Tradiciniai aukštaičių kaimo amatai (5-8 kl.)

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Programos netradicinėje aplinkoje tikslas – supažindinti su tradiciniais XIX–XX a. I p. Lietuvos kaimo amatais, praktiniu dirbinių pritaikymu buityje. Edukatoriai-amatininkai supažindina su PUODŽIAUS amatu, molio savybėmis, jo paruošimu, leidžia edukacijos dalyviams paliesti molį, supažindina su tradiciniais molinių indų gamybos būdais: lipdymu ir žiedimu, pasakoja kaip jie yra degami, glazūruojami, kaip indai buvo puošiami, supažindina su ekspozicijoje esančiais keramikos dirbiniais, jų paskirtimi. AUDIMO ekspozicijoje edukacijos dalyviai sužinos, kodėl kiekvienuose namuose stovėjo staklės, remiantis dalyvių jau turimomis žiniomis, prisimins, kaip linai ir vilna tampa siūlu, o po to audiniu, kaip kuriami audimo raštai, kokie buvo tradiciniai audiniai, jų paskirtis, kaip siūlus galima dažyti augalais. Edukacijos dalyviai galės pamatyti, kaip audžiama audimo staklėmis, kaip pinamos tradicinės aukštaitiškos juostos. Edukatoriai primins patarles, legendas, susijusias su audimu. Ekspozicijoje susipažins su Anykščių krašto audėjų darbais. KALVĖJE edukacijos dalyviai susipažins su pagrindiniais kalvės įrenginiais: žaizdru, dumplėmis, priekalu, svarbiausiais kalvio darbo įrankiais, galės pamėginti pūsti dumples, ekspozicijoje galės susipažinti su tradiciniais kalvio dirbiniais, stebėti kalvio darbą, kaip iš metalo gabalėlio atsiranda dirbinys. MEDŽIO drožimo dirbtuvėje edukacijos dalyviai supažindinami su medžio apdirbimu. Medžio dirbinių panaudojimo spektras labai platus. Ekspozicijoje dalyviai galės pamatyti įrankius, skirtus medienai pjauti, obliuoti, tekinti. Galės stebėti medžio drožėjo darbą, susipažinti su medžio dirbinių puošyba, jų praktiniu panaudojimu ir dekoratyvine paskirtimi. Programos pabaigoje dalyviai aplankys drožėjo Jurgio Kazlausko drožinių ekspoziciją, kur meno kūriniuose patikrins įgytas žinias – atpažins menininko kūriniuose įamžintus žemės ūkio ir kaimo buities darbus.


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas 2050 Baltija. Distopija ar realybė?

Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „2050 Baltija. Distopija ar realybė?“ Kokį įsivaizduoji pasaulį, vandenyną ir gyvūnus 2050-aisiais? Gamtai iškilo grėsmė. Kas kaltas? Gamtos ateitis – Tavo rankose? Į šiuos klausimus atsakymų ieškosime apsilankę improvizuotoje laiko mašinoje „14 m3 2050 Baltijos. Distopija ar realybė?“. Čia susipažinsime su iš ateities atsikėlusiais distopiniais jūrų gyvūnais, turėsime galimybę su jais pasikalbėti, išklausyti jų žinutės. Ir tada priimsime sprendimą – ar šie distopiniai turi vilčių tapti realybe? Ar mes tikrai to norime? Šiuo edukaciniu užsiėmimu siekiame padėti ugdyti mokinių aplinkosauginį sąmoningumą ir tvarų vartojimą. Edukacijos metu bus nagrinėjama, kaip žmonės yra susiję su žemės tarša, kokie taršos būdai, bus ieškoma tvarių sprendimų keisti kasdienius įpročius. Tai padės atlikti įtraukios distopinių gyvūnų istorijos, realūs faktai, kūrybiškumą skatinančios interaktyvios grupinės užduotys ir kitos veiklos.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)


