Eilėraščių dirbtuvės su rašytoja Indre Pliuškyte-Zalieckiene (nuotolinė paslauga)

Virtualus susitikimas, kurį veda skaitytojų ir vaikų literatūros profesionalų įvertinta poetė Indrė Pliuškytė Zalieckienė, vyksta per „Zoom“ platformą. Prieš susitikimą autorė PDF formatu išsiųs klasės mokytojui eilėraščio paruoštuką, kurį popierine arba skaitmenine forma (mokytojas parinks savo nuožiūra) dirbtuvių metu naudos kiekvienas dalyvis.
Dirbtuvių pagrindas – knyga „Kaip sutramdyti žvėryną?“. Pagrindinė jos mintis – vaikui kasdienybės iššūkius įveikti smagiau ir lengviau, kai įsivaizduojame juos kaip neįprastus gyvūnus, jaukiančius tvarką kambaryje/vonioje/virtuvėje/spintoje/kuprinėje.
Autorė interaktyviai supažindins veikėjais, įtrauks vaikus į diskusiją apie jų kasdienybės iššūkius, papasakos, kaip apie tai parašė eilėraščius. Vyks bendras idėjų generavimas, o specialių paruoštukų dėka kiekvienas mokinys greitai ir lengvai sukurs po individualų eilėraštį apie naujus veikėjus. Po edukacijos mokytojas galės paskirti vieną lietuvių kalbos pamoką visų kūriniams išklausyti bei dar vieną – dailės – pamoką eilėraščio iliustracijoms nupiešti.
Tikslas – skatinti vaikų domėjimąsi poezija ir kūryba, įtraukiant į sužaidybintą eilėraščio kūrybos procesą. Uždaviniai: patraukliai perteikti poezijos skaitymo, rašymo prasmę bei malonumą, lavinti komandinio bei savarankiško darbo, oratorinius įgūdžius. Poveikis: vaikai labiau pasitikės savo kūrybinėmis galiomis, pažins poeziją kaip patrauklią ir šiuolaikiniam vaikui aktualią literatūros formą.
Indrė Pliuškytė Zalieckienė 2020 m. pelnė A.Liobytės premiją už reikšmingiausą debiutą vaikų literatūroje. Knyga „Kapt kapt kapt“ dovanojama kiekvienam Lietuvos naujagimiui (projektas „Knygų startas“). Eilėraščių rinkinys „Kaip sutramdyti žvėryną?“ išrinktas geriausia knyga vaikams „Metų knygos rinkimuose 2021“.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Edukacija „Pažink popieriaus istoriją ir sužinok kaip jį išsaugoti”

Edukacijos „Pažink popieriaus istoriją ir sužinok kaip jį išsaugoti” metu mokiniai sužino, kuo skiriasi senųjų (XV–XIX a.) bei dabartinių knygų popieriaus gamyba ir kaip galima prailginti popieriaus gyvenimą atliekant prevencinį konservavimą. Dalyviai stabdo įplyšusio popieriaus irimą ir atkuria prarastą lapo dalį. Edukaciją sudaro dvi dalys. Pirmoje dalyje pasakojimo metu mokiniai panyra į praeitį, kada dar tik buvo išrastas popierius. Jie sužino, kokie yra išlikusių rankraščių ir senųjų knygų saugojimo (laikymo sąlygos) ir išsaugojimo būdai, yra supažindinami su restauratoriaus profesija, naudojamomis priemonėmis ir medžiagomis. Antroje dalyje mokiniai patys konservuoja suplyšusį popierių naudodami restauravimui skirtas priemones. Edukacijos metu ugdomas dokumento ir jo turinio išliekamosios vertės suvokimas, tvarus požiūris į mus supančią aplinką bei kultūros paveldo vertės suvokimą. Moksleiviai skatinami būti atidūs, kantrūs, atsakingi, mokomi suprasti išsaugojimo svarbą.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Ekskursija prasideda Trakų gatvės pradžioje, kur mus pasitinka Miesto sargybinio statula. Senų piešinių bei žemėlapių pagalba aiškinsimės, kaip ši siena juosė Vilnių, kiek prireikė pastatyti vartų bei kaip jie galėjo atrodyti. Aplankysime 4 Vilniaus gynybinės sienos vartų vietas, ieškosime išlikusių miesto sienos liekanų, kalbėsime apie sienos statybą ir jos reikšmę sostinės gyvenimui. Pasigėrėsime vieninteliais išlikusiais Aušros Vartais, tyrinėsime detales, kurios buvo bendros visiems miesto vartams ir aiškinsimės, kur ir kaip gyveno bei kokias pareigas turėjo Vilniaus budelis, taip pat glaudžiai susijęs su gynybine miesto siena.


Kultūrinė edukacinė programa - ekskursija „Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“

Edukacinė programa - ekskursija „Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“ Europos centre esantis Vilnius pasižymi
religijų ir kultūrų įvairove. Miestas, tarsi margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė, kur kiekvienas žiedas – vis kita tautinė
kultūra – nulemia puokštės gražumą ir spalvingumą. Tad ir mažiausiam žiedeliui sunykus, skurdėja visuma. Margaspalvėje
puokštėje katalikų bažnyčios ir pravoslavų cerkvės, žydų sinagoga ir karaimų kenesa, esami ir tik nuotraukose užfiksuoti
statiniai. Šimtmečiais saugodamas kiekvieną žiedą, Vilnius tapo Lietuvos kultūros ir architektūros lobio skrynia. Programos
„Vilniaus margaspalvė kultūrų ir religijų puokštė“ metu pakelsime tos skrynios dangtį, tam kad supažindinti mokinius su čia
gyvenusių ir tebegyvenančių tautų religijų, kultūros, ir paveldo įvairove. Maršruto trasa įtrauks į miesto erdvių tyrinėjimą,
atkreips dėmesį į skirtingų tautų patirtus iššūkius, ugdys pastabumą ir gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto
kultūrinę aplinką. Ekskursiją pradėsime nuo pagrindinės šventovės Arkikatedros Bazilikos ir vingiuodami senamiesčio
gatvelėmis prisiliesime prie čia gyvenusių, savo maldos namus stačiusių, savo giesmes giedojusių, mokiusių vaikus savąja
kalba ištart pirmuosius žodžius vietų. Klausydami profesionalaus gido, fiksuodami nurodytus objektus ar tik jų detales foto
priemone, analizuodami ir lygindami išskirtinumus, mokiniai pagilins kultūrų pažinimo, tolerancijos, supratingumo,
atsakingumo ir asmeninio tobulėjimo vertę. Ekskursijose naudojami metodai ir užduotys kurios padės geriau įsisavinti
ekskursijos turinį –vizualinė medžiaga - istorinės objektų nuotraukos, pačių mokinių darytos tų pačių objektų foto
nuotraukos, palyginimai, istorinių ženklų suradimas pastatų eksterjeruose. Programa informatyvi ir nuotaikinga, užduotys
kūrybingos ir inovatyvios, pritaikytos amžiaus grupei.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Pasitelkę menines - edukacines priemones, papasakosime mokiniams apie Lietuvos istoriją, skatinsime pažinti šalia gyvenantį kaimyną, galbūt kitatautį. Supažindinsime su gausiai mūsų šalyje gyvenusios žydų - litvakų tautos, kuri garsina Lietuvą visame pasaulyje, istorija ir kultūra. Amžių amžius lietuviai ir kitų tautų žmonės gyveno kartu. Mūsų veiklos tikslas - ne tik supažindinti jaunąją kartą su vietos, kurioje jie gyvena, istorija, nors žinojimas yra neatsiejama kiekvieno save gerbiančio žmogaus pareiga, bet ir skatinti bendrystę, kaimyniškumą, norą mokytis ir šviestis, kuris padeda asmeniniam ir šalies klestėjimui. Skatinsime atsiskleisti mokinių meninius gebėjimus, drąsinsime reikšti savo mintis, dalintis idėjomis, rasti naujų pomėgių. Kitų kultūrų pažinimas padeda suvokti ir savo etninės kultūros ypatumus. Šalia to bus pristatomi žmonės - Pasaulio tautų teisuoliai - vietiniai lietuviai ir ne tik, kurie žmogiškumą vertino labiau už saugų asmeninį gyvenimą. Jų pavyzdžiu bus mokoma tolerancijos šalia esančiam. Paslauga tinkama istorijos, literatūros, tautosakos ir muzikos žinių gilinimui.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Tremties mokykla“, skirtas 8-9 klasių moksleiviams, plačiau supažindins su lietuvių tremtimi į Sibirą, pristatys svarbiausius literatūrinius kūrinius bei apie tai rašiusius rašytojus.
Edukacijos metu kalbėsimės apie rašytojos D. Grinkevičiūtės („Lietuviai prie Laptevų jūros“), sudarytojos A. Žemaitytės („Amžino įšalo žemė“), J. Vilės su dailininke L. Itagaki („Sibiro haiku“) sukurtas knygas, pasakojančias apie vieną baisiausių laikotarpių Lietuvos istorijoje – sovietų valdžios vykdytą žmonių trėmimą į šiaurę. Žvelgdami į žemėlapį bandysime įsivaizduoti, ką reiškė gyvuliniu vagonu dardėti 5000 kilometrų nuo Kauno iki Novosibirsko, tada dar iki Laptevų jūros.
Peržiūrėsime 2022 m. MLLM vykusios parodos „Dalia Grinkevičiūtė (1927-1987). Kambariai / Įveikti atstumai“ virtualaus turo nuotraukas, uostysime kvapus, tvyrojusius barakuose. Demonstruosime skaidres su rašytojų  tremtinių A. Miškinio, K. Inčiūros, J. Graičiūno, A. Griciaus fonduose saugomomis nuotraukomis, laiškais, rankraščiais.
Skaitysime kūrinių ištraukas, eilėraščius apie išgyvenimą nežmoniškomis sąlygomis, kalbėsimės apie alinantį darbą, psichologinę žmonių būseną ir tvirtybę. Sunkiausia įsivaizduoti vaikų gyvenimą ir  mokymąsi nepakeliamomis gyvenimo sąlygomis šiaurėje - vietoje to, kad vien tik mokytųsi, jie kaip ir suaugę, turėjo sunkiai dirbti. Visgi, egzistavo ir tremties mokyklos, labai besiskiriančios nuo tų, kuriose mokomės dabar. Lietuviai buvo gabūs, sunkiai dirbdami,  pusbadžiu gyvendami, jie baigdavo ne tik mokyklas, bet ir universitetus Sibire.
Kūrybinėse dirbtuvėse bandysime rašyti taip, kaip rašydavo tremties mokyklose mokęsi vaikai – tarp senų laikraščių eilučių, ar ant beržo tošies, kaip savo eilėraščius užrašė poetas A. Miškinis. Bandysime sudainuoti tremtinių dainą.


Užsiėmimas skirtas lavinti vaizduotę ir galvoti apie tai kas svarbu kiekvienam vaikui, jo idealai ir svajonės. Edukacijos metu kiekvienas vaikas kurs savo herojaus statulą iš antrinių žaliavų, sugalvos jo super galias ir pasidalins pasakojimu su grupe.
Bus skatinama „atpalaiduoti“ smegenis ir palikti daug vietos fantazijai. Taip pat vaikai sužinos apie medžiagų antrinio panaudojimo naudą, supažindinami kaip kiekvienas gali kas dieną prisidėti prie švaresnės planetos.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Kaip kvepia arbatmedis, eukaliptas, levandos? O kaip kvepia mėnesiena, šaltis, užmarštis? O kokios spalvos yra tavo klasės kvapas? Lai kelią į literatūrą, kūrybą, savęs bei pasaulio pažinimą jums atvers uoslė. Literatūrinė edukacija „Kvapų vaistinė“ parengta pagal vokiečių rašytojos Annos Ruhe kūrinį vaikams „Kvapų vaistinė: magija tvyro ore“. Tai – fantastinė nuotykių knyga jaunesniesiems paaugliams apie paslaptingą kvapų vaistinę, kurioje laikomi magiški kvapai ir aromatai. Literatūrinė edukacija „Kvapų vaistinė“ skirta 2–6 klasių moksleivių vaizduotei ir kūrybiškumui, skaitymo įgūdžiams ir kultūriniam pažinimui lavinti. Edukacijoje mokiniai klausosi knygos ištraukos, susipažįsta su vaistinių augalų kvapais, sužino apie žmogaus uoslės galimybes, lavina savo kūrybiškumą susiedami knygos tekstą su kvapais, kvapus su spalvomis, kurdami savo klasės kvapą. Edukacijos metu naudojami mokymo metodai: pasakojimas, vaizdo medžiagos peržiūra, literatūros kūrinio analizė, diskusija, kūrybinė-praktinė veikla, minčių lietus, žaidimas. Edukaciją veda personažas – kvapų vaistininkas. Edukacijoje metu moksleiviai ne tik sužino naujos informacijos, lavina vaizduotę, varžosi komandose, bet ir pasiekia realų rezultatą – sukuria savo klasės kvapų receptą ir patį kvapą, kurio dalelę gali parsinešti namo. Edukacijos trukmė – 45 minutės. Pastaba: Mažiausias pamokų skaičius Kauno mieste - 2 pamokos vienoje mokykloje. Mažiausias pamokų skaičius kituose miestuose - 4 pamokos vienoje mokykloje. Kiekviena edukacija derinama individualiai, norint rezervuoti laiką, būtina susisiekti telefonu.


Edukacinio užsiėmimo dalyviai, unikalioje Trakų Pusiasalio pilies aplinkoje, tyrinės istorijos ir kultūros objektus. Atlikdami užduotis, padedant edukatoriui, sužinos sakmes gaubiančias Trakų istorinį paveldą, ugdys kūrybiškumą ir vaizduotę atlikdami kūrybines užduotis ir dėliodami dėliones.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Mus supa įvairūs architektūros statiniai, ausis pasiekia skirtinga muzika, skaitome skirtingų žanrų knygas- visa tai apjungia viena taisyklė ir tuo mes žavimės. Mokymų metu prisiliečiama prie meno istorijos formavimosi, mene taikomų dėsnių. Edukacija skatina suvokti, tuos pačius dėsningumus taikomus įvairiose meno srityse. Pasiteklkdami tą pačią taisyklę skirtingi autoriai sukuria nepanašius vienas į kitą kūrinius. Apžvelgiamas auksinės proporcijos taisyklės apibrėžimas, pasakojama, kas ją apibūdino ir kodėl taip pavadino. Vaizdo pristatymo skaidrėse nagrinėjama, kur ir kaip pritaikoma, kur ją galima rasti natūralioje aplinkoje. Bus skatinami atidžiau pastebėti dėsningumus, taisykles, kurias galima ir reikia taikyti ne tik kūryboje. Atskleidžiama, kad kiekvienas kūrybiškumas turi savo taisykles, kurios ne trukdo, bet padeda jam atsiskleisti. Aiškinamasi, kaip praktiškai pritaikyti šią taisyklę fotografuojant, kas tam gali padėti.


