kvapas ypatingas ir kaip jį vertina šiuolaikiniai vabzdžiai.
Kaip ir kiekvienoje legendoje yra lašas tiesos, taip ir šią mes galime išnagrinėti remdamiesi tikrais faktais. Šio užsiėmimo kūrybinė užduotis – atskirti tikro gintaro karoliukus nuo karoliukų, pagamintų iš kitų medžiagų, tokių kaip skirtingų formų ir dydžių medžio ar stiklo karoliukai. Tuomet išsirinkti sau įdomiausius, juos derinti ir suverti ant lanksčios juvelyrinės vielutės, kuri patį vėrimo procesą pavers kiekvienam prieinamu ir maloniu. Dalyviai galės pasirinkti iš didelės įvairovės sau labiausiai patinkančius karoliukus, todėl visų apyrankės bus išskirtinės ir unikalios.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Kūrybiškoje ekskursijoje vaikščiosime po viduramžių Kauną – kai ką įsivaizduosime, kai ką paliesime ar net paragausime… Kodėl Kauno pilies liko tiek nedaug?  Kur anksčiau atkeliaudavo pašto siuntos ir kas jas atgabendavo? Su kokia problema kiekvieną pavasarį susidurdavo kauniečiai? Atsakymų į istorines paslaptis ieškosime tyrinėdami seniausius pastatus, patys bandydami pastatyti gotikinę sieną ir kitaip įsitraukdami į gyvą istorijos patyrimą.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Interaktyvus šokio spektaklis "Aš kaip ir tu"

Šiuo spektakliu siekiama papildyti Lietuvos teatro vaikams pasiūlą alternatyvios meninės produkcijos kūriniu, galinčiu prisidėti prie mažiausiojo žiūrovo meno pažinimo edukacijos bei sukurti jam neeilines vizualines, emocines bei kinestetinės empatijos patirtis. Įprastai vaikai tiek pasaulį, tiek meną tyrinėja ne per atstumą, o judėdami, viską liesdami, tiesiogiai patirdami, todėl spektaklyje choreografinės scenos kaitaliojamos su interaktyviais žaidimais, vaikus įtraukiant į žaidybines veiklas, leidžiant jiems būti ne tik veiksmo stebėtojais bet ir aktyviais jo dalyviais.


Mokiniai užsiėmimo metu susipažins su keramikos amatu,  molio lipdymo įvairove (lipdymu iš vientiso molio gabalo, atskirų molio juostelių, konstravimu iš molio plokščių, spaudimo iš gipso štampų technika), dirbinių dekoravimo būdais (įrėžimais, įspaudimais, reljefinio modeliavimu, kiaurymių išpjaustymu, tapymo spalvotais angobais ir glazūravimu). Susipažinę su teorija pereis prie praktinės užduoties- patys nusilipdys originalų molinuką, kurį vėliau galės panaudoti kaip praktinį daiktą, dovaną artimam žmogui arba namų dekoraciją. Visas procesas vyks kūrybinėje aplinkoje, nejučia atsipalaidavę vaikai pajus molinuko burtus. Nulipdžius darbelius juos iš karto dekoruos angobu. Visi nulipdyti darbeliai bus palikti džiūti. Džiūvimo laikas priklausys nuo darbelio dydžio. Paprastai užtrunka nuo savaitės iki dviejų. Išdegtus darbelius keramikė pati nuglazūruos skaidria spalva ir vėl juos degs. Toks darbelis jau nepraleis vandens, galima bus naudoti maistui, merkti gėles ar pan. Išdegti darbeliai bus atiduoti kūrėjams. Užsiėmimą galima integruoti su pasaulio pažinimo, dailės, technologijų, etninės kultūros, lietuvių k. pamokomis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Tai interaktyvi edukacija, kurioje sužinosite apie kosmoso stebuklus, žvaigždynus ir neaprėpiamas galaktikas... Susipažinsite
su M.K.Čiurlionio darbais ir sužinosite, kuo jis prisidėjo prie Lietuvos etnokosmologijos mokslo bei kokį įnašą mūsų kultūrai
padarė protėvių atradimai, kosminių ženklų stebėjimas. Kiekvienas dalyvis bus "nuskraidintas" į kosmosą, kur susipažins su mitologiniais žvaigždynais iš arčiau! O kad žvaigždės būtų šiek tiek arčiau, pasigaminsime po asmeninį šviečiantį žvaigždyną. Visa ko pabaigoje, Jūsų klasė pavirs į tikrą planetariumą! Klasės sienos pavirs žvaigždynais, skraidančiomis planetomis ir šviečiančiomis šiaurės pašvaistėmis! Patirti įspūdžiai tikrai užgniauš kvapą!


Pasaulyje vis populiarėja ekologiškos, pačių darytos dovanėlės bei atvirukai iš perdirbto popieriaus ir sėklų. Edukacijos metu mokiniai trumpai bus supažindinti su antriniu popieriaus panaudojimu bei patys galės pasidaryti atvirutę, popieriaus lakštą ar formelę su sėklomis iš savo atsineštų nereikalingu sąsiuvinių, bloknotų ar kitokių popierių. Kai gaminys atsibos, jį bus galima užkasti į dirvožemį ir po kiek laiko toje vietoje išaugs augalėliai, kurių sėklytės buvo popieriuje. Taip ši edukacija skatins mokinių, kūrybiškumą, dėmesingumą ekologijai, kritinį mąstymą.


Kuriame teatrą: (at)rask, (su)kurk, (su)žinok!

Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

Užsiėmimo pradžioje vaikai susipažins su lėlių teatro atsiradimo istorija, bus parodyti lėlių pavyzdžiai, pristatyta bibliotekos lėlių teatro erdvė su lėlėmis. Praktinės užduoties metu iš popierinių įvairių kūno dalių, antrinių žaliavų vaikai susikurs savo unikalų personažą ir atliks improvizacinį vaidinimą spalvingoje bibliotekos teatro širmoje. Edukacijos metu bus stiprinami darbo komandoje įgūdžiai, tarpusavio pasitikėjimas, improvizaciniai gebėjimai ir kūrybiškai praleistas laikas. Vaidinimas ir kūrybinė užsiėmimo dalis lengvai pritaikoma pagal dalyvių amžių.


Ar teko girdėti žodžius: muštuvė, žibinčius, lauknešėlis? Kviečiame nusikelti į Lietuvos kaimą ir tuos laikus, kuomet šiuolaikinės technologios, be kurių neįsivaizduojama šiandieninė buitis, dar neegzistavo. Kiekvieną buityje naudotą daiktą valstiečiai pasidarydavo savo rankomis ir namuose laikydavo jam skirtoje vietoje. Per etnografinių daiktų istorijas ir galimybę paliesti, susipažinsite su įvairiausiais to meto darbais, kuriuos atlikdavo tiek suaugusieji, tiek jūsų bendraamžiai. Dalyvių laukia įdomios komandinės ir individualios užduotys.


Edukacinis užsiėmimas skirtas 4-6 klasių moksleiviams, jo turinys adaptuojamas atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimo programą bei pagrindinio ir vidurinio ugdymo etninės kultūros bendrąsias programas. Programa „Natūralaus muilo gamyba“ vyksta Kretingos muziejaus tradicinių amatų centre.  Teorinėje dalyje apžvelgiama muilo atsiradimo ir naudojimo istorija, mokiniai sužino, ką mūsų protėviai vadino „žaliuoju akmenėliu“ ar „muilo akmeniu“. Rodomi, kokie indai naudojami muilo gamybai, leidžiama paliesti, pauostyti muilo sudedamąsias dalis ir papildomus priedus, kurie naudojami muilui „pagerinti“, t. y. gėlių žiedus, augalų sėklas, spalvotus augalinės kilmės miltelius ir kt. priemones, demonstruojami pagal senovines tradicijas pagamintų muilų pavyzdžius. Praktinėje dalyje vyksta muilo gamybos procesas: gaminama muilo masė iš augalinių riebalų, naudojant vandenį, šarmą, kiaulės taukus, įvairius aliejus ir kt. Pasirinkę patinkančius priedus muilui „paskaninti“ ir „pagražinti“ (žoleles, natūralius dažiklius, įvairius prieskonius), mokiniai patys savarankiškai pasigamina natūralius, sveikus higienos produktus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa „Žąsies plunksna ant beržo tošies“

Pakruojo rajono savivaldybės Juozo Paukštelio viešoji biblioteka

Ar žinojote, kad Pakruojo Juozo Paukštelio viešosios bibliotekos VAIKŲ ERDVĖJE veikia „senosios gadynės“ mokykla? Tik šioje mokykloje galėsite rašyti, piešti ant beržo tošies. Pateksite į tamsią patalpą, apšviestą tik žvakių šviesa. Jums bus pasiūlyta patirti vieną iš ano meto bausmių – paklūpėti ant kampe supiltų žirnių. „Žąsies plunksna ant beržo tošies“ – originali edukacinė programa. Smalsu? Kviečiame apsilankyti.


Stiklas - tauriausia materija Žemėje, gimusi iš vandens, oro, ugnies ir žemės, nuo seniausių laikų tarnaujanti žmonėms, užburianti juos savo spalvomis ir spindesiu. Programa dalyvius supažindins su stiklo gamybos istorija, panaudojimu buityje, dailėje, architektūroje bei vaikų žaislų bei žaidimų konstravimui. Išgirsite pasakojimą apie stiklo apdirbimo būdus, meninio stiklo dirbinių formavimo metodus, stiklininkystės istoriją, Lietuvos ir užsienio šalių stiklo menininkų pasiekimus.. Pamatysite įvairiausių stiklo dirbinių, gausią lakštinio stiklo pavyzdžių kolekciją ir patys pasigaminsite po vieną stiklo dirbinį: žaidimą ,,sekretas", mini vitražą, papuošalą ar kaleidoskopą. Programa skirta 1-12 klasių mokiniams. Įspūdingos programos veiklos suteiks daug teigiamų emocijų, turinys papildys istorijos, gamtos mokslų, dorinio ugdymo bei dailės ir technologijų žinias.


Susipažinkite su lėlių istorija, lėlių teatro istorija, lėlių tipais. Susikurkime šešėlinę lėlę ir išbandykime jos valdymą improvizuoto vaidinimo metu.


Magiškos porceliano dekoravimo dirbtuvės

Kviečiame į kupiną paslapties ir kūrybos pamoką, porceliano lėkštės (arba puodelio) dekoravimą unikaliu piešiniu - mandala. Sakoma, kad mandala tai yra sielos gelmių piešinys. Nuo seno plačiai paplitęs rytų šalyse, mandalų piešimas išpopuliarėjo ir vakarų pasaulyje, kaip susitelkimą, nusiraminimą, būvimą čia ir dabar skatinantis procesas. Vaikai kviečiami į patyriminią pamoką, kurios metu susipažins su mandalų piešimo būdais, panirs į meditacinį mandalų piešimo procesą, specialiais dažais dekoruodami porceliano lėkšteles, kurias vėliau nešis į namus. Skubančioje kasdienybės rutinoje, įtakojami ekranų ir socialinių medijų vaikai kaip niekad patyria daug streso. Daug kruopštumo ir susikaupimo reikalaujantis kūrybinis piešimo procesas padeda geriau sutelkti dėmesį, moko nusiraminimo technikų, padeda geriau pažinti save, o savitai papuošta lėkštelė kaskart suteikia džiaugsmo ir pasitikėjimą savo jėgomis.


Moksleiviams pristatomas autentiškas XIX a. dvaro ansamblis su statiniais, mažosios architektūros elementais, parterio, pergolės, peizažinio parko kultūriniai aspektai ir gamtinės vertybės, mokoma atpažinti parko augaliją, gyvūniją.


Edukacinis užsiėmimas "Kas Baltijoje gyvena?"

Edukacinis užsiėmimas „Kas Baltijoje gyvena?“ yra skirtas pažinti Baltijos jūrą. Dalyviai tyrinėdami Baltijos jūros vystymosi periodus, ieškodami faktų apie jūroje esančią gyvybę, domėdamiesi Baltijos jūros geografine padėtimi, tyrinėdami ekologinius pokyčius ieškos asmeninio santykio su Baltijos jūra. Tačiau Baltijos jūra – tai tik priemonė ugdyti vaikuose sąmoningumą ir atsakomybę už juos supančią aplinką. Ne pasakojimais, o patyrimais išgyventa Baltijos jūros vystymosi istorija kviečia ne tik pažinti, džiaugtis ir saugoti jūros gyvūnus bei jų aplinką, bet ir ieškoti būdų, kaip asmeniškai prisidėti prie Baltijos jūros išsaugojimo.


Spektaklis "Madagaskaras" (rež. Rimas Tuminas) ir diskusija su kūrėjais (Nuotolinė paslauga)

„Madagaskaras“ – dramaturgo Mariaus Ivaškevičiaus pjesė, originaliai, autoironiškai ir intelektualiai pristato Lietuvą kaip fenomeną, lietuvių požiūrį į save ir pasaulį. Pjesės sėkmės priežastis – intriguojantis siužetas, išmoningos situacijos ir meistriški dialogai, parašyti pasitelkiant autentišką pirmosios XX a. pusės kalbą. Dramai apie lietuviškas utopijas M. Ivaškevičius „atrado“ unikalią ir nelegendinę XX a. pirmosios pusės asmenybę – Kazį Pakštą. Šis geografas, keliautojas, geopolitikas ir visuomenės veikėjas vadintas „propagandos ministeriu be ministerio rango“, „laisvos Europos žygiuotoju“, „Ulisu“, „patriotiniu viesulu“, „tautos šaukliu“, „tautiniu apaštalu“, lygintas su J. A. Herbačiausku, S. Šalkauskiu, A. Lincolnu... Nujausdamas Lietuvos likimą, jis numatė perkelti ją į kurią nors Afrikos šalį ir sukurti ten „atsarginę“ tėvynę. Jei pirmojoje Rimo Tumino spektaklio dalyje, verčiančioje publiką nuoširdžiai kvatotis, daugiausia dėmesio skiriama Kazimierui Pokštui (aktoriai: Tomas Rinkūnas ir Ramūnas Cicėnas) ir jo beprotiškai idėjai „sutelkti lietuvius masinėn emigracijon“ į Afriką, tai antroji labiau priklauso Salei (aktorė Indrė Patkauskaitė), kurios prototipas – jautrioji Salomėja Nėris, jos dramatiškam likimui. Antrojoje „Madagaskaro“ dalyje taip pat ataidi „Lituanikos“ katastrofa, karas, okupacija.
Kokybišką spektaklio įrašą bus galima stebėti teatro interneto svetainėje. Moksleiviai tai galės daryti visi kartu būdami mokykloje arba kiekvienas iš savo namų. Mokykloms bus suteikiami unikalūs prisijungimo kodai. Po peržiūros tą pačią dieną teatro feisbuko paskyroje vyks tiesioginė diskusija su spektaklio kūrybinės grupės atstovais, kur bus galima pasidalyti mintimis ir užduoti klausimų. Be to, mokytojams bus pasiūlyta teatrologės dr. Ramunės Balevičiūtės paruošta metodinė spektaklio analizės medžiaga.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa „Margučių marginimas vašku“

Programą „Margučių marginimas vašku“ veda sertifikuotų tautinio paveldo produktų gamintoja, tradicinų amatų meistrė Jurgita Treinytė. Dalyviai supažindinami su margučių marginimo senosiomis tradicijomis, papročiais. Pristatomi naturalūs dažymo būdai, marginimo technikos bei tradiciniai raštai. Dalyviai gauna priemones ir, padedami amatininkės, vašku margina margutį, kurį vėliau nešasi namo.