Edukacinė programa "R-12U" moksleivius nukels laiku atgal į Šaltojo karo laikotarpį, kai Lietuvoje veikė labai pavojingas ir ypatingai slaptas objektas – požeminė raketų paleidimo bazė Plokštinės miškuose. Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai po žeme įrengtoje ekspozicijoje atlikdami įvairias užduotis, kurioms turės pasitelkti savo pojūčius (klausą, regą, lytėjimą ir kritinį mąstymą, savo kūrybinius gebėjimus), sužinos, kuo buvo ypatingas šis istorinis periodas ir koks gyvenimas virė raketų paleidimo bazėje. Taip pat turės galimybę apžiūrėti 30 m gylio raketų paleidimo šachtą. Edukacija vyksta adresu: Šilinės g. 4, Plokščių k., Platelių sen., Plungės r.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Kūrybinė edukacinė programa „Au‘Ginu skaitymą“ – tai kūrybinio ir kritinio mąstymo bei pažinimo kompetencijos ugdymo metodais paremtas būdas skatinti vaikus puoselėti draugystę su biblioteka ir knyga bei domėtis tvarumo idėja, dekoruojant tvarų skaitymo skatinimo simboliu puoštą tekstilinį knygų krepšį. Užsiėmimo metu pateiktas pagrindinis idėjos akcentas –  skaitymo skatinimo simbolis supažindins dalyvius su biblioteka, jos misija, istorija, veikla bei skaitymo svarba ir įtaka žmogaus gyvenime. Pasiūlyta kūrybinės edukacijos priemonė – tekstilinis knygų krepšys skatins domėtis vartotojiškumo kultūra, žadins dalyvių smalsumą bei norą tyrinėti  ir ieškoti naujų alternatyvų tausojant, saugojant ir puoselėjant gamtą, skatins pažinti skaitymo džiaugsmą ir vartojimo kultūrą, jos reiškinius. Dalyviai bus kviečiami panirti į kūrybinį procesą, kurio metu kiekvienas nusispalvins ir papuoš savo tekstilinį knygų krepšį, jį parsineš namo ir galės naudoti ne tik lankantis bibliotekoje, bet ir kasdieniams poreikiams, skleidžiant žinią apie biblioteką ir tvarumo idėją.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinė programa „Laimės pasaga“ Kurtuvėnų regioniniame parke, Kurtuvėnų dvaro sodyboje, Kurtuvėnų miest., Šiaulių
raj. Nuotaikingas pažintinis nuotykis 3-6 klasių moksleiviams netradicinėje mokymosi aplinkoje, pažinti paveldo vertybes,
sužadinti kūrybines galias. Tinkama turiningai atšvęsti mokslo metų pradžią ar pabaigą. Keliaudami pagal paslaptingo laiško
aprašymą ir senovinio žemėlapio nuorodas, vaikai ieškos dingusios "Laimės pasagos" Kurtuvėnų buvusio dvaro sodybos
aplinkoje, kur susipažins su senoviniais dvaro sodybos pastatais ir vietomis, atliks smagias užduotis, aplankys parodas Svirno galerijoje, pasmalsaus tarp milžinų lankytojų centro ekspozicijoje „Kraštovaizdžio įvairovė“.  Po programos galima su grupe paiškylauti dvaro parko poilsiavietėse ir pasidalinti nuotykių įspūdžiais. Suraskime prapuolusią Laimės pasagą ir tegul ji Jums atneša laimę!


Orientacinis žaidimas „Kačių miestas“ Marijampolėje

Orientacinis žaidimas „Kačių miestas“

Nepaslaptis, jog miesto kūrėja Prančiška Ščiukaitė-Butlerienė mylėjo kates... Ir dabar mieste galima rasti net 9 stebuklingus katinus pildančius norus... Miesto skersgatviai pasakoja istorijas ir jų pagrindinės veikėjos, katės... Ar pavyks tau surasti visus katinus, kuriuos slepia miesto gatvės menas ir ne tik...

Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 1,5 valandos neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Kauno Tado Ivanausko zoologijos muziejus