Spektaklis „Erinijos“ pagal Jonathano Littello romaną „Gero linkinčiosios“

Grandiozinės apimties ir aštrias literatų, istorikų, sociologų bei kultūros tyrėjų diskusijas įžiebusį romaną apie II Pasaulinio karo katastrofą teatro scenoje interpretuoja vienas ryškiausių šiuolaikinio Europos kino kūrėjų, ukrainiečių režisierius Sergejus Loznica. 2006 m. rugsėjį prancūzų kalba išleistas Jonathano Littello (g. 1967 m.) istorinis romanas „Gero linkinčiosios“ (pranc.
Les Bienveillantes) sukrėtė kultūrinį pasaulį. Autoriaus biografija, jo užsibrėžta knygos tema, milžiniška romano apimtis, rašymo stilius ir specifinis pasakojimo būdas tarytum išpranašavo, jog šis, anuomet vos 38 metų amžiaus žydiškų šaknų prancūziškai rašančio amerikiečių autoriaus romanas taps išskirtiniu
literatūriniu reiškiniu bei aistringų daugelio visuomenininkų, istorikų, kultūrologų diskusijų objektu.
S. Loznica: Žinant, kad istorijos egzistavimas nėra momentinis, kad istorijos šaknys siekia giliai ir kai kurie procesai, kurie buvo įšaldyti, būtinai vėl pasireikš, visa tai, kas vyksta šiandien, nė trupučio nestebina. Atėjo laikas įsisąmoninti vieną fundamentaliai svarbų klausimą. Supraskime, kad šiuo metu vykstantis karas yra tąsa to paties II pasaulinio karo, apie kurį mes čia, mūsų regione, nedaug tesvarstėme ir apskritai neperžiūrėjome. Dėl skirtingų priežasčių. Reikalas tas, kad, praėjus Niurnbergo procesui ir pasmerkus totalitarinį Trečiojo reicho režimą, teisiančiųjų gretose, tarp nugalėtojų aljanso šalių buvo ir Tarybų Sąjunga, kuri pati buvo valdoma tokio paties totalitarinio režimo. Dėl politinių priežasčių, Stalino svarbos ir gebėjimų visi su karo pradžia ir sovietų nusikaltimais susiję klausimai peržiūrėti nebuvo. Tai nereiškia, kad jų nebuvo, ir tai nereiškia, kad jie nepasikartos ateityje. Tas totalitarinis režimas pasklido po teritorijas, kurias jam pavyko užgrobti – įskaitant ir Rytų Europos šalis. Ir dabar jis toliau egzistuoja.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Tradicinių juostų reikšmė lietuvių etninėje kultūroje

Renginio metu edukatorė dėvi VI a. kostiumą, demonstruojamas vytinis audimas, rodomi juostų pavyzdžiai, pasakojama apie vytinių juostų technologiją, paplitimą. Pristatant archeologinį kostiumą pasakojama apie medžiagas spalvas papuošalus, aksesuarus irjų paskirtį. Papasakojus ir aptarus juostų simboliką ir papročius, ženklus juose, mokiniai atlieka praktikos darbą: pagal
galimybes, gebėjimus jie veja, pina, audžia pasirinktą gaminį.


Mokiniai, išklausę ekskursijų vadovės skaitomą poemą „Jūratė ir Kastytis“, apsivelka jos veikėjų kostiumus, gauna veikėjo žodžius ir bando interpretuoti kūrinį: pagal galimybes atkuria siužetą arba papildo ir praplečia jį, pateikdami poemą savaip. Priklausomai nuo dalyvaujančiųjų skaičiaus, mokiniai gali būti suskirstyti į 2, 3 ar daugiau grupių, kad kiekviena grupė gautų suvaidinti savo variantą. Kiekvienas dalyvis turi įsitraukti į spektaklį judesiu, žodžiu, veiksmais. Vėliau grupės aptaria savo suvaidintus variantus ir trumpai – Maironio kūrybą, kiek jos atsiskleidžia šioje poemoje.


Paauglystė tavo akimis ( išvažiuojamoji)

"Tėvai manęs nesupranta, nekenčiu mokyklos, man patinka iki paryčių žaisti kompiuteriu, palikit mane ramybėje, manęs niekas nemyli, - begalė prieštaringų minčių, jausmų. Neramius jausmus lydi bręstančio kūno pokyčiai. Jauną protą atakuoja gausi informacinių technologijų pasiūla. Kaip subalansuoti virtualų ir tikrąjį gyvenimą? Kas gali padėti nepasimesti informacijos, potyrių, įvykių gausoje? Šiame amžiuje labai svarbūs draugai, bendraamžiai, todėl pozityvus bendraamžių žodis yra aukso vertės. Paauglys gali padėti paaugliui, ypač jei šalia yra lydintis suaugęs asmuo. "Paauglystė tavo akimis" - tai aktyvus, įtraukiantis užsiėmimas, kurio metu dalyviai proceso dramos metodo pagalba sukurs išgalvoto paauglio istoriją nūdienos kontekste. Remdamiesi savo gyvenimiška patirtimi paaugliai taps kūrėjais. Čia aktyvus žaidimas jungiamas su vaidybos elementais, situacijų modeliavimas leidžia tapti režisieriais, personažo dienoraščio rašymas suteikia galimybę pabūti rašytoju, o svarbiausia, dirbdami grupėse jaunuoliai ras atsakymus, problemų sprendimo būdus jiems aktualiomis temoms. Tai puiki galimybė pamatyti paauglio gyvenimą savo ir draugų akimis, išgirsti bendraamžių patarimus, mokytis kritiškai mąstyti, analizuoti ir reflektuoti. Edukacija vyksta nuo 2020m.


Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Pabėgimo kambariai – itin populiari ir įtraukianti pramoga, tad kodėl gi jai nepersikėlus į biblioteką? Pabėgimo kambarys „Svečiuose pas Povilą Višinskį“ – tai interaktyvus intelektinis žaidimas, nukelsiantis gimnazistus į 1900-uosius, kada carinės Rusijos žandarai, darydami kratą lietuvių rašytojo, spaudos darbuotojo, lietuvybės propaguotojo Povilo Višinskio bute, rado vieno draudžiamo spektaklio plakatų, dėl kurių jam buvo iškelta byla. Žaidėjų komandos tikslas – per 40 min. išspręsti įvairius galvosūkius, logines užduotis, susijusias su XX a. pradžios Lietuvos kultūriniu ir literatūriniu pasauliu, ir pabėgti iš kambario. Neįgyvendinus tikslo, P. Višinskio laukia žandarų areštas už neteisėtą lietuvybės puoselėjimą, o dalyvių komandos – už bendrininkavimą. Niekas nenorėtų pakliūti į žandarų nemalonę, tad komandoms reikės išties pasistengti, norint išvengti arešto.

Užsiėmimo trukmė: 45 min.
Dalyviai: 9-12 kl. moksleiviai.
Vieta: paslauga teikiama paslaugos užsakovo nurodytoje įstaigoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Stiklo istorija: išgirsk, pamatyk, susikurk

Tikslas
Supažindinti moksleivius su stiklo atsiradimo ištakomis, stiklo apdirbimo technologija ir būdais, stiklo pritaikymo ir panaudojimo galimybėmis buityje ir dailėje. Ugdyti kūrybinę vaizduotę ir meninę saviraišką susikuriant stiklo karoliukų apyrankę.
Uždaviniai:
1.	Supažindinti su stiklo atsiradimo ir raidos istorija, senaisiais stiklo lydimo ir apdirbimo būdais, pirmaisiais stiklo gaminiais (naudojamos pateiktys).
2.	Pasitelkiant video medžiagą (dokumentinio filmo ištrauką) apie šiuolaikines stiklo gamybos technologijas, aptariamas stiklo gamybos proceso kitimas nuo seniausių laikų iki šiandienos.
3.	Aptarti stiklo pritaikymo būdus buityje ir dailėje šiomis dienomis ir prieš daugelį metų.
4.	Supažindinti moksleivius su muziejaus eksponatais - stiklo ir krištolo  gaminių pavyzdžiais.
5.  Inicijuoti diskusiją, kurios metu moksleiviai interpretuos, lygins senųjų ir dabartinių stiklo gaminių dekoravimo būdus („minčių lietaus“ metodas).
6.	Išlaisvinti kūrybiškumą per praktiką – pasinaudojant pateiktomis medžiagomis, susikurti stiklo karoliukų apyrankę.
7.	Atliekant refleksiją, apžvelgti moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu.


Edukacijos tikslas - supažindinti mokinius su  savo pinigų tvarkymu, t.y. finansiniu raštingumu.
 Suteikti žinių apie pinigus, skatinti kūrybiškumą ir kritinį mąstymą, generuojant, analizuojant idėjas, kaip aš galiu uždirbti, taupyti, išleisti ir skolinti- investuoti. Ugdyti  mokinio sąmoningumą, atsakingumą, savęs  pažinimą. Mokyti  kultūringumo bendraujant ir bendradarbiaujant, skatinama būti originaliu, "perlipti per save" pristatant užduotis klasei, lavinti mokinio kalbinius viešojo kalbėjimo įgūdžius,  nugalėti savo baimes. Edukacijos metu atliekamos loginės, kūrybiškumas ir  kritinį mąstymą lavinančios užduotys, kurios kaitaliojamos su judriais žaidimais. Žinios įtvirtinamos žaidimu- vitorina.
Kultūrinės edukacijos metu mokiniai turi galimybę sužinoti, kaip atsirado pinigai, kas yra finansinis raštingumas- taip pralėsdami savo kultūrinį sąmoningumą, ugdosi platesnį supratimą  apie pinigų valdymą, vertybes – tvarumą, ekonomiškumą.

Mokiniai turės supratimą, kaip elgtis su pinigais, kad jų turėtų, kaip taupyti ir išleisti. Susiformuos pagrindus apie savo  pinigų tvarkymą, bendradarbiaudami įgis sąmoningumo.

Organizatorius: Irena Kyguolytė-Kataržė


Barbora Radvilaitė – viena garsiausių Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovių. Vilniaus katedroje iki šių dienų išliko karalienės laikus menančios vietos: koplyčia, kur Barbora susituokė su Žygimantu Augustu, jos slaptasis kapas ir amžino poilsio vieta. Pradinių klasių moksleivius kviečiame iš arčiau pažinti Barboros Radvilaitės gyvenimą. Stabtelėsime katedroje, klaidžiosime požemių labirintais, apžiūrėsime prabangius audinius ir perlus, galėjusius puošti valdovę, pauostysime jai ruoštas kvepiančias vaistines medžiagas, patyrinėsime, kaip jos statuso žmonės bendravo ir rūpinosi buitimi.


Programos "Lietuviški metų ženklai" temos skirstomos pagal metų laikus, žemdirbio darbus ir šventes, jų apeigas, gretinant gamtos ritmus ir jų atspindžius liaudies kultūroje, siekiant atskleisti švenčių prasmę ir simboliką. Užsiėmimo metu perteikiami kalendorinių švenčių papročiai, dainos, žaidimai, skaitmeninių mokymosi įrankių pagalba kuriami švenčių simboliai, inovatyviomis priemonėmis tikrinamos teorinės žinios. Pasidalindami savo įspūdžiais ir vadovaudamiesi įgytomis etnokultūrinėmis žiniomis, mokiniai nagrinėja ir savais žodžiais apibūdina svarbiausius kalendorinių švenių papročius, kuria tai šventei būdingus elementus (margučius, karpinius, kaukes, paukštelius iš gamtinių medžiagų, kupoles) ar kt. Programa skirstoma atsižvelgiant į metų laikų kaitą, todėl galima pasirinkti vieną iš norimų temų: Rudens ženklai: Rudens lygiadienis, Ganiavos pabaigtuvės – Ožio diena. Žiemos ženklai: Žiemos saulėgrįža – adventas, Kūčios – Kalėdos, Užgavėnės. Pavasario ženklai: Pavasario lygiadienis, Paukščių diena, Velykos – Atvelykis, Sekminės. Vasaros ženklai: Vasaros saulėgrįža – Joninės/Rasos/Kupolės


Užsiėmimo dalyviai sužino apie Europos parko muziejų, kur didžiulėje meniškai suformuotoje natūralios gamtos muziejaus teritorijoje eksponuojama 150 meno kūrinių, jų kūrėjai – viso pasaulio menininkai, tarp jų - minimalizmo, konceptualizmo, žemės meno ir kt. meno krypčių atstovai ir pradininkai. Suteikiama žinių apie Žemės meno kūrėjus, pateikiami išskirtiniai pavyzdžiai, atskleidžiama meno harmonija su įstabia Lietuvos gamta. Užduotis – sukurti savo žemės meno kūrinį, meninę kompoziciją po atviru dangumi, naudojant gamtines medžiagas. Dalyviai turi originaliai meno kalba išreikšti savo idėjas, sukurti savitą kūrinį naudodamiesi suteikta erdve muziejuje ir kūrybiškai komponuodami natūralias medžiagas (pvz. malkutes augalų dalis, šakeles, lapus, ir pan.). Kūrybai įkvėpia pažintis su pasaulinio garso šiuolaikinio meno kūrėjų darbais, draugiška aplinkai skulptūrine architektūra, gamtoje „įaugintais“ kūriniais Europos parke. Praktiniu užsiėmimu skatinama užsiėmimo dalyvių kūrybinė saviraiška, idėjų generavimas, meninė raiška, lavinama vaizduotė. Dalyviai susipažins ir su pačiu kūrybiniu procesu tapdami postmodernistinės meno krypties – žemės meno kūrėjais, meno kalba reiškiančiais savo idėjas, siekiančiais dialogo su aplinka, santarvės su gamta..


Pokario Lietuvos kultūra, istorija, likimai

Vaikus nuo mažumės turime įlieti į savo krašto praeities kultūrinį ir istorinį pažinimą, jiems perteikti mūsų tėvų, protėvių palikimą. Edukacijoje jus pasitiks ir į Lietuvos pokario laikmetį nukels partizanai – laisvės gynėjai, lyg iš pokario fotografijų – uniforma, ginklas, kariškų daiktų ryšulys, draugiškos akys ir meilė Lietuvai. Su miško broliais keliausite į 1944-1953 metus. Kas tada vyko Lietuvoje, kaip lietuvaičiai priešinosi okupantams, saugodami savo krašto laisvę, tradicijas, kultūrą, kokie jaunuolių, mylėjusių Lietuvą labiau, nei savo gyvenimą, likimai. Laukia nepamirštama pamoka – neišgalvotos istorijos, prisilietimas prie kasdienių partizano daiktų. Miško broliams labai svarbus kiekvieno vaiko požiūris į laisvę ir būtinybę saugoti savo kultūrą, jos identitetą, tad apie tai su jais drąsiai padiskutuosite.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Miuziklo garsai DO-RE-MI (išvažiuojamoji)

Edukacinėje programoje vaikai įgaus daugiau žinių apie miuziklo pasaulį, parodyti mažą dalį aktoriaus pasirengimo. Leisime mėgautis ir džiaugtis miuziklo muzikos garsais. Padėsime vaikams išlaisvėti, įgauti drąsos bei pasitikėjimo dirbant komandoje. Mokysimės atlikti kelis darbus vienu metu (girdėti, atlikti minimalius judesius bei dainuoti).