„Ekologinis iššūkis – eksperimentai laboratorijoje“

Ekologinis iššūkis - interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kuriame susipina mokslas, menas ir kultūra. Nagrinėsime svarbias temas:
- ozono sluoksnio plonėjimas;
- šiltnamio efekto susidarymas;
- plastiko atliekų mažinimas.
Visi bus supažindinti su saugumo taisyklėmis, mokiniai naudos apsauginius chalatus bei akinius.
Aprodysime laboratoriją bei:
- supažindinsime su tikrais cheminiais indais, paaiškinsime jų paskirtį, įvardinsime jų pavadinimus,
- visi pamatys ir eksperimentuos su įvairiomis cheminėmis medžiagomis,
- mes demonstruosime, o Jūs eksperimentuosite. Visi norintys mokiniai turės galimybę palaikyti ugnį rankose.


Edukacinę veiklą veda turinti pedagoginį išsilavinimą, tradicinių amatų meistrė, duonos kepėja, Miglė Dalgedaitė. Nuo 2011 metų, autentiškoje savo sodyboje, kurioje gyvena jau 6-oji karta, edukatorė organizuoja vaikams veiklas, kurios - skatina vaikų kritinį mąstymą, ugdo mokinio kultūrinę savimonę, stiprina kūrybiškumą, ugdo komunikavimo ir pažinimo kompetencijas, formuoja mokinių kultūros vartojimo įpročius.
Edukacinės veiklos metu organizuojama ir įgyvendinama inovatyvi ir kūrybiškumą skatinanti veikla; taikomų metodų pagalba mokiniai bus skatinami generuoti idėjas, kritiškai mąstyti, kelti klausimus, įžvelgti sąsajas; bus sudarytos sąlygos mokiniams būti unikaliais, leisti kelti ir įgyvendinti savo idėjas; veiklos pritaikytos prie kiekvienos amžiaus grupės poreikių, žinių, galimybių priimti ir suvokti informaciją, formuoti mokinių kultūrinius įpročius; bus užtikrinti veiklų nuoseklumas, detalumas ir tarpusavio dermė; papildytos bendrosios ir specialiosios žinios, skatinant kūrybišką mokinių veiklą.
Atvykę į amatų centrą, patalpose, tarp senovinių rakandų, šalia duonkepio pečiaus vaikai bus supažindinti su įvairiais grūdais, juos nagrinės, palygins formą, spalvą, skonį. Formuos kiekvienas savo unikalų duonos kepalėlį, kurį pašausime į pečių kepti. Kol duona keps, su vaikais nagrinėsime, diskutuosime visą duonos kelią nuo grūdo iki kepalo ant stalo. Vaikai mokysis sėti iš sėtuvės, pjauti su pjautuvu, kulti su spragilu, malti grūdus girnomis, traiškyti akmenine grūstuve, minkyti duonubilyje ir formuoti duonos kepalus. Vyks patyriminis mokymasis, papildytas trumpais video įrašais, senovinių nuotraukų demonstravimu. Po mokymosi bus trumpas temos pakartojimas ir refleksija. Taip pat vyks duonos degustavimas. Iškepta duona bus supakuota ir kiekvienas pasigaminęs savo kepalėlį parsiveš į namus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


,,Misija (Ne)Įmanoma''. Patirtinis edukacinis žaidimas 11-12 kl. mokiniams ONLINE

Žaidimą ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ užpildo linksmų, kūrybiškumą skatinančių, keistų, nepatogių, tačiau būtinai kultūrinį akiratį plečiančių, draugystę skatinančių ir komandą formuojančių užduočių vykdymas, unikalios piešimo ir rašymo simbioze paremtos refleksijos, sukuriančios dalyvių tarpe taip reikalingą bendrumo jausmą. Užsiėmimo metu dalyviai ne tik piešia, konstruoja, vaidina, dainuoja ir t.t., jie per savo patirtį ir išgyvenimus išjaučia bendruomenės iššūkius, geba juos įvardinti ir pasiūlyti būdų jiems išspręsti, ima labiau vertinti unikalius kolektyvo narių gebėjimus ir vienoje ar kitoje meno srityje bei jų indėlį į bendrą komandos sėkmę.
Edukacijos programą sudaro: susipažinimas, klausimų ratas, žaidimo pristatymas, strategijos planavimas, žaidimo procesas, užsiėmimo refleksija. Edukacija nuotoliu vyksta ,,Zoom’’ ir dar vienoje dalyvių pasirinktoje platformoje (,,Messanger’’ ar ,,Facebook’’). Taip pat edukacijos dalyviai veikloje gali dalyvauti atskirai kiekvienas iš savo namų/aplinkos arba bendrai būdami klasėje.
Mūsų didelės komandos tikslas - mokyklos bendruomenės bendravimo kultūros bei moksleivių kūrybiškumo puoselėjimas per kultūrinę raišką bei kultūrinį sąmoningumą.
Edukacija remiasi David Kolb patirtinio ugdymo principu, taip pat ,,Nesmurtinės komunikacijos’’ bei ,,Ubuntu’’ filosofijomis, S. Covey visų savo būties lygmenų pažinimo bei jų lavinimo principais.
Kultūrinio, kūrybiškumą ugdančio žaidimo ,,Misija (Ne)Įmanoma’’ vedliai - jungtinė lektorių grupė iš Whatansu komandos.
Kadangi mūsų kolektyvas yra platus, eduakcija  vienu metu gali vykti kelioms grupėms/klasėms iš karto.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Viena programos dalis vyksta muziejaus ekspozicinėje erdvėje, kurioje mokiniai supažindinami su pokario laisvės kovų istorija bei asmenybėmis, legendiniais nenugalėtais partizanais Streikais, kurie keturiolika metų kovojo už Lietuvos laisvę. Rokiškio krašto laisvės kovotojai Streikai buvo patriotizmo ir kovos už laisvę pavyzdys. Jų bunkerio kopija pastatyta muziejaus erdvėse. moksleiviai supažindinami su partizano priesaikos tekstu, apsirengia partizanų uniformomis. Kita programos dalis - apsilankymas partizanų bunkeryje kartu su muziejininku, vilkinčiu partizano uniformą. Mokiniams pateikiamos užduotys: surasti įėjimą į bunkerį, taip pat paaiškinami bunkerio statybos ypatumai. Uždaroje erdvėje žvakių šviesoje mokiniai skaito spaudą, partizano dienoraštį, susipažįsta su muziejiniais eksponatais, ragauja partizanišką maistą, bendrauja, atlieka pateiktas užduotis. Apibendrinamoji dalis vyksta muziejuje. Mokiniai atsako į pateiktus klausimus, diskutuoja, apibendrina įgytą patirtį.


Pažintis su tošininkystės amatu 1-6 klasėms

Mažeikių muziejuje tošininkystė, kaip atgaivintas tradicinis amatas, pristatomas jau daugiau kaip 20 metų. Galime supažindinti ypač išsamiai ir nuosekliai, nes vieninteliai Lietuvoje turime šios krypties atstovę - tautodailininkę, dirbančią mūsų muziejuje. Užsiėmimo metu susipažįstama su tošies dirbinių įvairove: muziejuje išsaugotais etnografiniais eksponatais, tautodailininkų Vytauto ir Raimondos Ramanauskų darbais, bei kūriniais iš kitų šalių. Pateikiant informaciją skatinama mokinius atliepti turimomis žiniomis, pasidalinti savo nuomonėmis, įvertinti tošies pritaikomumą sveikos gyvensenos ir bendradarbiavimo puoselėjimui. Užsiėmimas aktyvus. Dalyviai mokomi savarankiškai pasiruošti praktinei užduočiai skirtas priemones iš muziejuje turimų medžiagų, tinkamai ir kūrybiškai jomis naudotis, saugiai atlikti darbus, pasiekti apčiuopiamą rezultatą – pasigaminti ekologišką dirbinį iš beržo tošies.
Edukaciniuose užsiėmimuose taikomos įvairios metodikos, priklausomai nuo dalyvių amžiaus, poreikių, galimybių, norų, siekių ir gebėjimų - kuo tiksliau prieš atvykdami suderinsite su edukatore, ko norite, tuo laimingesni mus paliksite.


Nuotolinio edukacinio renginio metu su vaikais diskutuosime apie lietuvių liaudies mediciną, jos istoriją, skirtingus gydymo būdus. Lietuvių liaudies medicina yra liaudies kultūros dalis, daug lietuvių liaudies medicinos žinių atsispindi papročiuose, patarlėse, priežodžiuose, sakmėse, pasakose. Žinių apie lietuvių liaudies mediciną randama nuo 17 a. – istorikų, rašytojų, etnografų, farmacininkų, gydytojų, mokslininkų darbuose. Šiuolaikinės medicinos požiūriu, liaudies medicinoje galima rasti žinių iš daugelio medicinos sričių, botanikos, zoologijos, mineralogijos, farmakologijos ir farmakognozijos, meteorologijos, astronomijos ir kitų mokslų pradmenų. Praktinėje dalyje vaikai dalyvaus virtualioje lietuvių liaudies medicinos "Kahoot" viktorinoje. Edukacinis renginys praplės vaikų kultūrinį ir tautinį sąmoningumą kartu lavins vaiko įgūdžius: bendradarbiavimą, komunikaciją, kūrybingumą, kritinį mąstymą, problemų sprendimą. Šiuo renginiu skatinsime vaikus daugiau sužinoti apie lietuvių liaudies mediciną. Tikimės įkvėpti vaikus sveikam gyvenimui ir medicinos karjerai.


Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai bus supažindinami su Veliuonos istoriniais paminklais (Gedimino kapo kalnas, Veliuonos piliakalnis, dvaras, bažnyčia ir bažnyčios bokšto muziejus) pažinimas. Mokiniai atlieka praktinę užduotį: užduočių lapuose pažymi atsakymus, pavyzdžiui, parašyti 2-3 kunigaikščio Gedimino nuopelnus Lietuvai.


Koncertinė įstaiga valstybinis dainų ir šokių ansamblis "Lietuva"

GEDIMINO LAIŠKAS
Edukacinė programa vaikams.

Ansamblis „Lietuva“ kviečia į smagią interaktyvią kelionę per kunigaikščio Gedimino laikų Vilnių!
Lietuvos laukia istorinis įvykis – Vilniaus 700 metų jubiliejus. Lygiai prieš tiek metų rašytiniuose šaltiniuose pirmą kartą paminėtas sostinės pavadinimas. Ta proga valstybinis ansamblis „Lietuva“ pristato muzikinę-edukacinę pažintį su miestu, į kurį buvo sukviesta daugybė tautų – kurti, statyti, užsiimti amatais, įnešti čia savo kultūros.
Mažieji žiūrovai kartu su ansamblio atlikėjais leisis į nuotykių kupiną kelionę, kur išgirs Vilniaus įkūrimo legendą bei perskaitys Gedimino laišką, kviečiantį įvairių tautų, religijų ir profesijų žmones į mūsų Vilnių.
Šiandien Vilnius – drąsus, atviras ir pats daugiatautiškiausias miestas Lietuvoje. Kad geriau jį pažintume, pasisvečiuosime pas Vilniuje įsikūrusius lietuvius, lenkus, žydus, ukrainiečius, karaimus, rusėnus. Pas nuo seno čia sugyvenančias tautines mažumas. Kartu žaisime, pokštausime, išgirsime dainų, pasimokysime jų papročių, naujų žodžių bei populiariausių šokių – Klumpakojo, Polonezo!
Lietuva visuomet garsėjo stipriais diplomatais – tokiais, kaip LDK kunigaikščiai: Gediminas, Kęstutis, Vytautas Didysis ir kt. Jie ne tik pritraukė į Lietuvą skirtingas tautas, bet ir suteikė galimybes išsaugoti savo identitetą taip, kaip saugome jį mes. Taip šimtmečiais sugyvename ir kartu kuriame mūsų valstybę.
Interaktyvi programa „Gedimino laiškas“ primena, kad turime kuo didžiuotis – gyva bei įkvepiančia šalies istorija. Tikime, kad jaunoji karta augs draugiška ir atvira visų tautų žmonėms, kaip ir kunigaikštis Gediminas.
Tikimės edukacija sužadins vaikų smalsumą, norą domėtis ir priimti ne tik lietuvių, bet ir kitų tautų kultūras. Į mokyklas vaikai parsineš edukacijos tęsinį - kryžiažodį, sudarytą iš edukacijoje girdėtos informacijos. Tokiu būdu mokytojai turės medžiagą klasėje tolesniam darbui ir smagiam prisiminimui.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


"Mėnulio veidai" edukacija siekia skatinti mokinius tyrinėti ir suvokti mėnulį iš skirtingų perspektyvų, praturtinant jų kultūrinį, meninį ir edukacinį kontekstą. Ši edukacija siekia įkvėpti mokiniams smalsumą, skatinant jų kūrybiškumą ir mokymąsi per atradimus.
Šios edukacijos metu tyrinėsime mėnulį iš mokslinės, istorinės, meninės ir literatūrinės perspektyvų. Aiškinsimės mėnulio fazes, jo paviršiaus ypatybes ir santykį su žeme. Kūrybiškai išreikšime savo suvokimą apie mėnulį per piešinius, paveikslus ir eilėraščius.
Edukacija "Mėnulio veidai" prasideda nuo mokslinių faktų ir istorijos pristatymo apie mėnulį. Mokiniai tyrinėja mėnulio paviršių, išmoksta mėnulio fazes ir jų kaitą, taip pat sužino apie mėnulio istorinį ir kultūrinį kontekstą. Jie tyrinėja senovės tautosakos ir poezijos kūrinius apie mėnulį bei kūrybiškai išreiškia savo suvokimą per piešinius, paveikslus ir eilėraščius. Naudojant skaitmeninius ir analoginius išteklius, mokiniai aktyviai dalyvauja diskusijose, atlieka matematinius skaičiavimus, kitus uždavinius susijusius su mėnulio judėjimu ir cheminėmis savybėmis.
"Mėnulio veidai" edukacija siekia skatinti mokinių kultūrinę raišką, kūrybiškumą ir mokymąsi per atradimus. Jos tikslas yra plėsti mokinių žinias apie mėnulį, supratimą apie pasaulio kultūrą, istoriją, meną ir literatūrą. Be to, edukacija siekia ugdyti mokinių pilietinį dalyvavimą, atsakomybės jausmą ir įsipareigojimus kultūrai ir bendruomenei.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacijos tikslas - skatinti domėtis astronomija.
Kaip teigia paslaugos pavadinimas, edukacija vyks VAKARE!
Programoje:
-Sužinosite daugiau apie Saulės sistemą!
-Išmoksite orientuotis Žemėje ir danguje!
-Suprasite, kaip juda šviesuliai danguje;
-Išmoksite žvaigždžių ir žvaigždynų pavadinimus;
-Jei leis oro sąlygos - stebėsite dangaus kūnus pro teleskopą;
-Išmoksite visko, ko reikia, kad patys galėtumėte organizuoti tokius vakarus!


