Trakų krašto kultūros ir amatų asociacija

Edukacinės veiklos metu organizuojama ir įgyvendinama inovatyvi ir kūrybiškumą skatinanti veikla; taikomų metodų pagalba mokiniai bus skatinami generuoti idėjas, kritiškai mąstyti, kelti klausimus, įžvelgti sąsajas; bus sudarytos sąlygos mokiniams būti unikaliais, leisti kelti ir įgyvendinti savo idėjas; veiklos pritaikytos prie kiekvienos amžiaus grupės poreikių, žinių, galimybių priimti ir suvokti informaciją, formuoti mokinių kultūrinius įpročius; bus užtikrinti veiklų nuoseklumas, detalumas ir tarpusavio dermė; papildytos bendrąsios ir specialiąsios žinios, skatinant kūrybišką mokinių veiklą.
Atvykę į Trakų krašto tradicių amatų centrą vaikai susipažins su meduolių gamybos istorija, formomis, gamybos technologijomis. Palygins jas su dabartinėmis. Praktinėje dalyje kiekvienas vaikas kočios meduolių tešlą, gamins formą (formos pritaikomos šventiniam laikotarpiui Kalėdoms ir Velykoms). Bus mokinami dekoruodami su skirtingų spalvų glajumi, įvairiomis dekoravimui skirtomis formelėmis. Kol meduoliai keps vaikai išgirs pasakojimą apie kepimo tradicijas dvaruose.
Po edukacinės veiklos vaikai bus susipažinę meduolių gamybos istroja, gamybos technologijomis, formomis, tradicijomis, gebės atskirti natūralius produktus, domėsis sveikatai mažiau pavojingais produktais, juos pasigaminti ir naudoti.
Edukacinę veiklą veda Tatjana Maškevič - Trakų karaimė. Nuo 2017 metų tradicinių amatų centre vykdo Edukacines veiklas vaikams. Meduolių kepimo receptą išmokusi iš savo
mamos.


IŠVAIKŠČIOK BANGINĮ - orientacinė ekskursija

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Visos kelionės metu Jus lydės mūsų virtualus gidas Brainas, kuris neleis pasiklysti, siųsdamas įvairias užuominas bei užduotis. Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas, bet ir smegenis.
Jei būsite labai atidūs, tai pasibaigus ekskursijai pamatysite, kad išvaikščiojote banginio formos kelią! Kodėl banginio? Sužinosite šio žaidimo metu!
2 km. maršruto po Birštoną metu išgirsite ne tik apie Birštono simbolį - banginį, taip pat atrasite Birštono stebuklus, garsinančius kurortą ne tik šiandien, bet ir Vytauto Didžiojo laikais. Žingsnis po žingsnio versite Birštono istorijos knygos puslapius, kol praeisite banginio formos maršrutą po šį stebuklų kupiną kurortą.

Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet pasiimkite gertuvę ir susitikime Birštone!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Lankomų objektų ieškote patys, savarankiškai, tačiau Brainas bus visada pasiruošęs padėti, jei nesupratote užduoties, ar norėsite kažko paklausti.

Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas „Spalva ir forma“ vyksta vieno garsiausių Lietuvos ir JAV optinio meno atstovų, Kazio Varnelio, namuose-muziejuje. Edukacijos metu supažindinama su unikalios kompozicijos, spalvinės bei formos raiškos K. Varnelio kūriniais, taip pat jo laikmečio Lietuvos ir užsienio daile, ieškoma jungčių tarp tapybos ir muzikos kūrinio,sprendžiamos kūrybinės užduotys. Edukacija ugdo meninį skonį, įtvirtina kompozicijos, spalvinės raiškos pagrindus. Jos metu skatinama Lietuvos kultūrą suvokti kontekstualiai, lietuvių menininkų kūrinius matyti kaip integralų pasaulinio meno lauko elementą. Kazio Varnelio, kaip daug pasiekusio dailininko, statusas ugdo didžiavimąsi savo kultūra, leidžia suvokti mūsų kultūrinio lauko perspektyvas, o 50 metų užsienyje praleidusio dailininko pasiryžimas grįžti į Tėvynę skiepija patriotiškumą bei ugdo tautinę savimonę. Paslauga atliepia prioritetą "Vilnius 700" - edukacija vyksta pirmajame Vilniuje įkurtame kolekcininko muziejuje, viename iš seniausių Vilniaus mūrinių pastatų.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Miestas atsinaujina: saugoti ar ne? 7-8 kl.

Ar daug žinote apie paveldą? Nepakankamai? Šis užsiėmimas skirtas visiems, kas nori su juo susipažinti geriau! Su kultūros paveldo samprata, verte, saugojimu susipažinsite apžiūrinėdami eksponatus iš Kauno miesto muziejaus fondų, o pasivaikščiojus po M. ir K. Petrauskų namus jūsų lauks praktinė užduotis lauke. Ar jums pavyks pastebėti vertingus Žaliakalnio pastatų elementus? Kuo skiriasi tinkamai ir netinkamai prižiūrimi pastatai? Kur slypi jų vertė? Stebėdami Kauno Žaliakalnio architektūrą ir aplinką paveldo entuziastų akimis bandysite atsakyti į šiuos ir kitus klausimus, kurie, esame tikri, po edukacinio užsiėmimo taps atsakymais. Šis užsiėmimas ne tik nenuobodžiai supažindins su šiuolaikinių menininkų prieiga prie miesto temų, jis taip pat neabejotinai sužadins norą stebėti savo gyvenamąją aplinką ir ją analizuoti remiantis kultūros paveldo vertybėmis. Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia, dėl ribotos erdvės dalyvaujant ne daugiau kaip 5 judėjimo negalią turintiems asmenims.. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Edukacijos metu kartu su vaikais gaminsime ekologiško  modelino masę, iš kurios kursime meno kūrinius sau ir kitam, analizuosime kūrybinį procesą, įvardinsime kylančias idėjas ką galima kurti ir jas įgyvendinsime. Baimę suklysti verta tos rizikos, nes visada galima perdaryti iš naujo.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Koncertinė įstaiga Šiaulių valstybinis kamerinis choras "Polifonija"

Valstybinis choras "Polifonija" yra paruošęs edukacinę programą "Pasaulio tautų muzika", skirtą 5-12 klasių moksleiviams. Tai spalvinga ir nuotaikinga kelionė aplink Žemės rutulį. Renginio metu bus ne tik atliekami įvairių pasaulio kraštų: Europos, Azijos, Afrikos, Šiaurės ir Pietų Amerikos, Australijos choriniai kūriniai, bet ir papasakota apie tiems kraštams būdingus muzikos bruožus, ypatybes bei jų reikšmę tenykščiai kultūrai. Edukacijos dalyviai susipažinti su lietuviams tolimų ir egzotiškų šalių chorine kultūra, kuri remiasi tų šalių folkloru. Žinoma, nepamiršti ir savojo krašto chorinės muzikos lobynai. Edukacijos metu mokiniai, kartu su atlikėjais, muš ritmus, atitinkančius konkretaus kontinento muziką, pritars pažįstamai melodijai savo balsais. Atlikėjai: Šiaulių valstybinis kamerinis choras ,,Polifonija" ir profesionalūs instrumentalistai bei solistai, pritarsiantys mušamaisiais, klavišiniais ir kitais instrumentais (pradedant fortepijonu ir baigiant dambreliu ar lietaus lazda).

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Nuo ko pradėti, kai planuoji pabėgimą iš tremties? Juk įveikti reikės net 5000 km! Nepastebėtam ir nesučiuptam. Kuo pasitikėti, o kas gali išduoti? Vienas klaidingas žingsnis, ir visas planas gali sužlugti. Virtualus ir interaktyvus edukacinis užsiėmimas „Pabėgimas iš tremties“, pasitelkus į pagalbą šiuolaikines technologijas, ne tik supažindins paauglius su tremties realijomis, kurias patyrė jų bendraamžis, bet ir formuos šiuolaikinio jaunimo vertybes ir socialinės bei kultūrinės savivokos kompetencijas, ugdys jauno individo pilietiškumą. Edukacija parengta pagal autentiškus keturiolikmečio dienoraščius, rašytus Sibire „Aš prašau duonos“. Tai unikali knyga, kurioje atsiskleidžia kaip iš keturiolikmečio svajotojo, nuotykių ištroškusio paauglio gyvenimo sunkumai tremtyje, darbas, nepritekliai, neįtikėčiausi nutikimai kalėjimuose ir lageryje tarp tikrų nusikaltėlių subrandina aštuoniolikmetį beveik suaugusį vyrą. Virtualus žaidimas paskatins dalyvius ne tik pažinti, patirti, išmokti, bet ir varžytis. Laimėtojai bus apdovanoti prizais, o mokytojų laukia staigmena.


Esminė mūsų gyvenimo dalis yra mąstymas, bet tam mes neskiriame dėmesio. Mąstymas yra svarbiau, nei mūsų DNR, bet tam neskiriame laiko mokykloje. Dabartinė aplinka mus įsuka į tokį greitį, taip pumpuoja informaciją ir mus blaško, kad mes nepaliekame laiko kokybiškam mąstymui, problemos suvokimui, jos analizei, sprendimui ir refleksijai.
Norėdami parodyti sprendimų ir mąstymo svarbą sukūrėme eilę simuliacijų skirtų pradinių klasių moksleiviams, kurios padedant meninėms ir kultūrinėms veikloms padeda savęs pažinimui ir savirefleksijai.
Simuliacijos dengiamos temos yra labai plačios nuo globalių gamtosauginių problemų, saugos internete, ieškant didžiausių pasaulio išradimų ar pažįstant meno kūrinius.
Simuliacijoms sukurtos specialios interaktyvios mobiliosios programėlės su pasakojimo rėmais. Simuliacijose dažniausiai naudojame fizinius artefaktus (žemėlapiais, miniatiūromis, kortomis, žetonais ir t.t.).
Moksleivių komanda susirenka klasėje ir gauna visą reikalingą įrangą (telefonus, fizinius artefaktus) ir pasirinkę istoriją pradeda simuliaciją, kurioje pirmiausia reikia pažinti situacijas į kurias papuoli, tuomet svarstyti galimas alternatyvas ir daryti pasirinkimus, o tuomet išgirsti savo pasirinkimų pasekmes.
Taip praeinamas visas kūrybinis kelias nuo problemos, idėjų generavimo, alternatyvų svarstymo, pasirinkimo padarymo, pasekmių sužinojimo ir proceso refleksijos.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šis edukacinis užsiėmimas supažindina dalyvius su Lietuvoje buvusiomis ir esamomis lauktuvių tradicijomis, maisto kultūra. Dalyviai sužinos, kokie patiekalai būdingi etnografiniams regionams ir kokios maisto tradicijos kalendorinių švenčių metu, kokią sakralinę reikšmę turi žmogaus gyvenime. Aptariamas valgymo etiketas. Paprašoma atpažinti ir įvardinti įvarias grūdų rūšis, išbandyti senovinius grūdų apdirbimo prietaisus ir įrankius. Atsižvelgiant į dalyvių amžių, organizuojami žaidimai, menamos mįslės, minklės, kuriami pyragų receptai, rašomos reklaminės žinutės siekiant išpopuliarinti savo sukurtą produktą. Praktinėje dalyje dalyviai  patys  suformuoja „zuikio” formos pyragus, juos dekoruoja ir  išsikepa senoviniame pečiuje. Iškepti pyragai supakuojami į popierinius maišelius išsinešimui.  Kiekvienas dalyvis gauna vardinį sertifikatą, liudijantį apie dalyvavimą šioje edukacinėje programoje.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Kalvarijos savivaldybės viešoji biblioteka

Atvykę į biblioteką įkvėpkite žinių, susipažinkite su namais, kuriuose gyvena knygos. Sužinokite kaip knygos išdėstytos lentynose, kokia bibliotekos struktūra ir taisyklės. Iš arčiau pažinę  bibliotekos erdves, ieškokite iš knygų pabėgusių  ir freskoje „Vaikystė“ pasislėpusių pasakų personažų. Pamatykite įvairiausias veikiančias parodas. Įkvėpti knygų ir parodų paslapčių, keliaukite į renginių salę, kurioje jūsų lauks knygos „draugo“ gaminimo edukacija. Nei vienas knygos mylėtojas neįsivaizduoja knygos be tokių aksesuarų, kaip knygos viršelis, skirtukas ar puodelis karštos arbatos su šaukšteliu. Šiuos „draugus“ pasirinktinai dekoruokite naudojant polimerinį molį, dekupažo techniką ar karoliukus ir taip išbandykite save kūrybiniame procese, pasitelkdami savo asmenines savybes, lavindami vaizduotę ir kūrybinį mąstymą.


Kelionė į save su pasaulio muzikos garsais

Senovės žmonės jautė, jog garsai ir muzika magiškai sujungia aukštybių ir požemių galias, suvienija protą ir kūną bei sutelkia dėmesį į esamos būklės priežastį. Garso banga padėdavo sukaupti valią ir greičiau susigrąžinti fizines , psichologines, dvasines jėgas , nuraminti protą ir atgauti dvasinę pusiausvyrą. Pagrindinis šio užsiėmimo tikslas - padėti mokiniams visapusiškai atsipalaiduoti, nuraminti protą ir mintis, padėti eiti doros keliu bei suvokti save, savo pojūčius ir laimės priežastis, kurios kartais slypi paprasčiausiuose dalykuose ar net mumyse. Edukacijos metu mokiniai sužinos apie įvairių tautų kultūros paveldą, o taip pat bus sudarytos sąlygos atsiskleisti ir reikštis kiekvieno jaučiamiems pojūčiams, emocijoms, naujoms patirtims, kurios dažnai būna užgniaužiamos ar ignoruojamos. Emocinę bei protinę įtampa gali jausti net ir jauni žmonės, tad ši patyriminė edukacija - puiki proga paleisti bei išreikšti susikaupusią įtampą, neigiamas emocijas, išgyvenimus, nuovargį ir pripildyti savo vidinį pasaulį šviesa, gėriu, teigiamomis emocijomis, motyvacija. Klausant muzikos garsų mokiniai pasiners į užburiančius ir nepamirštamus pojūčius, kurie sužadins jų vaizduotę. Muzikos garsų laukas kuriamas, naudojant senovinius muzikos instrumentus, surinktus iš keturių žemynų: Amerikos indėnų šamanišką būgną, indėnų fleitą, švilpynę, barškučius, Tibeto dainuojančius dubenis, australišką didžeridu, Rytų šalių varpus bei kitus muzikos instrumentus, kurie turi unikalias vibracijas. Muzikos instrumentus papildo gerklinis, dar vadinamas obertoniniu arba sielos, dainavimas.


Online spektaklis „Baltos pasakos“ (nuotolinė paslauga)

„Baltos pasakos“ – šešėlių teatro spektaklis pagal Hanso Kristiano Anderseno pasakas. Pasirinkusios šį retą mūsų dienomis lėlių teatro žanrą režisierė Nijolė Indriūnaitė ir dailininkė Aušra Bagočiūnaitė Paukštienė sukūrė skaidrų ir šviesų spektaklį, atgaivinantį lietuvių ir kitų Europos tautų karpinių iš popieriaus tradicijas.