Domina architektūra, Pirmosios Respublikos laikotarpio interjero dizainas ar vaizduojamoji dailė? Ši ekskursija – tai pažintis su muziejumi, kaip kultūros paveldo objektu, iš arti!
Ekskursijos metu bus gilinamasi į M. ir K. Petrauskų namų eksterjero ir interjero detales, jų pokyčius laikui bėgant, vykusias restauracijas ir per jas išsaugotas pastato vertingąsias savybes. Ekskursijoje papasakosime, kaip keitėsi namo planas, pritaikant jį muziejaus reikmėms, o apsilankę autentiškame Kipro Petrausko bute pamatysite restauruotą interjerą, kuriame gimsta lietuviškų dizaino tradicijų ir art deco sintezė. O kas išsaugota po laiptinėje esančiu kilimu? Ar sugebėsite atskirti senovines duris nuo analoginių? Kurių Lietuvos dailininkų paveikslai eksponuojami šiuose namuose? Atsakymus sužinosite atvykę pas mus!
Užsiėmimas tinkamas vyresnių (9-12 kl.) klasių moksleiviams dailės pamokoms. Ekskursijos metu mokiniai gali susipažinti su vaizduojamosios dailės kūriniais ir tarpukario interjero dizaino principais.
Ugdomos kompetencijos: kultūrinė, kritinio mąstymo, pažinimo.
Užsiėmimas gali būti pritaikytas asmenims su judėjimo negalia. Apie pritaikymą specialiųjų poreikių turintiems asmenims būtina pranešti užsakymo metu. Tokiu atveju sudaroma ne didesnė nei 5 asmenų grupė, neskaitant lydinčių asmenų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Susitikimas su gongais - nauja ir unikali patirtis! Sužinosite apie gongų istorines ištakas, kilmę ir paskirtį. Suprasite ir pajausite, kaip šie galingi instrumentai veikia jūsų kūną, protą ir mintis. Patirsite įspūdingas gongų garsų vibracijas ir tuo pačiu sužinosite garso įtaką mūsų organizmui. Išmoksite atsipalaidavimo technikų ir savirefleksijos. Įvaldę šias technikas gebėsite patys pritaikyti jas esant stresinėms situacijoms, kylant jauduliui ar nerimui. Tad labai kviečiu patirti gongų galią.


Užsiėmimų metu susipažinsite su vienu seniausių amatų, puodžiaus amatu. Parodysime kaip žiedžiami puodai žiedimo ratu.  Moksleiviai galės nusilipdyti savo orginalų gaminį arba su meistro pagalbą išsižiesti dubenėlį. Sužinosite kaip iš molio, vandens su ugnies pagalba, galima kurti nuostabius kūrinius. Užsiėmimus ves sertifikuotų tautinio paveldo tradicinių amatų meistrė Dalė Urbienė.


„Sėkmingos klaidos – eksperimentai laboratorijoje“

Edukacijos metu mokiniai susipažins su smalsiais, žingeidžiais žmonėmis, kurių svajonės bei pastabumas atvedė prie sėkmingai, nesėkmingų klaidų. Ir kurie įrodė, kad net atsitiktinumas dažnai atveda mus prie didžiojo atradimo. O tokių asmenybių mokslo istorijoje gausu:
- Džozefas Prislis atrado kelias dujines medžiagas tarp kurių buvo ir anglies dioksidas;
- Charles Thilorieris atrado sausą ledą, kurio dėka galime daryti nuostabiausius eksperimentus, bei turėti švariausią ir aplinkai palankiausią šaldomąją medžiagą.
- Johnas Pembertonas išvirė mikstūrą, kurią šiandien visi pažystame kaip „Coca Cola“.
- Viljamas Perkinas siekė sukurti vaistus nuo maliarijos, o susintetino pirmąjį sintetinį dažą moveiną. Kadangi iki tol natūralūs purpurinės spalvos dažai buvo labai brangūs jis suprato, kad jis išrado pigesnį jiems pakaitalą ir patentavo savo išradimą, bei įsteigė pirmąją sintetinių dažų gamyklą.
- Broliai Vizbarai. Pirmuoju pasaulyje kraujo tyrimų spektrofotometriniu jutikliu ir į jį įmontuotu lazeriu. Jis ypatingas ir tuo, kad tyrimui atlikti nereikėtų imti kraujo duriant į pirštą ar veną: prietaisas būtų ypač aktualus cukriniu diabetu sergantiems žmonėms bei padėtų gelbėti gyvybes. Visi kartu atliksime eksperimentus ir sužinosime daug naujų dalykų.


Virtualios realybės edukacija "Žalioji žinutė" išvažiuojamoji

Mokymosi aplinka turėtų būti kuriama atsižvelgiant į mokinių amžių, jų poreikį. Vienas svarbiausių aspektų šiuolaikiniame pasaulyje, tai įvairių mokymosi metodų integravimas ir vaikų įtraukimas į neformalias, švietėjiškas veiklas. Virtuali realybė - jau pamėgta vaikų tarpe, kadangi jos metu realiu laiku galima atsidurti bet kokioje aplinkoje pamatyti, išgirsti ar net pajausti teikiamą informaciją. Mokymosi procese naudojant VR elementus galima pasiekti labai efektyvių rezultatų: mokiniai įtraukiami į veiklas, kurioje teikiama ne tik įdomi, bet ir naudinga, svarbi informacija. Edukacijų metu "Žalioji žinutė" norima vaikus pakviesti į susitikimą su virtualia veikėja Panda, kuri supažindins su atliekų rūšiavimo kultūra visame pasaulyje, parodys, kaip yra svarbu rūpintis savo aplinka ir kokie procesai gali įtakoti klimato atšilimą, gyvūnų, augalų išnykimą. Norima, kad vaikai labiau pažintų įvairias kultūras, mus supantį pasaulį, siekiama, kad biologijos, geografijos bei istorijos pamokos būtų perteikiamos neformaliuoju būdu. Taip pat norima vaikus supažindinti su atliekų perdirbimo procesu: nuo atliekų surinkimo iki galutinio atliekų perdirbimo. Tokia pažintis padės suvokti atliekų rūšiavimo svarbą ir kaip jas galima "prikelti" naujam gyvenimui. Edukacijų metu vaikai, susiskirstę komandomis, dalyvaus atliekų rūšiavimo rungtyje, kurios metu patys turės teisingai surūšiuoti ir į teisingus konteinerius paskirstyti paslėptas atliekas. Komandinis darbas paskatins tarpusavio ryšį, bendravimą. Edukacijų pabaigoje su mokytojais bus keliami ir aptariami svarbiausi patirtos edukacijos klausimai ir atliekų rūšiavimo svarba mūsų visuomenėje.


Mažosios Lietuvos Jurbarko krašto kultūros centras

Teatralizuotos edukacijos metu susipažinsite su unikalios Mažosios Lietuvos dailininkės Lidijos Meškaitytės gyvenimu, ją supusia aplinka, išskirtiniu kultūriniu identitetu. Kūrybinės dalies metu patys išbandysite sukurti miniatiūrą punatilizmo technika. Sudalyvausite skaitmeninėje viktorinoje.

Kultūros paveldas; Tarpdisciplininis menas

Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Ar žinai, kas yra „kiškio polka“? O koks yra „kiškio miegas“? O ką reiškia „ne zuikio išspirtas iš kelmo“? Kada „kiškiams akys sprogsta“? O kada sakoma, „giria kaip zuikis pelėdos nagų švelnumą“ arba „ne tavo kiškis, ne tu ir kiškis“? Virtualus ir interaktyvus edukacinis užsiėmimas „Kiškio miegas“, pasitelkus į pagalbą šiuolaikines technologijas, skatins nuotaikingai pažinti smulkiosios tautosakos kūrinius. Žaidimas pritaikytas pradinių klasių mokiniams, kuriems svarbu turtinti gimtąją kalbą, atrandant šmaikščius, šelmiškus posakius, patarles ir priežodžius, kuriuos linksma pritaikyti kasdienėje kalboje. Naudotis šiuolaikinėmis technologijomis sukurtu virtualiu žaidimu vaikams labai smagu, nes dalyviai gali ne tik pažinti, patirti, išmokti, bet ir varžytis.


Bitininkė, edukatorė ir kepinių menininkė Cukraus Varna Daiva Pečiulienė su
 žolininke Almira Didžiokiene paruošė edukaciją, skirtą tiek mokiniams tiek darželius lankantiems vaikams.
BITĖS, VAŠKAS IR PYRAGAI

Pirmoje edukacijos dalyje žaismingai susipažinsime su bitininkystės istorija, tradicijomis ir papročiais, bičių gyvenimu, patyrinėsime bitučių namelį ir korius, išsiaiškinsime, kaip jos atrodo, kur gyvena, kur slepia medų ir kaip dezinfekuoja savo aplinką, augina vaikelius, kaip rengiasi ir kokius įrankius naudoja bitininkai, kokių gėrybių bitės suteikia žmogui....
Sužinosime kas yra bičių duonelė, pienelis ir pikis, paragausime skirtingų rūšių medučio...

Antrojoje  edukacijos dalyje artimiau susipažinsime su bičių vašku ir naudodamiesi tradicinėmis liaudiškos priemonėmis ir medžiagomis kursime autentiškas bičių vaško žvakeles.
 O trečiojoje dalyje jūsų lauks bendra komandinė tradicinio, lietuviško medaus pyrago gamyba.


Tautinių juostų raštai mus pasiekė iš gilios senovės, tai protėvių laiškai mums apie tradicijas ir grožio sampratą. Neatsitiktinai jie vadinami raštais, nes jais ir juose užrašyta svarbi informacija. Vijimas kaladėlėmis – vienas seniausių juostų audimo būdų, pasižymintis spalvų ir raštų gausa bei reikalaujantis kruopštumo ir kantrybės. Juostoms vyti naudojami įvairių spalvų vilnoniai siūlai ir kaladėlės, dažniausiai pagamintos iš medžio ar kaulo. Juostų raštų gali būti įvairių: nuo labai sudėtingų iki labai paprastų, pavyzdžiui, išilginių dryžių, eglučių, vingelių. Užsiėmimo metu dalyviai supažindinami su tradiciniais juostų raštais bei ornamentais, išmokomi nusivyti po juostelę.


Šiandien pinigai yra viena svarbiausių priemonių, kuri suteikia begalines bendradarbiavo ir kūrybos galimybes. Be jų neįsivaizduojame nei elementariausios buities, nei įspūdingiausių projektų. Tad kviečiame susipažinti su pinigų istorija nuo senovės primityviausių mainų iki šiandieninių eurų. Edukacinio užsiėmimo metu Jums bus pristatyti įspūdingi valiutos pavyzdžiai, nieko bendro neturintys su mums gerai pažįstamomis monetomis ar popierinėmis kupiūromis, susipažinsite su muziejaus pinigų lobynu. Taip pat sužinosite, kaip nukalama moneta ir kiek daug paslapčių gali papasakoti apie pasaulio kultūrą ir istoriją tas mažas pinigėlis.


Orientacinis žaidimas „Pažink Kauno modernizmą!“

Kauno modernizmas – architektūros stilius, užgimęs tarpukariu ir tapęs išskirtine miesto vizitine kortele. Dabar miestas yra laikomas gyvu muziejumi su daugiau nei 6000 modernizmo objektų po atviru dangumi. Kviečiame jį aplankyti ir leistis į azartišką orientacinį žaidimą susipažįstant su Kauno modernizmu! Orientacinio žaidimo tikslas – pasitelkiant gyvą miesto aplinką supažindinti moksleivius su tarpukario Kauno modernizmo architektūra, stilistiniais jos bruožais. Pagrindiniai orientacinio žaidimo uždaviniai: supažindinti mokinius su tarpukario Kauno modernizmo architektūra, pristatyti unikalų lietuviškąjį modernizmą, sudominti moksleivius įvairiais architektūros, istorinių reliktų, meno elementais mieste ir atskleisti jų sąsajas su skirtingais istorijos įvykiais, ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką. Žaidime naudojami metodai: navigavimas remiantis žemėlapiais – vaikai turi surasti kelią iki objektų; užduotys, atskleidžiančios architektūros vertybes – istorinių vietų atpažinimas nuotraukose, sąsajų tarp vaizdo, vietos, teksto paieška ir kt. Siekiama, jog po žaidimo mokiniai būtų įgiję daugiau žinių apie tarpukario Kauno modernizmo architektūrą, gebėtų miesto erdves susieti su istorijos įvykiais, geriau atpažintų įvairius istorijos ir kultūros ženklus gyvoje miesto aplinkoje ir būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančios aplinkos architektūrą, istoriją ir paveldą, taptų pastabesni architektūros detalėms, pasakojančioms miesto istoriją – ne tik Kaune, bet ir savo gyvenamoje aplinkoje.


Protų mūšis „Ką žinau apie Joną Basanavičių?“

Kosmopolitiškojo Jono Basanavičiaus biografija slepia daug neįtikėtinų faktų. Ar žinojote, jog ši iškili Lietuvos tautinio atgimimo asmenybė buvo įgijusi Bulgarijos pilietybę ir dirbo kunigaikščio Ferdinando rūmų gydytoju? Tik sulaukęs 53-ejų metų Basanavičius grįžo į Lietuvą ir tęsė užsienyje pradėtą mokslinę, politinę bei etnokultūrinę veiklą, pašvęstą gimtinei. Kviečiame pasigalynėti protų mūšyje ir sužinoti dar daugiau įdomybių apie spalvingą gydytojo gyvenimą.


Klaipėdos rajono turizmo informacijos centras

Ar žinote, kokiam tikslui buvo naudojamos vėtrungės? Ir kodėl jos vadinamos laivo karūnomis? Edukacinio užsiėmimo „Drevernos vėtrungėlės dažymas“ metu įminsite šią vėtrungių paslaptį. Susipažinsite su Pamario krašto kultūra, istorija, senosiomis žvejybos tradicijomis. Sužinosite, ką reiškė pamario laivadirbių pagamintos puošnios vėtrungės ir kodėl jas žvejai privalėjo iškelti savo burvaltės stiebo viršūnėje. Nagrinėsite vėtrungių ženklus bei jų spalviškumą, simboliką. Dažysite medinį ruošinuką – Drevernos vėtrungę – magnetuką, kurį pasiliksite atminčiai. Kol džius vėtrungėlės, keliausite į Drevernos mažųjų laivų uostą – aplankysite vėtrungių skverelį, senovinį burlaivį – reisinę „Dreverna“ su iškelta Drevernos vėtrunge. Iš apžvalgos bokšto (15 m) taip, kaip kadais čia žvelgė milžinai, apžvelgsite Naglių gamtinį rezervatą, Drevernos apylinkes.