Edukacinę programą "Svečiuose pas bitininką" sudaro keturios dalys: 1 dalis. Žinia iš avilio. Mokiniai pasitinkami, supažindinami su sodybos šeimininkais ir bityno įkūrimo istorija. Naudojant interaktyvius metodus, pasitelkiant garso bei vaizdo perteikimo priemones pažvelgiama į avilio vidų ir bičių gyvenimą iš arčiau. 2 dalis. Praktika. Supažindinama su žvakdirbyste. Kiekvienas edukacijos dalyvis pasigamina vaško žvakę. Mokiniai turi galimybę apsirengti bitininko aprangą ir kartu su bityno pagrindiniu bitininku iš arčiau susipažinti su bičių šeima. Jei grupėje yra privengiančių eiti prie avilio visada gali į avilio vidų pažvelgti pro stiklinio avilio langą. Pageidaujantys gali apsilankyti apiterapiniame namelyje, kuriame išgirs bičių avilio garsus ir užuos avilio kvapą. 3 dalis. Medkopis. Bitininkavimas neatsiejamas nuo saldaus rezultato. Visi mokiniai dalyvauja medaus sukime. 4 dalis. Degustacija, refleksija. Vaišinami pienu, batonu ir pačių išsuktu medumi. Kartu su mokytojais prisimena ką naujo sužinojo, kas buvo įdomu ir pravers ateityje. Neaktyviuoju sezono metu vietoj ėjimo prie avilio vyksta produktų degustacija.


Edukacinės programos „Šakočio kelias iki mūsų stalo” su apsilankymu šakočių muziejuje. Sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite gamybos procesą, lankysitės vieninteliame pasaulyje šakočių muziejuje. Iš ko ir kaip kepamas šakotis? Kuo skiriasi šakotis nuo „baumkūcheno“? Kokį šakotį mūsų protėviai kepė akmens amžiuje? Koks buvo mėgstamiausias legendinės kunigaikštienės Barboros Radvilaitės desertas? Atsakymus į šiuos ir daugiau klausimų sužinosite pas mus apsilankę ir paragavę atviroje židinio liepsnoje ką tik iškepto šakočio. Programos metu ne tik sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite visą gamybos procesą, bet ir patys jame dalyvausite ir, žinoma, ragausite. Po profesionaliai įgarsinto filmo peržiūros, programos dalyviai savo žinias apie šakotį įtvirtins atsakinėdami į edukatorės užduodamus klausimus, o teisingai atsakiusiųjų lauks staigmenos. Degustacijos metu svečiams patiekiama dar dviejų rūšių tradicinių skanėstų. Tai puiki galimybė paskanauti kitokių šakočių ir palyginti jų skonius. Edukacinės programos tikslas ugdyti tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę, puoselėjant etnokultūrą bei išsaugant tradicijas. Ši edukacinė programa vyksta specialioje salėje, talpinančioje iki 60 mokinių. Interjeras primena uolą ir grąžina mus į akmens amžiaus laikus, nuo kurių ir prasidėjo šakočio atsiradimo istorija. Edukacija pradedama šakočio kepimu židinyje, ant atviros ugnies. Kepimo metu rodomas filmukas, pasakojama apie šakočių kilmę, jų rūšis, senuosius ir dabartinius kepimo būdus. Klausantis pasakojimo apie šakočius, dalyviai pakviečiami ragauti kelių rūšių šakočio ir vaišintis arbata. Mokiniai supažindami su pirmosiomis žiniomis apie šakotį rašytiniuose šaltiniuose, kaip senovėje buvo kepami šakočiai, kokie populiariausi kepimo būdai menami, kas dažniausiai kepdavo šakočius ir kodėl jų receptai buvo laikomi paslaptyje, kada į Lietuvą atkeliavo šakotis ir kas pirmieji jį pradėjo mūsų šalyje kepti, kokiose dar pasaulio šalyse kepami šakočiai.


Plungės rajono savivaldybės kultūros centras

Audimas vaikams - naujovė. Plungės kultūros centre įsikūrusi audykla veikia jau 14 metų. Ji yra erdvi, patogiai įrengta. Audykloje mokiniai susipažins su staklėmis, stebės audimo procesą ir patys bandys austi, tuo pačiu metu bus mokoma taupumo ir kūrybiškumo, panaudojant senas medžiagas naujam gaminiui sukurti. Mokiniai praktiniu savo darbu pajus protėvių darbinę dvasią, kantrumą ir išmonę.


Kvapai, esantys aplink mus gali įtakoti mūsų emocinę būklę, sukelti įvairius prisiminimus, iššaukti teigiamas ir neigiamas emocijas, keisti veido mimikas ir net įtakoti nuotaiką. Be kvepalų daugelis neįsivaizduoja nei dienos, o ar kada susimąstėte, kad patys galite tapti savo kvepalų kūrėjais? Kviečiame į natūralių kvepalų gamybos užsiėmimą, kurį veda Aistra Kazlauskienė - chemikė, aromaterapijos, kosmetikos gamybos ir natūraliosios parfumerijos meno ir mokslo žinias bei įgūdžius įgavusi įvairiose pasaulio šalyse ir nuolat tobulinanti šias sritis. Natūralių / botaninių kvepalų gamybos užsiėmime kvapo sukūrimui naudosime iš gamtos išgautas medžiagas - poveikiu fizinei ir emocinei sveikatai pasižyminčius eterinius aliejus, užburiančių aromatų atarus, prabangius absoliutus. Užsiėmimo metu Jūsų laukia teorinė įžanga ir praktinė dalis, kurios metu, po kvapų degustacijos komponuosite savo pasirinktus aromatus į unikalią paletę, kurią naudosite kvapo sukūrimui. Aptarsime kvapų derinimo taisykles, ieškosime tinkamiausių aromatų bendro kvapo kūrimui pagal pasirinktus kriterijus. Kvapus kursime mažose stiklinėse, stebėsime ne tik kvapo kaitą, bet ir dominuojančias spalvas, vertinsime kvapą skirtingais metodais. Sukūrę kvapą, jį užbaigsite natūralių nerafinuotų augalinių aliejų bazė, tausojančia odą. Užsiėmimo metu : * Aptarsime kvepalų gamybai naudojamas medžiagas. * Degustuosime natūralios kilmės aromatus. * Rinksime savo unikalius kvapų derinius. * Apžvelgsime galimus kvepalų kūrimo būdus. * Sukursite kvapo mišinį ir pagaminsite aliejinius tepamus kvepalus (10 ml), buteliuke su rutuliniu aplikatoriumi. * Sukurtų kvepalų formulė liks Jūsų naudojimui ar kvepalų tobulinimui.


Edukacinė programa „Ožakmenis — Rokiškio „Puntukas“

Rokiškio rajono savivaldybės Juozo Keliuočio viešoji biblioteka

Programos dalyviams vaizdo skaidrėse pristatomas gamtinis, istorinis ir kultūrinio paveldo objektas - akmuo, kuris yra žmonijos istorijos metraštis, tik reikia mokėti jį „prakalbinti“. Pasakojama iš kur atsirado akmuo, jo kelias iki šių dienų, didžiausius Lietuvos riedulius - gamtos paminklus. Skaidrėse demonstruojama, kokie akmeniniai turtai, garsėjantys keistomis istorijomis ir neįtikėtinomis legendomis slypi Aukštaitijos regione. Edukacijos metu mokiniai supažindinami su priemone - interaktyviu Aukštaitijos žemėlapiu – ,,kilimu“ su parinktais 7 - iais iš 14 -os šiame etnografiniame regione esančiais istorijos ir gamtos paminklais. Jiems demonstruojamos interaktyvaus ,,kilimo“ galimybės ir kviečiami atlikti parengtas užduotis. Pirmos dalies pabaigoje dalyviams pristatomas stambiausias Rokiškio rajono riedulys - Ožakmenis, jo geografiniai duomenys, padavimai.
Antroje dalyje 1 - 4 klasių mokiniams vedamas kūrybinis užsiėmimas „Rieduliai iš modelino“. Dalyviai supažindinami su smulkiąja tautosaka. Iš modelino gamina akmenukus, juos apipavidalina ir pagal gautą akmenuko atvaizdą kuria savo pasaką.
5-9 klasių mokiniai bus kviečiami į kūrybinį užsiėmimą ,,Baltų ženklai ant akmens“. Jie supažins su baltų kultūra, simboliais. Išklausę pasakojimą,  pagal pateiktus simbolių ir raštų pavyzdžius, akriliniais dažais nusipieš raštą ant akmenuko.  Programos pabaigoje sukurtą darbą dalyviai pristatys klasės draugams ir diskutuos, kodėl išsirinko būtent tokį baltų simbolį.


Klaipėdos miesto savivaldybės koncertinė įstaiga Klaipėdos koncertų salė

Dažnas, net ir vaikas, ko gero, susimąsto, o kaip atrodo koncerto „virtuvė“ iš vidaus? Kokį kelią turi nueiti meno kolektyvų atlikėjai ar solistai kol būna įgyvendinama koncerto programa. Kaip vyksta repeticijos? Kaip visi instrumentai groja lyg vienas? Apie ką visi šneka kai sako jog pajautė muziką? Kas tuos atlikėjus taip nudažo, kad jie būna tokie gražūs? Šios ekskursijos/edukacijos metu ne tik atsakysime į visus klausimus, bet pagal galimybes, užlipsime ant scenos ir pamatysite ką mato visi atlikėjai. Gyvas instrumentų garsas, o gal net bandymas groti tam tikrais, knygose matytais instrumentais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Bulotų namai - XX a. pirmosios pusės miesto medinės architektūros pavyzdys. Čia reprezentuojamas tarpukario miestiečio inteligento aplinka, gyvenimo būdas, buities kultūra. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai sutinkami prie ponų Bulotų namų, supažindinami su pastato architektūra, išlikusiomis autentiškomis architektūrinėmis detalėmis. Vėliau, kelionės po advokatų Bulotų namus metu,  moksleiviai supažindinami su namų šeimininkais, tarpukario inteligentijai būdingu kultūriniu ir visuomeniniu gyvenimu.
Valgomajame prasideda pagrindinė edukacijos dalis. Čia dalyviai aktyviai įsitraukia į tarpukario stalo etiketo pažinimą:  padengiamas penktos valandos arbatėlėms būdingas stalas, išmokstama gerų manierų, teisingo elgesio taisyklių ir bendravimo etiketo.


Purškiamų (spiritinių) kvepalų gamyba – nuostabus užsiėmimas, kuris leidžia mėgautis įvairiais aromatais, stebėti, kaip jie sąveikauja tarpusavyje, kaip dera su mūsų pasaulėžiūra, įpročiais, emocijomis. Kvapas sukelia prisiminimus, jis turi galimybę reguliuoti mūsų emocijas, mintis, net veido išraiškas! Asmeninių kvepalų gamyba pradedama nuo kvapų paletės išrinkimo ir, svarbiausia, nusiteikimo derinti skirtingus kvapus ir noro juos pažinti. Labai svarbu bet kokius kvapus uostyti pačiam neprisikvėpinus, tam, kad pašaliniai kvapai netrukdytų mums “apčiuopti” ir pajausti nuostabius aromatus, tvyrančius aplink mus. Kiekvieno iš mūsų pasirenkami kvepalai gali daug papasakoti apie mūsų charakterį, nuotaiką, socialinį statusą, pažiūras, pomėgius. Kvepalai yra tarsi mūsų parašas, kuris gali nuolat kisti, priklausomai nuo aplinkos, įvykių, mūsų vidinės būsenos pokyčių. Kviečiame į kvepalų gamybos dirbtuves ir išbandyti save parfumerio vaidmenyje, įsiklausyti į savo emocijas bei nuotaiką, pažinti skirtingus aromatus ir iš unikalių pasirinkimų susikurti sau purškiamus kvepalus. Mūsų siūlomą natūralių eterinių aliejų kvapų paletę sudaro 70 kvapų.

Užsiėmimo metu Jūsų laukia teorinė įžanga ir praktinė dalis, kurios metu, po kvapų degustacijos komponuosite savo pasirinktus aromatus į unikalią paletę, kurią naudosite kvapo sukūrimui. Aptarsime kvapų derinimo taisykles, ieškosime tinkamiausių aromatų bendro kvapo kūrimui pagal pasirinktus kriterijus. Kvapus kursime mažose stiklinėse, stebėsime ne tik kvapo kaitą, bet ir dominuojančias spalvas, vertinsime kvapą skirtingais metodais. Sukūrę kvapą, jį perkelsite į buteliuką su parfumerine baze (sudėtyje yra alkoholio). Kiekvienas dalyvis susikurs 10 ml natūralių purškiamų kvepalų.


Fotografija ir kraštotyra – kaip pagauti istoriją?