Neatsirastų nei vieno žmogaus, kuris nėra matęs paukščio. Kiekvienas žino, kad paukščiai vieninteliai pasaulyje gyviai, kurių kūną dengia plunksnos ir turi snapą. Ką dar tokio ypatingo turi paukščiai? O rankose laikydami paukščių plunksnas, ar galėtumėte pasakyti, kokio paukščio jos yra? Edukacinio užsiėmimo metu analizuodami paukščiams būdingus požymius, jų įvairovę, prisitaikymą ir elgseną, svarbą gamtai, pasitikrinsite savo žinias ir dar daugiau jų apie paukščius sužinosite. Užsiėmime naudojamos natūralios, iš gamtos parneštos, priemonės leis palyginti didžiausio ir mažiausio mūsų krašto ir pasaulio paukščių kiaušinius, o apžiūrėti lizdus ir įvertinti jų statytojų meistriškumą. Savo krašto paukščius atpažinti iš plunksnų išmoksite praktinėje edukacinio užsiėmimo dalyje – atlikdami pateiktą užduotį. Įgytas žinias analizuoti, interpretuoti, kritiškai vertinti ir pritaikyti praktiškai, galėsite atlikdami interaktyvų klausimyną.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Piešimas natūraliais chna dažais yra kilęs iš Rytų kultūrų. Tai estetikos, religijos ir filosofijos plotmėse apmatus užmezgęs reiškinys, turintis gilias senovines tradicijas ir vis dažniau sutinkamas modernioje kultūroje, grožio industrijoje.
Šiandien sparčiai populiarėja piešimas ant kūno ne tik laikinais dažais. Ne vienas paauglys svajoja ateityje pasidaryti tikrą tatuiruotę, išliekančią visą gyvenimą. Tai nauja tendencija, kuri dažnai tėra laikinos mados dalis, trumpalaikė užgaida, neapgalvotas poelgis, todėl dauguma net nesusimąsto, ką ir kodėl nusipiešia ant savo kūno.
Šios edukacinės programos tikslas – per tatuiruotėse vaizduojamus ženklus pristatyti senąsias kultūras, ieškoti sąsajų su mūsų kultūros paveldu, skatinti gilintis ir domėtis ženklų reikšmėmis. Piešiniai ant kūno arba tatuiruotės senovės kultūrose atspindėjo tam tikrus papročius, turėjo ypatingą reikšmę žmogaus gyvenime. Buvo tikima, jog tokiuose simboliuose užkoduota žmogaus gyvenimo programa, galinti paveikti jo likimą.
Edukacija yra orientuota ugdyti dalyvių sąmoningumą, atsakingai daryti sprendimus, susijusius su tam tikrą reikšmę įvairiose tautose turėjusiais ženklais ir tradicijomis. Užsiėmimai skatina kritiškai mąstyti, puoselėti artimiausios aplinkos, kurioje gyvename, dailės, kultūros vertybes, gerbti savo ir kitų tautų kultūrinį paveldą, domėtis draugų kūrybine veikla ir bendradarbiauti.
Kviečiame moksleivius pasinerti į chna meno paslapčių pasaulį. Susipažinsite su chna
(Mehndi) piešinių ir ornamentų simbolika, išbandysite piešimo technikas bei turėsite galimybę patys pasipuošti laikinomis tatuiruotėmis.


Skrabalų virtuozo koncertinė programa - edukacija

Karolis Šileika SKRABALMAN – programos vykdytojas, žinomas atlikėjas, organizavęs ir surengęs ne vieną koncertą - edukaciją visoje Lietuvoje. Sėkmingai pasirodė televizijos laidose TV3 „Lietuvos talentai“, LRT "Duokim garo", LNK "Mes vieno kraujo" bei spėjo pavergti žiūrovų širdis pozityvios emocijos kupina muzika ir gebėjimu patraukliai naujam skambesiui prikelti unikalų, lietuvišką, medinį mušamąjį instrumentą - Skrabalus. Programos vykdytojas ne kartą organizavo ir vedė edukacijas - koncertus įvairių Lietuvos rajonų švietimo įstaigų mokiniams ir puikiai sugebėjo perteikti lietuviško muzikos instrumento – skrabalų skambesio patrauklumą jauniems žmonėms, pristatydamas instrumento istoriją ir padėtį šalies kultūroje bei unikaliai panaudodamas šiuolaikinės muzikos kontekste. Programa parengta įvairaus amžiaus mokiniams, atsižvelgiant į jų poreikius bei galimybes. Mokiniai programos metu galės susipažinti ne tik su skrabalų muzika, bet ir pabendrauti su charizmatiškuoju skrabalų virtuozu. O taip pat mokiniai turės galimybę ir patys gyvai išbandyti grojimą skrabalais, pajausdami atsipalaidavimą bei puikias emocijas. Programos vadovas į edukacijų - koncertų vietas vyks pats pagal poreikį. Įvykus tam tikroms aplinkybėms, užsiėmimus gali vesti ir nuotoliniu būdu.