Edukacija apie mėlyną spalvą: "Mėlynoji misterija: gilesnis spalvos supratimas

Tai edukacinis-praktinis užsiėmimas, kuris mokinius įveda į mėlynos spalvos ir akvarelės meno pasaulį, supažindina su iškilia menininke Rūta Katiliūte ir jos filosofiniu meniniu požiūriu į mėlyną spalvą. Dailininkė akvarelistė Eglė Lipinskaitė paaiškins, kas yra akvarelė, kuo ji skiriasi nuo kitų technikų. Papasakos apie skirtingų mėlynos spalvos atspalvių reikšmes ir simbolius.
Edukacijos metu bus suteikiamos visos reikalingos priemonės. Tapysime su menininkams profesionalams skirtais dažais ir teptukais, teptuko potėpio galimybėmis ir subtilybėlis, bei keletu akvarelės technikų. Aptarsime komponavimo ypatumus. Trumpa demonstracija padės geriau suprasti ir įsivaizduoti darbą su akvarele, tuomet prasidės praktinė edukacijos veikla, kur mokiniai galės išbandyti naujas technikas, kuriant savo akvarelės darbus. Pabaigoje bus paroda ir aptarimas, kur mokiniai galės pasakoti apie savo įkvėpimo šaltinius ir kūrybinę patirtį, mokinsis analizuoti bei pagirti draugų darbus.


Aukso pjūvis arba grožis skaičiuose (Nuotolinė paslauga)

Užsiėmimo metu moksleiviai sužinos žmonijos grožio ir harmonijos paieškų istoriją, išgirs kas yra aukso pjūvis ir kodėl jis apipintas mitais ir legendomis. Kartu su moksleiviais analizuosime meno kūrinius, kuriuose atrasime tobulas formų ir spalvų proporcijas. Moksleiviai susipažins su Albrecht Dürer, Leonadro da Vinci, Antonio Stradivari darbais. Moksleiviai turės puikią progą pamatyti kaip matematikos ir geometrijos žinios pritaikomos mene. Jie išmoks panaudoti aukso pjūvio taisyklę kūryboje – pagal aukso pjūvio taisyklę padalinti atkarpą, nubraižyti „auksinį stačiakampį” ir į jį įbraižyti spiralę. Nuo neatmenamų laikų mokslininkai ir menininkai siekė suprasti ir moksliškai pagrįsti gamtoje egzistuojančią harmoniją. Atsigręžkime į žmogų – jis taip pat yra tobulas gamtos kūrinys, sukurtas naudojant aukso pjūvio taisyklę – santykis smegenų ir širdies darbo, akies sandara, veido ir kaulų proporcijos, netgi kraujospūdis. Šis užsiėmimas tai puiki galimybė moksleiviams suprasti meno ir mokslo sinergiją. Sužinoti kas yra aukso pjūvis ir išmokti jį pritaikyti. Tai puikus užsiėmimas naujoms kultūrinėms ir meninėms patirtims įgyti.


Taip prasikalė diegas „Anykščių šilelio“ (6–8 klasėms)

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Ši edukacinė programa gilins pažintį su rašytoju klasiku Antanu Baranausku ir vieta, kur „prasikalė diegas „Anykščių šilelio“ – Klėtele. Pirmoje programos dalyje mokiniai A. Baranausko klėtelėje sužinos pagrindinius poeto gyvenimo faktus, siejant juos su Klėtelės istorija, žiūrėdami animacinį filmuką „Klėtelės pasaka“. Kartu su edukatore apžiūrės Klėtelės eksponatus, jau matytus filmuke, išgirs jų įdomiausias istorijas, kai kuriuos galės paliesti (ko lankytojai paprastai neturi galimybių padaryti). Prisimins 6 klasės vadovėlyje skaitytą informaciją apie kitus poeto talentus ieškodami ekspozicijoje tų talentų „įrodymų“, atliks kūrybines užduotis muziejaus parengtuose užduočių lapuose: spręs A. Baranausko vaikystės uždavinį bei kurs naujus žodžius, kaip kadaise darė A. Baranauskas, bandydami motyvuoti jų sandarą, išgirs tarmiškai giedamą „Anykščių šilelio“ pradžią ir pabandys perskaityti poemos ištrauką rytų aukštaičių tarme, kuria rašė A. Baranauskas, susipažins su Klėtelėje eksponuojamais vertimais į kitas kalbas. Antroji programos dalis vyks rašytojo A. Žukausko-Vienuolio, išsaugojusio A. Baranausko klėtelę, namuose. Kadangi ši programa skirta Klėtelei, kaip klasikinio kūrinio „namams“, mokiniai eksponatus prisimins netradiciškai – žaisdami didelio formato memory tipo žaidimą ant grindų „A. Baranausko klėtelė“, atpažindami eksponatus ir įvardydami, kokią reikšmę jie turėjo A. Baranausko gyvenimui ar kūrybai. Programos aptarimas vyks atliekant kūrybinę užduotį: rašant atsiliepimą apie apsilankymą muziejuje senųjų Klėtelės lankytojų knygų pavyzdžiu (su piešiniais, eilėraščių posmais ir pan.).


Meninė edukacija „Mandalos iš spalvoto smėlio“

Tai spalvų kupina edukacija, kurioje dalyviai susipažins su mandalų kūrimu ir jos atsiradimo istorija bei svarba mūsų
gyvenimui. Mandala - tai vidinio žmogaus pasaulio, žmogaus dalios atspindys. Kartu pasinersime į spalvoto smėlio terapiją,
kuri leis laisvai išreikšti savo mintis, emocijas, nuotaikas. Ugdysime vidinę harmoniją, savęs pažinimą, susikaupimą, didesnį pasitikėjimą savimi ir savo jėgomis. Susipažinsime su Rytų kultūros mandalų kūrimu ir sužinosime kaip jos pasireiškė
lietuvių kultūroje. Klausysimės meditacinės muzikos ir susikursime aplinką su atviru ir nuoširdžiu buvimu kartu. Kiekvienas
vaikas pasigamins po nepaprastą prisiminimą - mandalos piešinį, kurį galės parsinešti namo, o įgyta patirtis moksleiviams
padės kituose ugdymosi procesuose bei visuomeninėje veikloje.


Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Kurdamas virtualų pasaulį smėlio dėžėje vaikas gali rasti realaus gyvenimo problemų sprendimą ir žaismingai sumažinti stresą bei nerimą, kurio šiuolaikiniame pasaulyje gerokai per daug. Terapijoje dalyvis spontaniškai veikia su smėliu ar figūrėlėmis tai, ką jam norisi: piešia smėlyje, formuoja jį, kuria paveikslą naudodamasis figūrėlėmis, galbūt vaizduoja visą istoriją. Jam nėra duodama instrukcija, jis gali laisvai žaisti. Tokiu būdu jis prisiliečia prie savo tikrosios savasties, kuri ilgą laiką buvo nuslopinta vardan adaptacijos išoriniame pasaulyje. Iškylantys vaizdiniai, panašiai kaip ir sapnai, yra puikus greitkelis į pasąmonę ir parodo tikrąją emocinę būseną. Visa tai atspindi ir kartu nukreipia vidinę asmenybės raidą pilnatvės link. Smėlio dėžės terapija ypač tinka vaikams, kuriems sunku žodžiais išreikšti savo vidines būsenas, tačiau ir daugeliui kitų.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Smėlis yra naudingoji iškasena naudojama įvairiose srityse. Smėlis naudojamas  stiklo, keramikos, porceliano, metalo  gamyboje bei statybose.  Šioms sritims labiausiai tinka kvarcinis smėlis, kuris turi daugiau nei 90 procentų kvarco mineralų.  Kvarcinis smėlis turi daugybę panaudojimo būdų ir mene. Nuo seniausių laikų smėlis naudojamas smėlio tapybai, smėlio skulptūroms, mozaikai, smėlio laikrodžiams, dekoratyviniuose dirbiniuose, keramikos ir stiklo gamyboje. Edukacijos metų ištyrinėsime iš smėlio pagamintus meno kūrinius, apžiūrėsime smėlio mėginius, ištirsime smėlio savybes ir pasigaminsime stiklo sagę.
Išklausę teorinę dalį mokiniai susiskirstys į komandas. Į komandas susiskirstys žaisdami žaidimą "Kur naudojamas smėlis?". Žaidimo tikslas įtvirtinti teorinėje dalyje išgirstą informaciją. Komandos dirbs klasėje įkurtoje laboratorijoje. Kiekvienai komandai bus paruoštos laboratorinės priemonės (smėlio mėginiai, kolbos, mėgintuvėliai). Tiriamojoje dalyje ištirs smėlio savybes, nustatys jų rūšį, išmoks atpažinti kvarcinį smėlį. Atliks eksperimentą su impregnuotu smėliu. Eksperimentų metu vaikai bus mokomi kelti hipotezes, nusakyti rezultatus, formuluoti išvadas.
Kūrybinės veiklos dalyje mokiniai dirbs individualiai. Kiekvienas pasigamins stiklo sagę. Vaikai skatinami mąstyti, kodėl mokėmės apie smėlį, o gaminame stiklinę sagę. Kuo stiklas susijęs su smėliu? Edukacijos metu nuolat ieškome sąsajų tarp aplinkoje esančių daiktų ir smėlio.
Metodai: eksperimentas, kortelių žaidimas, diskusija, sagės gamyba, piešimas.
Priemonės: kvarcinis smėlis, impregnuotas kvarcinis smėlis, vanduo, kolba, šaukštelis, stikliniai kristalai (kabišonai), klijai, spalvinimo priemonės, popierius, sagės.


Edukacija „Rūmų labirintais“ – tai ne tik pasakojimas apie miesto prie Nevėžio upės kultūrą, tai galimybė moksleiviams praplėsti jų kultūrinį akiratį. Unikalios ekskursijos po Kultūros namų labirintus metu mokiniai ne tik klausysis įdomiausių istorijų, bet ir bus aktyviai įtraukiami į diskusijas, skatinami išreikšti savo mintis ir idėjas. Moksleiviai pateks į Aukštaitijos kultūros virtuvę, kur gimsta renginiai, spektakliai ir koncertai, tačiau įprastai lankytojai ir žiūrovai niekada nepatenka. Vaikai ir jaunuoliai turės progą susipažinti su specialia renginių įranga, apsilankyti užkulisiuose, grimo kambariuose ir kitose patalpose, kuriuose ruošiasi aktoriai, išmoks naujų teatrinių terminų, galės pastovėti „aktoriaus batuose“. Edukacija praplės mokinių kultūros suvokimą ir, tikėtina, sudomins veiklomis, vykstančiomis kultūros rūmuose.


Europos parko šiuolaikinio meno ekspozicija įrengta jaukiame, žaliame natūralios gamtos meniniame kraštovaizdyje, o dalyvius šiltai pasitinka profesionalūs edukatoriai. Moksleiviai ugdomi kūrybiška forma supažindinant su šiuolaikinio viso pasaulio meno ir gamtos harmonija muziejaus po atviru dangumi erdvėje. Šiuo užsiėmimu siekiama praturtinti meninę patirtį, žadinti jautrumą aplinkos estetikai ir meno reiškiniams, pagarbą šiuolaikiniam menui, ugdyti kūrybiškumą, kritinį mąstymą, lavinti vaizduotę, sužadinti norą domėtis ir aktyviai dalyvauti, sudaryti galimybes patirti pažinimo džiaugsmą, skatinti komandinio darbo, bendradarbiavimo ir komunikavimo įgūdžius. Užsiėmimo pradžioje edukatorius mokinius supažindina su muziejumi, pritaikyta grupei, dialogo forma papasakoja apie šiuolaikinį meną, muziejaus įkūrimo istoriją, ekspozicijos išskirtinumą, dydį, kultūrų išraiškų įvairovę, galimybę plačiai susipažinti su skirtingų tautų ir šalių menininkų darbais (net 35 pasaulio šalių pripažintų menininkų kūrinių, tarp kurių minimalizmo, konceptualizmo, žemės meno ir kt. meno krypčių geriausių kūrėjų pavyzdžiai),  atrasti ir palyginti. Vėliau pristatant skulptoriaus Gintaro Karoso „Menininko namą“ mokiniams vaizdžiai atskleidžiama menininko realybė, gyvenimo, kūrybinio proceso momentai, demonstruojami eskizai, brėžiniai ir piešinių reprodukcijos. „Menininko namas“  – tai tarsi įgyvendinta kiekvieno vaiko svajonė: leistis į kelionę
su savo namu, kuriame būtų mylimiausi daiktai. Mokiniai gali sužinoti apie menininko pomėgius, gyvenimo būdą, vaikystės svajones. Pristatymo metu naudojama medžiaga iš Europos parko archyvų. Galiausiai mokiniai patys įsijaučia į menininko rolę ir tampa kūrėjais. Užsiėmimas vyksta Gintaro Karoso sukurtame Edukaciniame centre, kuris kartu yra ir architektūros, ir meno kūrinys, kur pro didžiulius langus matoma muziejaus aplinka. Priklausomai nuo amžiaus ir kitų veiksnių, grupėms individualiai parenkamos užduotys.


Edukacija elektromobiliu – Kunigaikščių medžioklės Birštono dvaro takais Vieninteliais Pabaltijyje, ekologiškaisiais elektromobiliais, lydimi kelionės vadovo, istoriko-pedagogo, gido, moksleiviai išvyksta Birštono kurorto takais: Žvėrinčiaus mišku, Vytauto piliakalniu, Škėvonių kalnagūbriu. Nuo 1413 metų jais praėjo visi garsiausi LDK karaliai, Didieji kunigaikščiai, bei jų damos. Važiuojant, audio gido pagalba, moksleiviams pagal amžiaus cenzą, pateikiama Karališkojo medžioklės ir poilsio dvaro istorijos pamoka: kaip medžioklės dvaro pramoga viduramžiais Europoje buvo organizuojama ekonominiais sumetimais ir kokio titulo asmenys dalyvavo Birštono medžioklėse; kaip Karalius Jogaila ir Didysis kunigaikštis Vytautas ištisus mėnesius trunkančias medžiokles, naudojo politinėms aktualijoms aptarti; kaip XV-XVI a. buvo saugojama, prižiūrima ir paveldima didžioji Birštono giria. Sustojus prie svarbiausių istorinių poilsio objektų, moksleiviai įtraukiami į praktines užduotis: kopimas į Vytauto piliakalnį; ištvermės sportinis pasitikrinimas medžioklės vietose Žvėrinčiaus miške, Birštono girios, menamos po 1422 m. Melno taikos sutarties, platybių apžvelgimas, įkopus į aukščiausią Lietuvos bokštą. Supažindintos medžiagos įtvirtinimui, istorinio Birštono muziejaus lankymas, pristatant faktus liudijančius dokumentus.


Edukacinė programa „Senojo pašto paslaptys“

Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Programos tikslas moksleivius supažindinti su pašto atsiradimo istorija, įvairiais gabenimo būdais. Dalyviai susipažįsta su technikos ir technologijų įtaka pašto gabenimui ir pristatymui. Pasakojama apie netikėčiausius ir įdomiausius laiškų siuntimo būdus: pašto balandžiai, oro balionai, lėktuvai, paštininkės katės, laiškai buteliuose ir t.t. Susibūrę į komandas išmoksta naudoti vieną iš slaptų žinučių šifravimo būdų. Edukacijos dalyviai supažindinami su laiškų rašymo būdais, tikra žąsies plunksna dailyraščiu rašo laišką. Susidomėjimo sulaukia laiškai rašomi spausdinimo mašinėle, kurioje vaikai dažniausia pasigenda „delete“ klavišo. Parašytus laiškus dalyviai mokosi užantspauduoti vaško ir rašalo antspaudais. Programos metu visa teorinė medžiaga iliustruojama vaizdine medžiaga ir muziejuje saugomomis filatelijos kolekcijomis. Užsiėmimo metu plėtojama laiškų rašymo ir siuntimo tema papildo mokyklos programą, prisideda prie mokinių kultūrinio akiračio plėtimo. Programa skatina bendravimą, ugdo komunikacinius gebėjimus, kūrybinę saviraišką.