N. Indriūnaitė poetinei pjesei pasitelkė tris H. K. Anderseno kalėdines pasakas: „Margaitė su degtukais“, „Eglutė“, „Senis Besmegenis“. Režisierė lyriškame šešėlių spektaklyje klausia žiūrovų, kas yra šventė, ką ji mums reiškia. Kiekvienas šventę suprantame savaip... O kaip šventę išgyvena vieniša maža Mergaitė ir nukirsta miško Eglutė?

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lietuvių literatūra – trumpai ir išmaniai

Kviečiame į edukacinę programą po lietuvių literatūros ekspoziciją „Literatūra keičia“! Joje lietuvių literatūra pristatoma septyniose skirtingose salėse pagal literatūros raidos laikotarpius: seniausioji ir senoji literatūra, spaudos draudimas, XX a. pradžia, tarpukaris, okupacijų periodas, atšilimo laikotarpis, išeivių literatūra. Jūsų laukia žaisminga ir išmani pažintis su lietuvių literatūra: edukatorius trumpai pristato kiekvieną salę ir literatūrinį laikotarpį, akcentuoja pačius įdomiausius joje esančius muziejaus eksponatus – tiek unikalias, retas knygas, tiek asmeninius rašytojų daiktus, kviečia išbandyti įvairius interaktyvius žaidimus ir veiklas. Tada moksleiviai kviečiami įsitraukti į edukacinę veiklą – išbandyti gido vaidmenį ir ištyrinėti tam tikrą lietuvių literatūros laikotarpį. Moksleiviai padalinami į septynias komandas – kiekvienai komandai skiriamas vis kitas lietuvių literatūros laikotarpis. Pagal pateiktus klausimus ir užduotis moksleiviai išanalizuoja salėje pateiktą medžiagą, ją susistemina ir vėliau pristato bendramoksliams. Edukatorė papildo kiekvienos grupės pasakojimą, apibendrina svarbiausias mintis. Edukacinė programa paremta atradimo džiaugsmu – pateikti klausimai ir grupinis tyrimas padeda moksleiviams įsijausti į aptariamą literatūrinį laikotarpį, pajusti jo specifiką ir kartu pažinti svarbiausias konkretaus laikotarpio asmenybes.


Mineralas juvelyrikoje ir mano papuošalas

Kviečiame į išskirtinę edukaciją, kurios tikslas – supažindinti dalyvius su mineralų savybėmis – retumu, skaidrumu, kietumu, tvirtumu, neįprasta išvaizda, blizgesiu, spalva, vaizdžiai supažindinti su falsifikuotais mineralais ir tikrais, kaip jie atrodo natūralioje uolienoje. Edukacijos metu ne tik supažindinsime su muziejuje saugomais ir eksponuojamais mineralais, bet ir apžvelgsime mineralų kaip kristalinių uolienų kilmę, supažindinsime su netradiciniu mineralų panaudojimu, praktine informacija, kaip juos identifikuoti, kaip prižiūrėti, kaip ir kur galima panaudoti. Antra edukacijos dalis yra kūrybinė, kurios metu dalyviai turės pasigaminti sau papuošalą - apyrankę iš natūralių pusbrangių mineralų, paruoštų pusgaminių vėrimui. Pasidarytas papuošalas lieka užsiėmimo dalyviui. Užsiėmime suteikiamos visos darbui reikalingos medžiagos bei priemonės. Dalyviui tereikia ,,atsinešti" truputį kantrybės, lašelį kruopštumo ir spalvingos kūrybinės nuotaikos.


Elektrėnų savivaldybės viešoji biblioteka

Ši kultūros paso programa - skirta supažindinti vaikus su senosiomis lietuvių tradicijomis, molio raiškos galimybėmis, darbo su moliu technologijomis. Edukacijos lavins erdvinį-meninį suvokimą, vaikai mokysis formų dydžių pasirinkimo, derinimo tarpusavyje, mokysis meninės kalbos - paviršių pasirinkimo ir derinimo, spalvinio pajautimo ir dekoravimo įvairovės. Užsiėmimo metu vaikai susipažins su įvairiais molio formavimo būdais: formavimu iš molio plokštės, skulptūriniu lipdymu, virveline keramika, molio atspaudais iš pasigamintų formų. Įvairių dekoro būdų: faktūrų, ornamentų, spalvų derinimo. Įvairių paviršiaus apdirbimo technikų: angobavimo, glazūravimo, dekoravimo augaliniais ornamentais. Mokysimės pasigaminti funkcionalius daiktus. Lavinsime gebėjimą generuoti idėjas ir jas įgyvendinti, pritaikyti darbus, jais puošti aplinką. Dirbdami kartu vaikai įgis komunikacijos įgūdžių, praplės akiratį, ugdysis meninį skonį, diskutuos, lavins vaizduotę ir kūrybiškumą.


Kviečiame jus į neįtikėtiną kelionę po visatą edukacijoje - "Virtualia ekskursija po kosmosą"! Ši interaktyvi edukacinė programa suteikia galimybę tyrinėti kosmoso platybes, gilinti žinias apie astronomiją, smagiai tyrinėti kosmosą naudojant virtualios realybės akinius bei aptarti įvairiausias situacijas, pavyzdžiui, kas nutiktų, jeigu būtų atrasta nauja gyvybės formą?

Kontaktai:
Telefonas: +3706 288 5775
El. paštas: info@robotera.lt

Plungės r. sav.; Kretingos r. sav.; Klaipėdos m. sav.; Klaipėdos r. sav.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Nerimas, baimės, fobijos, susitelkimo stoka, bendravimo sunkumai, emocijų šuoliai, pykčio epizodai, užsisklendimas, mokymosi sunkumai, pasimetimas - tai tik dalis situacijų, su kuriomis savo kasdieniniame gyvenime susiduria vaikai ir jaunimas.
Šio užsiėmimo tikslas - telkti dėmesį į šių sunkių emocijų analizę bei ieškoti sprendimų, kaip gyventi taikoje su savimi ir aplinka, orientuojantis į asmeninį augimą ir gyvenimo pažinimo džiaugsmą.
Užsiėmimas vyks keturiais etapais 1) dalyviams bus pateikiami trys menininko V. Tamošiūno darbai ir dalyviai turės įvardinti, kokias emocijas jiems sukelia šie darbai 2) tuomet dalyviams bus pateiktos ECCO metaforinės kortelės ir jų bus paprašyta išsirinkti vieną kortelę, kuri atitinka jų dabartinę emociją. 3) Dalyvių bus prašoma prisiminti įtemptą situaciją ir emocijas, kurias jie jautė konkrečios situacijos metu. Tada dalyviai turės pavaizduoti šią emociją per piešimą. Dalyviams bus pateikiami klausimai savirefleksijai, kurie padės panagrinėti emociją iš įvairių kampų ir suvokti, kad kiekviena emocija yra prasminga bei neša savitą žinutę. Tuomet dalyviai turės pasirinkti, kaip jie norėtų transformuoti savo piešinį - jį suplėšyti ar pagrąžinti. Tokiu būdu dalyviai įgaus patirties, jog jie yra pajėgūs valdyti savo emocijas ir nukreipti jas kita linkme. 4) Dalyviai bus kviečiami prisiminti malonią situaciją už kurią jie galėtų padėkoti ir bus kviečiami piešti su rankomis ant A2 popieriaus lapo. Šios patirties tikslas suteikti dalyviams patirtį, kad patys gali sukurti sau džiaugsmingas akimirkas.


Automuziejus Vilnius kviečia į kultūrinę istorinę patirtį kuriant savo įsivaizduojamą muziejų.
Edukacijos tikslas - didinti moksleivių kultūrinį sąmoningumą.
Edukacijos pagrindiniai uždaviniai:
- supažindinti su realaus muziejaus kūrimo procesu;
- supažindinti su eksponatų reikšme technikos istorijai ir kultūrai;
- atverti muziejaus erdvę nevaržomai kurti įgyvendinant savo kuriamą projektą edukacijos metu.
Pusė edukacijos laiko skirsime muziejaus pažinimui, o kitą dalį reflektuosime, kursime, statysime, piešime ir pristatysime savo kurtus įsivaizduojamus muziejus. Taigi, pasitelkus turimas žinias ir naujai gautą informaciją gilinsime savo kompetencijas, ugdysime savo vertybes ir savimonę, turėsime galimybę kurti nevaržomai muziejaus erdvėse.
Moksleivis gaus kokybiškų istorinių, kultūrinių bei kūrybinių patirčių.


Edukacinė programa „Vėtrungės uodega“ – tai kūrybiniais bei kritinio mąstymo ugdymo metodais paremtas būdas supažindinti su Kuršių nerijos istorija ir vietos bendruomenės – kuršininkų, lietuvininkų bei vokiečių – tarpkultūrinio gyvenimo ypatumais šiame smėlio ir vandenų krašte. Edukacijoje pasitelkiamas kultūros paveldo objektas – vėtrungė, per kurios prizmę supažindinama su pamario žvejyba, kaip išgyvenimo strategija, su čionykščių žmonių kasdienybės ypatumais, su pamaryje gyvenusių vaikų pareigomis. „Vėtrungės uodega“ sužadins dalyvių smalsumą patyrinėti praeities ir šiandienos vėtrungių gyvavimo skirtumus ir panašumus, nes istorija kartojasi – sukasi spirale. O svarbiausia, kad edukacijos dalyviai bus kviečiami panirti į nevaržomą kūrybinį procesą, kurio metu kiekvienas nusispalvins ir taip susikurs savo medinę vėtrungę, kurią kiekvienas parsiveš namo kaip dovaną-suvenyrą.


Edukaciniu užsiėmimu „Važiuok dviračiu saugiai“ siekiama ugdyti vaikų loginį mąstymą, skatinti emocinę ir kultūrinę raišką, vaizdžiai ir įtaigiai supažindinant juos su dviračių technikos raida bei pagrindinėmis kelių eismo taisyklėmis (KET), skirtomis dviratininkams. Užsiėmimo metu mokiniai bus supažindinti su dviračio ir dviratininko saugos elementų atsiradimo istorija ir jų raida; su KET važiavimo dviračiais laikymosi svarba ir pasekmėmis jų nesilaikant. Edukacijos dalyviams užduodami įvairūs klausimai, susiję su kelių eismu, saugiu važiavimu dviračiu. Praktinio užsiėmimo metu sukuriamos simuliacijos pagal KET, kur mokiniai pasitelkę kūrybiškumą ir loginį mąstymą, tampa įvairių įvykių „dalyviais“. Taip pat edukacijos metu, pasitikrinus įgytas teorines žinias apie kelių eismo taisykles bei sudalyvavus simuliacijoje, edukacijos dalyviai kviečiami pasigaminti vieną iš saugumą kelyje užtikrinančių elementų – atšvaitą.


Nuo seno bitės buvo vertinamos kaip vienos iš naudingiausių vabzdžių. Žmogus mokėsi jas pažinti, jomis rūpintis ir su jomis draugauti. Ne veltui tikra ir nuoširdi draugystė dar vadinama bičiulyste. Edukacinėje programoje susipažinsime su bičių gyvenimu, senuoju bitininkystės amatu, mokysimės jas gerbti, mylėti. O kad tikrai įsitikintume medaus saldumu, ragausime šio bičių produkto.


Užsiėmimo tikslas – pasigilinti į lietuvininkų baldų puošybos simboliką ir pritaikyti ją šiandienoje, atkreipti dėmesį į viešojo komunikavimo pokyčius, patyrinėti muziejinius eksponatus ir sukurti savo baldų puošybos raštą. Ugdomos kritinio mąstymo, kultūrinė, kūrybiškumo, komunikavimo, pažinimo, pilietiškumo kompetencijos.
Paaiškinta raštų simbolika atskleidžia naujus klodus ir įgalina užsiėmimo dalyvius patiems ją naudoti. Etninės kultūros palikimas svarbus tuo, kad padeda pripildyti pasaulį prasmės, įtvirtinti savo tapatybę. Suvokti savo kultūrą kaip artimą kitoms, bet tuo pačiu skirtingą – vienas iš veiksnių, padedančių ją priimti ir vertinti.
Per pamoką aptariami tapyti baldai Europoje ir Lietuvoje, baldininko amatas Mažojoje Lietuvoje, baldų dažų gamyba, ornamentų simbolika. Atliekamos užduotys grupėse, mokomasi pagrįsti savo nuomonę, priimti kitų požiūrį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Magnetukas iš gatvinio kaimo 1-4 kl. (Paslaugos gavėjo įstaigoje)

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Dieveniškių apylinkėse dominuoja kraštovaizdis su unikaliu 19 a. pabaigos 20 a. pradžios paveldu- gatviniais kaimais, bei neįprastu trobesių statymo būdu- sujungiant pirkią su tvartu po vienu stogu, pavadinant tokį statinį „rūmu“. Trumpo, informatyvus  filmuko metu dalyviai virtualiai  "apkeliaus"    gatvinius kaimus,  susipažins su trobesių statymo ypatumais.
Užsiėmimo praktinėje dalyje akriliniais dažais  nusitapys medinį namuką- magnetuką, sieks pavaizduoti jame medinio namo smulkiosios architektūros elementus- langus, langų apvadus, langines, vėjalentes..


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Ekspozicijos "Archimedas ir jo laikas" pristatymo metu, ETM gidas supažindins su nepaprastais senovės išradimais – nuo robotų, pirmojo kino, analoginio kompiuterio ir pirmosios pardavimo mašinos, iki karo inžinerijos, atstumų tarp dangaus kūnų matavimo, kriptografijos metodų, mokslo iliuzijų, sporto ir žaidimų.
Parodą sudaro interaktyvūs eksponatai, kuriais galima išbandyti senųjų technologijų veikimo principus.


„Jie nešė šviesą gūdžiausiu Lietuvai laiku“

Knygnešystė – unikalus ir analogijų pasaulio istorijoje neturintis reiškinys. Šio edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su knygnešiu kasdienybe, sunkumais ir iššūkiais su kuriais jiems teko susidurti gabenant draudžiamą lietuvišką spaudą bei indėliu į lietuvių kalbos išsaugojimą. Taip pat bus pristatyti žymiausi Rokiškio krašto knygnešiai. Vėliau dalyviai bus kviečiami atlikti praktinę užduotį, kurioje iš arti turės galimybę susipažinti su knygnešių gabenta spauda, o joje iššifruoti užslėptą tekstą.