Kelionė per istorinę fotografiją, pokalbis ir užduotys. Šios edukacijos tikslas – padaryti įspūdį apie fotografijos kultūros platumą, bei teigiamas galimybes užfiksuojant savo krašto gyvenimą. Pagrindinės šios edukacijos dalis vyks skaidrių peržiūros būdų. 1. Vieta ir laikas. Žiūrėsime istorines Ukmergės krašto nuotraukas ir bandysime atspėti laikmetį bei vaizduojamą vietą. 2. Technologijos. Pažinsime platų fotografijos aparatų bei fotoprocesų technologijų pasaulį. Galėsime gyvai paliesti senovinę techniką bei pavartysi pavyzdines nuotraukas darytas senoviniais metodais. 3. Paskirtis ir poveikis. Aptarsime nuotraukų poveikio ir panaudojimo kraštotyrai, istorijai bei žmogaus gyvenimui galimybes. 4. Kūrybinė fotografija. Pažvelgsime į žaismingą ir netikėta kūrybinės fotografijos pasaulį. 5. Veikėjai ir veiksmas. Žiūrėsime pavyzdžius, kurie iliustruoja kaip stipriai fotografija gali perteikti žmonių gyvenimą, jų profesiją, veiką.


Edukacinio užsiėmimo metu nagrinėsime laikrodžius kasdieniame gyvenime, jų panašumus bei skirtumus. Išsiaiškinsime, kas yra para, valanda, minutė ir kaip rodyklės pasisuka, kai norime sužinoti valandą, pusvalandį, ketvirtį. Mokiniai turės galimybę susipažinti su muziejaus ekspozicija, atlikti įdomias praktines užduotis su laikrodžių modeliais, užduočių lapu. Edukacijos apibendrinančią dalį vainikuos žaidimas porose, kurio metu įgytos žinios bus pritaikytos ieškant laiko kortelių. Užsiėmimo turinys yra glaudžiai susijęs su formaliojo ugdymo žiniomis.
Edukacinio užsiėmimo tikslas yra supažindinti mokinius su laikrodžiu, jo svarba gyvenime ir laiko skaičiavimo principu. Naudojant interaktyvias priemones skatinti įtraukų mokymąsi, lavinti kūrybiškumą, kritinį mąstymą ir lyderystę. Edukacinės veiklos uždaviniai: 1. pristatyti laikrodžio rodmenų skaitymo ir vaizdavimo taisykles; 2. kartu su mokiniais naudojant interaktyvias priemones analizuoti laikrodžio svarbiausias dalis, veikimo principą ir įgalinti mokinius valdyti bei rodyti tikslų laiką valandomis, minutėmis. 3. atliekant aktyvias užduotis pasigaminti savo dienotvarkės grafiką, kuris taptų pagalbinė priemonė mokinantis ir orientuojantis laike.  4. lavinti mokinių kompetencijas: kūrybiškumą, kritinį mąstymą.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Programos metu pristatomas vienas seniausių amatų – puodžiaus amatas. Užsiėmimas vyksta XX a. I p. Niūronių kaimo ūkininko K. Trajecko name, kuriame šiandien yra įrengtos keramikos dirbtuvės ir puodynių ekspozicija. Pagal asmeninę patirtį, turimas žinias mokiniai supažindinami su molio kilme ir gavyba, savybėmis, paruošimu, keramikos istorija, jos rūšimis. Molio amatas aptariamas pasitelkiant pasakas, patarles, užduodant mįsles. Amatininkai demonstruos molio lipdymo, dekoravimo procesus. Apžiūrėjus senosios buitinės keramikos ekspozicijoje esančius pavyzdžius ir pabandžius nustatyti dirbinių panaudojimo paskirtis, toliau puodžiaus dirbtuvėlėse mokomasi molio formavimo: kočiojimo, pjaustymo, atskirų detalių sulipdymo, figūrų formavimo, dekoravimo. Susipažįstama su molio išdegimo būdais. Kiekvienas galės nusilipdyti savo molinuką. Atliekant praktines užduotis mokiniams padedama, skiriamas individualus dėmesys. Dirbama kruopščiai, atsakingai ir atidžiai. Baigus darbus vyksta užsiėmimo, naujų patirčių aptarimas, dalinamasi, kas labiausiai patiko, ar buvo sunku, kuri dalis buvo sunkiausia. Aptariamas amato pritaikymas šiais laikais, trumpai įtvirtinamos įgytos žinios, apžvelgiami galutiniai darbai.


Kūrybinių dirbtuvių metu mokiniai dirbs keliais etapais: Pirmoji kryptis. Tekstas, jo kūrimas ir analizė. Kokie pokalbiai įstringa? Kokius dialogus nugirstame gatvėje, autobuse, mokykloje? Kurie dialogai mus prajuokina, o kurie – sunervina? Ko reikia pokalbiui, kad jis virstų istorija? Dramaturgijos dirbtuvių metu moksleiviai mokysis pasakoti istoriją ir kalbėti apie dalykus, kurie jiems rūpi, kalba, kuria kalba patys. Dialogo forma ne tik padės papasakoti istorijas mums visiems atpažįstama forma, bet ir leis paaugliams pasižiūrėti į savo patirtis iš kito kampo. Mokiniai bus supažindinami su pagrindiniais dramos principais, kūrybinio rašymo technikomis, atliks savęs pažinimo užduotis, mokysis konstruoti scenas ir pasakoti trumpas, bet paveikias istorijas. Antroji kryptis. Filmo ir (ar) spektaklio dramaturgijos ypatumai. Kuo skiriasi romanas ir spektakliui ar kinui sukurtas tekstas? Ar tekstas gali virsti vaizdu ar garsu? Antroje kūrybinių dirbtuvių metu moksleiviai bus supažindinti su dramaturgijos kine ir (ar) teatre ypatumais. Kuo pasižymi šiuolaikinio teatro ar kino dramaturgija?


Smagūs lietuvių liaudies tradiciniai šokiai ir rateliai skambant gyvai muzikai.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Online lėlių spektaklis vaikams "Pelenė" (nuotolinė paslauga)

Ar prisimenate pasaką apie Pelenę? Pikto būdo pamotę, verčiančią mergaitę dirbti sunkius namų ruošos darbus? Karaliaus kvietimą į puotą? Moliūgą, virtusį karieta, puošnius paauksuotus apdarus, laikrodžio dūžius, panaikinančius magiškus krikštamotės fėjos kerus lygiai vidurnaktį. O pamestą stebuklingą krištolo batelį ir susitikimą su Princu? Tai istorija apie našlaitę mergaitę, kuri, nors ir patyrusi daug vargo, žeminama bei engiama pamotės ir įseserių, sugebėjo išlaukti laimės ir pripažinimo bei įgyvendinti savo svajones. Naująją Pelenės interpretaciją pristato ilgametės teatro dramaturgės, režisierės Nijolės Indriūnaitės ir dailininkės Aušros Paukštienės duetas „Lėlės“ teatre žiūrovams atpažįstamas iš vizualiai turiningų ir dvasiškai pakylėjančių šešėlių teatro vaidinimų {„Baltos pasakos“, „Sniego karalienė“}, muzikaliai žaismingo bei apie pamatines vertybes lėlių kalba svarstančio spektaklio „Gėlių istorijos“. Autorės kartu scenoje kuria stebuklingo laiko nuojautą, o tas laikas, pasak spektaklio režisierės, būna stebuklingas, kada mes (žmonės) susitinkame, kada jaučiamės laimingi, kada padedame vieni kitiems jį turėti. Klasikinė Pelenės istorija, sukurta pagal Nijolės Indriūnaitės pjesę „Stebuklingi bateliai“, mažiesiems žiūrovams siūlys pasinerti į stebuklingo laiko paieškas. O kada tas laikas būna stebuklingas? Pasakų dėžutėje gyvenantys miniatiūriniai personažai primins, koks trapus gali būti laikas ir koks vertingas – susitikimas vieniems su kitais.


Nors tatuiruotė savo tiesiogine reikšme žymi neištrinamą piešinį ant kūno, kviečiame moksleivius išmėginti piešimo ant kūno chna dažais magiją. Šiandieniniame daugiakultūriniame pasaulyje tatuiruotės leidžia kurti savo vizualinį tapatumą, tampa asmens istorija, savotiška vizitine kortele. Edukacinės programos „Tatuiruočių magija“ metu atskleisime moksleiviams chna meno paslapčių pasaulį. Per simbolių, piešinių autentiškumą prisiliesime prie tūkstantmetes tradicijas turinčio saviraiškos būdo, ugdysimės toleranciją ir pakantumą kitokiam pasaulio supratimui, gilindamiesi į įvairių piešinių ir simbolių reikšmes, patirsime kūrybos džiaugsmą, piešdami augaliniais dažais ant kūno. Chna piešiniai turi senas tradicijas, siekiančias Indiją – vieną iš labiausiai paslapčių turinčią šalių. Rytuose piešimo technika perduodama iš kartos į kartą, tai ne tik unikalus būdas pasipuošti, bet ir perduoti gerus linkėjimus. Kiekvienas ornamentas, jo taškelis, kryželis ar linija rytų tradicijoje turi savo reikšmę, kaip raidės, iš kurių dėliojame žodžius, sakinius. Tai viena iš meditacijos formų ne tik piešiančiajam, bet ir tam, ant kurio odos gula piešiniai. Tai atsipalaidavimas, galimybė pajusti harmoniją su gamta ir žinoma – tai malonus laiko praleidimas. Įvairūs ugdymo metodai, tokie kaip, diskusija, individualus darbas, darbas grupėse, „minčių lietus“, padės atrasti save, suprasti ženklų pasaulio magiją. Moksleiviai per simbolių, piešinių autentiškumą galės pažinti kitų tautų kultūras, ši technika padės prisiminti savo kultūrinį paveldą, garsėjantį autentiškais raštais. Edukacijas parengė Chna piešimo meistrų komanda, jau devynerius metus užsiimantys kūno tapyba chna dažais, ilgą laiką organizuojantys pažintines-edukacines keliones, stovyklas moksleiviams Lietuvoje ir užsienyje.


Tikslas – skatinti mokinių domėjimąsi tradicinėmis margučių marginimo technikomis. Uždaviniai:  supažindinti mokinius su Velykų šventės kilme ir ritualais;  supažindinti su tradiciniu simbolių ir ornamentų komponavimu, spalvų ir raštų simbolika;  pristatyti tradicines margučių marginimo technikas, demonstruojant rajono tautodailininkų išrašytų bei skutinėtų margučių pavyzdžius. Priemonės: vaško lydymo įrenginiai, dažai, smeigtukai. Metodai: interaktyvios kortelės, minčių lietus, diskusija, kūrybinis darbas, pokalbis, pasakojimas, demonstravimas, stebėjimas. Veiklos: užsiėmimo dalyviai supažindinami su Velykų šventės kilme. Pristatomos trys tradicinės simbolių ir ornamentų komponavimo schemos. Mokiniai supažindinami su margučių kolekcija esančia Prienų krašto muziejuje. Rezultatai: mokiniai susipažins su margučių raštų simbolika, tradicinėmis marginimo technikomis, mokysis derinti spalvas, žinos jų reikšmes, gebės sukurti tradiciniam menui būdingą kompoziciją. Mokiniai mokysis marginti margučius tradicine marginimo technika - vašku.


Profesorius Tadas Ivanauskas 1920 metais nusipirko 8 ha žemės, pastatė gyvenamąjį namą ir įkūrė čia Obelynės parką. Pavadinimas kilo nuo skardžiuose gausiai žydinčių ir derančių obelų. Tą vietą nuo seno piemenėliai vadino Obelyne. Tokį pavadinimą paliko ir gamtininkas Tadas Ivanauskas.
Parke kiekvienas medis turi savo istoriją.
Atvykę į parką ieškosite čia augančių medžių ir krūmų, susipažinsite su gyvūnais.
Kelionės metu aplankysite tris stoteles. Čia susipažinsite su dviskiaučiu ginkmedžiu, didžiąja tuja, kanadine cūga, margalape aktinidija, europiniu kėniu, trakiniu klevu, kuriliniu maumedžiu ir dar daug kitų medžių bei krūmų.


Gamtos ir kultūros takais po Žemaitijos nacionalinį parką

Edukacinio užsiėmimo metu Žemaitijos nacionalinio parko direkcijos lankytojų centro interaktyvioje ekspozicijoje „Žemaitijos žemės slėpiniai“ moksleiviai atlikdami įvairias užduotis susipažins su viena iš Lietuvos saugomų teritorijų – Žemaitijos nacionaliniu parku, jo savitu kultūros paveldu, žemaičių tarme, išskirtinėmis gamtinėmis vertybėmis ir kt. Taip pat užsiėmimo dalyvių laukia edukacinė išvyka į Platelių dvaro parką, kuris pasižymi išskirtinėmis kultūrinėmis ir gamtinėmis vertybėmis.  Platelių dvaro sodybos istorija dabartinėje vietoje mena XVII a. Moksleiviai edukacinio užsiėmimo metu pamatys buvusių dvaro rūmų pamatus bei kitus išlikusius dvaro sodybos ūkinius pastatus. Taip pat išgirs Platelių dvaro istoriją, aplankys ir storiausią Lietuvoje „Raganos“ uosį, kuris paskelbtas gamtos paminklu. Moksleiviai mėgins atskleisti kultūros ir  gamtos paslaptis per įvairias mįsles, legendas,  žaidimus bei komandines užduotis.


Kvirkato turnyras (3-4 kl išvykstamasis Kano mieste ir rajone)

Lietuvos didžiosios kunigaikštystės Valdovų rūmų teritorijoje buvo rastas nuskilęs statinės dangtis su išraižytu stalo žaidimo lauku. Kauno senamiestyje archeologų surastas stalo žaidimų figūrėles galima pamatyti apsilankius Kauno pilies ekspozicijoje. Šachmatus ir šaškes šiandien žinome visi, tačiau ar girdėjote ką nors apie kvirkatą? Atvyksime pas jus ir papasakosime apie senovinius stalo žaidimus, kuriuos žaidė kilmingieji, bei pamokysime žaisti kvirkatą - įdomų, mąstymą ir atmintį lavinantį stalo žaidimą. Galėsite pasivaržyti su draugais dėl geriausio stratego titulo turnyre! Užsiėmimą galime pritaikyti vaikams su intelekto negalia, galime pravesti vaikams su judėjimo negalia. Apie poreikį užsiėmimą pravesti vaikams su intelekto ar judėjimo negalia prašome informuoti užsakymo metu. Išvykstamasis užsiėmimas vedamas Kaune ir Kauno r., kai grupė ne mažesnė nei 18 vaikų.