Lėlių vaidinimas visai šeimai „Vilkas ir ožiukai“ - gerai žinomos lietuvių liaudies pasakos plastiška, muzikali, etnologiškai argumentuota sceninė versija, atskleidžianti daugiasluoksnę pasaulio sandarą ir jo tvarką. Šiame sceniniame virsme akcentuojami svarbiausi egzistencijos įvykiai (gimimas ir mirtis), gėrio ir blogio, priežasties ir pasekmės, meilės ir atsakomybės ryšiai, primenama amžinųjų vertybių kaina. Tai nesumeluotas, išjaustas, brandus lėlių vaidinimas, kuriuo teatras tarsi suformulavo savo idėjinę-filosofinę koncepciją, kūrybinę programą: betarpiškas, autentiškas, pokalbis su žiūrovu; originali dramaturgija, atspirties ieškanti lietuvių tautosakoje ir mitologijoje; vaizdo ir minties daugiasluoksniškumas; šeima – ne kaip formali institucija, o kaip pamatinė vertybė; kaip mikrokosmosas, kuriame nuolat vyksta kūrimo ir savikūros, augimo ir auginimo procesai.


Spektaklis vaikams „Skersgatvio pasaka“ su programa: Kalėdų senelio belaukiant

jams
Trumpas paslaugos aprašymas:
Spketaklis „Skersgatvio pasaka“ su programa Kalėdų senelio belaukiant. Pjesė „Skersgatvio pasaka“ (1979 m.) – bene stipriausias Juditos Vaičiūnaitės draminis kūrinys, pasakojantis nuostabią istoriją apie tai, kaip berniuko Gryčio sapne draugų būrys išvaduoja meistro dukrą Stiklę iš prakeiksmo. Tik bendromis pastangomis jie randa raktą jos išvadavimui. Tai ne tik graži istorija apie draugus, bet ir nuostabių personažų kupinas spektaklis. Vaikus žavi juodas katinas Markizas, Stiklės lėlė Negriukė, berniukas Grytis, Dama iš seno portreto, Ledo gėlė, o kur dar visų mėgstamas Sniego senis raudona nosimi. Spektaklio metu vaikai supras, kaip svarbu būti savimi, nebijoti stengtis dėl kitų. Šios pjesės pasaulis slėpiningas – didžioji veiksmo dalis vyksta meistro namuose, stiklo šlifavimo, veidrodžių gamybos ir restauravimo dirbtuvėje, tarp galybės veidrodžių, prietemoje, tačiau nuoširdi draugystė ir drąsa įveikia kerus. Šis spektaklis idealus šventiniam Kalėdų ir Naujųjų metų laikotarpiui. Aktoriai kviečia atsigręžti į visiems brangius dalykus – draugystę, rūpestį, ištikimybę, žodžio laikymąsi, tikslo siekimą. Teatrinę ir estetinę šventę kuria talentingos scenografės ir kostiumų dailininkės Jurgitos Jankutės sukurti išskirtiniai kostiumai, aktorių grimas, šokiai, muzika ir dainos. Režisierė - Janina Matekonytė. Po spektaklio moksleiviai laukia Kalėdų senelio, tuo metu jie bendrauja su pasakos personažais, gali užduoti jiems klausimus, patys moksleiviai gali ateiti į sceną ir prisistatyti kaip darė personažai. Kartu su aktoriais kuria šokį pagal labiausiai patikusią spektaklio dainą. Esant poreikiui Kalėdų senelis gali išdalinti jūsų dovanėles.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Nuo EGO prie EKO. Gyvensiu TVARIAU, kad ruoniukui būtų SAUGIAU“ orientuotas į ekologinio raštingumo gebėjimų ugdymą. Aktualizuojamos Baltijos jūros taršos problemos ir taršos pasekmės Baltijos jūros ekosistemai, ypač ruoniams. Užsiėmimo veiklomis edukacijos dalyviai skatinami ugdyti aplinkosauginę kultūrą, kūrybiškumą, tvarių sprendimų grupėje ir individualiai kūrimą, socialiai atsakingo žmogaus elgseną, kuris kultivuoja aplinką tausojančius kasdieniu įpročius. Aktyvios veiklos interaktyvioje naujame Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centre įrengtoje ekspozicijoje „Keičiuosi aš – keičiasi jūra“ ir kūrybinės užduotys su prie jūros rastomis atliekomis leis dalyviams išbandyti save tvaraus, socialinio dizaino kūrimo srityje, o jų sukurti darbai inspiruos save ir aplinkinius keisti požiūrį nuo EGO prie EKO. Edukacinis užsiėmimas vykdomas Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centro ekspozicinėje erdvėje, siekiant sustiprinti suvokimą apie mažėjančią Baltijos jūros biologinę įvairovę, jos nykimo priežastis, pasekmes bei galimą prevenciją, prasidedančią kiekvieno mūsų namuose.


Ar jūsų klasė - gera komanda? Netiesa, kad vieniems pasiseka, kitiems sekasi mažiau – juk ryšiai tarp žmonių yra tarsi sodas, kuris puoselėjamas gali kelti didį susižavėjimą, o apleistas gali tapti dykviete ar net pavojingomis džiunglėmis. Kaip dailininkas spalvomis ir potėpiais kuria paveikslą, taip grupė žmonių požiūriu, emocijomis ir veiksmais kuria grupės atmosferą ir galią. Tai bendradarbiauti provokuojantis patyriminis žaidimas, sudėtas iš telkiančių, azartiškų ir linksmų žaidybinių komandinių užduočių, įtraukių diskusijų, asmeninės/grupinės refleksijos. Komandinės veiklos skatina kurti, bendradarbiauti, imtis atsakomybės ir iniciatyvos, derintis nuomones ir priimti grupinius sprendimus, sveikai konkuruoti. Veikiama bei diskutuojama ir didelėje, ir mažose komandose. Užduotys sudaro galimybes įtaigiai patiems dalyviams savo veiklose pamatyti pagrindinius bendradarbiavimo dėsningumus, atrasti emocinę dedamąją komandos darbe - suprasti, kas motyvuoja mane ir kitus, kas telkia žmones siekti bendrų tikslų ir kokios yra pagrindinės kliūtys susitarti. Čia kuriama palanki atmosfera kalbėtis apie bendras vertybes, kurti vidines taisykles, komandos bendravimo kultūrą.


Edukacijos tikslas – skatinti susidomėjimą Mindaugo laikų Lietuvos istorija bei istorinės rekonstrukcijos būdu pristatyti XIII–XV a. Šeimyniškėlių (Vorutos) piliakalnio istorinį kompleksą – vieną didžiausių gynybinių įtvirtinimų Rytų Lietuvoje. Supažindinti su minėtoje vietoje archeologų rastais radiniais, bylojančiais apie pilėnų gyvenimo būdą bei kultūrą, pilių apgulties techniką ir karybą. Priemonės – autentiška piliakalnio aplinka ir šalia jo esantis atkurtas papilio kiemas, apjuostas gynybiniais įtvirtinimais. Remiantis istoriniais artefaktais atkurta sienų apgulties technika, viduramžių drabužiai, papuošalai, kasdieniniai reikmenys, pilių statybos įrankiai, kario ginkluotė, šarvai ir kitos priemonės. Numatoma veikla – žaismingi edukatorių pasakojimai, įtraukiantys dalyvius į minėtą istorinį laikmetį, susipažinimas su piliakalnio infrastruktūra – apsauginiais pylimais, papiliu, papėdės gyvenviete, keliais. Individualių ir komandinių užduočių atlikimas. Dalyvavimas šaudymo iš lanko ar aksties mėtymo varžybose. Kario šarvų matavimasis, galimybė paliesti ir išbandyti kiekvieną dominantį eksponatą ir kt. Siektini rezultatai – savo krašto istorijos populiarinimas ir tautinės tapatybės formavimas, patriotiškumo ugdymas. Mokykloje įgytų teorinių istorijos, lietuvių literatūros, technologijų dalykų žinių papildymas praktine veikla. Bendradarbiavimo, smalsumo, fizinio aktyvumo skatinimas, pasitikėjimo savo jėgomis ugdymas.


Viešoji įstaiga Lazdijų kultūros centras

Programos dalyviai bus supažindinti su saldainių senosiomis gaminimo tradicijomis, lietuvių kultūros paveldo saldumynais ir jų gaminimo ypatumais, pamatys visą saldainių gamybos procesą ir patys savo rankomis juos gamins bei išmoks gražiai įpakuoti. Tikslas- susipažinti su senąja saldainių gaminimo technologija ir praktiškai ją išbandyti. Metodai: pasakojimas, vaizdinė medžiaga, praktinis darbas.


Pristatomi archajiški indėnų ginklai, jų istorija, naudojimo, pritaikymo principai ir filosofija. Programos dalyviai patikrina rankos tvirtumą, akies taiklumą šaudymo iš lanko turnyruose. Kiekvienas taiklus šūvis stiprina pasitikėjimą savimi ir savo jėgomis. Po treniruotės šaudant į taikinius - laikas pajusti tikro indėno kario dvasią dalyvaujant druagiškame mūšyje su lankais ir strėlėmis tikroje kovoje. Lankų mūšis vyksta lauke, specialiai pritaikytoje saugioje aikštelėje. Tai komandinis, energingas ir azartiškas žaidimas, kuriame draugiškoje kovoje šaudoma į priešingos genties narius specialiomis strėlėmis su paminkštintais antgaliais. Kiekvienas žaidėjas turi apsaugines veido kaukes, kurios pilnai apsaugo žaidimo metu. Mūšio puolimo ir gynybos strategiją ir taktiką turi sugalvoti patys mokiniai, pasitelkdami įgytas indėnų karybos teorines žinias, savo intuiciją, kūrybiškumą, drąsą ir lyderystės gebėjimus. Po mūšio edukacijos dalyviai vaišinasi arbata ir pasidalija savo įspūdžiais, įgyta patirtimi.


Išgyvenimas - dešimt stebuklų iš dešimties

Edukacijos metu yra aptariamos aplinkybės, lėmusios žydų vaikų išgyvenimą Holokausto laikotarpiu; susipažįstama su Samuelio Bako, Holokaustą išgyvenusio vaiko, kūryba. Pastaroji yra labai paveiki informavimo priemonė apie šio talentingo dailininko, Vilniaus miesto Garbės piliečio, kuriančio visą savo gyvenimą, traumines vaikystės patirtis.
Edukacijos pradžioje, ekspozicijose, yra pasakojama, demonstruojama, o vėliau, praktinio užsiėmimo metu, - atliekamas eksperimentas, įkvėptas Samuelio Bako kūrinio “Gandai”. Per dalyvavimą eksperimente yra pajaučiamos informacijos pakitimo / iškraipymo galimybės, suprantamos to pasekmės. Eksperimentas padeda patirti informacijos pokyčius, atsirandančius dėl subjektyvių priežasčių.
Eksperimento atlikimo metu yra naudojama multimedija, užduodami klausimai, diskutuojama. Aptardami, dalyviai yra kviečiami prisijungti ir išreikšti savo nuomonę interaktyviu būdu. Edukacija skatina dalyvius suprasti ir pajausti galimas priežasties ir pasekmės sąsajas, kritinio mąstymo svarbą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Nacionalinis muziejus Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės valdovų rūmai

Užsiėmimo tikslas – autentiškų, archeologų surastų, Gedimino bokšto rūsių aplinkoje pristatyti Vilniaus miesto įkūrimo legendą ir išsiaiškinti, kuriuos šioje legendoje minimus faktus galime pagrįsti istoriniais šaltiniai, kurie iš jų turi simbolines prasmes.
Legenda apie Vilniaus įkūrimą yra vienas populiariausių senosios Lietuvos pasakojimų. Pirmą kartą jis užrašytas apytikriai XVI a. III dešimtmetyje Lietuvos metraščiuose. Legendoje užšifruota daug svarbios informacijos apie miesto istoriją. Vilniaus įkūrimo data įprasta laikyti jo pirmąjį paminėjimą rašytiniuose šaltiniuose. Lietuvos sostinė pirmą kartą paminėta 1323 m. Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino laiškuose, kuriais jis kreipiasi į Vakarų Europos kraštų pirklius ir amatininkus, ragindamas vykti į Vilnių. Ši aplinkybė rodo, kad Vilnius jau XIV a. pradžioje buvo reikšminga gyvenvietė. Tačiau 1323 m. yra daugiau simbolinė miesto įkūrimo data, nes archeologinių tyrimų duomenys rodo, jog gana stambių gyvenviečių Neries ir Vilnelės santakoje būta ir anksčiau, o Žemutinės pilies mūrai datuojami XIII a. Gediminas neįkūrė Vilniaus, tačiau veikiausiai būtent jis pavertė Vilnių Lietuvos valdovo rezidencija ir valstybės sostine. Todėl Vilniaus, kaip miesto bei sostinės, istorijos pradžios siejimas su Gedimino valdymo laikais yra visiškai pagrįstas. Edukacinio užsiėmimo tikslas – autentiškoje aplinkoje, įtraukiant į aktyviais veiklas, supažindinti su Vilniaus miesto įkūrimo legenda. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai prisimins Vilniaus miesto įkūrimo legendą, remiantis istoriniais šaltiniais, archeologiniais tyrimais bus bandoma išsiaiškinti, kas Geležinio vilko legendoje tikra, o kas išgalvota. Teorinio ir praktinio darbo metu ieškosime atsakymo, kokį vaidmenį suvaidino Geležinio vilko pasirodymas Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino sapne ir kodėl ši legenda itin išpopuliarėjo XVI a. Edukacinis užsiėmimas skirtas 1–4 klasių mokiniams.