Ukrainiečių dramaturgas Pavlo Arie pjesę „Civilio dienoraštis” parašė per pirmąsias 14-a Rusijos karo prieš Ukrainą dienų. Šie jautrūs, autoriaus išgyventi tekstai mums ir mūsų palikuonims suteikia galimybę sužinoti tiesą apie tai, kas įvyko. Tai nėra tik literatūra. Tai yra gyva, skausminga, vis dar tebepūliuojanti šiandiena.
Visa Europa, visas pasaulis yra nežinioje. Žmonės nežino ir nesupranta, kaip gyventi, kai jų šalyje vyksta karas. Baimė ir nežinojimas, kaip išspręsti problemą, sukuria chaosą. Suniokoti miestai, prarasti namai, nepriteklius, ekonominė suirutė. Bet svarbiausia visame kame buvo, yra ir bus žmogus. Jo vidinės kovos – nerimo, įtampos ir vilties – kelias…
Pajuskite tuos įvykius, kartu su aktoriumi ir žiūrovais išgyvendami šias 14 dienų.
14 dienų, kai visas tau pažįstamas, mylimas, laisvas pasaulis tampa kitokiu.
14 dienų nuo visiško žinios apie karą neigimo iki susitaikymo su situacija.
14 dienų, kurių kiekviena yra naujas gyvenimas.
14 dienų netekties ir skausmo.
14 dienų, kai gyvenimas jau niekada nebebus toks, koks buvo iki šiol.
Ar taip bus?


Programa „Edukinas“ skirta 1-12 klasių mokiniams, kurios tikslas – plėsti dalyvių kultūrinį akiratį bei patirčių įvairovę, ugdyti kritinį mąstymą ir kūrybingumą, stiprinti kultūrinį identitetą ir sąmoningumą, naudojant kiną kaip priemonę. Kino teatras „Pasaka“ programos dalyviams siūlo rinktis iš edukacijai pritaikytos filmų programos, kurią sudaro daugiau nei 40 nuolat atnaujinamų Lietuvos ir užsienio kūrėjų filmų. Programoje pateiktuose filmuose nagrinėjamos moksleiviams aktualios temos apie draugystę, pritapimą, išskirtinumą, pažinimą ir t.t. Filmų dėka mokiniai supažindinami su įvairiomis kultūrinėmis, istorinėmis, gamtos pažinimo, socialinėmis ir kitomis tematikomis. Išsirinkti aktualią temą atitinkantį filmą padės jo aprašymas, kuriame pateikta informacija apie filmo turinį, kokiai amžiaus grupei jis yra skirtas, jo trukmė ir pritaikymas konkrečiai dėstomai disciplinai. Patariama kokiomis temomis galima būtų diskutuoti su mokiniais pažiūrėjus filmą. Geresniam filmo suvokimui siūlome profesionalaus moderatoriaus paslaugą – diskusiją iš karto po peržiūros, kurios metu mokiniai turi galimybę įsigilinti į matytą filmą, mokytis jį analizuoti, interpretuoti, priimti kito nuomonę, užduoti klausimus ir taip aiškintis dviprasmiškas situacijas. Siektinas rezultatas – emociškai intelektualus, aplinkai ir detalėms atidus, kūrybiškas, sąmoningas, plataus akiračio, kritiškai mąstantis ir meniškai jautrus mokinys. Daugiau informacijos galite rasti svetainėje https://www.edukinas.lt/.


Dirbtinio intelekto kūrybinės dirbtuvės ir kosmoso patirtis 1-2 kl. mokiniams

Trijų dalių kosmoso tematikos edukacinė kultūros ir meno interaktyvi programa ugdys mokinių kultūrinę raišką per pristatomus meno ir kultūros atstovų kosmoso tematikos kūrinius skirtingose formose (paveikslai, kinas). Kurdami savo vizualinio meno interpretacijas kosmoso tematikoje, mokiniai mokosi suprasti, priimti kultūros ir meno reikšmę, svarbą visuomenei.

Edukacijos pristatymas: https://www.youtube.com/watch?v=5JiJVSHmQYI

Mokiniai įtraukiami į kultūros ir meno kūrinių tyrinėjimus, pristatant realius menininkų darbus, kaip M. K. Čiurlionio, Chesley Bonestell, pritaikytus jų amžiui ir suvokimui. Vaizdingai pristatoma kosmoso tematika kino industrijoje ir jos įtaka menui.

Naudojant įtraukų turinį mokiniai supažindinami su kosmoso tyrimais ir pasiekimais, jų įtaka kultūros vystymuisi (pvz., nusileidimas Mėnulyje, "kosmoso lenktynės").
Antroje programos dalyje mokiniai pasineria į VR 360 vaizdo formato patyriminę kelionę po Saulės sistemą kosminėje kapsulėjė jaučiant disbalanso būseną (sėdint ant pripučiamų talpų - kamuolių). Ši patirtis mokiniams leis ugdyti kūrybiškumą, savęs  ir emocijų pažinimą, gebėti įvertinti matomą ir girdimą informaciją, užsiimti refleksija.

Kūrybinių dirbtuvių dalyje mokiniai turės progą susipažinti su dirbtinio intelekto galimybėmis kuriant vizualinį meną ir susikurti savo vizualinio meno kūrinius, remiantis tyrinėtais kultūros ir meno kosmoso tematikos kūriniais (pvz., paveikslai, kinas), vaizduote ir reflektuoti savo rezultatą. Mokiniai savo meno kūrinius kurs individualiai ir grupėse, spontaniškai teikiant idėjas skirtas dirbtinio intelekto įrankiui. Toks įsitraukimas į kūrybinę veiklą, mokinius skatins komunikuoti, bendradarbiauti tarpusavyje, siūlyti ir priimti idėjas, pristatyti savo sukurtą vizualinį meną ir argumentuoti savo pasirinkimą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


„Per žvakę į mitologiją“ – tai edukacinė programa mokiniams nuo 1 iki 6 klasės, kurioje jie ne tik pasigamins tradicinę lietinę, vyniotinę, skobtinę arba mirkytinę žvakę, bet ir atras milžinišką lietuvių mitologijos pasaulį slypintį už mažos žvakės liepsnelės. Liejant žvakę, šokant, dainuojant, žaidžiant, stebint, klausant, klausiant, spėliojant ir protaujant laikas neprailgs. Klausantis sakmių, burtų, prietarų ir tikėjimų atpažinsim senųjų lietuvių ugnies dievybes: Gabiją, Perkūną, Saulę ir jos dukras, bei Gabjaujį, Kalvelį ir Velnią. Sužinosim, kokie jų visų tarpusavio ryšiai ir įtaka žmonių ir pasaulio gyvavimui. Per senuosius šokius ir žaidimus atpažinsim bičių dievybes Austėją ir Bubilią. Suprasim, kaip siejasi ugnis, bitės ir augalai. Per žvakės liepsną pažvelgsim į pagrindinius žmogaus gyvenimo tarpsnius: gimimą, vestuves ir išėjimą. Ypatingos iliustracijos ir trumpi filmukai paįvairins veiklą, o programos pabaigoje kiekvienas dalyvis išsineš bendru darbu nuaustą nepaprastą vaškinę žvakę ir žinias. Edukacinės programos turinys yra pritaikytas prie rudens, žiemos, pavasario ir vasaros sezoninių švenčių, tad ji išlieka aktuali visus metus.

Vilniuje Šventaragio slėnyje viduramžiais ruseno ąžuolinėmis malkomis kurstoma šventoji ugnis. Rašytiniai šaltiniai mini, kad joje buvo aukojamas bičių vaškas ir kvapnūs žolynai. Tais laikais po Vilnių nuolat sklido saldus ir nosį kutenantis šventyklos dūmas... Ieškosim atsakymų, koks jis galėjo būti?


Ar Lietuvių liaudies medicina vis dar aktuali šiais laikais?

AR LIETUVIŲ LIAUDIES MEDICINA VIS DAR AKTUALI ŠIAIS LAIKAIS? Liaudies medicina, žinios kurios per ilgą laikotarpį buvo sukauptos ir perduodamos iš kartos į kartą, būtent liaudies medicina atsirado dar pirmykštėje visuomenėje. Lietuvių liaudies medicina yra šalies kultūros dalis, žinių apie Lietuvių liaudies mediciną galima rasti nuo 17 a., jas plačiai aprašė istorikai, etnografai, farmacininkai, gydytojai ir kt. moksliniuose darbuose. Nors Lietuvių liaudies medicinos raida ir bruožai panašūs į kitų tautų liaudies medicinas, tačiau būtent Lietuvių ji yra išlikusi daug gausesnė. Svarbu šias žinias ir toliau perduoti iš kartos į kartą, supažindinti jaunąją kartą su Lietuvos liaudies medicina, taip perduodant kultūros paveldą ir istorijos žinias.
Edukacijos metu vaikai susipažins su Lietuvių liaudies medicina, gilins savo žinias ir įsisamonins naujos informacijos. Šios edukacijos pagalba giliau pažins mūsų liaudies mediciną, atliekant kūrybines ir praktines užduotis, dalyvaujant diskusijose ir debatuose.


Orientacinis pasivaikščiojimas GRAFŲ PĖDSAKAIS

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Visos kelionės metu Jus lydės mūsų virtualus gidas Brainas, kuris neleis pasiklysti, siųsdamas įvairias užuominas bei užduotis. Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis.
2 km. maršruto po Palangą metu sužinosite ne tik apie grafus Tiškevičius, jų įtaką kurorto plėtrai, bet ir išgirsite kitų įdomių istorijų apie Palangą, kurias privalo žinoti kiekvienas atvykęs prie jūros.

Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Palangoje!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas fiziškai su jumis nedalyvauja, tačiau realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Lankomų objektų ieškote patys, savarankiškai, tačiau Brainas bus visada pasiruošęs padėti, jei nesupratote užduoties, ar norėsite kažko paklausti.
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.
Žaidimas galimas ir anglų kalba


Vilniaus katedros požemiai ir varpinė (5-8 kl.)

Edukacijoje aplankomos dvi vietos - aukštyn lipama į katedros varpinės bokštą, kur drąsiausi moksleiviai galės apžiūrėti miestą iš 45 metrų aukščio ir pamatyti senojo laikrodžio varpus. Žemyn moksleiviai keliauja į Vilniaus katedros požemius, kurie pristato pristato šventovės, stovinčios vienoje seniausiai gyvenamų Vilniaus vietų, istoriją, pastato kaitą, čia palaidotus Lietuvos valstybei ir Bažnyčiai nusipelniusius asmenis.


Pažink save metaforinių asociatyvinių kortelių pagalba

Savęs pažinimas – vienas svarbiausių uždavinių žmogaus gyvenime. Pažindami save gebame lengviau planuoti ateitį, lengviau susidoroti su iškylančiais sunkumais, lengvesnis tampa bendravimas su savimi ir kitais žmonėmis.
Darbas su metaforinėmis kortelėmis sužadina smalsumą ir naujų dalykų atradimo poreikį. Tai inovatyvus būdas kūrybiškai žvelgti į save. Tam tikslui pasiekti susitikimo metu bus naudojamos klausymo, stebėjimo, mąstymo, žaidimo, savirefleksijos, klausimų atsakymų, diskusijų formos.

Susipažinę su MAK (metaforinėmis kortelėmis), jų įvairove, istorija, panaudojimo galimybėmis ir paskirtimi kibsime į darbą, kurio pagrindiniai uždaviniai bus: iš arti pažvelgti į savo gerąsias ir blogąsias savybes, blogąsias savybes pakeisti gerosiomis, atsikratyti neigiamo savęs vertinimo, sustiprinti pasitikėjimą savimi, paieškoti savo idealiojo „AŠ“ ir galimybių juo tapti.
Renginio pabaigoje aptarsime kuo svarbi savęs pažinimo kelionė ir kaip ją galėsime tęsti savarankiškai.


Edukacija aktuali, įtraukianti į nuotykį, istorijos kūrimą, joje svarbus tiek komandinis, tiek asmeninis vaidmuo. Tik nuo dalyvių, jų gebėjimo analizuoti, komunikuoti, priimti sprendimus, spręsti konfliktus, derėtis, dirbti komandoje priklauso, ar grupėms „pavyks išsigelbėti“ iš salos ir įveikti gamtos stichijas. Edukacijoje skiriama laiko ir skaitymo skatinimui pristatant įtraukiančias, vertingas knygas.
Forma – vaidmenų žaidimas.
Aplinka gamtinė.
Metodai: pasakojimas, taisyklių aiškinimas, vaidmenų žaidimas, aptarimas, analizavimas; pokalbis apie skaitymą, knygų rekomendavimas; skautiškos veiklos bei rungtys, kt.
Naudojamos priemonės / technikos: 3 grupių vaidmenų kortelės, asmeninių vaidmenų kortelės, išteklių kortelės, aprangos detalės bei daiktai, trys lokacijos, knygos. Pabaigai – skautų sodybos infrastruktūra (nusileidimo trasos, kliūčių ruožas, lipimo siena, dėžės, Jokūbo kopėčios.)
Edukacijos aprašymas:
Susipažįstama, pristatoma veikla. Klasė suskirstoma į 3 grupes – išgyventojus, ekspeditorius ir vietinę gentį.  Nurodomos lokacijos. Kiekvienai perskaitoma bendrojo aprašymo kortelė, paaiškinamos taisyklės. Paskirstomos vaidmenų kortelės ir priklausymo grupei žymos, išteklių kortelės, daiktai. Paskelbiama pradžia. Dalyviai turi pasiekti savo tikslus ir bendrą – išgyventi. Siekdami tikslų, jie gali daryti bet ką, išskyrus realų smurtą ar grasinimus. Moderatoriai stebi žaidimą, gali bet kada sustabdyti veiklą. Pasibaigus laikui, vyksta išsikūnijimas iš vaidmenų bei aptarimas.
Po „Salos“ - skautiški išbandymai.
Siekiamas poveikis:
1.	Patiriamos teigiamos emocijos, dalyvavimas leidžia pajusti kūrybos, eksperimentavimo bei žaidimo džiaugsmą.
2. Mokomasi tikslingai pasirinkti bendravimo priemones ir formas, bendradarbiauti.
3.	Puoselėjama prigimtinė bendražmogiškoji kultūra, vidinis pasaulis, individualybė, vaizduotė.
4.	Mokiniai priartinami prie grožinės literatūros pasaulio, atskleidžiama estetinė, meninė bei pažintinė vertė.


Edukacinė ekskursija „Gynybinės sienos beieškant“

Kadaise Vilniaus senamiestį juosė gynybinė siena, padėjusi miestui apsisaugoti nuo įsibrovėlių. Ji buvo nugriauta, tačiau gerai paieškojus ir šiandien galime rasti pasislėpusių sienos dalių. Ekskursijos po Vilniaus senamiestį metu moksleiviai sužinos, kodėl ir kur stovėjo miesto siena, keliaudami neatrastais kiemeliais ieškos senųjų gynybinių įtvirtinimų ir atliks įtraukiančias užduotis. Ekskursijos tikslas – sudominti moksleivius miesto kultūros paveldu, atskleisti jo vertybes ir ugdyti kultūrinį-istorinį sąmoningumą. Pagrindiniai ekskursijos siekiai: įtraukti moksleivius į gyvą miesto gynybinės sienos tyrinėjimą; sudominti moksleivius įvairiais istorinės architektūros, istorinių reliktų, meno elementais; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą orientuotis ir suprasti miestą; iškelti klausimus ir kviesti vaikus interpretuoti miesto istoriją ir dabartį; atkreipti moksleivių dėmesį į paveldo išsaugojimo iššūkius. Ekskursijose, priklausomai nuo moksleivių amžiaus, naudojami įvairūs įtraukiantys metodai: užduotys, padedančios įsisavinti ekskursijos turinį - gynybinės sienos aukščio ir pločio matavimas, gotikinės sienos „statymas “ panaudojant lego kaladėles ir kt.; vizualinė medžiaga, atskleidžianti tematiką - gynybinę sieną vaizduojantys dailės kūriniai, žemėlapiai, istorinės nuotraukos ir kt.; navigavimas – vaikai gauna savo gynybinės sienos žemėlapius.