Ekskursija "Stipresnė už kalavijo plieną" tai ne tik pasivaikščiojimas po Šiaulius. Tai kelionė per istoriją nuo 1863-1864 m. sukilimo iki Dainuojančios revoliucijos. Veiklos metu keliaujant nuo paminklo prie paminklo, nuo vieno istorinio pastato iki kito atskleidžiamas nepalaužiamas lietuvių tautos troškimas siekti nepriklausomybės. Atskleidžiama, kaip kito priemonės tam tikslui pasiekti: ginkluotas sukilimas, raštas ir švietimas spaudos draudimo laikotarpiu, rezistencija ir galiausiai Dainuojančioji revoliucija. Apie tai ne tik kalbama, dalyviai įtraukiami aktyviai ieškoti atsakymų. Jie suskirstomi į dvi grupes kurios visos veiklos metu varžosi žaisdami bei vaidindami ir gauna apdovanojimus. Siekiama sužadinti meilę istorijai, savam kraštui, žadinti meilę savo šaliai. Kviečiame pražygiuoti per Šiaulius, o kartu ir per Lietuvos 150 metų istoriją ir įsitikinti, kad dainą gali būti stipresnė net už tankus.


Šios edukacijos metu moksleiviai teoriškai susipažins su Ventos krašto senąja istorija, apžiūrės modernią ir įdomią Ventos regioninio parko lankytojų centro ekspoziciją, išmoks mėtyti žiemgalių ietis, teisingai panaudoti skydą bei įskelti ugnį senoviniu titnaginiu skeltuvu. Ekspozicijoje yra kompiuteriniai terminalai su liečiamais ekranais, kuriuose galima pamatyti ir susipažinti su daug įdomių mūsų krašto istorijos momentų. Ši ekspozicija, su jos įrenginiais, yra labai geros priemonės teorinei edukacijos daliai. Teorinėje dalyje moksleiviai trumpai supažindinami su Ventos krašto priešistoriniais laikais, su čia gyvenusia žiemgalių gentimi, jos papročiais ir buitimi, su istoriniais laikais – kalavijuočių ordino įsiveržimu, kovomis su juo, Lietuvos valstybės atsiradimu, žiemgalių asimiliacija ir su vėlesne istorija. Teorinė dalis nėra vien sausas dėstymas, bet tuo pačiu ir patraukli vizualizacija. Praktinė dalis: 1. Supažindinimas su titnaginiais skeltuvais – kaip jie atrodo, iš kur kilę, kaip su jais skeliama ugnis (jei geras oras - lauke, saugioje vietoje, prižiūrint mokytojui, bandoma uždegti išdžiūvusias samanas, jei blogas – viduje tik skeliamos kibirkštys, irgi saugioje vietoje). 2. Supažindinimas su žiemgalių ietimis, jų formomis, ir po to lauke ieties mėtymas į taikinį. Užsiėmime aprūpinama maksimali sauga, nes ietį vienu metu sviedžia tik vienas moksleivis  prižiūrint mokytojui. Moksleiviai šiek tiek priartės prie suvokimo, kaip atrodė gyvenimas ir buitis mūsų kraštuose ankstyvaisiais viduramžiais – kaip skiriasi ugnies išgavimas nuo dabartinio, ir kiek reikia jėgų, tikslumo bei patirties, atliekant regis, paprasčiausią kovinį veiksmą – ieties metimą ir skydo laikymą. Nors moksleiviai praktiškai užsiima tik su dviem įrankiais (per tiek laiko daugiau neįmanoma), bet tuo pačiu metu, jiems dirbant, mokytojas trumpai papasakoja ir apie kitas iki istorinio laikotarpio žiemgalių buities bei karybos ypatybes. Baigiamoji užsiėmimų dalis – klausimai, refleksija.


Edukacinė programa "Dailininkas ir vaikiška knyga"

Raseinių Marcelijaus Martinaičio viešoji biblioteka

Vaikų, ypač ikimokyklinio ir jaunesnio mokyklinio amžiaus knygose iliustracijos vaidina didelį ir įvairiapusišką vaidmenį. Itin svarbi vieta joms tenka ir paveikslėlių knygose. Būtina vaikus nuo pat ankstyvojo amžiaus supažindinti su knyga kaip meno kūriniu, kuriame tekstas ir iliustracijos turi sudaryti darnią visumą. Pastaruoju metu vis didesnis dėmesys skiriamas vaikų skaitymo skatinimui, vaikiškos knygos vizualizacijai, naujų knygos formų paieškai. Edukacinės programos „Dailininkas ir vaikiška knyga“ metu vaikai bus supažindinami su garsiausių Lietuvos dailininkų, vaikiškų knygų iliustruotojų Kęstučio Kasparavičiaus, Sigutės Ach, Aušros Kiudulaitės, Ingos Dagilės, Dainiaus Šukio ir kitų kūrėjų iliustruotomis knygelėmis, su savitu jų iliustravimo „braižu“, naudojama piešimo technika ir priemonėmis. Vėliau edukacinio užsiėmimo eigoje vaikai bus glaustai supažindinami su knygų atsiradimo istorija, jų įvairove (medžiagos, formos, gamybos priemonės). Pademonstruojama šiuolaikinės knygos standartinė sandara (spaudos lankas, viršelis, priešlapiai ir kt.). Kuriama rankų darbo knygelė (širma - II klasės mokiniams, siūta – III – IV klasių mokiniams). Knygelė puošiama dekoratyviniu viršeliu. Numatoma knygelės paskirtis (dienoraštis, „mano kūryba“, „atminimų“ knygelė ir kt.). Esant laiko limitui, knygelės iliustravimas ir teksto kūrimas gali būti perkeliami į atskirą renginį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Vilkmergė ar Ukmergė?“

Ukmergės kraštotyros muziejus kviečia į edukacinį užsiėmimą „Vilkmergė ar Ukmergė?", kurio metu ne tik atskleisime Ukmergės vardo kilmę bei raidą, tačiau ir supažindinsime su krašto istorija interaktyviai! Šis edukacinis užsiėmimas - lyg integruota istorijos pamoka, kurios metu dalyviai supras, kad istorijos galima mokytis ne tik mokyklos suole. Mokiniai, atlikdami užduotis, paremtas žaidimo principu, atskleis svarbiausias Ukmergės istorijos detales, atliks komandines ir savarankiškas užduotis, dekoruos medinį pakabuką bei akimirkai pasijus istorinės Vilkmergės gyventojais!


Kas sukūrė trispalvę? (Nuotolinė paslauga)

Simboliai - neatskiriama visuomenės kasdienybės dalis, jų svarba neišblėso istorijos tėkmėje. Esame jų apsupti ir šiandien. Lietuvai svarbiausius simbolius - regime kiekvieną dieną, jie tapę lietuvių tapatybės dalimi. Tačiau ne visi žinome šių simbolių reikšmę bei kilmę. Edukacijos „Kas sukūrė trispalvę?" metu išmoksime pažinti, skaityti ir suprasti pagrindinius Lietuvos simbolius. Tai diferencijuota edukacija, pritaikyta įvairaus amžiaus mokiniams. Šio edukacinio užsiėmimo metu nagrinėsime Lietuvos valstybės simbolių kilmę, istoriją ir prasmę, diskutuosime apie jų svarbą nūdienos visuomenėje, analizuosime pagrindinius heraldikos principus. Galiausiai, išsiaiškinsime mums visiems taip artimos trispalvės sukūrimo istoriją.


Edukacinė programa „Svečiuose pas Čiurlionį“

Kviečiame moksleivius į svečius - į Čiurlionio namus Vilniuje! Edukacinė programa skirta 1-4 klasių moksleiviams, kurie nori artimiau pažinti ir pasinerti į magišką M. K. Čiurlionio asmenybės ir kūrybos pasaulį. Besisvečiuodami jaukiuose ir istorinę praeitį menančiuose M. K. Čiurlionio namuose moksleiviai susipažins su kompozitoriaus ir dailininko M. K. Čiurlionio vaikyste, kuri, kaip ir kiekvieno vaiko, buvo kupina nuotykių ir gražių potyrių. Skaitydami artimųjų prisiminimus ir žiūrėdami išlikusias šeimos nuotraukas, pažinsime menininko šeimą ir jį supusią aplinką. Susidraugausime su Kastuko broliais ir sesėmis, kuriems menininkas visą gyvenimą buvo sektinu pavyzdžiu ir jų globėju. Keliausime po padavimais apipintą Druskininkų miestą, kuriame prabėgo Čiurlionio vaikystė. Sužinosime, kas veikė Čiurlionio asmenybės formavimąsi, kas ugdė ir puoselėjo kūrėjo meninius gebėjimus. Apžvelgsime pagrindinius menininko dailės ir muzikos darbus ir skaitydami pasakas, sukurtas pagal Čiurlionio paveikslus, mokysimės drąsiai ir kūrybiškai pažvelgti į M. K. Čiurlionio meninį pasaulį, visada esantį šalia – tereikia žengti žingsnį ir leisti sau jame atsidurti. Kūrybinėje programos dalyje kiekvienas vaikas galės tapti savo šiandieninės pasakos kūrėju. Atsidūrę 1908 metų atmosfera alsuojančiame M. K. Čiurlionio kambaryje, naudodami piešimo priemones, moksleiviai turės galimybę patys tapti kūrėjais ir savo mintis bei įspūdžius perkelti į improvizuotą paveikslą.


Kūrybinė edukacija su rašytoja ir aktore Birute Mar: „Kaip kuriami knygos personažai ir siužetas"“ (Nuotolinė paslauga)

Tai 1-5 klasėms skirtas nuotolinis kultūrinės edukacijos renginys, kurio autorė ir vedančioji – žinoma rašytoja, aktorė ir režisierė Birutė Mar. Interaktyvaus nuotolinio susitikimo metu rašytoja pasakoja vaikams, kaip kuriamas knygos siužetas, kaip gimsta knygos personažai bei atsiranda jų dialogai. Taip pat autorė pristato knygos kūrimo etapus – nuo literatūrinio teksto rašymo, jo redagavimo, vėliau – dailininkės darbo kuriant „knygos veidą“: iliustracijas, maketą. Autorė remiasi savo sukurtomis knygomis „Marija ir Pūkelis“, „Princesių sala“, „Gėlininkė“ ir „Naktukas“ – šių knygų fragmentai įtraukti į rekomenduojamų mokykloms užklasinio skaitymo kūrinių sąrašą, knyga „Gėlininkė“ tapo pirmojo Nacionalinio vaikų literatūros konkurso laureate 2014 m., 2015 m. nominuota „metų knygos vaikams“ kategorijoje. Minėtas knygas 2020 m. išleido Kūrybos studijos Solo atskira serija jauniesiems skaitytojams „Birutės Mar knygų vaikams biblioteka“ (serijos dailininkė Kristina Norvilaitė) . Antroje pamokos dalyje Birutė Mar įtraukia vaikus į literatūrinį žaidimą, skatindama juos kiekvieną sugalvoti personažą savo būsimai knygai bei nedidelį siužetą - drauge jį plėtoja su užsiėmime dalyvaujančiais vaikais bei duoda užduotį - sugalvotą siužetą vėliau savarankiškai užrašyti kaip nedidelį literatūrinį tekstą. Plačiau apie kūrybinės edukacijos autorę – tinklapyje www.birutemar.lt


Kūrybinių dirbtuvių metu dalyviai turės galimybę sukurti grafikos darbą – atvirlaiškį, paveikslą – naudojant lino raižinio techniką. Pradžioje susipažinsime su kitų menininkų lino raižinių pavyzdžiais, aptarsime grafikos įrankių naudojimo saugos taisykles. Tyrinėsime iš ko susideda grafikos kūrinys: kas yra pozityvas ir negatyvas, linijos ir dėmės santykis. Sukurtus raižinius spausime rankiniu būdu, aptarsime tokio raižinio gamybą namų sąlygomis. Naudosime specialius vandens dažus vandens pagrindu.

Užsiėmimas vyksta menininkės studijoje kultūros komplekse SODAS 2123 Vilniuje. Susitikimo pradžioje vedama trumpa ekskursija po pastatą, susipažįstama su jo veikla, aplinka, vėliau studijoje mokiniai supažindinami su menininkės kūryba bei studijos aplinka. Susitikimo pabaigoje vyksta refleksija kurioje dalyviams sudaromos sąlygos, sukuriama saugi aplinka pasidalinti patirtimi ir sužinoti apie kitų dalyvių patirtis.
Užsiėmimas gali būti integruotas ir pritaikytas konkrečiai temai, mokomajam dalykui.

Dainų švenčių metai; NATO ir Europos sąjungos metai


Spalvų kodas – eksperimentai laboratorijoje (išvažiuojamoji)

„Spalvų kodas eksperimentai laboratorijoje“ tai „Mėgintuvėlio“ laboratorijoje vykstantys edukacinis renginys. Sujungiantis mūsų valstybės istoriją, gamtos mokslus ir chemijos eksperimentus į vieną visumą, tam, kad moksleiviai patirtų mokslo džiaugsmą. Edukacijos metu vaikai patys savarankiškai eksperimentuos: dėvės apsauginius akinius, chalatus ir naudosis tikrais cheminiais indais. Susipažins ir išbandys įdomiuosius chemijos eksperimentus: išbandys kietą anglies dioksidą, maišis įvairias spalvas, laikys ugnį rankose. Juk jei išmanai mokslą gali net ugnį suvaldyti. Pasiaiškinsime ar kietas anglies dioksidas (-80 C) pavojinga medžiaga, kaip su ja elgtis, o tada visi pagalvosime kur jo turi žmogus arba kur mokiniai jo jau ragavo? O, kai suprasime, kad visi gazuoti gėrimai pilni anglies dioksido iš sulčių pasigaminsime limonadą. Eksperimentų metu, pasigaminsime Lietuvos trispalvę vėliavą kolbutėse ir sužinosime, kodėl būtent šios spalvos buvo pasirinktos mūsų vėliavoje.


Drakonai, sakuros ir renesansas. Kokias kultūros paslaptis slepia pasaulio valiutos?

Ar kada pagalvojote, kad monetos ir banknotai gali papasakoti ištisą šalies kultūros ir meno istoriją, supažindinti su šalies tradicijomis ir kultūros paveldu?  Kviečiu atrasti pasaulį per valiutų dizainą ir simbolius. Edukacijos metu tyrinėsime pasaulio istoriją, kultūras, tradicias tiesiai iš banknotų ir monetų.  Ant kokios valiutos ir kodėl puikuojasi sakuros, drakonas, kengūra? Kodėl erelis - dažniausiai vaizduojamas paukštis?  Kas ir kokioje valiutoje simbolizuoja ilgaamžiškumą? Ką simbolizuoja žvaigždės ir karūnos? Kokia pirmoji moteris buvo pavaizduota ant monetų ir kodėl? Kokiose monetose slepiasi renesanso paslaptys? Pažinsime ne tik simbolių ir vaizdų reikšmes, bet kartu su jomis prisiliesime prie tų šalių kultūros.