Edukacinė etnokultūrinė programa ,,O, tai arklys"  skirta 1-10 kl. mokiniams. Apsilankymas ,,Utenos žirgyne“ – tai unikali galimybė pabūti prie žirgų, pažinti jų rūšis, sužinoti  kodėl arklys, žirgas buvo laikomas pagrindiniu ūkio pagalbininku. Pamatysite kuo žirgai šeriami, kur miega, kaip paruošiami jodinėjimui, kinkymui.  Galėsite pamaitinti žirgus savo atsivežtais skanėstais. Aplankę žirgyno augintinius, smagiai įsitrauksite į tradicinio muzikavimo linksmybes: mokysitės padainuoti liaudies dainą, išmėginsite tradicinius muzikos instrumentus ( skudučius, kankles, kleketus ir kt. tarškalus) ir sukursite instrumentinį pritarimą liaudies dainai,  žaisite judriuosius liaudiškus žaidimus, ratelius ir šokius. O visų linksmybių pagrindinis veikėjas bus -  ŽIRGAS.
Edukacijos trukmė : 90 min. Kaina dalyviui: 5 Eur Jūsų laukiame: ,,Utenos žirgyne“ - Liepų g. 31, Joneliškių km., Utenos raj. sav. Kontaktai: +37065029522


Individualus edukacinis užsiėmimas „3D projektas“

Šiaulių miesto savivaldybės viešoji biblioteka

Kviečiame Išbandyti 3D technologijų subtilybes Komiksų centre: nuo objekto modeliavimo, animacijos iki spausdinimo. Kvalifikuotas specialistas, pasitelkdamas tiek teoriją, tiek praktiką, supažindins su 3D galimybėmis ir padės sukurti individualų projektą, jį realizuoti. Kiekvieno dalyvio sukurtas modelis bus originalus, kūrybiškas ir unikalus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinis užsiėmimas parengtas remiantis A. Miškinio novele "Sabesčius ir Lucius". Kerdžius Sabesčius, mokęs Juknėnų vaikus elgesio, bendravimo, išgyvenimo tiesų, variniu trimitu "paskelbdavo"  vaikams poilsį.
Prie baigiančio degti ugniakuro vieną mokinį aprengsime piemenuko rūbais, apausime naginėmis, įduosime jam maišelį, parodysime, kaip piemenukai slėpdavosi nuo darganos. Vėliau patyrinėsime maišelio turinį: akmenukai gyvuliams skaičiuoti, peiliukas, skudurėly druskos žiupsnelis, padžiūvusio sūrio galas, duonos riekė, švilpynė.
Papasakosiu, kas buvo A. Miškinio novelės kerdžius Sabesčius, ką jis veikė, ko mokė vaikus. O kai " užgrosiu poilsį", sumesime bulves į žarijas ir eisime žaisti judriųjų piemenukų žaidimų ( būtinai "Žaliaduonių gegužėje" aprašytų "Apynasrių vogimo" ir "Ėjimo per ugnį"). Kai sušilsime, pavargsime, grįšime prie laužavietės, trauksime bulves iš pelenų ir skanausime.
Nusiprausę rankas, mokysimės iš karklo vytelės (pavasarį) arba iš ruginio šiaudo (kitu metų laiku)  pasidaryti švilpynę arba rėknę.
Edukacija vyks jaukiai tam pritaikytame Miškinių sodybos sodelyje, jos metu mokiniai ne tik sužinos ir išmoks naujų dalykų, bet ir "išsilakstys", "išsirėkaus", pabus gryname ore.


Vilniaus apskrities Adomo Mickevičiaus viešoji biblioteka

Ar atpažįstate pyktį? O džiaugsmą? Liūdesį? Dėkingumą? Pavydą? Įvairiausios emocijos mus supa nuolatos, tad svarbu mokėti jas įvardinti, suprasti, priimti bei tinkamai valdyti.  Dalyvių laukia nelengva, bet smagi užduotis – klausydamiesi ištraukų iš knygų, kurias skaito bendraamžiai, savarankiškai ir komandoje jie turės identifikuoti kokias emocijas išgyvena knygų veikėjai.

Ši edukacija – tai komandinis literatūrinis žaidimas. Mažiausias dalyvių skaičius 5.

Užsiėmimo trukmė: iki 90 min.

Užsiėmimas skirtas: 7-10 kl. mokiniams.