Šilalės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai išmoks sukonstruoti Lego Mindestorm ev3 robotą ir įkvėpti jam gyvybės. Dalyviai bus
supažindinti su robotų konstravimo bei programavimo pagrindais, kurie leidžia robotui „atgyti“. Šis užsiėmimas – tai įdomi netradicinė pamoka, kuri paremta mokymųsi žaidžiant, konstruojant, programuojant ir eksperimentuojant. Remiantis šia
metodika, vaikai išmoks taikyti tiksliųjų mokslų ir IT žinias, taip pat yra lavinamas kūrybiškumas, komandinio darbo įgūdžiai, ugdoma motyvacija. Tad tai ir puiki edukacinė veikla, kurios metu stiprinami ne tik smulkiosios motorikos gebėjimai, bet ir proto aštrumas. Užsiėmimo pabaigoje vyksta aptarimas: aptariamos įgytos žinios ir IT naujovės.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Nuo seno žmogaus santykis su gamta labai glaudus: jis neišskyrė savęs iš gamtinės aplinkos, jautė ryšį su jį supančiais objektais, naudojosi visais jos teikiamais privalumais. Bėgant laikui, žmogus prarado ryšį su gamta, ėmė keisti jį supančią aplinką, neatsižvelgdamas į jai daromą žalą. Ekologinės problemos šiandien ypač aktualios. Norėdami ateities kartoms išsaugoti savo planetą, tinkamą gyventi, turime susirūpinti ir spręsti ekologines problemas jau šiandien ir gyventi draugiškai su gamta.


Mokydamasis apie gamtą iš gamtos vaikas supranta, kad iš pažiūros gąsdinantys augalai, vabzdžiai, gyvūnai yra visai nebaisūs, o kaip tik – reikalingi ir atliekantys tam tikrą svarbų vaidmenį. Edukacija „Gyvosios gamtos beieškant“ skirta vaikams pažinti ir paliesti gyvąją gamtą iš labai arti. Edukacijos metu vaikus supažindinsime pirmiausia su skrajūnais paukštukais, jų namelių įvairove, parodysime kur gyvena voverytės ir kodėl šikšnosparniams taip pat reikia namelio. Ieškodami Dinozaurų parke skruzdėlyno, išsiaiškinsime kodėl vieni gyvūnai ar vabalai saugomi Raudonojoje knygoje, kiti dar nėra įrašyti. Ieškosime žinių apie gilias lietuviškas tradicijas, tikėjimą ir papročius, diskutuos apie biologinės įvairovės ir ekosistemų atliekamų pagalbos funkcijų svarbą, bandant prisitaikyti prie klimato kaitos. Edukacijoje dalyvaujantys vaikai sutiks nuostabiąsias parko pažibas – alpakas, jas pamaitins. Aplankys šalia esantį triušiukų miestelį – mokysis suprasti ką triušiukai valgo, ko negalima duoti, kaip laikyti ir glostyti, o kaip negalima kelti jų. Iš arčiau pažįstant gyvąją gamtą, neabejotinai sustiprės ryšys tarp vaiko ir gamtos.


Programos tikslas – supažindinti dalyvius su ilgu lino virsmo iš augalo į audinį keliu. Uždaviniai: papasakoti apie linininkystės tradicijas Lietuvoje; supažindinti su linų auginimo ir apdirbimo darbais, žaliavomis ir jų panaudojimu. Programos vadovė pasakoja apie linų sėjimą, linų auginimą, jų priežiūrą, panaudoja su linų darbais susijusius terminus, įterpia tautosakinių dalykų: pasakų, posakių, patarlių, mįslių apie liną. Klausydamiesi dainų apie liną vaikai imituoja lino darbų judesius ir įsimena darbų ciklą. Pasiklausę ir pasimokę žaisdami vaikai bando apdoroti linus tradiciniais įrankiais ir technika. Parodžius, kaip buvo linai kuliami, duodama pabandyti kulti su kultuvėmis. Rodomas linų mynimas. Vaikai su mintuvais išsimina linų saują: stengiasi gerai išminti, kad linai liktų be spalių, švelnūs. Po mynimo linus pabando išbraukti. Kai linai išbraukti, jie šukuojami. Mokiniai pabando išmokti linus ir iššukuoti. Kai šukuojant linus iškrinta pakulos, iš jų mokiniai pabando nuvyti virvę. Taip pat mokosi verpti rateliu, austi. Sužinodami apie tokį lino – augalo kelią, nejučia suvokia ir lino reikšmę protėvių buityje ir kultūroje. Papildoma metodinė ir vaizdinė medžiaga: panaudojami dainų apie liną įrašai, panaudojami tikri linų apdorojimo įrankiai ir technika, krašto audėjų darbai: prijuostės, juostos, rankšluosčiai, staltiesės ir kt., A. Razmislavičienės knygelė „Dienos darbeliai – plonos drobelės“ („Lututė“, 2005 m.).

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Emalio technika Bizantinio meno tradicijose

Karštojo emalio meno technika taikomosios dailės sritis, kuri retai naudojama pasaulio mene, bet turi sąsajas su Bizantinio meno tradicijomis ir kultūra. Kintų Vydūno kultūros centras, organizuodamas profesionalių dailininkų simpoziumus, jau daug metų bendradarbiauja su Sakartvelo emalio meno dainininkais. Šioje šalyje išlikę nemažai bažnytinio meno relikvijų ir ikonų, kurios pagamintos sena pertvarinio emalio technika. Jie išsiskiria Bizantinio stiliaus piešinio kompozicija ir kitokia ornamentika. Šios programos tikslas per teorinį įvadą ir per praktinį užsiėmimą dalyvius įvesti į kitokį, archajišką meno pasaulį, parodyti ir trumpai supažindinti su pietuose gyvenančių tautų turimu išskirtiniu kultūros ir meno paveldu bei sąsajas su senųjų civilizacijų ornamentikos komponavimo pavyzdžiais. Taip pat supažindinti su unikalia emalio meno technikos atsiradimo istorija ir kaip ši tradicija plėtojama šiuolaikinėje dailėje. Praktinėje dalyje dalyviai renkasi vario plokštelių formas ir vielučių pagalba išlanksto sugalvotą piešinį ar kompoziciją. Vėliau piešinys užpildomas emalio milteliais. Kepdami kūrinį 1000 laipsnių temperatūroje, stebės, kokie procesai vyksta kaitinant metalą ir kitas medžiagas, kaip šie procesai įtakoja kūrybinį procesą, kompoziciją ir piešinį. Tuo pačiu metu dalyviai susipažins su emalio meno technika plėtojama šiuolaikinėje Lietuvos dailėje. Galės paanalizuoti ir įvertinti 20 metų emalio meno kūrinių kolekciją, kuri saugoma Kintų emalio meno galerijoje. Sužinos emalio meno technikų įvairovę ir naudojimą kūryboje. Kiekvienas dalyvis išsineša savo paties pagamintą emalio miniatiūros juvelyrinį gaminį. Dalyviai įgis technologinių ir profesinių žinių, bendraujant su profesionaliu dailininku, praplės akiratį profesinio orientavimo srityje, renkantis dailininko profesiją.


Edukacinė programa "Linksmieji instrumentai" supažindins vaikus su instrumentais, fotografija, Gif kūrimu. Vaikai sužinos kad ir vaizdo kameros objektyvas pasidengia dulkėmis, nešvarumais ir pirštų atspaudais. Nešvarus objektyvas fotografuoja neryškiai, sulieja vaizdą, nuotraukose atsiranda dėmių. Sužinos ir išmoks kaip prižiūrėti vaizdo kamerą, kaip sufokusuoti vaizdą ekrane. Kaip naudotis tinklelio linijomis keliant fotografiją į projektorių. Nuotrauka negali perteikti visos reikalingos informacijos, o vartotojai dažnai nenori žiūrėti vaizdo įrašo iki galo. GIF yra paprastas įrankis, vaizduojantis procesą ir rezultatą, patalpintas į 10–15 skaidrių. Refleksijuojant padėsime lavinti individualius įgūdžius ir įvertinti jų efektyvumą. Užduosime teigiamą klausimą apie tai, ką daro ir kodėl tai daro. Savirefleksijos užduotimi sieksime suvokiti save kad žmogus yra kintanti būtybė. Pasaulis, technologijos kaip ir žmogus nuolat kinta. atliekamas pasirinkto atlikėjo instrumento pagal gif’ą, pažintis gyvai su instrumentu ir instrumentalistu.


Pagėgių savivaldybės Vydūno viešoji biblioteka

Užsiėmimo tikslas - pažadinti meilę skaitymui ir pasididžiavimą savo gimtąja kalba. Užsiėmimo metu įsitikinsi, jog skaitymas gali būti linksma, į nuotykius ir neapsakomus potyrius įtraukianti veikla, kuriai reikalingas ir dar vienas labai svarbus ingredientas - Tavo fantazija. Ši veikla - tai potyrių kupina kelionė po literatūrinį pasaulį, kuomet dalyviai užrištomis/užmerktomis akimis guli ant grindų, jiems skaitoma istorija, kuri "iliustruojama" įvairiais  efektais (atsižvelgiant į siužetą skamba muzikiniai intarpai, purškiama vandens dulksna, pasitelkiamos balso tembro, dinamikos ir kt. galimybės ir kt.). Po pojūčius sužadinusios istorijos pasakojimo vyksta refleksijos - dalyviai dalinasi savo įspūdžiais, aptariama išgirsta istorija. Aptariamas lietuvių kalbos išskirtinumas, savitumas, archajiškumas. Dalyviai dalinasi įspūdžiais apie įvairiomis priemonėmis sukeltus pojūčius bei kilusias emocijas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa „Margučių raštai" (1 - 4 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Užsiėmimo dalyviai supažindinami su Velykų šventės kilme ir ritualais: supimosi, laistymosi ir plakimo, kiaušiniavimo, lalavimo, mirusiųjų pagerbimo, vaišinimosi tradicijomis. Pristatomos trys tradicinės margučių ornamentų komponavimo schemos. Demonstruojant video siužetų / pasakojimų „Margučių marginimas skutinėjant", „Tradicinis marginimas vašku", pristatomi tradiciniai, labiausiai Lietuvoje paplitę margučių marginimo būdai. Demonstruojami Jonavos rajono tautodailininkų marginti bei skutinėti margučiai. Mokomasi tradicinių žaidimų su margučiais. Reflektuojama naudojant interaktyvias korteles. Demonstruojamas animacinis filmas „Margučių rytas“. Mokiniai mokosi marginti margučius tradicine marginimo technika – išrašant margučius vašku. Mokiniai eina velykinius ratelius „Oi ant kalnelio“, „Grūšelė“,, žaidžia žaidimus „Nešu nešu puodą“, „Gegutė“. Mokiniai dekoruoja margutį tradiciniu marginimo vašku būdu.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

XIX a. antrosios pusės ir XX a. Lietuvos istorija – tikras iššūkis ir mokytojams, ir mokiniams. Vieną okupaciją keičia kita, vieną agresorių – kitas. Kaip neužsibūti tame paralyžiuojančiame aukos vaidmenyje? Kultūrinės edukacijos dalyviams siūlome į nelengvą laikotarpį pažvelgti istorinio pastato rezidentų akimis. Siūlome pamatyti, išgirsti, paliesti ir užuosti paskutinių dviejų šimtmečių istoriją. Užsiėmimo metu „matuosimės skirtingų veikėjų batus“, diskutuosime ir netgi patys strimgalviais lėksime okupuoti kuo daugiau svetimų teritorijų!


Užmiršta XV a. Vilniaus gyventojų kasdienybė.
Buvo laikas, kai lietuvių kariai ir didikai girdė savo arklius Juodojoje jūroje. Lietuvos didysis kunigaikštis Vytautas Didysis XV a. pavertė LDK viena didžiausių valstybių pasaulyje.
Tačiau ne tik garsios pergalės mūšiuose padėjo išlaikyti tokias milžiniškas teritorijas. LDK sėkmingos plėtros priežastis buvo tolerancija kitų tautų religijoms ir vietos papročiams.
-	Kaip tai pakeitė sostinę Vilnių? Ką šiuo laikotarpiu veikė miestiečiai?
-	Kuo buvo kūrenama pirmoji Lietuvoje veikusi mokykla?
-	Kokias monetas kaldino Aleksandro laikų kalykla?
-	„Pasimatuokite“ viduramžių darbus bei profesijas – kuo norėtumėte būti XV a.?
-	Kai kurių tų laikų profesijų šiandien nebeliko, pastatai pakeitė savininkus ar išnyko iš žemėlapio, tačiau išsaugotos įdomios istorijos ir autentiškos vietos liko.
XV a. Vilniuje gyvenimas virė kaip ir šiandien: iš užsienio keliavo prekės, vyko statybos, miestas klestėjo ir augo. Tad pasivaikščiokime po senąjį Vilnių ir pagalvokime, ar mums būtų patikę gyventi čia prieš 600 metų?


Kaleidoskopas - vamzdelio pavidalo optinis prietaisas (žaislas), kurio viduje yra įvairiaspalviai stikliukai ir 3 išilginiai kampu sudėti veidrodžiai. Sukant vamzdelį, stikliukai atsispindi veidrodžiuose ir sudaro juose gražius, greit kintančius raštus. Manoma, kad pirmasis kaleidoskopą sukūrė David'as Brewster'as 1816 metais Anglijoje. Žodynai pateikia daugybę moksliškų kaleidoskopo apibrėžimų, bet ar mums jų reikia? Juk dauguma mūsų pasakytų: kaleidoskopas – daiktas, labiausiai primenantis vaikystę. Žiūronas, kurį sukinėjant, keičiasi įvairiausi spalvoti vaizdai. Valandų valandas galėjai įdėmiai tyrinėti tas magiškas spalvų mozaikas, skaičiuoti besikeičiančias figurėles ir laukti, kol jos pasikartos. Neapsakomai įvairūs, amžinai besikeičiantys kaleidoskopo vaizdai seniai domina dekoratorius-menininkus, kurių fantazija negali konkuruoti su neišsemiamu šio prietaiso išradingumu. Kaleidoskopas kartais duoda neapsakomo gražumo vaizdus, kurie galėtų būti puikiais tapetų raštais, įvairių audinių raštais ir ornamentais ir t.t. Tikriausiai kiekvienas iš mūsų dabar norėtų pasukioti tą stebuklingą vamzdelį. Užsiėmimo metu Jūs sukursite savo svajonių kaleidoskopą ir jį patys dekoruosite. Šis užsiėmimas skirtas ypač kruopštiems tikrų dalykų mylėtojams. Susitikimo metu kantrybė ir atidumas vagos mūsų veidus - o rezultatas tikrai privers šypsotis ir santūriai džiūgauti (o galbūt net ir didžiuotis) savo sugebėjimais. Jūs sužinosite kaleidoskopo atsiradimo istoriją, jų rūšis, pritaikymą ir reikšmę, sukursite savo svajonių kaleidoskopą ir jį patys dekoruosite. Po užsiėmimo Jūs patys galėsite kurti nuostabius kaleidoskopus, kurie taps puikiomis dovanomis jums ir jūsų draugams.