Lėlių spektaklis - pasaka vaikams „Aukso obelėlė, vyno šulinėlis“ (nuotolinė paslauga)

„Aukso obelėlė, vyno šulinėlis“ - viena iš gražiausių ir populiariausių lietuviškų pasakų. Tai stebuklinga istorija apie Pamotės engiamą Našlaitę. Kaip ir kiekvienoje tokio tipo pasakoje, čia apstu blogio keliamų kliūčių: nedorėlė ragana kartu su savo dukromis kankina mergelę skirdama neįveikiamas užduotis, tačiau gėris, padedamas stebuklingų jėgų, galiausiai laimi ir Našlaitę pasakos pabaigoje išlaisvina bei veda jaunas Karalius. Spektaklio kūrėjams šiame pastatyme imponuoja galimybė panaudoti vaizdo teatro formas, kurios labiau priklauso kino menui, nei teatrui. Nors pasakoje nemažai liaudies dainų ir eiliavimo, spektaklyje pasakojimas kuriamas labiau vaizdais. Žiūrovai regės tokias įvairias dar nuo Antikinės Graikijos laikų populiarias vaizdinio teatro priemones kaip panoramas, mirioramas, diaoramas, taumatropą, laterna magica, mirioramines kortas, taip pat – šešėlių teatrą. 2012 m. spektaklio kūrybinė grupė (rež. R. Driežis, dail. M. Jonutis, akt. E. Piškinaitė) apdovanota Auksiniu scenos kryžium ir LR Kultūros ministerijos premija „už geriausią 2011 m. lėlių spektaklį“ 2012 m. Tarptautinio Gardino lėlių teatrų festivalio „Lėlės prie Nemuno“ prizai už „Geriausią režisūrą“, „Geriausią scenografiją“ ir „Geriausią festivalio aktorę“ spektaklio režisieriui R. Driežiui, dail. M. Jonučiui, aktorei E. Piškinaitei 2013 m. Dalios Tamulevičiūtės profesionalių teatrų festivalio (Varėna) prizas „Geriausias spektaklis vaikams“


Šiais laikais negalime įsivaizduoti gyvenimo be šviesos ir elektros. Šis išradimas yra įgalinantis žmogaus veiklą bei skatinantis augimą. Per šimtmečius keitėsi apšvietimo paskirtis. Senovėje šviesdavosi dėl šviesos, o šiais laikais apšvietimas kuriamas tiek apšviesti pastatams, tiek konkretiems objektams, tarkime, tiltams, skulptūroms, paminklams. Edukacijos metu mokiniai susipažins su elektros istorija, apšvietimo evoliucija. Sužinos kaip žmonės gyveno iki elektros išradimo, kokiais būdais šviesdavosi, kaip atsirado ir keitėsi apšvietimo išradimai, kokie buvo rasti pirmieji šviestuvai Lietuvoje. Mokiniai sudalyvaus virtualioje senovinių šviestuvų parodoje. Palygins senovinių šviestuvų dizainus su šiuolaikiniais, apžiūrės nuo molinių ornamentuotų dubenėlių su moliniu dagčiu, žibalinių lempų iki šiuolaikinių modernių su Led apšvietimu. Taip ugdomas mokinių kritinis mąstymas, techninės, kūrybinės ir meninės kompetencijos. Išnagrinėję apšvietimo evoliuciją ir sužinoję, kokie elementai sudaro elektros grandinę, sukurs šviečiantį modelį - šviestuvą (robotuką, eglutę arba žibintą). Modelyje sujungs elektros grandinę, taip kad ji veiktų ir įsižiebtų LED lemputė. Sukurti darbeliai liks vaikams, kurie bus puiki mokomoji priemonė.


KAIP PAMATYTI MENĄ: VIZUALINĖS PRAKTIKOS

Lankydamiesi šiuolaikinio meno galerijose dažnai susiduriame su problema – matome, bet nesuprantame ką. Edukacinio užsiėmimo metu „Kaip pamatyti meną: vizualinės praktikos“ dalyviams pristatomi metodai, kurie gali padėti ne tik tinkamai apžiūrėti galerijose eksponuojamus meno kūrinius, bet ir mokytis juos suprasti, interpretuoti, apie juos kalbėtis. Dalyviai praktiškai išbando vizualinio mąstymo strategiją (1-4 kl., 5-8 kl.) arba 3 žingsnių meno pažinimo metodą (9-12 kl.) ir atlieka praktines užduotis parodoje, kurios padeda geriau suprasti ne tik šiuolaikinio meno žinutes, bet ir save patį: kaip aš žiūriu, mąstau, kaip ir kokius klausimus keliu, kaip ieškau informacijos, kaip kuriu ir bendradarbiauju su kitais.


Nuo plokštumos iki erdvinės formos (nuotolinė)

Popierius buvo išrastas Kinijoje maždaug 105 metais, o popieriaus lankstymo menas greičiausiai atsirado netrukus po to. Ir popierius, ir popieriaus lankstymas netruko paplisti visame pasaulyje skirtingomis formomis ir skirtingais pavadinimais: papier-mache, korėjiečių hanji, kinų zhezhi arba mums geriausiai žinomu japonų origami. Ši edukacinė programa parengta, naudojant origami lankstymo techniką. Jos tikslas – supažindinti moksleivius su popieriaus lankstymo ir formavimo metodika, bei jos panaudojimu skirtingose gyvenimo srityse. Visai nesvarbu kokią figūrą gausime galutiniame rezultate, svarbu, kad moksleiviai suprastų erdvinių figūrų iš popieriaus lapo kūrimo metodiką. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su popieriaus lankstymo pirminėmis schemomis ir išmoks jas skaityti. Tada iš vieno popieriaus lapo išlankstys erdvinį daiktą, formą ar dėžutę. Lankstymas padeda suvaldyti popierių ir tai kelia atradimo džiaugsmą.  Užsiėmimo pabaigoje diskutuosime apie popieriaus lankstymo meno panaudojimą ir pritaikymą. Moksleiviai sužinos, kad lankstymo įgūdžiai gali būti pritaikyti grafiniame ir industriniame dizaine, rūbų ir pakuočių dizaine, tekstilėje ir keramikoje, architektūroje ir teatre. Šio edukacinio užsiėmimo nauda yra visapusiška, jo veiklos lavina akių ir rankų koordinavimą, eiliškumo įgūdžius, matematikos pagrindimą, erdvinius įgūdžius, atmintį, kantrybę, susikaupimą ir dėmesį. Popieriaus lankstymas taip pat lavina smulkiąją motoriką ir psichinę koncentraciją. Prie viso to prisideda ir socialinis aspektas – moksleiviai sužinos apie kitas kultūras. Lankstydami moksleiviai pritaikys matematines žinias: simetriją, atstumus, proporcijas, geometrines formas, erdvės supratimą, sekas ir kt. Šio edukacinio užsiėmimo ir procesas, ir rezultatas suteiks moksleiviams naujų patirčių ir džiaugsmo.


Programos dalyviai turės galimybę mokytis suprati ir vertinti tai, kaip idėjos ir prasmė perduodamos, kūrybiškai išreiškiamos skirtingose kartose įvairiausiomis kultūrinėmis formomis. 2015 - 2024 metų Šiaulių miesto strateginio plėtros plano ilgalaikis prioritetas „Aktyvi, kūrybinga ir atsakinga bendruomenė“ suponuoja, kad šiauliečiai ir miesto svečiai, o ypač jaunoji karta , nestokotų kūrybiškumo, aktyvumo ir domėjimosi. Dalyvaudami edukacinėje kultūrinėje veikloje „Sveiki, atvykę į ledainę!“, programos dalyviai praplės savo žinias apie mažai kam žinomą Šiaulių miesto valgomųjų ledų gaminimo istoriją, bei gilins žinias apie sveiką mitybą. Patys dalyvaudami ledų gaminimo procese, jaunoji karta ugdys verslumo įgūdžius, bei turės galimybę palyginti ledų gaminimo technologijų skirtumus kelių dešimčių laiko perspektyvoje, o tai leis jiems ugdyti kritinį mąstymą. Programos „Sveiki, atvykę į ledainę!“ metu bus pasakojama apie legendomis apipintą, maždaug 1992-asiais Šiauliuose veikusią populiariąją ledainę „Pingvino ledai“. Remiantis archyvine medžiaga, randama pasakojimų, kad 1972-asiais po pusę kilogramos išfasuotus valgomuosius ledus pradėjo gaminti Šiaulių pieno kombinatas. Vykstant ledų gaminimo procesui, programos dalyviams bus atsakyta į klausimą, ar iš tiesų Šiaulių pieno kombinate dirbo garsus šiaulietis krepšininkas Robertas Javtokas, ar jam teko gaminti ledus... Miglota istorijos skraistė gaubia ir visiems šiauliečiams žinomą Šiaulių bulvare stovinčią Gaidžio skulptūrą, prie kurios prieš kelis dešimtmečius buvo pastatytas modernus valgomųjų ledų gaminimo aparatas.
Edukacijos video: https://www.youtube.com/watch?v=R8YfGlxhopo


Saugaus eismo spektaklis „Einės ir Stojaus nuotykiai gatvėje“

Nuo mažens vaikams būtina įskiepyti supratimą apie tinkamą elgesį kelyje ir atsakomybę už savo veiksmus. Kartu vaikams turi būti suprantamai paaiškinamos pagrindinės saugaus elgesio kelyje taisyklės. Tam geriausias pavyzdys vaikams interaktyvus-edukacinis vaidinimas "Einės ir Stojaus nuotykiai gatvėje", kuris pasakos vaikams apie tai, kaip išlikti saugiam kelyje! Apie kelių eismo taisykles pasakojanti istorija patikrins vaikų gebėjimus skirti kelio ženklus ir naudotis jais. Vaidinimas skatina mokinius pagalvoti, apie tinkamą ir netinkamą elgesį gatvėse, pėščiųjų perėjose. Vaikai vis įtraukiami į kuriamas situacijas ir kviečiami aktyviai veikti. Scenarijaus autorė - Ilona Ežerinytė. Sukurta remiantis - "Kelio ženklai ir eismo taisyklės". Vaidina - Eimantas Pakalka ir Karolina Pakalkė.


Filmo kūrimo dirbtuvės „Dėmesio, filmuojam!“ (9–12 klasėms)

Kadangi, gyvename vaizdo kultūros laikais, todėl pasirinkta meno sritis - kinas - puikiai tinkanti priemonė kritiškai ir kartu savarankiškai vertinti aplinką, kasdienybę ir aktualijas Lietuvoje ir pasaulyje. Dirbtuvėms vadovauja ilgametę edukacinių kino dirbtuvių patirtį turintis režisierius Antanas Gluskinas. Visa edukacijos veikla bus suskirstyta į tris dalis, kurių kiekviena atitiks filmo kūrimo etapą -pasiruošimą, filmavimą ir postprodukciją. Pirmajame filmo kūrimo etape - pasiruošime - dirbtuvių vadovas trumpos teorinės paskaitos metu pristatys pagrindinius scenarijaus rašymo taisykles bei kūrybnės grupės profesijų (režisierius, operatorius, garso režisierius, montažo, aktorius) funkcijas. Po paskaitos, moksleiviai pasiskirstys grupėmis (8-10 žmonės), kurios per nustatytą laiką kurs savo scenarijus pasirinkta tema ir pasirinkto žanro bei pasirinks kino profesijas, kurias norės išbandyti edukacijos metu. Pabaigę scenarijus, moksleiviai persikels į antrąjį filmo kūrimo etapą -filmavimą. Šio etapo pradžioje, vadovas trumpai papasakos apie vaizdo ir garso svarbą filme -supažindins su pagrindiniais kino gramatikos pagrindais: kameros pozicija ar filmavimo kampais, kadro dydžiais, garso takelio svarba, filmavimo aikštelėje esama tvarka.. Išklausę trumpą teorinį įvadą, moksleiviai savo išmaniaisiais įrenginiais (telefonai, planšetės) filmuos sukurtą scenarijų. Dirbtuvių vadovas po truputi pabūdamas su kiekviena grupe, padės filmavime savo pastebėjimais. Po filmavimo, bus trečiasis filmo kūrimo etapas -postprodukcija. Šio etapo pradžioje vadovas supažindins su montažo programomis bei pagrindais. Po to moksleiviai, padedami vadovo arba patys savo turimais įrenginiais, montuos savo filmą, ieškos jam tinkamos muzikos ar garsų, tinkamos spalvinės gamos. Kai montažas bus baigtas, edukacijos dalyviai peržiūrės sukurtus filmus bei juos aptars tarpusavyje - kas pavyko, o kas nelabai. Moksleiviai savo filmus kurs mokyklos teritorijoje - viduje ir/ ar lauke.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinė programa "Protų mūšis: Kas ta bitė?"

Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Protų mūšis „Kas ta bitė?“ skirta pradinių ir vyresnių klasių moksleiviams. Vykdoma Bitininkystės muziejuje teikiamos ekspozicinės informacijos pagrindu, paįvairinant žaidybiniais elementais. Naudojamos interaktyvios vizualinės programos. Klausimų ir informacijos turinys pritaikomas pagal dalyvių amžių. Pradžioje (15 min.) pateikiama trumpa paskaitėlė su vaizdinėmis priemonėmis apie bites ir bitininkystę, kurios pagrindu suformuluoti proto mūšio klausimai. Dalyvaujantys moksleiviai pasidalina į kelias grupes, kurios varžosi tarpusavyje: kas greičiau ir tiksliau atsakys.


“Mažasis cirkas” siekia supažindinti jaunąjį žiūrovą su šiuolaikiniu cirku ir skatinti jį kūrybiškai mąstyti . Vaikai kviečiami Į mažą cirko palapinę žiūrėti spektaktaklį "Blusa ir Profesorius “, sukurtą pagal to paties pavadinimo H.K.Anderseno pasaką. Spektaklyje šiuolaikiškai, juokingai ir orginaliai pateikiama jaunajam žiūrovui kūrybiškumo tema. Pagrindinis istorijos herojus "profesorius", vaikystėje iš sprogstančio oro baliono iššokdintas parašiutu, troškęs būti lakūnu ,bet įgijęs fokusininko amatą, rodydamas savo triukus keliauja po pasaulį. Susiradęs mylimąją "žmonikę" su ja rodo fokusus , bando uždirbti pinigų ir įsigyti oro balioną… galiausiai žmona dingsa, o kartu su ja ir gera nuotaika... jis lieka vienui vienas ir jau atrodo blogiau būti nebegali... bet tuomet užtenka vienos vienintelės "blusos", kad ir vėl norėtųsi juoktis ir svajoti... Kūrybiškumas esantis kiekviename iš mūsų padeda įveikti net ir sunkiausias gyvenimo situacijas ir vėl džiaugtis gyvenimu. Šiai istorijai papasakoti aktorius naudoja žongliravimo, balansavimo disciplinas, lėlių ir objektų teatrą. Pasirinktas objektas- vinilinė plokštelė. Iš jų skamba muzika, jos virsta žongliravimo abjektais, iš scenografijoje esančių stalčiukų atsiranda pasakos personažai, skirtingų tūrių lėlės padarytos iš vinilinių plokštelių. Spektaklis kupinas, parodaksalių situacijų, netikėtumų, kūrybiškų staigmenų. Aktorius meistriškai manipuliuoja žiūrovų mintimis vis pateikdamas naujų beprotiškiausių sprendimo būdų. Stebėdami šį cirko vaidinimą, dalyviai kviečiami kartu kūrybiškai mąstyti, įveikti sunkumus beprotiškiausių idėjų pagalba. Šiuolaikinio cirko vaidinimas– puiki erdvė ugdyti vaikų kūrybiškumą, kritinį mąstymą, nes tai leidžia įsijausti į kito žmogaus gyvenimą ir atsiribojus nuo jau turimų žinių iš naujo kritiskai mąstyti.