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacija „Kaip buvo pramogaujama" galimybė prisiminti senolių mėgtus žaidimus ir pramogas. Kleboniškių kaimo buities muziejuje, kuris pripažintas vietove, geriausiai atspindinčia savitus Aukštaitijos regiono kraštovaizdžio bruožus, moksleivių laukia smagi, teatralizuota edukacinė programa. Muziejaus pievelėje (o šaltuoju metų laiku - autentiškoje kaimo gryčioje) bus galima išbandyti ne tik vikrumą ir miklumą, taiklumą žaidžiant senovinius (XVI a. - XX a. I p.) grupinius, individualius, gaudynių, stalo žaidimus, bet ir šokant nuotaikingus ratelius. Dalyviai patirs žaismingo bendravimo įspūdžių ir sužinos daug įdomių istorijų kada, kodėl ir kaip atsirado žaidimai bei rateliai, kaip pramogaudavo to meto vaikai ir jaunimas.


KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas (išvažiuojamoji / 9-12 kl.)

"KOMANDOS FORMAVIMAS: kultūrinių, socialinių ir emocinių įgūdžių lavinimas" - edukacinio užsiėmimo tikslas: naujai susiformavusiai mokslevių grupei (klasei) susipažinti artimiau, užmegsti glaudesnius ryšius arba jau esamai ir seniai pažistamai grupei pažvelgti kitu kampu į iškylančias tarpusavio problemas bendravime, pamatyti save ir kitus netikėtose situacijose. Naudojant smagias psichologines užduotis bei dramos terapijos metodus gvildenami tokie uždaviniai: 1) pažinti ir išbandyti kultūrinės raiškos galimybes savo kolektyve; 2) ugdyti gebėjimą dirbti su kitais žmonėmis, siekiant bendrų socialinių tikslų; 3) emocinių įgūdžių lavinimas, mokantis skirtingų emocijų raiškos būdų, siekiant bendravimo ir bendradarbiavimo tikslų bei mokinantis sukurti ir palaikyti harmoningus santykius su grupės nariais; 4) efektyvesnis tarpusavio komunikavimas ir geresnis vienas kito pažinimas. Siekiamas poveikis: per tam skirtus žaidimus, diskusijas ir kūrybinę veiklą - atliepti bendrumo, kompetencijos, savivertės ir drąsos ugdymo poreikius, reikalingus tiek sename, tiek naujame kolektyve. Šią edukaciją kas met pakartotinai užsisako apie 40% mokyklų, kurios jau turėjo šį užsiėmimą ir nori jo kitoms savo klasėms. Ji aktuali tampa ypač rudenį, kai susiformuoja nauji kolektyvai, bet sėkmingai pritaikoma ir jau seniau susibūrusiuose kolektyvuose sprendžiant konfliktines situacijas, ieškant kūrybingų sprendimų. Užsiėmimas vyksta naudojant Individualiosios psichologijos (remiantis tarpdisciplininio meno principu) ir Dramos terapijos žaidybinius ir vaidybinius elementus, kartais pasitelkiant dailės, muzikos bei šokio-judesio praktikas. Parenkant užduotis atitinkamai pagal moksleivių amžių ir grupės dydį.  Reikalinga aplinka: salė arba klasė, bet su erdve, kurioje galima laisvai ir nevaržomai judėti (jei paslauga užsakyta moksleiviams su negalia, mokykla turi užtikrinti tinkamą ir tam pritaikytą aplinką, o mes atitinkamai adaptuosime užsiėmimą).


Riteriai LDK: Viduramžiai ir Riterių  kovos

Edukacinė programa supažindins moksleivius su XIV – XV amžių karyba, leis gyvai pažvelgti į riterių kasdienybę ir jų karo meną. Programa pagilins moksleivių žinias apie Vytauto Didžiojo laikais susiformavusį LDK riterijos luomą, kuris savo visuomenine padėtimi ir funkcijomis niekuo nesiskyrė nuo Vakarų Europos riterijos. Programoje dalyvaujantys riteriai - kryžiuotis ir LDK bajoras - įkurs tikrą mažą viduramžišką karo stovyklą: pastatys ekspozicijos stendus su viduramžiškais ginklais ir šarvuote, iškels heraldines riterių vėliavas. Visi ekspozicijoje naudojami ginklai, skydai, šarvai ir vėliavos – vaizduojamojo laikotarpio autentiškos rekonstrukcijos, tiksliai atkuriančios XIV-XV amžiaus originalus. Teatralizuotos edukacinės programos metu riteriai papasakos apie riterių kasdienybę, pareigas ir teises, supažindins moksleivius su viduramžiškų ginklų valdymo ir kautynių technika, išsamiai papasakos apie kiekvieno ginklo panaudojimo ypatumus. Programos metu moksleiviai ne tik klausysis riterių pasakojimo, tačiau ir patys aktyviai dalyvaus edukacinėje programoje – matuosis šalmus ir šarvuotę, ims į rankas įvairius ginklus ir skydus, galės pajausti ginklų svorį. Moksleiviai taip pat bus įtraukti į riteriškus žaidimus, leidžiančius lengviau suprasti XIV-XV amžiaus kario kasdienybę. Edukacinė programa sudaryta taip, kad moksleiviai įdomiai ir gyvai būtų supažindinti su viduramžiais gyvavusiu riterijos luomu, jų kasdienybe, karo menu ir kartu per savo asmeninį patyrimą moksleiviai galėtų susiformuoti autentiškesnį istorinį vaizdinį apie viduramžių laikotarpį. Edukacinės programos turinys ir metodai, remiantis Bendrosiomis programomis yra pritaikyti 1 – 4 kl. , 5 – 8 kl. ir 9 – 12 kl. mokiniams. Paslauga atliepia 2023 m. valstybės minimą sukaktį „Vilnius 700“.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