Online spektaklis „Kavos malūnėlis“ (nuotolinė paslauga)

Kavos malūnėlis – pagrindinis spektaklio veikėjas – atsiduria Pamestų daiktų prieglaudoje, kurioje nepageidaujami, nublukę, klibantys daiktai geria vaistus nuo liūdesio, nes prieglaudos direktorius Raudonbarzdis laiko juos uždaręs dėžutėse bei draudžia vaikščioti gatvėmis ir verkti. Pamestų daiktų prieglaudoje Malūnėlis įsimyli sugedusią Skėtukę ir išskrenda į Mėnulį ieškoti specialios mašinos, skirtos skėčiams taisyti. Šioje šmaikščioje, keisčiausių personažų, burtažodžių kupinoje kelionėje Malūnėlis, herojiškai stengdamasis išgelbėti Skėtukę nuo liūdesio, atranda kai ką labai paprasto ir netikėto... Spektaklio įkvėpimu tapusi, lenkų dramaturgės Małgorzatos Sikorskos-Miszczuk scenai adaptuota žinomo lenkų poeto K. I. Gałczyńskio pasaka „Kavos malūnėlis“ žiūrovams žada ritmišką bei simboliais iškalbingą lėlių vaidinimą, kuriame lyriški ir žaismingi nuotykiai keis vieni kitus. Įdomu tai, jog K. I. Gałczyńskis išgarsėjęs savo absurdo miniatiūrų ir humoreskų rinkiniu „Žaliojo žąsinėlio teatras“ (Vilniaus teatre „Lėlė“ 2010 m. pagal šį kūrinį buvo sukurtas spektaklis jaunimui), „Kavos malūnėlį“ sukūrė gyvendamas Malūnų gatvėje, Vilniuje. „Suprantu, kad migduku galima gimti, bet ar reikia juo būti visą gyvenimą?“ – klausia vienas mūsų istorijos herojus. Ir man atrodo, kad šis klausimas geriausiai atspindi spektaklio prasmę. Mes nesiekiame rasti atsakymų – mieliau užduodame klausimus. Mano galva, „Kavos malūnėlis“ – tai spektaklis apie savo potencialo atskleidimą. O tuo pat metu ir apie tai, kokių gydomųjų galių turi apkabinimai, kurių mums šiomis dienomis taip trūksta.” – pasakoja „Lėlės“ teatre nebe pirmą kartą kurianti (spektaklis „Raudonoji knyga“) lenkų režisierė Ewa Piotrowska.


„Info pinklės“: kritinio mąstymo dirbtuvės (išvažiuojamoji)

Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

9–12 klasių moksleivius kviečiame dalyvauti intriguojančioje socialinėje simuliacijoje, kurios metu tyrinėsime, kaip veikia dezinformacijos ir melagienų mechanizmas virtualioje (ir ne tik) erdvėje. Tapdami piliečiais arba populistais galėsite demaskuoti arba išteisinti manipuliatorių, sutelkti savo bendraminčius arba kritiškai pasiginčyti su oponentais. Edukacijos metu žaisime realybės kasdienybei itin artimą vaidmenų žaidimą, ieškosime įrodymų, faktų, užuominų, analizuosime, kas slepiasi po kaukėmis ir kas po skambiais žodžiais. Šio užsiėmimo metu tapsime apdairesni, sumanesni ir atsparesni, sužinosime, kaip atskirti vertingą ir realybę atspindinčią informaciją nuo klaidinančios ir neadekvačios.

Užsiėmimo trukmė: 100 min.
Dalyviai: 9-12 kl. moksleiviai.
Vieta: paslauga teikiama paslaugos užsakovo nurodytoje įstaigoje


Vadovas pakvies dalyvius į muziejų susipažintį su garsios asmenybės, rašytojo, filosofo, sveikos gyvensenos pradininko Vilhelmo Storostos - Vydūno asmeninio gyvenimo faktais. Muziejuje, trumpai pristatomi Vydūno biografiniai faktai apie sunkią ligą -plaučių tuberkulioze ir gebėjimą ją įveikti per kūno lavinimą ir paties pasirinktą kasdieninę praktiką, kaip vadino Vydūnas - kvėpuosena.  Vėliu keliausime miško taku, galima sakyti Vydūno pėdomis, nes Kintų miške, prieš 137 metus Vydūnas savo sveikatą stiprino kvėpuosenos pratimais.
   Pagal susitartas programos taisykles, užduodamos ir pasiaiškinamos užduotys. Nuėję į veiklos vietą diskutuosime, kaip pavyko jas atlikti. Dalyviai keliaus susikaupę, tyloje, stebės aplinką, užuos kvapus, seks savo kvėpavimą. Keliaudami miško taku stabtelsime minutei apkabinti medį. Atvykę į vietą, pasikloję kilimėlius, susėdę ratu, turės galimybę reflektuoti, kas ką tik vyko, kokie pojūčiai buvo ryškiausi. Kiek skirtingų dalykų pastebėjo, išgirdo eidami tuo pačiu taku?  Kiekvienas gali išsakyti savo asmeninę patirtį bei nuomonę. Pratimas veikia, kaip atpalaiduojanti, raminanti, skambumo t.y. skmbaus balso reikalingumui , apsivalymo, sušilimo ir saugos kvėpuosenos. Atlikę šiuos pratimus gauna po užduotį.  Dalyviai atsirinks jiems patikusius pratimus, sukurs kasdieninę, triejų minučių ryto mankštą, kurią  galės panaudoti kiekvieną rytą savo kūnui pažadinti. Užsiėmo pabaigoje kiekvienas skanausime Vydūno pamėgtus - lazdyno riešutus.


Edukacija "Kerintis H. K. Anderseno pasaulis"

Ar žinote, kas tituluojamas pasakų karaliumi? Tai – Hansas Kristianas Andersenas. Pasakų herojai, atkeliavę pas vaikus – Bjaurusis Ančiukas, Undinėlė su Ragana, Kaminkretys su Piemenaite, varlės su Coliuke ir kiti – skatins prisiminti pasakų istorijas ir jų mokomąsias prasmes. Ilgamečiai šio teatro aktoriai D. Krapikas ir L. Strazdauskienė padės suprasti, kokie autoriaus gyvenimo įvykiai paskatino tokiai kūrybai. Patyrusių lėlininkų rankose, apgaubta menų sintezės, pasakos virs edukacijos pripildyta interaktyvia veikla.


Art Deco muziejus – tai tarpukario architektūros daugiabutyje Kauno centre privačia iniciatyva įkurtas prabangus apartamentas, kuriame yra atkurti visi originalūs interjero elementai ir stengtasi sukurti kuo autentiškesnę tarpukario Kauno gyventojo namų erdvę.
Ekskursijos po muziejų metu į tarpukario Kauną, 1929-uosius trumpam nusikeliama leidžiant dalyviams į šį laikotarpį pažiūrėti netik iš šono, bet patiems jį patirti. Muziejaus eksponatus galima liesti ir jais naudotis – sėdėti ant originalių baldų, raikyti duoną senovine pjaustykle ar įjungti tarpukario Kaune naudotą tosterį ar net plaukų džiovintuvą. Per pasakojimus skirtinguose apartamento kambariuose, kvapus, fone skambančią muziką mokiniai Pirmosios Lietuvos Respublikos kultūros paveldą, tuo metu vyravusią atmosferą pažins kitokiu, nei įprasta, formatu. Bendrosios ugdymo programos istorijos pamokų turinys, su kuriuo mokiniai susipažįsta mokykloje, čia bus papildomas įdomiais faktais apie laikotarpį, realių žmonių istorijomis ir architektūros bei dizaino pavyzdžiais, kurie leis Kauną, kaip laikinąją sostinę, savo vaizduotėje nupiešti daug tiksliau. Ekskursijos metu su mokiniais bus diskutuojama apie tarpukario visuomenės gyvenimo būdą, įpročius, madas, taip pat ir vyravusias socialines problemas.

Art Deco muziejus – išrinktas Sėkmingiausiu turizmo projektu Lietuvoje 2021, taip pat apdovanotas Kauno savivaldybės  „Šviesi Šalis 2021” apdovanojimu.


Tikslas – suteikti mokiniams žinių apie Panemunės pilį kaip kultūros paveldo objektą, stiprinant mokinių kultūrinio akiračio plėtrą bei sąmoningumą, skatinant kūrybinę saviraišką ir saviugdą, aktyvinant kultūros paveldo informacijos sklaidą, patiriant pažinimo, atradimo džiaugsmą.
Uždaviniai:
1. Pristatyti Žemaitijos  kunigaikštystės valdytojo A. Gelgaudo reprezentacinius apartamentus.
2. Supažindinti su sienų restauravimo ypatumais.
3. Išmokyti pasigaminti kazeininius dažus.
4. Ugdyti komandinio darbo patirtį.
Kultūrinės edukacijos užsiėmimas „Restauravimo magija: sienų tapyba varške“ kviečia mokinius atvykti į Panemunės pilį, kurioje išlikusi Lietuvos Didžiosios Kunigaikštystės laikus menanti sienų tapyba.
Šiandien namuose sienos paprastai dažomos viena spalva arba dengiamos tapetais, todėl neretai sunku suprasti, kaip sienos buvo dekoruojamos prieš kelis šimtmečius, kokius dažus anuomet naudojo dekoratoriai. Panemunės pilyje vidaus apdailos darbams buvo naudojami kazeininiai dažai. Šioje edukacijoje, pasitelkiant interaktyvias priemones, pasakojama Panemunės pilies sienų tapybos istorija (ekskursija po reprezentacinius apartamentus), po jos jaunieji restauratoriai edukacijų salėje patys pajunta restauravimo magiją: bando įminti, kokių fragmentų trūksta pateiktuose ornamentuose, ką norėjo kadaise pavaizduoti dailininkas, kokios spalvos turėtų būti panaudotos. Darbų įgyvendinimui iš varškės ir kalkių masės gamina kazeininius dažus, juos maišo su spalvotais pigmentais, tuomet grupėse diskutuoja, kokį restauravimo būdą pasirinkti pateiktam iš dalies išlikusiam ornamento fragmentui: ar tik konservuoti, ar restauruoti, o gal atkurti trūkstamas vietas? Pasirinktas būdas išbandomas.
 Edukacinės veiklos dalyviai ne tik susipažins su Panemunės pilimi kaip kultūros paveldo objektu, supras restauratoriaus profesijos svarbą, bet ir mokysis bendros, draugiškos veiklos, turės galimybę saviraiškai ir patirs kūrybos bei teisingai priimtų sprendimų džiaugsmą.


Valstybinis choras "Polifonija" yra paruošęs edukacinę programą "Pasaulio tautų muzika", skirtą 5-12 klasių moksleiviams.
Tai spalvinga ir nuotaikinga kelionė aplink Žemės rutulį. Renginio metu bus ne tik atliekami įvairių pasaulio kraštų: Europos, Azijos, Afrikos, Šiaurės ir Pietų Amerikos, Australijos choriniai kūriniai, bet ir papasakota apie tiems kraštams būdingus muzikos bruožus, ypatybes bei jų reikšmę tenykščiai kultūrai. Edukacijos dalyviai susipažinti su lietuviams tolimų ir egzotiškų šalių chorine kultūra, kuri remiasi tų šalių folkloru. Žinoma, nepamiršti ir savojo krašto chorinės muzikos lobynai.
Edukacijos metu mokiniai, kartu su atlikėjais, muš ritmus, atitinkančius konkretaus kontinento muziką, pritars pažįstamai melodijai savo balsais. Atlikėjai: Šiaulių valstybinis kamerinis choras ,,Polifonija" ir profesionalūs instrumentalistai bei solistai, pritarsiantys mušamaisiais, klavišiniais ir kitais instrumentais (pradedant fortepijonu ir baigiant dambreliu ar lietaus lazda).


Šou „Žongliravimo istorija (nuo senovės iki dabar)“

Ar žinojai, kad pirmieji piešiniai su žonglieriais yra ant Egipto piramidžių? Kokioje šalyje žonglierius nutraukė karą, sustabdydamas dvi armijas?
Kada atsirado žongliravimas ir kaip jis atkeliavo
iki šių laikų?
 Šios paskaitos-šou metu žongliruodamas įvairiais objektais, pasakosiu iš kokios šalies ir prieš kiek šimtų ar tūkstančių metų
atsirado skirtingi žongliravimo įrankiai ir žongliravimo jais būdai. Sužinosit jų pavadinimus ir išvysit žongliravimą:
kamuoliukais, žiedais , kėgliais (kuokelėmis), kontaktiniu rutuliu, flower sticks, lėkštėm ant pagaliukų, poi, diabolo, būmgarsiais. Galėsite palaikyti rankose visus žongliravimo įrankius. Pamatysite zongliravimo ištraukas iš šiuolaikinio cirko spektaklių Stebūklingas medis ir Nera laiko. Sužinosite kokie šiuolaikiniai žongliravimo būdai yra dabar ir kokios skirtingos yra žongliravimo meno kryptys. Kur mokytis šiuolaikinio cirko ir žongliravimo? Žinoma atsakysiu į klausimus.  Įdomiausia pamoka metuose!


Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Edukacijoje pristatoma Lietuvos, Europos ir pasaulio antspaudų istorija. Supažindinama su įvairiais dokumentais, kuriuose galime pamatyti antspaudus: laiškais, diplomais, sutartimis ir raštais, bei kokių profesijų atstovai naudoja šį informaciją patvirtinantį ir saugantį skiriamąjį ženklą.
Edukacijos dėmesio centre – 1863 m. naudotas sukilėlių antspaudas.
Naudojama vizuali medžiaga (video formatu).
Edukacijos pabaigoje pristatomi šiuolaikiniai atspaudų naudojimo būdai, dalyviai kuria unikalius savo antspaudus.