Edukacijos tikslas: supažindinti moksleivius su pasaulio valiutų simbolika per įvairių pasaulio kultūrų tradicijų, meno ir istorijos prizmę.
Edukaciją veda finansinio raštingumo lektorė ir kultūros edukatorė Natalija Vėževičienė.


Antanas Baranauskas – septynių talentų žmogus (9–12 klasėms)

Programa skiriama praplėsti mokinių pažintį su žymiausiu Lietuvos romantizmo atstovu poetu Antanu Baranausku, pristatant jį ne tik kaip poemos ,,Anykščių šilelis“ autorių, bet ir kaip renesansinio tipo visapusiškai talentingą asmenybę, vieną didžiausių mūsų tautos šviesuolių, lietuvybės puoselėtojų, savo moksline veikla bei kūryba vedusį Lietuvos vardą į pasaulį. Klausydamiesi pasakojimo autentiškoje aplinkoje, analizuodami vaizdinę medžiagą, savarankiškai pagal pateiktas užduotis nagrinėdami tekstus, klausydamiesi muzikos įrašų, mokiniai susipažįsta su poetą formavusia gimtąja aplinka ir išlikusiais tėvų sodybos ženklais. Konkrečiais pavyzdžiais ir praktinėmis veiklomis A. Baranauskas pristatomas kaip ,,septynių gabumų žmogus“, palikęs pėdsakų lietuvių kalbos, matematikos, vertimo, muzikos srityse. Nepamirštami poeto kaip vieno žymiausių lietuvybės žadintojų nuopelnai lietuvių kalbai ir tautai. Lietuvybės stiprinimo temą A. Baranausko kūryboje ir jos aktualumą šiandien atskleidžia patys mokiniai, nagrinėdami poeto tekstus. Apie mažos tautos literatūros visuotinumą svarstoma susipažįstant su poemos ,,Anykščių šilelis“ vertimais į 20 pasaulio kalbų, o apie naujus klasikos perskaitymo būdus moderniais laikais diskutuojama klausantis poemos „Anykščių šilelis“ muzikinių interpretacijų. Programos metu mokiniai plečia savo kultūrinį akiratį, ugdosi literatūrines kompetencijas, lavina kūrybinį mąstymą, gebėjimą analizuoti skaitomą tekstą, kritiškai mąstyti, siejant nagrinėjamas temas su šių dienų aktualijomis.


Edukacinė programa „KITOKIA KELIONĖ PER LIETUVĄ”

Edukacinės programos „Kitokia kelionė per Lietuvą“ dalyvių laukia žaismingos užduotys keliaujant Lietuvos etnografinių regionų žemėlapiu „laumių pėdelėmis“. Teks įveikti nemažus iššūkius: tarmiškai perskaityti sakmę, atsakyti į viktorinos klausimus apie papročius, įminti mįsles apie senuosius buities rakandus, sudėlioti dėlionę ir įvardinti mitinę būtybę, atpažinti tradicinius etnografinių regionų valgius, virtualiai aprengti merginą ir vaikiną tautiniais drabužiais. Kelionės užduotis įveiksite išmaniųjų technologijų pagalba.


Edukacinė programa „Bitės liemuo, lino gelmuo“ (3 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Tikslas: skatinti  moksleivių domėjimąsi bitininkystės tradicijomis, bendruomeniniais papročiais. Uždaviniai: 1. Aktualizuoti bitininkystės tradicijas, pristatant šio amato puoselėtojus, tęsiančius vietinių amatų tradicijas, pritaikančius jas šiandienos  poreikiams. 2. Supažindinti mokinius su XIX a. pab. – XX a. pr. apšvietimo priemonėmis Lietuvoje. 3. Sudominti mokinius bičių gyvensena, šeimos struktūra, jos narių funkcijomis. 4. Skatinti tyrinėti ir vartoti bičių produktus. 5. Mokytis lieti žvakes senuoju mirkymo būdu arba  su forma. 6. Formuoti mokinių ekologinį  sąmoningumą.
Užsiėmimo dalyviai supažindinami su tradicinės kultūros apšvietimo priemonėmis: demonstruojamas žibinčius, žibalinės lempos, žibintai, įvairių formų žvakidės ir žvakės. Diskutuojama apie bičių svarbą žmonijai, apie žmogaus vykdomą veiklą ir jos padarinius vabzdžiams. Demonstruojamas video siužetas/pasakojimas „Bitininko užrašai". Užsiėmimo dalyviai supažindinami su bičių šeimos struktūra, bičių namais ir darbais. Aiškinamasi, kada bitė vadinama avilio, lauko bite, kada ji gali tapti sargybine ir žvalge. Tyrinėjami bičių produktai: žiedadulkės, bičių pikis, bičių duonelė, vaškas. Bitininkystės verslas pateikiamas kaip svarbus kaimo kultūros verslas, kur kas svarbesnis negu uogavimas, grybavimas ar net medžioklė. Iš natūralaus vaško liejamos žvakės senuoju mirkymo būdu arba su forma. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas. Siekiamas poveikis: mokiniai susipažins su senaisiais lietuvių verslais, apšvietimo priemonėmis, bendruomeniniais bitininkystės papročiais ir jų kaita, pagamins tradicinį dirbinį, formuos ekologines nuostatas. Veiklos įgyvendintojas: JKC Krašto muziejaus edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. ŠPI, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. VDU, etnologijos ir folkloristikos magistras. 20 metų pedagoginė  patirtis mokykloje, 9,5 metų etninės kultūros specialistės, edukatorės patirtis muziejuje.


Edukacinės programos „Vaikystė ir žaislai: nuo viduramžių iki pramonės revoliucijos" yra skirta analizuoti vieną iš įdomiausių ir iki šiol mažiausiai tyrinėtų praeities žmonijos tyrimų krypčių - vaikystės kasdienybę, vaikystės atributus ir jų kaitą skirtingais istoriniais laikotarpiais. Programa remiasi Žaislų muziejaus pristatomomis trimis esminėmis ekspozicijomis: vidurmažiais, etnografija ir XX amžiaus Lietuvoje, jas praplečiant pasaulinėmis tendencijomis ir ryšiais. Pristatydami bei aptardami laikotarpius reprezentuojančius eksponatus siekiame atskleisti priežastinius ryšius, lėmusius vaikystės aktualijas: kaip keičiasi vaikystės veiklos ir žaislai, kas lemia temas ir žaislų populiarumą, kaip keičiasi daiktai keičiantis suaugusiųjų gyvenimui, technologijoms bei pramonei. Edukacinės programos uždavinys - įtraukti dalyvius į diskusiją apie vaikystės sampratą, skatinti remtis asmenine patirtimi ir analizuoti priežastis, kurios šimtmečiais lemia kartų gyvenimo skirtumus; suteikti dalyviams galimybę aktyviai dirbti grupėmis ir ieškoti bendrų atsakymų į pateiktus vaikystės kasdienybės tyrimams skirtus klausimus. Šia edukacine programa siekiame atskleisti dalyviams metodus, kaip žmonijos praeitis gali būti tyrinėjama bei interpretuojama, kaip analitinis mąstymas ir platus išsilavinimas padeda rasti priežastinius ryšius, lemiančius ne tik vaikystės kasdienybės pokyčius, bet kartu atspindinčius ir besikeičiantį suaugusiųjų pasaulį. Siekiame, kad edukacinės programos dalyviai diskutuodami ir ieškodami atsakymų į pateiktas užduotis pajustų ir suvoktų, jog vaikystė ir ją pristatantys žaidimo objektai yra ne atsitiktiniai fenomenai ar „tik vaikams įdomi tema“, tačiau kompleksiškai ir integraliai su konkretaus žmonijos laikotarpio gyvensena, turimais ištekliais bei kolektyviniais gebėjimais susiję kultūriniai reiškiniai.


Edukacijos metu kartu su vaikais gaminsime ekologiško  modelino masę, iš kurios kursime meno kūrinius sau ir kitam, analizuosime kūrybinį procesą, įvardinsime kylančias idėjas ką galima kurti ir jas įgyvendinsime. Baimę suklysti verta tos rizikos, nes visada galima perdaryti iš naujo.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


M. K. Čiurlionio kūrybinis kelias (Nuotolinė paslauga)

Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Visi drauge sėsime į virtualų autobusą ir važiuosime į Druskininkus bei Kauną. Lankydamiesi Druskininkuose esančiuose menininko namuose, klaidžiodami istorijos naratyvuose, sužinosime apie Kastuko vaikystę ir namus, kuriuose nuo ryto iki vakaro, skambėjo muzika. Antrojoje dalyje kelsime į Kauną. Tai yra vienintelė vieta pasaulyje, kur sukauptas beveik visas įžymiausio lietuvių dailininko, kompozitoriaus, literato ir visuomenės veikėjo M. K. Čiurlionio (1875–1911) kūrybinis palikimas. 2003 m. pagal šiuolaikinius muziejinius reikalavimus atnaujintose M. K. Čiurlionio galerijos patalpose eksponuojami genialaus lietuvių menininko tapybos ir grafikos darbai.


Lemtingi pasirinkimai (nuotolinė literatūros edukacija pagal Ilonos Ežerinytės prozą paaugliams)

Kiekvieno gyvenime daug ką lemia pasirinkimai. Kas priverčia knygos veikėjus pasielgti vienaip ar kitaip? Kokie jų pasirinkimai lemia tolesnę siužeto eigą? Kaip vystytųsi istorija, jei pasirinkimas būtų buvęs kitoks? Šioje literatūros edukacijoje, remiantis mokinių pasirinkta Ilonos Ežerinytės knyga („Sutikti eidą“. „Verksnių klubas“, „Skiriama Rivai“ ar „Dabar Marselis“), analizuojamos paauglių gyvenimo situacijos, pateikiamos divergentinį mąstymą skatinančios užduotys, kai iškilusioms veikėjų problemoms ieškoma alternatyvių sprendimų. Edukacija skirta 7 - 8  klasių mokiniams.


„Per žvakę į mitologiją“ – tai edukacinė programa mokiniams nuo 1 iki 6 klasės, kurioje jie ne tik pasigamins tradicinę lietinę, vyniotinę, skobtinę arba mirkytinę žvakę, bet ir atras milžinišką lietuvių mitologijos pasaulį slypintį už mažos žvakės liepsnelės. Liejant žvakę, šokant, dainuojant, žaidžiant, stebint, klausant, klausiant, spėliojant ir protaujant laikas neprailgs. Klausantis sakmių, burtų, prietarų ir tikėjimų atpažinsim senųjų lietuvių ugnies dievybes: Gabiją, Perkūną, Saulę ir jos dukras, bei Gabjaujį, Kalvelį ir Velnią. Sužinosim, kokie jų visų tarpusavio ryšiai ir įtaka žmonių ir pasaulio gyvavimui. Per senuosius šokius ir žaidimus atpažinsim bičių dievybes Austėją ir Bubilią. Suprasim, kaip siejasi ugnis, bitės ir augalai. Per žvakės liepsną pažvelgsim į pagrindinius žmogaus gyvenimo tarpsnius: gimimą, vestuves ir išėjimą. Ypatingos iliustracijos ir trumpi filmukai paįvairins veiklą, o programos pabaigoje kiekvienas dalyvis išsineš bendru darbu nuaustą nepaprastą vaškinę žvakę ir žinias. Edukacinės programos turinys yra pritaikytas prie rudens, žiemos, pavasario ir vasaros sezoninių švenčių, tad ji išlieka aktuali visus metus.

Vilniuje Šventaragio slėnyje viduramžiais ruseno ąžuolinėmis malkomis kurstoma šventoji ugnis. Rašytiniai šaltiniai mini, kad joje buvo aukojamas bičių vaškas ir kvapnūs žolynai. Tais laikais po Vilnių nuolat sklido saldus ir nosį kutenantis šventyklos dūmas... Ieškosim atsakymų, koks jis galėjo būti?

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa „Taip gyveno mūs senoliai“ vyksta Rokiškio krašto muziejaus Etnografijos skyriuje Kriaunose, etnografinėje ekspozicijų salėje. Lankytojų laukia pažintis su senaisiais amatais, amatininkų įrankiais ir dirbiniais, kaimo išradėjų pagamintais prietaisais ūkio darbams ir buičiai, buities rakandais. Erdviose muziejaus patalpose įrengtas XX a. pradžios kaimo trobos interjeras. Dalyviai sužinos seniau naudojamų įrankių ir daiktų paskirtį, įrenginių veikimo principus, kokia buvo kaimo žmonių buitis, darbai ir kasdienybė. Programos dalyviai galės su kočėlais kočioti skalbinius, naščiais nešti krepšius (kuošikus) su bulvėmis, piestoje grūsti grūdus ar sėmenis, plėšyti plunksnas. Kiekvienas dalyvis nusikaldins Kriaunų miestelio jubiliejinę monetą. Programa pritaikyta įvairaus amžiaus lankytojams, kiekvienai grupei skirtos skirtingos potemės. 1-4 klasių mokiniai papildomai susipažins su vaikams skirtais baldais (lopšiais, vygėmis, lovelėmis), stovynėmis, račiukais, snieglente, mediniais žaislais. 5-8 klasių mokiniai susipažins su tradiciniais amatininkais. 9-12 klasių mokiniai detaliau susipažins su kaimo išradėjų išradimais, jų veikimo principais. Programa pritaikyta spec. poreikių mokiniams.