ATRASK!!!.. IŠREIKŠK!!!... SUKURK!!!... ATRASK savyje odos gaminių dizainerio talentą! IŠREIKŠK save ir SUKURK odinę apyrankę!

Ar norite pabūti kūrėju ir pasigaminti savo išskirtinę odinę apyrankę taip atskleidžiant savo "vidinį aš"? O gal norite pabandyti iškalti savo inicialus odoje ir sužinoti kaip įdedama kniedė bei spaudė? Ir dar.. gal norėtumėte smagiai ir naudingai praleisti laiką, sužinant ką tas odininkas gali pagaminti, ir kaip lengvai pradurti toje storoje odoje skylutę? Jei visi Jūsų atsakymai taip, tuomet kviečiame į Druskininkus, į amatų centro „Menų kalvė“ odininkės dirbtuves. Čia ne tik kursite, įsivaizduosite, susipažinsite su odos rūšimis, sužinosite kokia gi veikla užsiima tie odininkai, bet ir iš arčiau pažvelgsite į dizainerių gaminamus gaminius, galėsite patys paliesti odas, išmušti skylutes, įdėti kniedes ir iškelta galva išeiti su savo gamybos apyranke! Laukiame Jūsų ir pažadame, kad bus ne tik naudinga, bet ir smagu! Iki greito!
Su šypsena, Viltė :)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Programa ,,Mažieji pirtininkai“ skirta 3- 4 klasių mokiniams ir kviečia susipažinti su senoviniais sveikatos tausojimo papročiais, pasimatuojant pirtininko, o kartu ir šiek tiek  žolininko amatus. Veiksmas vyksta modernioje seklyčioje ir pirtyje atskirai berniukams ir mergaitėms. Modernioje seklyčioje dalyvės suka ryto ratą, pasakodamos, ką žino apie pirtį, aiškinasi, ką senovės lietuviai veikdavo toje juodoje erdvėje prie akmenų krūvos ir kaip pirtis, pati būdama juoda, galėjo visus prausti baltai ir kodėl kartu pirtyje buvę laikomi giminėmis, o draugą, buvo sakoma, pažinsi ne tik nelaimėje, bet ir pirtyje. Taip pat žaidžiama viktorina ,,Taip. Ne“ bandant atspėti, koks daiktas, susijęs su pirtimi, slepiasi po kubilu, mokomasi atpažinti vaistažoles, ruošiamos sveikatai tinkamiausios arbatos, inscenizuojamos sakmės apie pirtį, kuriamos patarlių apie pirtį dėlionės, naujos patarlės ir priežodžiai. Berniukai pirtyje, vadovaujami profesionalaus pirtininko, mokosi atpažinti augalus, rišti vantas, pažinti vaistažolių savybes, išbando senuosius prausimosi būdus praktiškai, mokosi vanoti ne tik save, bet ir draugą. Kai po pirties grįžta vyrukai, jaunieji pirtininkai, pirtin eina mergaitės ir pradeda dar vienus praktinius pirtininkystės mokymus, kur ypatinga vieta skiriama augalams ir aromaterapijai. Šiuolaikinis akcentas – šokolado kaukės. Berniukai tuo metu įtvirtina žinias apie pirtį rato diskusija ir atsako į tokius klausimus, ar šiluma tikrai kaulų nelaužo, kokių augalų negalima įsileisti į pirtį, išvardija septynias didžiąsiais pirties nuodėmes, sudaro tradicinės pirties scenarijų.
Iš pirties grįžus mergaitėms, visi švarūs ir baltais, savo atsineštais marškiniais apsivilkę,sėda prie stalo, ant kurio tik po pirties tinkami ragauti valgiai. Renginys apibendrinamas žaidimu ,,Kahoot“, kurio metu išrenkamas Metų pirtininkas (-ė) ir Metų žolininkas (-ė).