Interaktyvus iliuzijų šou žiūrovus sutinka Naujojo teatro kamerinėje salėje. Čia, 45 min trukmės pasirodymo metu, moksleiviams demonstruojamos iliuzijos ir magijos triukai, lydimi įspūdingo apšvietimo, scenografijos, bei specialiųjų efektų. Interaktyvaus šou pabaigoje moksleiviai turi išskirtinę galimybę dalyvauti edukacinėse dirbtuvėse, kurių metu jie yra supažindinami su praktine atliktų triukų puse bei kitomis iliuzijų meno paslaptimis.


REKLAMA SU IDĖJA - filmavimo mobiliaisiais telefonais dirbtuvės

Viešoji įstaiga "Skalvijos" kino centras

Mus supa daugybė vaizdų – gatvėse, internete, televizijoje. Reklamuojama viskas – daiktai, paslaugos, idėjos, tačiau ar visuomet suprantame, kas mums norima pasakyti, kodėl reklamose pasirenkama vieni ar kiti komunikacijos būdai. Dirbtuvių tikslas – mokyti moksleivius kritiškiau ir atidžiau pažvelgti į reklamą. Užsiėmimo metu mokiniai kartu su dirbtuvių vedėju gilinasi į reklamos esmę, iškelia problemą ar idėją ir bando vaizdų pagalba atrinkti aiškią žinutę perduodančius vaizdus. Kurdami reklamas mokiniai taip pat susipažįsta su pagrindiniais kino kūrimo etapais: pasiruošimu filmavimui, filmavimo procesu ir postprodukcija.
Dirbtuvėse skatinamas kultūrinis, meninis ir edukacinis poveikis mokiniams. Moksleiviai turi galimybę pažinti kultūros formas ir reiškinius, ugdoma mokinio saviraiška, patiriamas kūrybinis procesas, reiškiamos idėjos, mokomasi bendradarbiauti, išgirsti vieni kitus. Dirbtuvėse ne tik patiriama daug teigiamų emocijų, bet ir atsiveria galimybė naujai pažinti bendraklasius ir kurti atvirus, draugiškus santykius.
Veiklą įgyvendina ilgametę patirtį kino edukacijos srityje turintis „Skalvijos“ kino centras, su mokiniais dirba profesionalus kino edukatorius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija „Išlikimas teatre“ (1-4 klasėms)

„Išlikimas teatre“ yra paslaptingiausia edukacinė programa Alytaus miesto teatre. Dalyviai pateks į netradicinį žiūrovo akims pasaulį. Ekskursijos metu, jie pamatys tikruosius teatro užkulisius, išgirs teatrines legendas bei ugdys savo bendruosius gebėjimus: loginį mąstymą, kūrybiškumą bei atidumą. Dalyvaudami žaidimuose ir viktorinoje mokiniai išmoks ne tik apie teatro istorija, bet ir susipažins su aktoriais ir jų profesija.


Ekspedicija į Vilniaus senamiestį! Istorijų ir pojūčių ekskursija iš Vilniaus geležinkelio stoties

Atvykite į Vilnių traukiniu ir leiskitės į nuotykių ekskursiją tiesiai iš geležinkelio stoties! Atkeliavus nereikės sukti galvos, kur ir kaip toliau vykti– stotyje jūsų klasę iškart pasitiks gidas, su kuriuo pradėsite žaismingą kelionę Vilniaus senamiesčio link! Ekskursijoje tikrai nenuobodžiausime – tyrinėsime, liesime, užuosime, ragausime... Ekskursijos maršrutas keliaus pro pagrindines, gražiausias ir svarbiausias Vilniaus senamiesčio erdves – nuo Aušros vartų iki Katedros aikštės. Žengsime į senamiestį pro vienintelius išlikusius istorinės gynybinės sienos vartus, aplankysime tiek gotikos, tiek renesanso architektūros kiemelius, stabtelsime patyrinėti Vilniaus universiteto istoriją... Pakeliui laukia ne viena užduotis/patirtis - pastatysime savo gotikinę sieną, išbandysime žydų vaikų žaidimą-vilkelį, paragausime Barboros Radvilaitės istoriją menančių saldainių... Stengsimės įtempti visus pojūčius, kad žaisminga pažintis su Vilniaus senamiesčiu ilgam liktų atmintyje!


Edukacija "Saulės sistema. Egzoplanetos“ skirta 1-4 klasių mokiniams susipažinti su Saulės sistemoje ir už Saulės sistemos ribų esančiais objektais. Pasitelkiant edukacinėje erdvėje esančius žaidimų terminalus, vaizdines priemones, dalyviai sužinos apie Saulės sistemos objektus, egzoplanetas, kosmose laukiančius iššūkius, kosmoso misijas ir naujienas.  Mokiniai dalyvaus viktorinose. Kurs savo įsivaizduojamą egzoplanetų sistemą.


Susipažink su Vilniaus televizijos bokštu

TV bokštas – tai praėjusio amžiaus 8-ojo dešimtmečio technologinio progreso ir pastatų konstrukcijų inovacijų simbolis, o nuo 1991 m. tapo vienu svarbiausiu laisvės kovos simboliu. Kviečiame susipažinti su Vilniaus televizijos bokštu. Edukacijos metu išgirsite pasakojimą apie šio išskirtinio pastato statybas, televizijos ir radijo ryšio perdavimo principus ir kaip mūsų namus pasiekia signalas, taip pat sužinosite apie Sausio 13-osios įvykių kontekstą. Galėsite aplankyti Sausio 13-osios ekspoziciją, TV bokšto daiktų muziejų ir besisukančią apžvalgos aikštelę 165 m. aukštyje (restorane).

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Koks paveikslas! Kvadratai, trikampiai ir apskritimai linksmai stumdosi, liūdnai atitolsta, žaismingai prasilenkia – tikra jausmų dėlionė! Kartu leisimės į vaizduotės pasaulį, svarstysime, kaip mus veikia kūrinių formos ir spalvos, kokią nuotaiką kuria geometrinė abstrakcija. Galiausiai išsiaiškinę, kokios spalvos ir formos mūsų pačių emocijos, patirtis perkelsime į savo kūrybos spontanišką dėlionę.


Aplankysite Alantos dvarą ir išgirsite istorinį pasakojimą apie jį, kurio metu mokiniams bus rodomos ir aiškinamos  istorinės dvaro nuotraukos, užduodami klausimai, skatinantys palyginti 19 a ir šiuolaikinio gyvenimo skirtumus: keliavimo būdą, komunikavimo galimybes, laisvalaikio praleidimo formas, kaip klausomasi muzikos tada ir dabar, interjero, aprangos skirtumus, stalų serviravimo ir etiketo skirtumus. Bus atkreipiamas dėmesys į baudžiavos laikų skirtingų socialinių sluoksnių Lietuvos gyventojų lygiateisiškumo nebuvimą. Su mokiniais bus diskutuojama apie vertybes, nuostatas,  pilietinį tapatumą.


Edukacinis užsiėmimas „Nepalūžę lageriuose ir tremtyje”

Edukacinis užsiėmimas vyksta keletą metų veikiančio Laisvės kovų muziejaus ekspozicijos dalyje „Naujoji vergija / Žmogaus teisių Europa“. Žiūrimos muziejuje sukurto filmo apie 1941 m. uteniškius tremtinius ištraukos, atidžiai žvelgiama į čia eksponuojamas tremtinių ir politinių kalinių nuotraukas, į dažnai liūdnus, bet ryžtingus vergų darbą dirbančių, kartais besiilsinčių, artimąjį į amžinojo poilsio vietą išlydinčių, prie savo naujųjų „namų“ stovinčių, įvairias (primestas, religines, asmenines) šventes švenčiančių žmonių veidus. Aptariamos sunkios tremtinių ir politinių kalinių gyvenimo, buities ir darbo sąlygos. Skaitomos prisiminimų, dienoraščių ištraukos, ne tik mūsų kraštiečio poeto A. Miškinio, bet ir eilinių Utenos krašto žmonių eilės, sukurtos ypatingomis sąlygomis, kai rašyti bandė turbūt kiekvienas, kas mokėjo. O rašoma buvo ir ant beržo tošies, ir ant cemento maišo skiautės. Atidžiai apžiūrimi iš tremties ar lagerių parsivežti daiktai, pačių sukurti ypatingo grožio nėriniai, mezginiai, raižiniai, kiti įvairūs darbai darbeliai, tikėjimo dalykai. Vyksta pokalbis su užsiėmimo dalyviais. Kalbama apie ištremtųjų ir įkalintųjų pastangas išsaugoti savo papročius, kalbą ir istorinę savimonę, apie tikėjimą, meilę ir viltį, padėjusius lietuviui išgyventi toli nuo tėvynės. Pastangos nenuėjo veltui. Lietuvis ištvėrė kančią, šaltį, speigą, badą, komendantų ir administracijos vadovų patyčias ir liko garbingas ir taurus.


Akmenės rajono savivaldybės Akmenės krašto muziejus

Aktualumas šios edukacijos yra toks, kad šiuolaikiniai vaikai yra apsupti technologijų pasaulio ir nežino, iš kur atsiranda vištiena, ar kaip vadinasi įrankis, kuriuo seniau žmonės pjaudavo žolę. Norėdami vaikus supažindinti su senovės kaimo buities įrankiais, gyvūnais ir paprastu kaimišku gyvenimu, norime edukacijos metu pristatyti ir parodyti Elenos Adomaitienės tapybos darbus.
Paveikslai bus aptariami, kas ten vaizduojama, kaip seniau žmonės gyveno ir t.t.., bus analizuojama, lengvas ar sunkus kaimiškas gyvenimas vaizduojamas tuometinėje tapyboje.
Po diskusijų bus pereinama prie kitos edukacijos dalies, tai mokiniai bus supažindinti su darbo priemonėmis ir technologija.
Mokiniams reikės atsirinkti iš matytų paveikslų, ką norės kiekvienas pavaizduoti savo darbe. (Jeigu bus poreikis neįgaliesiems ar mažesnio amžiaus grupėms bus paruošti trafaretai piešti kaime auginamus gyvūnus). Išsirinkti spalvas, jas derinti ir spalvinti savo pasirinktus objektus. Galiausiai šlapiu teptuku bus sudrėkinami akvareliniu pieštuku spalvinti objektai ir spalvos susilies. Galutinis rezultatas džiugins visus dalyvius ir tada lauks darbų aptarimas ir pristatymas.


Orientacinis žaidimas „Vilniaus tautos: istorijos detektyvas"

Kokios tautos gyveno, dirbo ir kūrė Vilniuje? Kur jie meldėsi, kuo prekiavo, ką valgė? Kuo žydų, lekų, vokiečių ar rusų paveldas svarbus mums šiandien? Kviečiame mokinius visų atsakymų ieškoti orientaciniame žaidime ir leistis į gyvą pažintį su daugiakultūrio miesto gyventojais! Orientacinio žaidimo tikslas – per pažintį su skirtingų tautų kultūros paveldu ugdyti mokinių kultūrinį sąmoningumą, toleranciją bei paskatinti mokinius plačiau domėtis ir tyrinėti daugiakultūrį miestą.


Pažįstame savo kultūros šaknis – žinome, kas esame! Mūsų protėviai baltai paliko daugybę senovės pasaulėvaizdžio ženklų, kuriuos šiandien neretai suvokiame tik kaip etnografinį dekorą. Kaime langinės išraitytos augaliniais ar geometriniais motyvais, tautiniai drabužiai išpuošti įvairiais ratukais, rombukais, gėlėmis, o ko vien verti išpiešti palinkėjimai ant kraičio skrynių... Užsiėmime kviečiame pažvelgti mūsų protėvių akimis į šiuos senuosius ženklus. Mėginsime įsivaizduoti plokščią pasaulį, gimusį iš dvynių, stovintį ant kažkokio gyvūno nugaros, augantį medžio pavidalu. Įkvėpti šių vaizdinių, dalyviai patys sukurs gyvybės medžio piešinį ir atspaus jį ant audinio štampavimo technika.


Edukacinis lėlių teatro tarminis spektaklis „Pasaka apė Joną“

Šiaulių rajono savivaldybės Vytauto Vitkausko viešoji biblioteka

Gruzdžių Augustino Griciaus bibliotekos edukacinis lėlių teatro „Stebuklingas lagaminas“ spektaklis „Pasaka apė Joną“ ugdys dalyvių pagarbą krašto tautosakai (pasakoms), senosioms tradicijoms, tarmėms, šnektoms, skatins mokinių domėjimąsi etnine kultūra, literatūra ir teatro menu, panaudojant teatrines lėles. Svečius pasitiks pagrindinių teatro personažų kostiumais pasipuošusios lėlių teatro aktorės. Specialiai įrengtame lėlių teatro kambarėlyje gausu dekoracijų, pirštininių lėlių.  Gruzdietiškos šnektos dėka vaikai „perkeliami“ į senoviškos pasakos pasaulį, perteikiant vyro ir moters meilės siekį, kupiną aplinkinių kerų ir apgavysčių. Tarsi lininis siūlas vyniojamas pasakos siužetas veda prie spėjamos, džiugios pasakos-spektaklio atomazgos. Jame – senelių vartojami, o gal ir visai negirdėti žodžiai priverčia susikaupti, stebėti. Vaikai žais žaidimą tema „Valgomas – nevalgomas“, kurio metu mokiniai trauks lapelius su užrašytais tarmiškais žodžiais ir turės pasakyti, ar tai valgomas ar nevalgomas daiktas. Iš paruošto pilno lagamino su pirštininėmis lėlėmis vaikai pasirinks patikusią lėlę ir bandys suvaidinti šios ar kitos pasirinktos lietuvių liaudies pasakos fragmentą.
Pabaigoje vaikai pasipasakos savo įspūdžius, analizuos personažų veiksmus, gerus ir blogus poelgius.


Edukacinė programa „Šiaudiniai žaislai eglutei" (3 - 6 kl.)

Masinis eglučių išplitimas XX a. 3 - 4 dešimtmetyje skatino naują tautodailės šaką - papuošalų gamybą. Rankų darbo papuošimai buvo ketveriopi. Šiaudiniais žaislais eglutės buvo puošiamos visoje Lietuvoje. Svarbiausia kambario puošmena buvo šiaudinis sodas. Namus puošdavo šešiakampėmis žvaigždėmis, reketukais, įvairaus dydžio paukštukais, girliandomis. Mokiniams suteikiama galimybė pamatyti muziejaus fonduose saugomus liaudies meno pavyzdžius. Demonstruojami šiaudiniai sodai bei dekoratyviniai dirbiniai iš šiaudų (šiaudinės skrybėlės, paukščiai, girliandos, šiaudiniai žaislai eglutei ir kt.). Išryškinama estetinė ir sakralinė šiaudinių dirbinių vertė vestuvių, krikštynų papročiuose, kalendorinių švenčių metu. Pristatoma darbui naudojama žaliava: rugiai, kviečiai, kvietrrugiai, miežiai, avižos; aptariamas jų paruošimo laikas bei laikymo sąlygos. Demonstruojama DVD „Lietuvių tradiciniai dailieji amatai“ ištrauka. Aptariamos šiaudinių sodų panaudojimo galimybės šiuolaikiniame interjere bei madoje. Pristatoma kūrybinės grupės A-Twins parengta fotografijų paroda „Archajiški sodai“ bei interaktyvus HD raiškos videofilmas „Archajiški sodai“ , atskleidžiantis šiaudinio sodo, kaip grafinio bei erdvinio elemento refleksijas šiuolaikinėje kultūroje. Naudodami tradicinę pynimo technologiją, užsiėmimo dalyviai suriš po du šiaudinius žaisliukus eglutei.