Visada svajojai būti fotografu, bet nežinai, nuo ko pradėti? Domiesi gamta, norėtum fotografuoti būtent tai. Zoologijos sodas Zoopark pasiruošęs atskleisti visas fotografijos paslaptis! Kas yra gamtos fotografija? Kam ji skirta? Kaip pradėti, norint „pagauti“ reto paukščio ar besislapstančios voverės kadrą? Kaip pasiruošti ir kokią techniką neštis? O ar tikrai fotografuoti galiu viską, ką matau aplink save? Šioje edukacijoje susipažinsite su gamtos fotografijos pradmenimis, istorija. Išvysite žymiausių lietuvos ir pasaulio fotografų darbus, sužinosite, kaip pasigaminti objektyvą patiems namuose! Atvykite į zoologijos sodą ir sužinokite, kaip pradėti fotografuoti gamtoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Ekskursija „Kuršių nerijos kultūrinis kraštovaizdis“

Edukacinė ekskursija „Kuršių nerijos kultūrinis kraštovaizdis“ – tai patyriminio pobūdžio kelionė per tris muziejus (Rašytojo Thomo Manno memorialinį muziejų, Kuršių nerijos istorijos muziejų, Nidos žvejo etnografinę sodybą) ir Nidos etnografines kapines, išsidėsčiusius beveik per visą Nidos gyvenvietės teritoriją. Jos tikslas – ne tik pažinti Kuršių nerijos istoriją ir vietos bendruomenės – tiek "istorinės", tiek šiuolaikinės – gyvenimo ypatumus bei įtaką šio krašto kultūrinio kraštovaizdžio formavimui, bet ir paskatinti dalyvius patyrinėti savų gyvenamųjų aplinkų praeities ir šiandienos sąsajas, bei savo pačių įtaką jų formavimui.


Laisvės kovų dainos – mūsų tautos lobynas, laisvės dvasios simbolis. Jos suvirpina širdį, jautriausias sielos stygas. Besiklausant šių dainų, ne vienam akyse sužimba ašaros.  Laisvės kovų dainos skatina moksleivius domėtis  Lietuvos istorija, ugdo patriotiškumą, todėl jas reikia išsaugoti ir populiarinti – jas dainuoti ir jomis dalintis. Pagrindinis šios edukacijos  tikslas - skatinti mokinių pilietiškumą, ugdyti jų pilietinį sąmoningumą, meilę tėvynei, kūrybiškumą, populiarinti laisvės kovų dainų kultūrinį paveldą.  Edukacijos dalyviai bus supažindinami su šiomis dainomis, mokysis jas dainuoti. Taip pat moksleiviams bus pristatyta  žymiausia viso Dzūkijos  krašto laisvės kovų dainų kūrėja - iš Žagarių kaimo kilusi Dainavos apygardos Šarūno rinktinės partizanų ryšininkė Elė Radzevičiūtė-Andriuškevičienė, sukūrusi jų daugiau kaip 200.  Šiai didvyrei muziejaus pastate įsikūrusiame Lazdijų vidaus kalėjime  yra skirta atminimo kamera, kurioje  moksleiviai susipažins su laisvės kovotojos gyvenimu, patirtomis kančiomis. Edukacijos dalyviai mokysis dainuoti ir  Elės Radzevičiūtės-Andriuškevičienės sukurtų dainų.
Vėliau  moksleiviai, susibūrę į komandas ir individualiai,  iliustruos išgirstas laisvės kovų dainas grafikos technika,  piešiniuose įamžins savo patirtas emocijas. Pristatydami  atliktus kūrybinius darbus, jie akcentuos, kurios  dainos paliko didžiausią įspūdį, kodėl, kokias emocijas patyrė jų klausydami?
Edukacijos dalyviai  dėlios pabirusius laisvės kovų dainų posmus, įrašys praleistas raides, mėgins perskaityti dainos posmą iš balto popieriaus  lapo, bandys atspėti išgirstą laisvės kovų dainą, išmėgins savo gebėjimus ir kitose kūrybinėse veiklose.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pilietiškumo kompetencija


Kviečiame vaikus į inovatyviu ir interaktyviu STEAM ugdymu pagrįstą edukaciją - ,,Baltų žemės ženklai: Medeinos giria". Edukacijos metu, klausydami legendų ir mitų iš senojo Baltų pagoniško tikėjimo, pažinsime dievaitę Medeiną, susipažinsime su Lietuvos ir pasaulio medžiais, jų rūšimis ir svarba mūsų planetai. Vaikams suprantama forma aptarsime medžių integraciją į mūsų buitį ir kasdieninį gyvenimą, aptarsime ekologijos, aplinkosaugos ir pramonės žalos aplinkai problemas. Edukacijos medžiaga parinkta atsižvelgiant į vaikų amžių ir turimas žinias.


Orientacinis žaidimas KLAIPĖDOS LEGENDOS

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Lankomus objektus turėsite rasti patys, pagal mūsų virtualaus gido Braino siunčiamas užuominas ir užduotis. Gidas visos kelionės metu Jums neleis pasiklysti, o susidūrus su rimtu iššūkiu - visada bus pasiruošęs padėti.
Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis.
2 km. maršruto po Kaipėdą metu sužinosite, kur dingo prašmatniausi Klaipėdos statiniai, ką pasakoja legendos apie šį jaukų uostamiestį, išgirsite pačių įdomiausių istorijų.

Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Klaipėdoje!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas yra tikras žmogus, tačiau fiziškai su jumis nedalyvauja: jis realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale.
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.


Statom paukščiams namus (1 ir 2 klasės moksleiviams)

Edukacijos metu vaikai turės galimybę gamtos pažinimo pamokas patirti realioje aplinkoje bei integruoti tautosakos žinias apie paukščius. Edukacijos metu naudojami metodai: pasakojimas, informacijos analizė, vaizdinių pavyzdžių pateikimas, audio įrašai, aktyvūs klausimai ir atsakymai, žaidimai, praktinė edukacijos dalis – inkilų dirbtuvės, skirtos zyliniams paukščiams arba varnėnams ir inkilų kėlimas į medį.
Edukacija „Statom paukščiams namus“ -  tai ne tik unikali galimybė iš arčiau susipažinti su  nepaprastai įdomiu paukščių gyvenimu, bet ir galimybė turiningai praleisti laiką bei savarankiškai susikurti unikalius inkilus komandose.
Teorinės dalies metu vaikai išgirs apie paukščių simboliką lietuvių tautosakoje (gervės įvaizdį lietuvių tautosakoje) bei gervės simboliką kitose šalyse kaip Japonija, Graikija, Egiptas. Sužinos kos svarbus žmogaus ryšį su paukščiais ir apie tai, kokie paukščiai praneša apie virsmus gamtoje. Įgis žinių apie Lietuvoje žiemojančias ir išskrendančias paukščių rūšis bei išmoks juos atpažinti. Sužinos kokios rūšys gyvena miškuose, o kokios miestų parkuose.  Taip pat sužaisime paukščių balsų atpažinimo žaidimą, pamėgdžiosime paukščių garsus. Supažindinsime su idomybėmis apie kitus pasaulio paukščius.
Šio užsiėmimo metu su mokiniais apžvelgsime inkilų atsiradimo istoriją ir raidą, susipažinsime su pagrindiniais inkilų tipais, jų gamybos principais ir technikomis. Aptarsime inkilų kėlimo skirtumus ir ypatybes. Moksleiviai supažindinami su gamybai reikalingomis priemonėmis.
Praktinės dalies metu vaikai pritaiko gautas teorines žinias ir patys savarankiškai konstruoja inkilus komandose iš paruoštų ruošinių. Po to inkilus komandose dekoruoja lietuvių liaudies ornamentais.
Susikonkstravę inkilus drauge keliaujame juos iškelti. Papasakojame kokiame aukštyje keliami inkilai atsižvelgiant į paukščių rūšis ir parodome kaip iškelti inkilą.


Fleita – vienas iš seniausių muzikos instrumentų pasaulyje. Jos nuostabiu, užburiančiu kaip paukščių čiulbėjimas garsu nenustojama žavėtis, apie ją kuriami mitai ir legendos. Panas, Krišna, Titira – tai tik keletas dievybių, mitinių personažų, grojusių fleita. Per šią pamoką bus pasakojama akmens amžių siekianti fleitos atsiradimo istorija, žymiausios fleitos legendos ir mitai. Vaikai išgirs gyvai atliekamą klasikos, džiazo ir roko muziką. „Stebuklingoji fleita: kelionė per mitų pasaulį“ – tai edukacinis renginys, kuriame mokiniai bus supažindinami su seniausia Europoje piemenėlio melodija ir pagal ją sukurtu kompozitoriaus M. Marais kūriniu „Les Folies d‘Espagne“, mitu apie graikų dievybę Paną ir jo meilę nimfai Syrinx, kurį iliustruos C. Debussy kūrinys „Syrinx“ (Pano fleitai). Bus pasakojama antikinė Orfėjo ir Euridikės legenda, pristatoma W. A. Mozarto opera „Užburtoji fleita“, legendomis apipinta W. A. Mozarto ir A. Salieri pavydo istorija. Per šią pamoką vaikai išgirs linksmus džiazo pianisto K. Boulingo, roko grupės „Jethro Tull“, įvairių tautų ir lietuvių liaudies muziką. Bus demonstruojamos virtuozinės fleitos grojimo technikos, dainavimo ir grojimo vienu metu galimybės. Išgirdę pasakas, mitus, legendas ir jų muzikines interpretacijas, vaikai galės susimąstyti apie meilę, ištikimybę, pavydą ir draugystę. Edukaciją ves ir gros profesionalus fleitininkas Andrius Radziukynas.


Dažnai šiuolaikinio meno labirintuose galima pasimesti. Galerijos erdvėse gali išvysti įvairiausių keistenybių, sudėtą šiukšlių krūvą, bananą ar laikrodį, kurie nežinai ar yra ekspozicijos dalis, ar juos čia tiesiog paliko galerijos darbuotojai. Šioje edukacijoje aplankysime vis kitas Vilniaus meno galerijas, bandysime išsiaiškinti kas slypi už meno objektų. Kai kuriose galerijose žaisime performatyvias slėpynes, bandysim judėti tarp skirtingų meno objektų. Kitose – kursime savo meno kūrinius ir žiūrėsime, kaip jie tinka prie garsių kūrėjų darbų


Edukacinis užsiėmimas "Ruonis iš Ateities. Ar išdrįstum su juo susitikti?" (nuotolinė paslauga)

Edukacinis užsiėmimas „Ruonis iš Ateities. Ar išdrįstum su juo susitikti?“ Ar kada susimąstėte, kaip atrodys gyvūnai, vandenynai po 30 metų? Ar žinote, kas sukelia pokyčius, ypač nepageidaujamus? Ar pagalvojate, kad mūsų kasdieniai pasirinkimai yra svarbūs gamtos pasaulio išlikimui? Visų šių klausimų klausia edukacijos pagrindinis veikėjas – Ruonis Padangarus, atvykęs iš ateities įspėti žmonijos apie gresiantį gyvūnų išnykimą. Ruonio Padangarus istorija, kūrybiškumą skatinančios interaktyvios užduotys ir vaizdingi įtraukūs pasakojimai padės įsisavinti problemos rimtumą bei ieškoti išeičių, kaip išsaugoti aplinką. Ar Ruonio Padangarus atvykimo misija – sužadinti žmonių sąmoningumą ir rūpestingumą gamta – bus pasiekta, parodys edukacijos dalyvių refleksijos.


Margaspalvė genio kalvė: knygų skirtukų gamyba

Knygų skaitymas turi daugybę privalumų: mažina stresą, gerina miego kokybę ir atmintį, lavina žodinius gebėjimus bei rašymo įgūdžius, išlaisvina vaizduotę ir kūrybiškumą. Skaitydami mes nusikeliame į kūrinių veikėjų pasaulį ir kartu su jais patiriame daug įvairių nuotykių ir situacijų.
Labai lengva pamiršti paskutinį skaitytą puslapį ar knygos vietą, kuri buvo pati įdomiausia, o kad taip nenutiktų verta turėti knygos skirtuką ir pasižymėti norimą puslapį.  Na, o jei tas skirtukas pagamintas mūsų pačių rankomis, skaitymas gali tapti dar mielesniu kasdieniniu procesu.
Edukacinio užsiėmimo metu diskutuosime apie knygų skaitymo teikiamą naudą, dalinsimės savo skaitymo patirtimis, susipažinsime su geriausiai įvertinta poeto A. Matučio eilėraščių knyga, drauge skaitysime poeto kūrybą, išsirinksime labiausiai patikusius eilėraščius ir juos aptarsime. Išsiaiškinsime, kas atsirado anksčiau: knyga ar knygos skirtukas, sužinosime kokie būna skirtukai ir pasitelkę origami lankstymo techniką kursime unikalius kampinius knygų skirtukus, kuriuos dekoruosime pagal patikusių eilėraščių veikėjų motyvus.


Šiuolaikinio amerikiečių scenaristo ir dramaturgo Johno Logano pjesės „Raudona“ centre – viena ryškiausių XX a. pokario šiuolaikinio meno asmenybių Markas Rothko. Veiksmas vyksta šeštajame dešimtmetyje, Niujorke, Rothko studijoje. Dailininko padėjėju įsidarbina jaunas tapytojas Kenas. Tuo pat metu Rothko gauna užsakymą sukurti monumentalius tapybos darbus prabangiam restoranui Four Seasons, naujai suprojektuotame tuometinio Amerikos architektūros pažibos Ludwigo Mieso van der Rohe Seagram pastate. Jaunasis Rothko padėjėjas Kenas ginčija mokytojo pasirinkimą. Apsilankęs restorane ir pamatęs, kad jo darbai čia taptų tik visuomenės elito susibūrimų apipavidalinimu, Rothko nutraukia susitarimą ir grąžina užsakovo pinigus…

Rothko tvirtai laikėsi nuomonės, kad menininko tiesa yra aukščiau už visuomenės interesus: Meno dalykuose mūsų visuomenė skonį vertina labiau už tiesą ir keičia savo skonius kaip kepures ar batus. Ir nors Rothko nepaliko mokinių, jo kūrybinė pozicija įkvepia ne vieną jauną menininką. Ryšio su jaunyste, nauja karta savo spektaklyje ieško ir Rothko vaidmenį kuriantis Valentinas Masalskis, dirbantis kartu su jaunu menininku.


Užsiėmimo metu pasakojama apie sodų auginimo (vėrimo) tradiciją Lietuvoje, kokia buvo sodų simbolinė ir apeiginė reikšmė  XIX a. pab.–XX a. I pusėje, kada renkami  šiaudai ir kaip juos reikia paruošti sodo vėrimo procesui. Kiekvienas dalyvis, naudodamas vėrimo adatą ir lininį siūlą, suveria sodą.


LAISVĖS MUZIKA ATVEDUSI Į NEPRIKLAUSOMYBĘ

Tikslas - skatinti moksleivių kūrybiškumą, žingeidumą susipažįstant su devinto dešimtmečio Laisvės šauklių kūryba. Koncerto metu moksleiviai turės galimybę išgirsti gyvai atliekamus Lietuvos Laisvės šauklių - V. Kernagio, K. Mašanausko, A. Vilčinsko. E. Masytės ir kt. kūrinius. Norintys ir gebantys galės patys muzikuoti ir kartu dainuoti. Koncerto pabaigoje surengsime "protų mūšį" moksleiviams bus pateikti įvairūs klausimai ir užduotys, atitinkančios amžių, lavinančios vaizduotę, kūrybą, fantaziją. Klausantis gyvos muzikos grupės ir dalyvaujant "protų mūšyje" išryškės individualios moksleivių kūrybos galios, lavinsis emocinė atmintis, pastabumas, išmonė, drąsa, bendravimo ir bendradarbiavimo įgūdžiai. Koncerto programa praturtins moksleivius dvasiškai, suteiks gerų emocijų, sudarys sąlygas reikštis naujoms idėjoms, daryti išvadas, ir patirti dėkingumą Laisvės šaukliams.