Edukacinis užsiėmimas „Telefonijos istorija: nuo būgno iki debesies“ (Nuotolinė paslauga)

Šiais laikais negalime įsivaizduoti gyvenimo be telefono. Jis yra universali bendravimo, informacijos gavimo, perdavimo, taip pat komunikacijos priemonė. Telefonijos raidos istorija nėra ilga, tačiau pasižymi ypatingu progresyvumu. Neįsivaizduojame laikų, kai nebuvo mobiliųjų telefonų. Edukacijos metu pakviesime mokinius virtualiai aplankyti Telefonijos muziejų: pasižvalgyti po jo erdves, įvertinti sukauptą gausią telefonų kolekciją - nuo senovinių iki šiuolaikiškų.
Apžiūrėdami telefonus, mokiniai galės pastebėti pramoninio dizaino pokyčius, įskaitant telefonų konstrukcines medžiagas, formas, istorinių stilių motyvus, šiuolaikines dizaino tendencijas ir plačiau sužinoti apie telefonų technines galimybes. Užsiėmimo metu atliksime įvairias užduotis. Dalis jų bus iliustruota nuotraukomis, animacijomis ir filmų ištraukomis. Kursime įsivaizduojamą ateities telefoną. Akcentuosime jo dizainą, funkcionalumą bei technines galimybes. Mokysimės iš popieriaus išlankstyti telefono laikiklį.


Edukacija Giedriaus Mazūro skulptūrų parke

Atvykę mokiniai susipažins su keramikos degimo būdu raku. Patys sukurs po puodelį, kuris bus degamas keramikos degimo krosnyje, galės stebėti degimo procesą, kai darbai kaitinami iki 950 laipsnių Celsijaus temperatūros, vėliau karšti dedami į pjuvenas ir ataušinami bei plaunami vandenyje. Kadangi darbų degimas trunka 1 val., siekiant išlaikyti mokinių dėmesį pristatoma sodyba, kurioje gyvena jau trečia mokytojų šeimos karta, pristatomi keramikos darbai, degtukų dėžučių etikečių kolekcija, skulptūrų parko teritorija su interaktyviomis šiuolaikinio meno erdvėmis. Mokiniai turės galimybę stebėti gamtos motyvus išdidintu masteliu, susipažinti su akustine instaliacija „Aidas“, pamaitinti bei paglostyti sodybos teritorijoje laisvai vaikštančius gyvūnus. Esant pageidavimui galime žiesti. Išdegus darbams vaikai patys juos nusiplauna, nusifotografuoja ir vežasi su savimi. Pati edukacijos ašis yra keramikos darbo dekoravimas ir degimas, todėl ji yra įdomi ir prieinama tiek pirmų, tiek dvyliktų klasių mokiniams, Jaunesnių klasių mokiniams informacija perteikiama žaidimo forma, tyrinėjat aplinką, vyresniems leidžiama daugiau eksperimentuoti, praktiškai pabandyti keramikos įrankius, skatinant pasitikėjimą kūrybiškumą.


Pynimas turi ypatingą savybę – kad ir kaip stengtųsi pynėjas, visiškai vienodo gaminio nupinti neįmanoma. Dalyviai pirmą kartą susitiks su nauja medžiaga, žilvičio vytele ir pluoštu.  Kiekvienas dalyvis turės galimybę pridėti fantazijos ir darbo, užsispyrimo ir kantrybės, patirti kūrybos džiaugsmą ir  savo rankomis pasigaminti padėkliuką. Mokiniai įgytas žinias pasitikrins žaisdami Kahoot žaidimą „Pynimas iš vytelių“.  Užsiėmimo pabaigoje vyks refleksija.