Kaip tu parodai džiaugsmą? O kokia būna mimika nustebus? Ką veikia tavo rankos kai pyksti?
Atsakymus į panašius klausimus ieškosime edukacijos metu. Mokysimės įvardinti emocijas, priskirti priežastis, kas vieną ar kitą emociją sukelia, atpažinti ir apibūdinti atitinkamą kūno kalbą ir gestus lietuvių kultūroje. Nuotraukų ir video būdu nusikelsime į kitas kultūras, susipažinsime kaip ten yra reiškiamos emocijos, ieškosime panašumų arba mokysimės, kad tas pats gestas kitoje kultūroje gali turėti visiškai kitą reikšmę.


Dar neišbandei darbo komandoje edukacijos!?
Būti komanda- tai šedevras, kurį kuriame su kitais per kūrybines kančias, nuopuolius ir pakilimus.
Linksmi, provokuojantys, interaktyvus ir įdomus žaidimai leis patirtį sėkmę dirbant komandoje.  Nedrąsūs ir tylūs čia ras erdvę būti išgirstiems ir pamatytiems, o aktyviems ir nenustygstantiems pasiūlysime jų vertą iššūkį. Diskutuosime kaip prasidėjo ir kuo baigėsi industrializacija, kokie kultūros veiksniai apibrėžia mūsų mokymosi ir darbo modelį bei kokių kompetencijų prireiks ateityje ir kuo čia dėta kultūra.
Jūsų lauks individualios ir grupinės užduotys, kurių metu reikės pasitelkti kūrybiškumą, įsijausti į skirtingas roles, spręsti kūrybinius galvosūkius. Atrasim būdus kaip diskutuoti nenuobodžiai.
Lektoriai užtikrins dalyvių saugumą, mokymosi poreikių atitikimą bei parūpins dalomąją medžiagą su pratimais, kuriuos galėsite išbandyti savo klasėje.


Muzikinis edukacinis žaidybinis koncertas „Pasaulis, kurį aš kuriu“

Pasaulis, kurį aš kuriu, turi būti šviesus, linksmas, nuoširdus ir žaismingas. Tai – atradimų pasaulis, besikeičiančių metų laikų paletėj, kur kiekvieną dieną vyksta stebuklai, kur gerumas nugali blogį, kur sutikus draugą, užmiršti visas bėdas. Tai geros nuotaikos užtaisas visai dienai, kai ryte tave pažadina smagus žadintuvo tvistas, kai esi kviečiamas drauge atlikti piratų mankštą, kai ištiesi pagalbos ranką silpnesniam už tave, kai norisi uždainuoti kartu su slieku saulutę išvydus, kai keliauji per pasaulį pas Galapagų vėžlį ir išmoksti Bugi Vugi šokio žingsnelių ar aplankai linksmuolius pingvinus, kurie nebijo žiemos, nes draugystė veža, kai su žvėreliais džiaugiesi rudenėjančio miško grožiu, kai elgiesi kultūringai ir atsakingai su sutiktais žmonėmis, gyvūnėliais, augalais. Mažieji žiūrovai, o tiksliau, aktyvūs programos dalyviai su šypsenomis ir puikia nuotaika, linksmai dainuodami, šokdami, vaidindami ir žaisdami mokosi rimtų dalykų – bičiulystės, atjautos, meilės supančiam pasauliui, sau ir šalia esančiam žmogui. Mokosi gyventi be patyčių ir smurto. Mokosi pasitikėti savo jėgomis, įveikti visas kliūtis, nebūti pasyviais stebėtojais, o tapti aktyviais kūrėjais, kurie svajoja, fantazuoja, keičia pasaulį, kad jis būtų geresnis, jaukesnis ir mielas visiems.


Ekskursija “Kviečiame kelionę pradėti nuo gotikos”

“Kviečiame kelionę pradėti nuo gotikos” – tai ekskursija moksleiviams pačioje Kauno širdyje – senamiestyje. Kadangi Kauno gyvenimą skaičiuojame nuo XIV a. seniausi čia išlikę pastatai ar pastatų fragmentai yra gotikiniai. Gotikinė buvusi ir Kauno pilis, tiesa iki šių dienų išliko tik vienas jos bokštas. Priešais pilį – Šv.Jurgio Kankinio bažnyčia – vėlyvosios gotikos šventovė. Puikiai restauruoti Kauno senamiestį puošia senieji Kauno kunigaikščių rūmai – gotikinis pastatų kompleksas su uždarais kiemais.Nuostabus liepsnotosios gotikos pavyzdys – Perkūno namas, vienas seniausių miesto pastatų. Visai čia pat prie Nemuno – vienintelė Lietuvoje gotikinė kryžiaus plano bažnyčia, vadinama Vytauto vardu. Čia ir senamiestį su Aleksotu jungiantis “ilgiausias tiltas” Lietuvoje. Galybę kartų perstatyti ir atnaujinti Kauno senamiestį puošia ir kiti gotikiniai pastatai, kurių fragmentus, ar į kitus pastatus integruotas dalis kartu su moksleiviais atpažinsime. Gėrėsimės ir nuostabiais Kauno katedros gotikinės presbiterijos zakristijos krištoliniais skliautais. Ekskursijos metu moksleiviai sužinos kur ir kada gimė Gotikinis meno stilius, kada jis atkeliavo į Lietuvą. Lankydami seniausius Kauno senamiesčio gotikinius ir amžių bėgyje rekonstruotus pastatus, moksleiviai apžiūrės ir susipažins su pagrindiniais architektūriniais gotikos elementais: smailiąja arka, kryžminiais skliautais, kolonomis, rozetėmis, kontraforsais. Moksleiviai sužinos koks yra gotikinis plytų rišimo būdas. Kelionę lydės legendos ir pasakojimai, kurie sužadins moksleivių vaizduotę ir padės pajusti to laikmečio miesto ir žmonių gyvenimą. Moksleiviams pateiktas žinias bandysime įtvirtinti žaidimų bei kūrybiškų užduočių metu. Tam puikiai tiks erdvi Kauno piliavietės teritorija ir tapybiška Nemuno ir Neries santaka.


Dailės terapija  - tai , kad mūsų kūriniai gali padėti suvokti kas esame, padėti išreikšti jausmus ir mintis, kurių negalime išreikšti žodžių pagalba. Ji ne tik teikia mums didelį malonumą ir estetinį pasitenkinimą, bet ir skatina savęs pažinimą, ugdo mus kaip asmenybes, nuteikia pozityviai. Užsiėmimų tikslas – suteikti dalyviams teigiamų emocijų, pasitelkiant meno terapiją. Uždaviniai – skatinti kūrybiškumą, atskleisti mokinių meninės raiškos gebėjimus, lavinti estetinį skonį, mokyti atsipalaiduoti atliekant kūrybines užduotis. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai tampa kūrėjais. Jiems pateikiamos kūrybinės užduotys ir priemonės – natūralios medžiagos tokios kaip druska, smėlis bei pagalbinės medžiagos – popierius, flomasteriai. Ši veikla nereikalauja gebėjimų piešti. Užsiėmimuose vyksta nenuspėjamas žaidimas dailės priemonėmis bei technikomis. Siekiama pažinti save, o ne sukurti vertingą darbą. Numatomas rezultatas – paveikslas, kurį dalyviai pagal tam tikras instrukcijas ir technikas atliks iš pradžių individualiai, bei vėliau komandose, bandydami suvokti savo bei kitų jausmus ir nuotaikas.Dailės terapija pritaikoma visoms amžiaus grupėms, kadangi tiek tema, tiek meninės raiškos priemonės parenkamos atliepiant  individualius poreikius.


Tikslas – pasiremiant rašytojų kūryba apie bendravimą suteikti mokiniams žinių apie etiketą, formuoti elgesio kultūrą įvairiose aplinkose.
 Kodėl turime būti mandagūs, gerbti šalia esantį (mokytoją, klasioką), tuos kuriuos sutinkame (pvz. kiemsargis, gyvūnas,
augalas)? Labai dažnai vaikai pamiršta mandagaus ir kultūringo elgesio taisykles. O gal nežino? Prisiminsime, kas tai yra etiketas, elgesys, elgsena, taisyklė. Susipažinsime, kaip rengdavosi ir elgdavosi žmonės priklausomai nuo laikmečio ir
valstybės. O kas aktualu šiais laikais? Kaip reikia elgtis bibliotekoje, spektaklyje? O ką veikti pertraukų metu? Per amžius
pasakose, sakmėse, patarlėse kiek daug sukaupta išminties. Pasisėmę iš protėvių išminties, kursime pasaką apie šaunųjį
Dinozaurą, kuris papuola į neįtikėtinas situacijas, tačiau istorija baigiasi laimingai. Prisiminsime, kad būtina gerbti
aplinkinius, kad ir kaip jis keistai apsirengęs ir elgiasi nekasdieniškai. Aptarsime įprastas ir ne kasdienes situacijas.
Prisiminsime, kodėl svarbu būti mandagiems visur. Susikursime savo klasės pasisveikinimą ir atsisveikinimą. Sukursime
“Svajonių taisykles” - taisykles, kurių visada norisi laikytis. Jei aktualu, papildysime klasės ir mokyklos taisykles. Sudarysime
veiklų pertraukų metu sąrašą ir draugausime. Juk Tu esi pats mandagiausias pilietis!


Kūrybiškoje ekskursijoje vaikščiosime po viduramžių Kauną – kai ką įsivaizduosime, kai ką paliesime ar net paragausime… Kodėl Kauno pilies liko tiek nedaug? Kur anksčiau atkeliaudavo pašto siuntos ir kas jas atgabendavo? Su kokia problema kiekvieną pavasarį susidurdavo kauniečiai? Atsakymų į istorines paslaptis ieškosime tyrinėdami seniausius pastatus, patys bandydami pastatyti gotikinę sieną, ragaudami viduramžių skanėstus ir kitaip įsitraukdami į gyvą istorijos patyrimą. Edukacinės ekskursijos tikslai: supažindinti moksleivius su Kauno senamiesčio istorinėmis vertybėmis; ugdyti sąmoningą vaikų požiūrį į Lietuvai itin reikšmingą kultūros paveldą, jo tausojimo, išsaugojimo svarbą.


Pasvalio Mariaus Katiliškio viešoji biblioteka

Kviečiame dalyvauti fotografijos, meninio vaizdo kūrimo procese ir susipažinti su viena iš kūrybiškiausių tapymo šviesa technikų – „Šviesos GRAFFITI“. Užsiėmimų metu susipažinsime su fotografija ir įranga naudojama ilgo išlaikymo fotonuotraukų fiksavimui; Išmoksime naudotis išmaniųjų įrenginių programėlėmis, kurios padeda sukurti įdomius efektus fiksuojant vaizdą ilgu išlaikymu; Patys kursime ir piešime savo sumanymus tamsoje su įvairiais šviesos šaltiniais; Su programuojama LED lazda, kursime neįtikėtinus vaizdinius, dalyvausime netradicinėje fotosesijoje. Vaizdą užfiksuosime fotoaparatais, peržiūrime sukurtas nuotraukas, pasidalinime įspūdžiais ir nuotraukomis. Edukacijos metu naudojame fotografijai fiksuoti įrangą: fotoaparatus, stovus, šviesos šaltinius, blykstes, programuojamą LED lazdą. Šis edukacinis užsiėmimas tinka integruotoms fotografijos, dailės, fizikos, informacinių technologijų pamokoms.


"Miško broliai. Lietuvybės ir tautos kultūros išsaugojimo vardan!"

Vaikus nuo mažumės turime įlieti į savo krašto praeities kultūrinį ir istorinį pažinimą, jiems perteikti mūsų tėvų, protėvių palikimą. Edukacijoje jus pasitiks ir į Lietuvos pokario laikmetį nukels partizanai – laisvės gynėjai, lyg iš pokario fotografijų – uniforma, ginklas, kariškų daiktų ryšulys, draugiškos akys ir meilė Lietuvai. Su miško broliais keliausite į 1944-1953 metus. Kas tada vyko Lietuvoje, kaip lietuvaičiai priešinosi okupantams, saugodami savo krašto laisvę, tradicijas, kultūrą, kokie jaunuolių, mylėjusių Lietuvą labiau, nei savo gyvenimą, likimai. Laukia nepamirštama pamoka – neišgalvotos istorijos, prisilietimas prie kasdienių partizano daiktų. Miško broliams labai svarbus kiekvieno vaiko požiūris į laisvę ir būtinybę saugoti savo kultūrą, jos identitetą, tad apie tai su jais drąsiai padiskutuosite.


Gūdžiais laikais, kai beveik visa Lietuva buvo Rusijos imperijos dalimi ir buvo uždraustas lietuviškas raštas, žmonės ėmėsi burtis į slaptas organizacijas ir  priešintis spaudos draudimui. Vienas iš pasipriešinimo būdų buvo lietuviškų leidinių kontrabanda.
Apsilankę pamokoje sužinosite įdomių faktų apie knygnešių karalių Jurgį Bielinį. Pasidalinę į dvi komandas - knygnešius ir žandarus, vykdysite  misijas. Tai ne tik smagi pramoga, bet ir netradicinė istorijos pamoka.


Sūrūs atradimai  Druskos mieste – tai kūrybinis užsimėmimas su druska menininkų Česnulevičių šeimos namuose ant Ratnyčėlės upės kranto – skulptoriaus Tauro ir menotyrininkės Aušros kūrybinėse dirbtuvėse.
Kodėl druska? O gi todėl, kad kurorto pavadinimas yra sūrus. Retas kuris čia atvykęs susimąsto, - kur yra valgomosios druskos Druskininkuose, kokiu pavidalu ji veržiasi iš žemės gelmių ir apskritai kokios kilmės druska kasdien skaniname maistą savo namuose – juk atvykus jos taip lengvai nepamatysi, neužuosi ir neparagausi.
Miesto istorija yra išties sūri – kurorto centre telkšo Druskonio ežeras, pirmasis žmogus, kuris XVIII amžiuje  gydė ligonius mineraliniu vandeniu buvo liaudies daktaras Pranciškus Sūrutis.
 Užsiėmimo metu dalyviams trumpai pristatoma miesto istorija, išaiškinama kas buvo tas druskininkas, kodėl jis virė mineralinį vandenį ir kodėl druska anksčiau prilygo auksui. Dalyviai vaišinami unikalia pačių menininkų išgarinta mineralinių šaltinių druska, kviečiami liesti rankomis  druskos skulptūras, išbandyti rankų darbo mobilų objektą – elektromobilį, valdyti kinetinės skulptūros ,,Geležinis Vilkas“ koją, o svarbiausia – patiems patirti kūrybos džiaugsmą – lipdyti, formuoti, skobti iš druskos, - tokiu būdu patiems susikuriant du druskinukus,  - suvenyrus atminčiai iš Druskos miesto.  Programos pabaigoje surengiama ir aptariama  kūrinių paroda.
 Edukacijos metu dalį užduočių reikia atlikti individualiai, dalį – komandoje, norint prisitaikyti prie skirtingų dalyvių poreikių taip sukuriant komforto zoną ir diegiant komandos formavimo ir stiprinimo įgūdžius. Edukacijos turinys siejasi su mokykline programa ir ją papildo, atsisakant tradicinės vertinimo sistemos, akcentuojant kūrybiškumo svarbą visose gyvenimo srityse.
Kūrybiškumas, meninė vaizduotė žmogui duota nuo mažų dienų, tačiau saviraiškos būdus būtina ugdyti kasdien ir kuo įvairesnėmis priemonėmis.
Meno aplinka yra puiki erdvė nurimti, pažinti save ir auginti vidinės pilnatvės jausmą.