Skudurėliai, skudurai... Nuo pat ryto aš plušu - plėšau krūvą skudurų! Dar šiokiadieniais skalbiu, turiu šimtą marškinių, jų man reikia be sagų. Katilą aš jau kaičiu, o užkaitusi jaučiu - virsiu šimtą marškinių, kurie bus jau be sagų, nebereiks jiems ir siūlių, verdu vien tik skudurų... O išvirusi meldžiu, kad supūtų pamažu, gal po trisdešimt dienų, liepos mėnesį, birželį, nes supuvusių reiks spalį - atiduosiu į malūną, kur velniai ant rato griūva. Šitaip dieną iš dienos, be jokios, mat, atvangos! Tamsta, tu jei nežinojai, Prienuose labai nuo seno, žmonės amatą gvildeno - iš supuvusių skudurų jie gamino popierių. O ant skudurinių popierių - kiek gi nuveikta darbų: Vytautas laiškus rašė, sostinei gerumo prašė, Mažvydas raides suraitė - Katekizmą daug kas skaitė. Štai kam reikia skudurų, be jokių ilgų kalbų! O, kad jūs man taip patinkat, aiškinu, koks darbas tinka: reikia pas mane atvažiuoti, skudurėlius surūšiuoti (linas, medvilnė - puiku, visa kita nesvarbu), plėšyt, plėšyt ir skanduoti - visa kita nereaguoti! Aiškinu, kas nenuliūdo, semsim popierių iš "bliūdo". Ir iš šitų skudurų - gausim krūvą popierių! Popierėlis bus dailus - dėsim tušo antspaudų, dar papuošim skuduriuku ir paversim atviruku! Skudurininkė visada - pavaišina arbata. Dar ir to mums negana - valgom popierių greta! Visus darbus jau atlikę žaisim, skudurininkės žaidimą!


Smagūs lietuvių liaudies tradiciniai šokiai ir rateliai skambant gyvai muzikai.


Mokiniai edukacijos metu bus supažindinti su senaisiais amatais, išmoks ir pasigamins individualų keramikos kūrinį. Kūrinio tematika bus parenkama pagal mokinių amžių ir individualius gebėjimus. Tokiu būdu pagerės mokinių socialinių, emocinių įgūdžių lygmuo, lavės kultūrinis sąmoningumas per patyriminį ugdymą.


Edukacija vyksta aukštaitiškos sodybos aplinkoje, supamoje muziejaus etnografinės ekspozicijos eksponatų. Sodybos šeimininkas Petras dalyvius pasitinka ir pasveikina atvykusius. Kalbama Pasvalio tarme. Veiksmas vyksta laiku, kada kaime dar nebuvo elektros, todėl gaspadorius lankytojus vedžioja pašviesdamas kelią liktarna. Aprodo ūkį, žemės apdirbimo įrankius, pasakoja apie rudens darbus. Po kurio laiko visus gryčion sušilti pakviečia šeimininkė Agota. Čia, prie žibalinės lempos, lankytojai ne tik išgirsta įvairių Advento laikotarpio senųjų pasakojimų, pamokymų, nutikimų, draudimų, bet yra paprašomi patalkinti ir atlikti įvairius darbelius. Dalyviai, kartu su gaspadine plėšo plunksnas, veja siūlus, kedena vilnas, kočioja drobinius rakšluosčius. Vėliau dengiamas Kūčių stalas, prisimenami mūsų kraštui būdingi papročiai, atliekami burtai, spėjimai. Po Kūčių vakaro ramybės ir susikaupimo visus pradžiugina atskubėjęs Senis Kalėda su meškute ir atnešęs žiną apie ateinančias Kalėdas. Senis Kalėda atriša maišą ir linksmai su meškute dalina dovanas, šokami rateliai, skamba kalėdinės dainos.. Oi atvažiuoja šventa Kalėda, Kalėda, vidury dvaro meška karo, Kalėda...


Edukacinė programa "Žemaitiška vakaruški"

Kražių Motiejaus Kazimiero Sarbievijaus kultūros centras

Edukacinės programos „Žemaitiška vakaruški“ metu dalyviams pristatoma Žemaitijos regiono bei Kražių krašto tautosaka, istorija, tradicijos, kultūrinis ir kulinarinis paveldas. Edukacijos dalyviai ne tik supažindinami su žemaitiškais šokiais, dainomis, žaidimais, bet ir aktyviai dalyvaudami veiklose išmoksta juos šokti, dainuoti, žaisti, groti liaudies instrumentais žemaitiškus kūrinius, ragauja žemaitiško kastinio. Edukacinė programa ženkliai prisideda prie etnokultūros puoselėjimo bei Žemaitijos etnografinio regiono istorijos, tradicijų autentiškumo, pažinimo, išsaugojimo ir perdavimo vaikams ir jaunimui, kad vėliau būtų išprusę ir užaugtų aktyviomis sąmoningomis asmenybėmis. Edukacinės programos pradžioje vedama ekskursija, kurios metu dalyviai supažindinami su Žemaitijos regione esančio Kražių krašto didinga istorija, iškiliomis asmenybėmis, kultūros paveldu ir miestelyje esančiais kultūros paveldo objektais. Vėliau, pasitelkus muziką, literatūrą, scenos meną, kulinarinį paveldą bei informaciją pritaikius pagal vaikų ir jaunimo amžiaus grupes pristatomas Žemaitijos regiono tautinis kostiumas, žemaitiška muzika bei Žemaitijos kulinarinis paveldas. Edukacinėje programoje dalyvavusiems mokiniams skiepijamas noras pažinti savo šalies istoriją, kultūrą ir paveldą, plečiamas jų kultūrinis akiratis, ugdomas kūrybiškumas ir saviraiška. Tikime, kad „Žemaitiškos vakaruškės“ dalyviai ne tik susipažins, bet ir pamils Žemaitijos etnografinio regiono kultūrą ir muziką bei sugrįš į mūsų kraštą dar gausesnėmis pajėgomis.


Edukacijos metu: bus pristatomi žydų religinės praktikos ritualai, kasdiena, gyvenamoji erdvė. Taip pat aptartas pasiruošimas Šabui, aptariama kaip šiai dienai kaupiamasi ir kaip tvarkomasi rengiantis sutikti Šabo pradžią griežtai nustatytu laiku. Pažinsime tradiciją, atėjusią dar iš Senojo Testamento, skelbiančio, kad Aukščiausiasis pasaulį sukūrė per šešias dienas, o septintąją ilsėjosi ir pasiaiškinsime ar tiesa, kad darbo nutraukimas - tai visiškai nieko neveikimas. Pasitelkę kūrybiškumą diskutuosime kokius darbus žydai privalo atlikti ir kurią vis tik vengti Šabo dieną.
Šis edukacinis užsiėmimas ugdys sąmoningumą priimant kitokią kultūrinę tradiciją; paslauga skatins pagarbą žydų
bendruomenės tradicijų atžvilgiu, kels klausimą apie teisę išpažinti ir laisvai pareikšti savo religinius įsitikinimus. Paslaugos
gavėjai plės tolerancijos ir empatijos aspektus šiuolaikinės visuomenės kontekste.


Edukacijos dalyviai dalyvauja pieno rauginto pieno virimo procese, sunkia varškę, deda į sūrmaišius, slegia. Dalyviams suteikiama teorinių žinių apie naminius gyvūnus, jų teikiamą naudą. Sūrio slėgimo metu edukacijos dalyviai žaidžia tradicinius lietuviškus žaidimus, piešia. Suslėgus sūrį, patys dalyviai jį išsiima ir susipakuoja, išsiveža namo.


Vilniaus katedra nuo pat XIV a. laikoma viena svarbiausių Lietuvos šventovių, čia laidoti Lietuvos valstybei ir Bažnyčiai nusipelnę asmenys. Edukacijos metu aplankomos svarbiausios katedros vietos – koplyčios ir požemiai, aptariama pastato kaita, supažindinama su laidojimo tradicijomis ir archeologiniais radiniais. Su pastato istorija susiję Lietuvos istorijos įvykiai pateikiami Europos istorijos kontekste, siekiant geriau parodyti valstybės kultūrinę ir politinę raidą, paprastų žmonių ir didikų gyvenimo pokyčius.


Edukacijos - orientacinio žaidimo metu mokiniai atitinkamai pagal savo amžių  susipažins su 8-20 meno kūrinių, kurie puošia atviras Marijampolės miesto erdves ir yra tarsi galerija po atviru dangumi. Tai bus savarankiškas pasivaikščiojimas grupelėmis Poezijos parko ir J. Basanavičiaus aikštės teritorija, ieškant meninių objektų naudojantis interaktyvių žemėlapiu - užduotimi.  Marijampolė garsėja jau tradoiciniu tapusiu tarptautiniu meno ir architektūros projektu Malonny, (Marijampolė-Londonas-Niujorkas) kuris jau 11 kartą vykdomas Marijampolėje. Kiekvienais metais miestas pasipuošia naujais užsienio ir vietinių autorių gatvės meno piešiniais. O kur dar įvarios skulptūros, besislepiančios katės - miesto simboliai. Visas šis grožis laukia jaunųjų meno mylėtojų Marijampolėje. Kartu pasivaikščiodami nuostabiais parko takeliais  mokiniai pastebės menininkų paliktus ženklus miesto erdvių aplinkoje. Vaikščiodami kartu grupelėmis, dalyviai ieškos šių menininkų paliktų ženklų. Nauja patirtis padės geriau suprasti šiuolaikinį meną, giliau suvokti jo vertę . Edukacijos pabaigoje mokiniai dalyvaus interaktyvioje viktorinoje Kahoot platformoje, atsakys į klausimus apie matytus meno kūrinius, jų autorius. Geriausiai pasirodžiusiųjų lauks prizai.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kasmet artėjant Kalėdoms, lapkričio ir gruodžio mėnesiais, Vienuolyne atskleidžiamas Kalėdinis stebuklas. Baltas lyg sniegas kepamas trapus kepinys – kalėdaitis, plotkelė, Dievo pyragas. Ir kalbamės apie lietuvių Šv. Kūčių prasmę, tradicijas.

Edukacinės programos dalyviai susipažins su XVIII – XX a. kalėdaičių kepimo įrankiais, patys keps, ragaus ir dalinsis prisiminimais.

Vieni programos dalyviai stebėsis, kokiu būdų jie kepami, kiti skaičiuos lakštus kol bus galima jų paskanauti, o gal kažkas tai darys pirmą kartą. Kiekvienas sužinos kalėdaičio kelią iki kol jis tampa tikru dvasiniu Kūčių simboliu.


Edukacinė paskaita „Užgavėnių papročių simbolika“

Šios paskaitos dėka susipažinsime su Užgavėnių šventimo papročiais, magija, simboliais, ieškosime šios šventės ištakų bei prasmės. Aiškinsimės, kada švenčiamos Užgavėnės, kokia turėjo vyrauti nuotaika, kokie būtini tos dienos  atliekami ritualai. Ieškosime paslėptų šventės simbolių, tikėjimų bei burtų, aiškinsimės jų prasmes. Analizuosime, ką tą dieną ir kodėl valgė mūsų protėviai, ieškosime, kuriame Lietuvos regione šio valgio tradicija išlikusi ir mūsų dienomis. Aiškinsimės, nuo kada pagrindiniu Užgavėnių patiekalu tapo blynai ir ką jie simbolizuoja. Susipažinsime su Užgavėnių kaukių kolekcija  ir jų geneze. Mokiniai bus mokomi atskirti ikikrikščioniškas ir jau krikščionybės adaptuotas Užgavėnių tradicijas, kurios buvo svarbios lietuviškos kaimo bendruomenės gyvenime. Paskaitos pabaigoje KAHOOT programėlės pagalba bus surengta viktorina, leidžianti užtvirtinti gautą informaciją.
Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti lietuviškus Užgavėnių papročių simbolius, jų atributus bei reikšmes, skatinama pagarba lietuviškoms tradicinėms šventėms, kultūrai, paveldui ir papročių perdavimui ateinančioms kartoms.


Užgavėnių veidamainiai: kaukių gamyba papjė mašė technika

Programa skirta pradinio ugdymo 3-4 klasių mokiniams. Programos dalyviai susipažins su viena iš seniausių lietuvių tradicijų - Užgavėnių šventės papročiais. Edukacijos metu aptariamas šventės išskirtinumas, žaidybiškumas, bendruomeniškumas, regioniniai ypatumai (Žemaitijoje ar Aukštaitijoje). Taip pat, suteikiama informacijos apie kaukių paskirtį, persirengėlių būrio personažus, jų elgseną. Supažindinus su papjė mašė darbo technika, kiekvienas programos dalyvis pasigamins savo kaukę ant medinio kaukės pagrindo (arklys, velnias, ožys ir kt.) kaukę papjė mašė technika. Nuėmus kaukes nuo formų, jos dekoruojamos, apipavidalinamos.


Edukacija „Scenos kalbos treniruotė“ (1-4 klasėms)

Kūrybinė edukacija „Scenos kalbos treniruotė" skirta 1–4 klasių mokiniams. Ši edukacija yra tęstinė, todėl pažintis su scenos kalba gali tęstis toliau, žengiant mokiniui į vyresnes klases. Kuo kalbėjimas scenoje skiriasi nuo kasdienio kalbėjimo? Kaip aktoriai lavina artikuliaciją, kvėpavimą, išmoksta valdyti intonaciją? Kas yra balso jėga? Šie ir kiti klausimai sufleruojami edukacijos lankytojams, kurie kartu su Alytaus miesto teatro aktoriumi Eugenijumi Rakausku ieško atsakymų praktiniame scenos kalbos meno užsiėmime. Kūrybinių dirbtuvių metu vaikai supažindinami su kalbos ir balso ypatumais, atlieka dikcijos ir kvėpavimo pratimus, bando įveikti greitakalbių iššūkį. Kartu jie susipažįsta su kūrybiniu procesu, aktoriaus pasirengimu vaidmeniui, siekia atrasti sceninio žodžio įtaigumą ir nekasdienio skambesio tobulumą. Pirmasis pažintinis susitikimas gali tęstis toliau, gilinantis į scenos kalbos meno subtilybes.


Pasinerkite į protėvių išmintį per molio paslaptis. Pažinkite kokias subtilias galybes gali atverti molio gniužulėlis. Patirkit, pajauskit, sukurkit. Keramikos studijoje laukiami visi norintys savo rankomis pasigaminti molinių darbelių namams, dovanoms ar tiesiog po dienos rūpesčių dvasiškai pailsėti jaukioje kūrybinėje aplinkoje. Edukacijos metu susipažinsite su vienu seniausių amatų – pamatysite krosnį, kurioje degami keramikos dirbiniai, sužinosite molio rūšis, gamybos procesus, iš arti apžiūrėsite jau pagamintus keramikos dirbinius, kiekvienas nusilipdysite individualų darbelį iš molio. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas. Suteikiami visi darbui reikalingi įrankiai ir medžiagos, tad tereikia atsinešti tik gerą nuotaiką.