Lietuviška tapatybė (išvažiuojamoji edukacija)

Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

Edukacija kalba apie mūsų identitetą. Edukacijos metu dalyviai skatinami permąstyti susiformavusį požiūrį apie tapatybės ribas: atsakyti sau, kas yra lietuviška, o kas ne, kas yra neliečiama, o kas kvestionuojama? Į šiuos klausimus padės atsakyti Dainiaus Liškevičiaus, Ksenijos Jaroševaitės, Šarūno Šimulyno, Leono Striogos, Petro Rimšos kūryba.
Žiūrėdami  D.Liškevičiaus videoperfomansą „Kleksas/ Restartas“ 2000, analizuosime kūrinį pagal pasiūlytą metodiką (ką jaučiu, ką matau, kaip tai interpretuoju).  Būtent videoperfomanso interpretacija tampa diskusijos objektu ir asmeninio požiūrio į meno kūrinį raktu.
Per meno kūrinio pažinimą bus plečiamas ne tik dalyvių kultūrinis laukas, ugdoma kultūrinė patirtis, bet pasiekiamas ir psichologinis efektas: dalyviai yra skatinami formuluoti ir reikšti savo nuomonę, išsakyti mintis, reflektuoti savo potyrius, emocijas. Meno kūrinys šioje edukacijoje yra tik priemonė arba forma savirefleksijai: kalbėdamas apie meno kūrinį, dalyvis iš esmės kalba apie save.
Siūloma edukacija  yra aukštos meninės ir kultūrinės vertės, joje naudojamos šiuolaikiškos raiškos ir komunikavimo formos, įtraukiančios visus veikloje dalyvaujančius. Jos metu pristatomi vieni garsiausi Lietuvos menininkai bei jų darbai. Edukacijos metu keliami nepatogūs klausimai skatina dalyvių kritinį mąstymą ir praplečia pilietiškumo suvokimo ribas.


UAB "Eksperimentinė kūrybinio mąstymo laboratorija"

Interaktyvus, patyriminio mokymo metodais paremtas edukacinis užsiėmimas skirtas pažinti sprendimų kūrimo ir priėmimo komandoje procesą, mokytis jį valdyti. Kviečiame patyrinėti kūrybos kaip problemų sprendimo procesą. Juk kūryba sutinkama ne tik mene, jos gausu moksle ir net versle. Tai kas mene vadinama kūriniu, moksle – atradimu/išradimu, o versle – nauju produktu ar paslauga. Verta lavinti gebėjimą kelti naujas idėjas, mąstyti savarankiškai, originaliai. Greitai susiorientuoti nežinomoje ar nepatogioje situacijoje ir gebėti spręsti tokioje aplinkoje kylančias problemas. Dviejų teatrinių simuliacijų/žaidimų pagalba patyrinėsime kūrybinį procesą ir jo etapus, svarbius vaidmenis komandoje ir jų funkcijas; patirsime kuo skiriasi moderuojamas ir nemoderuojamas kūrybinis procesas; lavinsime gebėjimą reikšti mintis argumentuotai ir diskutuoti; mokysimės bendradarbiauti ir priimti sprendimus komandoje. Edukacinis užsiėmimas “Sprendimų kūrimas komandoje” skirtas 7-12 klasių moksleiviams.


Spektaklis „Rimtai linksmos pasakaitės“ ir aptarimas su kūrybine trupe

Spektaklyje "Rimtai linksmos pasakaitės" linksmai ir šmaikščiai kalbama apie rimtus bei svarbius dalykus: tiesą ir paskalas, darbštumą ir girtuoklystę, nuoširdumą ir tuščiagarbystę, vienatvę ir bendruomeniškumą. Spektaklio siužetas sukurtas, remiantis šmaikščiomis lietuvių liaudies pasakomis ir šiandieninio kaimo bei miesto aktualijomis. Kūrybos procesas - lyg žaidimas, kuriame įprasti buitiniai daiktai: samčiai, šepečiai, šaukštai įgauna visai kitą būvį. Pvz. du grėbliai - tampa malūnu, dubuo - kepure, šepečiai policininko antpečiai... Žavi režisierės A. Sunkloaitės išmonė, aktorių meistrystė, įgarsinimo originalumas. Mitologinės būtybės ir kultūriniai objektai adaptuoti šiuolaikiškai. Aktoriai kartu su žiūrovais keliauja per "Pasakėnų" kaimą. Kelionėje atsiskleidžia kaimo realybė: šeimos gyvenimas, darbštumas, gerumas. Pajuokiamos ydos: paskalos, tinginystė. Žiūrovų laukia linksma, improvizuota kelionė į Pasakėnų kaimą, kur jie sutiks pačių įvairiausių personažų ir patirs pačių keisčiausių ir įdomiausių nuotykių. Visada yra glimybė rinktis tarp gėrio ir blogio. Blogį įkūnija mitologinė būtybė - velnias, su kuriuo draugauti yra labai paprasta, bet jį įveikti sudėtinga.


Edukacinė paskaita „UNESCO saugomų Lietuvos vietovių unikalumas“ (Nuotolinė paslauga)

Nuotolinė edukacinė paskaita bus transliuojama gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos gali būti vedamos ZOOM, Google Meet platformų pagalba. Edukacinės paskaitos metu bus aiškinamasi, kuo svarbi šiandieniniam pasauliui yra UNESCO organizacija ir jos priimami sprendimai, kas yra Pasaulio paveldo konvencija bei Pasaulio paveldo sąrašas, kas į jį ir kodėl patenka. Nuotraukų ir vaizdinių pagalba bus supažindinama su UNESCO saugomais objektais pasaulyje, kaimyninėse šalyse bei Lietuvoje. Aiškinsimės, kodėl Lietuvoje net 4 objektai buvo įrašyti į Pasaulio paveldo sąrašą ir ką tai reiškia pačiai valstybei bei jos gyventojams ir svečiams. Aptarsime šių objektų atsiradimo istorijas, jų genezę, stebėsime kaip per šimtmečius keitėsi šių objektų svarba vietiniams gyventojams bei esamai valdžiai. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti UNESCO saugomas Lietuvos materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Lietuvos herbas, šarvuotas raitelis su kalaviju ir skydu, dar vadinamas Vyčiu, yra vienas iš seniausių valstybės herbų Europoje. XIV a. pabaigoje LDK valdovų antspauduose vaizduotas raito kunigaikščio portretas vėliau tapo kunigaikštystės herbu. Jis kaldintas ant monetų, graviruotas spauduose, pasirodė Vakarų Europos herbynuose. Vytis puošė valdovų antkapius, bažnyčių ir rūmų interjerus bei portalus, gobelenus, indus ir kitus valstybę reprezentuojančius daiktus. Vienu metu raitelis puošė daugelio mūsų kunigaikščių antspaudus. Viduramžiais nemokančioje skaityti visuomenėje antspaudas buvo visagalis valdžios ženklas. Kadangi simbolis dar nebuvo susiformavęs, vaizdo pavidalas dažnai priklausė nuo savininko bei graviruotojo. Nebuvo nusistovėjusi raitelio jojimo kryptis, žirgo judesys, riterio rankose laikomas ginklas. Vienuose jis joja kairėn, kituose – dešinėn, žirgas tai stovi, tai šuoliuoja, vienur riteris laiko ietį vertikaliai prieš save, kitur už savęs, dar kitur horizontaliai ar įstrižai. Kiek vėliau pasirodo raitelis su kalaviju ir skydu, ant kurio vaizduojamas kunigaikščio šeimos ženklas: Jogailos – dvigubas kryžius, Skirgailos – liūtas, Vytauto – Gediminaičių stulpai. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su Lietuvos valstybės herbo Vyčio istorija, sužinos, kaip susiformavo pats herbas ir jį įvardijantis terminas. Bus analizuojama herbo kompozicija, spalvų simbolika. Valdovų rūmų muziejaus vertybių ir archeologinėje ekspozicijoje ieškosime senosios Lietuvos ženklų, kurie ir dabar yra svarbūs mūsų valstybės heraldikoje. Praktinėje dalyje kursime vėliavėles su Vyčio ženklu. Mokiniai galės apžiūrėti ir rankose palaikyti kalaviją ir skydą (rekonstrukcijos), kurie vaizduojami ir Lietuvos herbe. Praktinėje užsiėmimo dalyje mokiniai pasigamins istorinę Lietuvos vėliavėlę ir pakilę į muziejaus apžvalgos bokštelį suskaičiuos, kiek vėliavų matyti Vilniaus panoramoje. Užsiėmimas parengtas atsižvelgiant į pasaulio pažinimo programos 3–4 klasėms nuostatas ir turinį


Ne aš mušu  – verba muša, tolei muš, kol suluš

Trakų krašto kultūros ir amatų asociacija

Edukatorė Leonarda Šostak - floristė, reklamos apipavidalintoja, amatininkė. Nuo 2014 m.  Trakų krašto tradicinių amatų centre veda edukacines veiklas vaikams. Jos vykdomos veiklos skatina vaikų kritinį mąstymą, ugdo mokinio kultūrinę savimonę, stiprina kūrybiškumą, ugdo komunikavimo ir pažinimo kompetencijas, formuoja mokinių kultūros vartojimo įpročius.
Edukacinės veiklos metu organizuojama ir įgyvendinama inovatyvi ir kūrybiškumą skatinanti veikla; taikomų metodų pagalba mokiniai bus skatinami generuoti idėjas, kritiškai mąstyti, kelti klausimus, įžvelgti sąsajas; bus sudarytos sąlygos mokiniams būti unikaliais, leisti kelti ir įgyvendinti savo idėjas; veiklos pritaikytos prie kiekvienos amžiaus grupės poreikių, žinių, galimybių priimti ir suvokti informaciją, formuoti mokinių kultūrinius įpročius; bus užtikrinti veiklų nuoseklumas, detalumas ir tarpusavio dermė; papildytos bendrąsios ir specialiąsios žinios, skatinant kūrybišką mokinių veiklą.
Edukacijos metu sužinosite Verbų sekmadienio reikšmę lietuvių kultūroje, pažinsite Verbų regioniškumo ypatumus, įvairius rišimo būdus. Sužinosite kada surinkti žolynus, kaip juos nudažyti, kokie augalai tinkami rišti verbai, susipažinsite su įvairiomis lauko ir naminėmis gėlėmis, įvairiomis smilgomis, samanomis, rugių varpomis. Iš  paruoštos žaliavos rišite plokščiąją, ar figūrinę verbą, kuri papuoš Jūsų ar Jūsų artimo namus.


Kaleidoskopas - prietaisas gyvuojantis jei daugiau nei 200 metų ir džiuginantis nesibaigiančia spalvų ir raštų derme. Mūsų fantazijai sunku konkuruoti su skirtingų raštų gausa. Tačiau kaip kaleidoskopui pavyksta sukurti šiuos vaizdus? Kaip sukuriama optinė iliuzija su keliomis spalvingomis detalėmis? Edukacijos metu analizuosime optines iliuzijas, bandysime išspręsti skirtingas užduotis ir konstruosime savo kaleidoskopą, kuris bus unikalus ir kiekvieno kuriantis skirtingus vaizdus. Veikla lavina smulkiąją motoriką, skatina susikaupimą ir dėmesio sutelkimą.


Pramoginė kulinarinio paveldo edukacija „Nuo pramogos kukurūzų labirinte iki dvaro produktų degustacijos “

Ar esate buvę dvare, kuriame ne tik gražus išpuoselėtas parkas, nuostabūs rūmai, bet laukia ir išmanios pramogos? Ilzenbergo dvaras jus kviečia į svečius ir siūlo pramoginę kulinarinio paveldo edukaciją „Nuo pramogos kukurūzų labirinte iki dvaro produktų degustacijos“. Edukaciją pradėsime kukurūzų labirinte, kuris išsirangęs 1,5 ha plote. Šis labirintas, skirtingai nuo kitų parko objektų, išsiskiria savo dydžiu ir sudėtingumu. Todėl jam įveikti bus reikalinga kantrybė, nes labirinto takais galėsite ne tik nueiti ne vieną kilometrą, bet ir, naudodamiesi labirinto žemėlapiu, kaip tikri dvaro „piliečiai“, užpildyti dvaro pasą. Kukurūzų labirintas yra ypatingas ne tik savo dydžiu, bet ir savo atsiradimo istorija. Jis, kaip ir kiekvieno mūsų parke esančio takelio vingis yra sugalvotas, apskaičiuotas ir nupieštas pačių dvariškių. Prieš žengiant į šį labirintą turite įsitikinti ar turite su savimi labirinto žemėlapį. Po pramogų ir žaidimo labirinte kviesime jus susipažinti su Ilzenbergo dvaro ūkiu ir jame gaminama produkcija. Ir ne tik! Daugelį produktų, kuriuos mes gaminame, jūs galėsite paragauti ir tuoj pat įvertinti. Turėdami užpildytą dvaro pasą, leisitės į apžvalginę ekskursiją, kurios metu dalyviai susipažins su Ilzenbergo dvaro ūkio specifika, aplankys ūkio fermą, paukštidę, šiltnamius, vynuogyną, bityną, sodą. Sužinosite, kad Ilzenbergo dvaro ūkis veiklą vykdo natūralios žemdirbystės principais ir kol kas yra vienintelis toks dvaro ūkis ne tik Lietuvoje, bet ir Latvijoje bei Estijoje. Po trumpos ekskursijos pakviesime į dvaro oficiną (šeimininko namą), gidas pristatys darnoje su gamta užaugintus ir natūraliai pagamintus dvaro produktus, jų gamybos technologiją, degustavimo specifiką. Po degustacijos edukaciją užbaigsime įsimintinu siurprizu – švediškos patrankos šūviu!


Karamelinių saldainių gaminimo edukacinė programa

Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis, rodomas "stebuklas" - korėtos karamelės gamyba. Edukacijos metu dalyviai stebi bei dalyvauja karamelės (korėtosios ir lietuviško ledinuko) gamybos procese - atsivėsina, degustuoja, o vėliau ją pašildo ir, pamokyti amatininkės, iš masės gaminasi saldainius, kuriuos vėliau tvarkingai supakuoja ir vežasi namo. Atminties lavinimui edukacijos pabaigoje vaikai patys prisimins žingsnelius, kuriais mokėsi gaminti karamelę, bei supras kaip svarbu klausyti ir netrukdyti kitiems.


Teatras – universali kalba, apjungianti daugybę meno ir mokslo sričių: nuo literatūros iki retorikos, nuo dramaturgijos iki kino. Teatre kiekvienas gali atrasti sau priimtiną meno kalbą, o svarbiausia – atrasti ir pažinti patį save, pasitelkiant pamatines teatro meno rūšis: kūną, kalbą, komandiškumą ir kūrybiškumą. Lavinant šiuos keturis elementus galima pasiekti stebėtinų rezultatų, savęs pažinimo kelionėje.
1K-ūnas, 2K-alba, 3K-omanda, 4K-ūryba: visi 4K elementai yra nedalomai susiję ir veda vienas prie kito, kaip iš skirtingų vietovių į tą pačią jūrą suplaukiančios upės. 4K elementai – nesunkiai pritaikomi įvairioms amžiaus grupėms, nes teatras – universali kalba ir leidžia prie jo prisiliesti kiekvienam patogiausiu būdu.