Užsiėmimo metu vaikai pasiners į lietuvių etninės kultūros pasaulį ir mokysis apie lietuvių mitologijos personažus, susipažins su JAV komiksų superdidvyrių kultūra, sujungs teorines žinias su praktiniais piešimo įgūdžiais ir sukurs naują dar nematytą lietuvišką superdidvyrį, kuris turės lietuvių mitologijos bruožų.

Užsiėmimas skirtas 1–4 ir priešmokyklinių klasių mokiniams Užsiėmimo trukmė: 50 min.
Vieta: paslauga teikiama Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešojoje bibliotekoje.


Tikslas - siekti kad, mokiniai suprastų, kodėl viduramžių meistrams buvo naudinga jungtis į cechus, o pirkliams į gildijas. Plėsti jų supratimą, apie tai, kad amatininkų cechai mieste atlikdavo ir dabartinės policijos funkcijas, saugodami miesto vartus. Lavinti vaikų vaizduotę. Ugdyti istorinį mąstymą, įtvirtinti turėtas ir įgytas žinias apie viduramžių miestą ir amatus.
Uždaviniai: padėti atrasti bei suvokti ryšius tarp praeities, dabarties ir ateities, siejant pateiktas istorijas. Ugdyti moksleivių norą domėtis, kritiškai mąstyti ir gilinti žinias apie miesto praeitį. Sutelkti dėmesį išklausant draugų pasisakymus. Skatinant kelti klausimus, diskutuoti bei reflektuoti apie vykusias veiklas. Ugdyti pagarbą praeities kultūriniam palikimui, kultūros paveldo puoselėjimui.
Ar žinote, kada Vilnius išgyveno savo „aukso amžių“, kodėl amatų cechų veikla buvo itin svarbi viduramžių miesto gyvenimo dalis? Susipažinę su Vilniaus amatininkų cechais ir jų dirbiniais aiškinsimės, kokį kelią turėjo nueiti amatininkas, norėdamas tapti cecho meistru. Apžiūrėję eksponuojamus senuosius keramikos, metalo dirbinius būsite kviečiami  į smagias dirbtuvėles paragauti viduramžių amatininkų duonos.   Kiekvienas mokinys, naudodamas XV a. matricos (tai medinė forma, kurioje auksakalys išraižydavo paviršių) rekonstrukciją, sukurs savo „šedevrą“ iš molio pagal pasirinktą siužetą.
Ši edukacija parengta atsižvelgiant į pradinio ugdymo pasaulio pažinimo programą.


Edukacinė programa „Indėnų buitis ir žaidimai 1-4 kl“

Edukacinė programa susideda iš trijų dalių, kurių metų dalyviai gauna informacijos apie Šiaurės Amerikos indėnus (plačiau apie mescalerų gentį), gali praktiškai pasimokyti pašaudyti iš lankų ir paragauti indėniškos arbatos bei paplotėlių. 1. Kelmės krašto muziejaus ekspozicijoje „Jonas Vadeikis – Karl May – Amerikos indėnų buitis ir papročiai“ dalyviai yra supažindinami su eksponuojamais indėniško gyvenimo daiktais: plunksnomis puoštais indėnų ginklais, galvos papuošalais iš plunksnų ir sapnų gaudikliais. Kalbama apie skalpų nuėmimo papročius, rodomas indėniško rašto pavyzdys ant mušto medžio plaušo plokštės (eksponatas gautas iš Šiaurės Amerikos), rodomas nedidelis tipi palapinės maketas ir netrukus visi pakviečiami užeiti į patalpą – tipi palapinę (tai 25 kv. m ekspozicijos dalis, įrengta kaip tipi palapinės vidus, su viduryje degančiu laužu, kailiais ant grindų, ant sienų kabančiais medžioklės trofėjais, ritualinėmis kaukėmis, totemais, galvijų galvomis, sapnų gaudikliais bei ginklais). Vaikams atsisėdus ant tipi grindų, skambant indėniškai muzikai, prietemoje yra kalbama apie indėnų šamanus, jų būrimus, amuletus, tipi palapinės įrengimą, pypkės vaidmenį ir t. t 2. Veiksmas vyksta lauke. Programos dalyviai gali pašaudyti į taikinius iš lankų ir pasijusti tarsi Karl May knygų herojai. 3. Programos dalyviai geria Pietų Amerikos indėnų gėrimą – matės arbatą, bei ragauja kukurūzinius irokėzų paplotėlius.


Literatūrinė edukacija su Igne Zarambaite „Sukurk savo Užkampynę“

Literatūrinėje edukacijoje bus kalbama apie knygą „Užkampynė“. Pagrindinis pasakojimo veikėjas Elijus – vaikas kaip vaikas, jis turi mamą kaip mamą ir namus kaip namus. Tačiau taip pat jis turi šį tą išskirtinio – slaptavietę, kuri vadinasi Užkampynė. Ten nukanka, kai jaučiasi aptingęs, sutrikęs ar supykęs. Tai nuostabi vieta! Čia gali daryti, ką nori: žvejoti žvaigždes, žaisti su brūkšniuotais leopardais, vaikyti taškuotas beždžiones... Smagiau nebūna! Bet kartą toje slaptavietėje įsišėlsta audra ir Elijus įstringa. Ir tik vienas ypatingas žmogus dabar gali jį surasti – mama. Tai šilta istorija apie nežabotą vaiko fantaziją ir beribę vaiko ir mamos meilę.

Susitikimo metu pasitelkus informacines technologijas, vaizdines priemones bus atskleistas kūrinio sumanymas, perteiktos knygos rašymo subtilybės. Vaikai dalinsis mintimis, kaip patys įsivaizduoja „Užkampynę“, apsvarstys, kam Elijui apskritai prireikė slaptavietės, diskutuos apie vaizduotės naudą ir galią. Taip pat žais žaidimą, kuriame galės laimėti knygą!

Kūrybinių dirbtuvių metu iš įvairių medžiagų dalyviai kirps, pieš, lipdys savo svajonių slaptavietes.

Užsiėmimą ves rašytoja, edukatorė Ignė Zarambaitė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


„Krentanti žvaigždė“ Visata, kosmosas ir aš. 5 - 12 klasės

Plati, visapusiška, informatyvi, moksliniais faktais ir žiniomis paremta pramoginė pažintinė  edukacija apie Visatą, padedanti  jaunajam klausytojui  susivokti apie save kaip reikšmingą ir reikalingą, neatsiejamai svarbų ir gražų Kosmoso elementą.  Šios programos  tikslas - supažindinti ir sudominnti astronomija kaip mokslu, o taip pat paskatinti labiau domėtis ir gilintis jo svarba ir reikšme dabartyje, o ateityje renkantis profesiją bei kuriant ir gyvenant savo gyvenimą. Siekiame, kad šis užsiėmimas klausytoją skatintų kritiškai mąstyti, ieškoti faktinių įrodymų ir kūrybiškai pritaikyti žinias šiame visaapimančiame pasaulyje ir tiesiog būti laimingais kūrėjais.
PROGRAMOJE:
Kur prasideda Kosmosas? Ar Visata turi pradžią ir pabaigą? Kas yra ta “krentanti žvaigždė”? Apie mėgstamiausias ir svarbiausias senovės ir dabarties lietuvių sezonines šventes (Kalėdos, Velykos, Rasos) ir kaip jos susijusios su Kosmosu? Kokia yra mums artimiausia žvaigždė ir koks atstumas iki jos? Kokie atstumai iki kitų dangaus kūnų? Kokių dydžių yra planetos, žvaigždės, galaktikos? Ar tikrai mes esame žvaigždžių vaikai? Kodėl taip yra?  Juodoji skylė - paslaptis ar visai ne? Pademonstruosime ir vaizdžiai parodysime bei palyginsime įvairius dangaus kūnus. Ar planetos ir žvaigždės skleidžia garsus? Paklausysime Visatos kūnų garsų - skleidžiamų bangų, kurių žmogaus ausis negirdi ir paaiškinsime, kodėl. Kokiomis priemonėmis galime stebėti dangų?   Praktinė dalis - pažintis su teleskopu. Jei dangus giedras, šviečia Saulė - per teleskopą stebėsime ją. Jei giedros nebus - pažiūrėsime į tolimus objektus apylinkėse (bažnyčios bokštą, tolimiausios eglės kaštonus, inkilą medyje ir pan.). Palyginsime vaizdus plika akimi ir per teleskopą. Klausimai - atsakymai.
Geriausia patalpa šiai edukacijai - aktų salė su maksimaliai užtamsintais langais ir didelis baltas ekranas/siena.
Užsiėmimus veda astrofotografas, astronomijos mokslo populiarintojas, privačios observatorijos įkūrėjas Simas Šatkauskas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Plungės rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Tikslas – sukurti įtraukiančią, skaitymą skatinančią edukaciją, kurios metu vaikai pažvelgs į knygą kitu žvilgsniu, sužinos naujų, įdomių faktų, o praktinės užduoties metu bus skatinamas kūrybiškumas, lavinama vaizduotė. Uždaviniai: 1. suteikti įdomių žinių apie knygas; 2. supažindinti su knygų įvairove: „skaitomomis“ pasitelkus lietimą, klausą, uoslę;  stebinančiomis iliuziniais piešiniais, specialiomis priemonėmis; su išsilankstančiomis iliustracijomis; knygomis-dėlionėmis; šviečiančiomis tamsoje; su papildyta realybe; kontrastingų dydžių bei formų; labai senomis; išspausdintomis Brailio raštu ar egzotiškomis kalbomis; 3. knygelių dirbtuvių metu ugdyti dalyvių kūrybiškumą, skatinti fantazuoti; 4. kviesti pristatyti savo kūrinius, diskutuoti, išgirsti ir išklausyti draugus.
Veiklos aprašymas: Susipažįstama. Pristatoma veikla. Papasakojama įdomių faktų apie knygas; vaikai pačiupinėja, paklauso, pauosto pojūtines knygas, apžiūri, įsižiūri į knygas su iliuziniais piešiniais ir kitus įdomius leidinius. Skiriama užduočių. Po to pereinama prie praktinės veiklos – dalyviai pakviečiami pasidaryti po knygelę, ir, sugalvojus siužetą, užrašyti pavadinimą bei nupiešti viršelį. Autoriai trumpai pristato knygas, gali vykti „knygų mugė“. Užsiėmimo pabaigoje – aptarimas-refleksija.
Numatomas paslaugos edukacinis poveikis mokiniams: 1. veiklos turinys skatina pažinti knygos, skaitymo kultūrą; 2. edukacija didina kultūrinį sąmoningumą, plečia supratimą apie knygas, žanrus, kt.; 3. veikla formuoja teigiamą požiūrį į knygą, skaitymą; 4. užsiėmimas ugdo kultūrinį tapatumą; 5. skatinama saviraiška; 6. patiriamas kūrybinis eksperimentas; 7. lavinami meninės raiškos gebėjimai ir vaizduotė; 8. teigiamos emocijos leidžia plėtoti mokymosi mokytis kompetenciją; 9. ugdoma savivertė ir motyvacija; 10. ugdomi socialiniai įgūdžiai pristatant savo darbą, išklausant kitus ir t. t. Veiklos įgyvendintojai - bibliotekininkai K. Pilitauskienė, P. Gadeikis, S. Stuopelis, A. Vilienė.


KAIP ATRODO JAUSMAS? Pagrindinių emocijų pažinimas pasitelkus paveikslus

Edukacijoje KAIP ATRODO JAUSMAS kviečiama išmokti atpažinti ir į(si)vardinti šešias pagrindines emocijas: liūdesį, džiaugsmą, pyktį, pasibjaurėjimą, nuostabą ir baimę, analizuojant vaizduojamojo meno kūrinio veikėjų tiek fizinę, tiek vidinę būsenas, ieškant atitikimų, skirtumų ir gilinantis kaip pats aptariamų emocijų stebėjimas, asociatyvus matymas ir konstruktyvi diskusija plečia ir ugdo emocinį mokinių raštingumą. Skatinama suvokti savo emocijų išraiškas ir palyginti jas su meno kūrinyje kuriama nuotaika. Diskusijos pagalba kviečiama gilintis kaip galima ir kada (ar) reikia valdyti kylančias emocijas. Gebėjimas suprasti ir tinkamai išreikšti savo jausmus yra svarbus ir reikalingas įgūdis sveikai kiekvieno vaiko raidai. Vaikai jaučia tokius pačius jausmus kaip ir suaugusieji, tik dažnai nėra suformavę įgūdžio juos atpažinti ,suprasti ir išreikšti. Per šį užsiėmimą mokiniai kviečiami patyrinėti emocinį paveikslų pasaulį, kuris ugdo tiek estetinę tiek ir emocinę nuovoką bei vienareikšmiškai yra naudingas kiekvienam po nuotolio ir Covid-19 išvarginto jaunuolio sklandesniam integravimuisi į bendradarbiavimo aplinką.


Tikslas: Sukurti atviruką iš džiovintų augalų.
Uždaviniai: 1. Supažinti su plokščiosios floristikos viena iš rūšių - atviruku. 2.  Susipažinti su augalų džiovinimo atvirukams ypatumais. 3. Išmokti sukomponuoti augalus. 4. Išmokti suklijuoti augalus.
Įvardinus atviruką kaip vieną iš plokščiosios floristikos rūšių, mokymų metu mokiniai kurs savo pasaką iš augalų, kurią jiems papasakojo lapeliai. Išklausys instruktažo, kaip klijuoti džiovintus augalus, išsiaiškins iš kokių formų sudaryta jų pasirinkta norima sukurti figūra. Gavę sudžiovintų augalų lapus, dėlios, klijuos. Baigus kurti aptariamas gautas rezultatas, kaip ir kas pavyko, ko tikėjosi, aptariamas darbų savitumas ir individualumas. Atviruką pasiliks sau.