Ar poetas Anzelmas Matutis buvo dykas vaikas? O taip! Pažinkime vaikystės bičiulį - poetą Anzelmą Matutį linksmai leisdami laiką muziejuje, džiaugsmo ir atradimų kupinomis širdimis. Čia sužinosite apie poeto vaikystės nuotykius, pokštus. Išmoksite ne tik jūsų smegenėles nubudinančių, bet juoko raumenis stiprinančių kūrinėlių. Atsipūskime ir pabūkime pas Matutį linksmai!


Ekskursija: Vilniaus universitetas - vaikams!

Pačioje Vilniaus senamiesčio širdyje esantis architektūrinis universiteto rūmų ansamblis pasakoja daugiau nei 400 metų istoriją. Ansamblyje atsiskleidžia pagrindiniai Lietuvoje buvę architektūros stiliai: gotika, renesansas, barokas, klasicizmas. Per gana ilgą istorinį laikotarpį universiteto kiemeliai sukaupė platų istorinį paveldą. Čia slypi tiek pirmųjų Lietuvos jėzuitų vienuolijos istorija, tiek garsių asmenybių, kaip kad:  M. K. Sarbievijus, M. Daukša, S. Daukantas, A. Mickevičius, O. Šimaitė, M. Olkinaitė bei kitų Lietuvos kūrėjų gyvenimo istorijos.
Šios ekskursijos pagrindinis tikslas yra supažindinti jaunuosius lankytojus su Vilniaus universiteto istorija bei kultūriniu paveldu. Tikslui pasiekti pasitelkiami žaidimo elementai, kurie leidžia smagiai ir smalsiai susipažinti su Universitetu.
Šio užsiėmimo pagrindiniai uždaviniai yra šie:
1. Sužadinti mokinių norą domėtis istorija, menu bei architektūra;
2. Skatinti mokinius tyrinėti bei kūrybiškai ieškoti sprendimų suteikiamoms užduotims;
3. Skatinti mokinių tarpusavio bendradarbiavimą.

Poreikiui esant, užsiėmimas gali būti vedamas anglų kalba.


Įspūdinga pažintis su gintaru per pojūčius (Mizgirių gintaro muziejus)

Uždaroji akcinė bendrovė "Gintaro galerija"

Muziejuje gintaras pristatomas meninėmis formomis, o mokslinės žinios apie jį - interaktyviomis priemonėmis.
Unikalų parodos pobūdį labiausiai suteikia gausi retų gintarų ir meno kūrinių kolekcija, kurią papildo specialiai šiam muziejui suprojektuotuose panoraminiuose ekranuose pateikiamas virtualus pasakojimas apie gintaro susidarymą.
Rodomas gintaro susidarymą pristatantis 3D filmas apie prieš maždaug 40-50 mln. metų augusį Gintarmedžių mišką. Gintaro susidarymo legendą pristato animacija apie Jūratę ir
Kastytį. Vidiniame multimediniame tilte parodomas realiais faktais paremtas poetinis pasakojimas apie Kuršių Nerijos formavimąsi.
Praktinių užsiėmimų erdvėje pasitelkus pagrindines jusles: lytėjimą, uoslę, klausą galima sužinoti pagrindines fizikines ir gydomąsias gintaro savybes. Galima paliesti tiek šlifuotą, tiek nešlifuotą gintarą, rankose pakilnoti didesnį gintaro gabalą, kad suprasti, koks yra jo svoris. Kai  gintaras sušyla – skleidžia sakų aromatą. Galima palyginti gintaro svorį su medžiu, akmeniu, stiklu ar metalu, pagrojus gintariniu metalofonu, galima išgirsti, kokį garsą skleidžia gintaras, o kokį garsą skleidžia stiklas, akmuo ar metalas. Akcentuojama kiekvieno dalyvio patyriminė veikla. Pateikiami gintaro panaudojimo liaudies medicinoje pavyzdžiai. Užsiėmimo dalyviai išmoksta gintarą atskirti nuo kitų gamtinių bei pramoninių medžiagų, bei gauna žinių apie gintaro gydomąsias savybes. Pasibaigus interaktyviam pristatymui galima apžiūrėti:
• Perkūno akmenį – didžiausią jūrinį gintarą Lietuvoje;
• unikalią inkliuzų kolekciją;
• Palvininkų gintaro telkinio geologinį pjūvį;
• gintaro prekybinius kelius;
• gintarų, kopalų ir fosilinių sakų kolekciją iš viso pasaulio;
• interaktyviuose ekranuose pavartyti gintaro enciklopediją.
Užsiėmimas lengvai pritaikomas tiek jaunesniems, tiek vyresniems moksleiviams. Šios edukacinės veiklos patyriminis pobūdis leidžia joje pilnavertiškai dalyvauti turintiems įvairias negalias.


INTEGRUOTA LITERATŪROS IR DAILĖS PAMOKA. Kaip kuriamas charakteris tekste ir paveiksle?

Šioje integruotoje dailės ir literatūros pamokoje mokiniai interaktyviai, kūrybiškai supažindinami su pagrindiniais literatūrinio veikėjo charakterio bruožais. Pasitelkiant meno ir literatūros kūrinius, juos lyginant, analizuojant, diskutuojant grupėje mokomės atpažinti charakterius, diskutuoti ir reikšti savo nuomonę, kaip ir kuo jie skiriasi literatūroje ir kaip meno kūriniuose. Ką rašytojas arba menininkas nori pasakyti vaizduodamas vienaip ar kitaip savo kūrinių veikėjus? Edukacija vyksta parodos erdvėje, mokiniams pristatoma paroda, ją sukūrę menininkai ir parodos koncepcija. Apžiūrint eksponatus jie ir jų autoriai trumpai aptariami akcentuojant pagrindinę parodos idėją. Edukacijos pagrindinė užduotis – naudojantis trumpais šiuolaikinių romanų tekstais ir pasitelkiant teoriją apie įvairius veikėjų charakterizavimo būdus, išanalizuoti aprašomą konkretaus tapybos darbo personažą. Grupės užduotis – rasti paveikslą, kurio veikėją (ar veikėjus) charakterizuoja kiekvienas tekstas. Grupės pristato savo darbus – argumentuoja pasirinkimus. Pamoka baigiama refleksija, diskusija.


Interaktyvus muzikinis spektaklis „Vilkas ir ožiukai“

„Vilkas ir ožiukai“ (rež. Šviesa Šulc) – interaktyvus muzikinis spektaklis žymiosios brolių Grimų pasakos „Vilkas ir septyni ožiukai“ motyvais.
Išdykę Ožiukai pradeda savo dieną mankštindamiesi kartu su vaikais, pusryčiauja, žaidžia, kol Mama Ožka supranta, kad turi palikti Ožiukus vienus namie ir keliauti į miestelį apsipirkti. Prieš išeidama ji įspėja Ožiukus apie kaime siautėjantį Vilką. Kartu su jaunaisiais žiūrovais Ožiukai mokosi eilėraščio, kurį išgirdę, galės saugiai įsileisti Mamą Ožką į namus. Kas nutinka mažiesiems Ožiukams, kai jie lieka vieni? Kokių gudrybių imsis Vilkas, kad galėtų patekti į Ožiukų namus? Viena gražiausių klasikinių pasakų spektaklyje pavirsta nuotaikinga ir pamokančia šiuolaikine istorija apie tai, kad negalima į namus įsileisti svetimų.
Spektaklyje skamba gyva autorinė muzika, atliekama Lauryno Bertulio.


Kryždirbystės interpretacijų kūrybinės dirbtuvės

Užsiėmimas vyksta LLBM, tarpukario miestelyje, Pakruojo ugniagesių stoginės salėje, pritaikytoje edukacijai visais metų laikais. Programos dalyvius pasitinka kryždirbystės edukatorius ir veda dalyviams kryždirbystės interpretacijų kūrybines dirbtuves. Atsižvelgus į užsiėmimo dalyvių amžių, aptariama kryždirbystės laikotarpiai, žinomiausių kryždirbių istorinės asmenybės, lietuviškų kryžių sintezė su senaisiais tikėjimais, regioniniai etnografiniai kryžių skirtumai, dabartinių kryžių specifika ir skirtumai nuo senųjų tradicijų. Dalyviai supažindinami su kryždirbystės simbolika, svarstoma apie tikėjimo svarbą besivystančios asmenybės formavime, bei bando įsijausti į tuometinį kryždirbių gyvenimą, mokosi dėlioti senųjų kryžių saulučių simbolines detales į vieną kompoziciją, bando pritaikyti simetrijos principus, bei sujungti visas popierines kryžiaus detales į vieną simbolinį meno kūrinį. PASTABA: LLBM Račkiškių kapų koplyčia yra nešildoma, tad programoje numatytas supažindinimas su geriausiais kryždirbių pavyzdžiais vykdomas tik šiltojo sezono metu, t. y. gegužės - rugsėjo mėn. Programa pritaikoma atsižvelgiant į dalyvių amžių.


Edukacinė ekskursija Venclauskių šeimos namuose

Edukacinė ekskursija kviečia į Venclauskių namus-muziejų, kur pasakojama daugybė nepaprastų istorijų apie čia gyvenusią Venclauskių šeimą, taip pat apie Šiaulių miesto istoriją. Klaidžiodami po įvairiaspalviais tarpukariniais dekorais puoštus kambarius, sužinosite, kuo ypatinga buvo Venclauskių šeima, ką svarbaus nuveikė jos nariai ir apskritai, kuo gyveno, kaip atrodė tarpukariniai Šiauliai. Šiuose namuose persipina daugybė pasakojimų, kurie ne tik įdomūs, bet ir pakviečia susimąstyti. Ekskursijos dalyviai nebus tik pasyvūs klausytojai, bet galės patys aktyviai dalyvauti ekskursijoje, atlikdami įvairias užduotis. O taip pat pabandyti atkurti Venclauskių namų-muziejaus tarpukarinę sienų puošybą bei susikurti savo ornamentą. Edukacinis užsiėmimas ne tik praplės akiratį, suteiks naujų žinių, leis pasireikšti kūrybiškumui, bet ir įtrauks į komandinį darbą, ugdys bendradarbiavimą, dalinimąsi. Gražus Venclauskių šeimos pavyzdys paskatins tarpusavio toleranciją.


Muzikinė komedija LIETUVIŠKI PERDAINAVIMAI spektaklis ir aptarimas/diskusija su kūrybine grupe (Nuotolinė paslauga)

Spektaklio autorius ir režisierius nusipelnęs Ukrainos meno veikėjas, Kijevo privataus lėlių teatro „Sraigė“ įkūrėjas, aktorius Jurijus Titarovas. Muzikinėje komedijoje „Lietuviški perdainavimai“ persipina lietuviško kaimo gyventojų kasdienybė. Tai jaukus, šmaikščios nuotaikos ir linksmų sceninių triukų kupinas vaidinimas. Apsilankę spektaklyje, vaikai supras, kas yra gėris, draugystė, sąžiningumas, moralė, išgirs lietuvišką liaudies muziką ir ilgai bei nuoširdžiai juoksis. Kaip teigia spektaklio režisierius Jurijus Titarovas: „pasaka moko, jog blogis visuomet yra nubaudžiamas. Viename epizode, spektaklio herojus šuo ištaria liūdną frazę: „pasaulyje nėra teisybės“, tačiau teisybė egzistuoja! Ir tą supras visi, kas apsilankys muzikinėje komedijoje „Lietuviški perdainavimai“!“. SPEKTAKLIO AUTORIUS IR REŽISIERIUS – Jurijus Titarovas; LĖLĖS IR SCENOGRAFIJA – Viktoras Nikitinas; MUZIKA – Jurijus Ševčenko, Žemyna Trinkūnaitė; VAIDINA: Margarita Kisiliova, Marija Patokova, Danutė Rukšienė, Igoris Ignatenko, Aleksandras Železnovas, Stanislavas Alochinas.


Muzikinis spektaklis ,,Mitas" ir ritmo dirbtuvės (Išvažiuojamoji)

„Mitas – tai slapta anga, per kurią į žmonijos kultūros apraiškas liejasi nesenkanti kosmoso energija.“ (J. Campbell). Mes beveik kiekvieną akimirką savo galvose sprendžiame problemas – jaudinamės dėl artėjančių atsiskaitymų – prieš mokytoją, viršininką, šeimos narį; po (ne)įvykusio konflikto dar keletą valandų ar net dienų svarstome, kaip būtume galėję/norėję elgtis; nenutrūkstančiai pergyvename dėl savo ginamo laiptelio ar užimamos vietos/pozicijos aplinkinių akyse. Tačiau mes – nei pirmi, nei paskutiniai. Prieš mus – tūkstančiai metų, nugyventų žmonių tokių, kaip mes, o tai - begalybė patirčių. Mitologija nėra tik bereikšmiai, išgalvoti pasakojimai. Tai – pirmykštės bendruomenės paliktos mums simbolinės nuorodos, kaip nugyventi šį gyvenimą ir peržengti gyvenimo etapų slenksčius (iš paauglystės į brandą, iš brandos į senatvę). Lietuvos teatro pasaulyje beveik nėra alternatyvių muzikinių spektaklių, kuriuose muzika būtų atliekama eksperimentiniais instrumentais. Kompozitorė Nijolė Sinkevičiūtė sukurė profesionalią, mitologijos temą atskleidžiančią muziką iš aktorių choro, pačių pasigamintų styginių, mušamųjų, pučiamųjų instrumentų dermės bei lietuvių tautos ritualų ir folklorinės muzikos. Po spektaklio moksleivių lauks muzikinės dirbtuvės. Jų metu dalyvius mokysime pajusti, suprasti ritmą, išgirsti muziką kasdienybėje bei išreikšti savo jausmus, energiją grojant, gilinsime moksleivių kultūrinę savimonę atskleisdami jiems kolektyvinio muzikavimo džiaugsmą, skatinsime bendradarbiavimą, atmosferinės muzikos kūrimo metu lavinsime jų vaizduotę ir pastabumą aplinkai. Užsiėmimų metu dalyvius supažindinsime su ritmikos pagrindais ir išbandysime neįprastas muzikos kūrimo technikas: kartu atliksime įvairius kūno perkusijos pratimus (jų metu lavinsime mokinių dėmesingumą, kūno koordinaciją, reakciją bei ritmo pojūtį), iš įvairiausių daiktų gaminsime savo muzikos instrumentus, kursime muzikines partijas savo nedidelės apimties kūriniams.