Pagauk baidyklę: besikeičiantys kultūros įvaizdžiai

„Baidyklių ir baidymo istorija sena ir neatsiejama nuo žemės ūkio. Manoma, kad pirmieji baidykles naudoti pradėjo egiptiečiai – jau prieš 3000 metų jie ant nendrių pamaudavo tunikas ir taip nuo kviečių pasėlių palei Nilo upę baidydavo putpeles. <...> Pirmosios Šiaurės Amerikoje ir Europoje naudotos baidyklės nebūtinai buvo panašios į vėliau išpopuliarėjusią šiaudais kimštą antropomorfinę figūrą su skrybėle. Jos galėjo būti sukonstruotos iš gyvulio kaukolės ir pūvančių produktų – pavasarį pastatomos laukuose ir po rudens derliaus nuėmimo šventės sudeginamos, o jų pelenais gerai patręšiama žemė.
<...> Iki ūkių stambėjimo ir industrializacijos Lietuvoje, kaip ir kitur, baidyklė buvo dažnas ūkininkaujančiųjų įrankis ir drauge jo kūrėjų išradingumo pernaudojant buities medžiagas ir daiktus reiškimosi sritis. Ilgainiui, atsiradus alternatyvioms kenkėjų baidymo technologijoms – pesticidams, atšvaitams, ultragarso bangas skleidžiantiems skaitmeniniams įrenginiams su infraraudonųjų spindulių jutikliais – tradicinių baidyklių poreikis ėmė nykti, joms pamažu tampant praėjusio laiko žyme arba tiesiog dekoracija. Pirminę funkciją praradęs ir vaizduotę kurstantis žmonių įrankis šiandien gali tapti bet kuo kitu – ir meno kūriniu.“

Šis meno kuratorės Astos Vaičiulytės tekstas skirtas kviesti menininkus teikti viešos skulptūros idėjas baidyklės tema nulėmė 2023 m. Aleknaičių kultūros ir edukacijos erdvėje Beatričės Mockevičiutės skulptūros atsiradimą, kuris ir tapma musų užsiėmimo epicentru.

Šiame užsiėmime: (1) pasitelkiant MoMA muziejuje (JAV) kurtą Vizualinio mąstmo strategijos metodą, mokiniai dalyvaus atvirame dialoge su užsiėmimo vedėju, bei bus skatinami apibūdinti, analizuoti ir interpretuoti vaizdus bei informaciją stebint ir aptariant vizualųjį meną – B. Mockevičiutės skulptūrą; (2) dalyvaus paskaitoje, kurios metu įgys įrankius kritiškai vertinti besikeičiančią žmonių kultūrą, įvardinti kodėl ir kaip dėl technologijų pokyčio keičiasi ir žmonių kuriama kultūra.


Edukacinio užsiėmimo metu, pasigaminę angelą iš linų pluošto, moksleiviai jį suvoks ne tik kaip dekoratyvinį elementą, bet kaip etninių tradicijų įprasminimą pritaikant jas šiandienoje. Užsiėmimo uždaviniai: 1. Supažindinti su tradiciniais lino auginimo, paruošimo ir apdirbimo procesais Lietuvoje nuo seniausių laikų iki šiandienos pasitelkiant video medžiagą (video filmų ištraukos „Lino kelias“, „Linelio istorija“). 2. Realiai pademonstruoti tarpinius lino gamybos proceso produktų pavyzdžius (lino pluoštas, pakulos, spaliai ir kt.). 3. Pristatyti plačias lino produktų panaudojimo buityje galimybes (pateiktys, vizualinė medžiaga). 4. Supažindinti su Angelo muziejaus eksponatais – angelais, pagamintais iš natūralių medžiagų (eksponatų pavyzdžiai). 5. Surengiant viktoriną, analizuoti platų lino produktų panaudojimo galimybių spektrą nuo kasdieninio vartojimo produktų iki sukurtų meno kūrinių. 6. Pasitelkiant pateiktus lino produktus, susikurti unikalų meno kūrinį - angelą iš lietuviško lino pluošto. 7. Atliekant refleksiją, apžvelgti moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu.


Medinis knygos skirtukas su baltų simboliais

Edukacinio užsiėmimo metu: 1. Supažindinti moksleivius su knygų skaitymo kultūra ir taisyklėmis. 2. Pristatyti knygos skirtuko atsiradimo istoriją ir jo vystymosi raidą nuo Senovės Egipto civilizacijos iki šių dienų pasitelkiant vizualinę medžiagą (pateiktys). 3. Supažindinti su knygos skirtukų pavyzdžiais inicijuojant diskusiją, kurios metu moksleiviai interpretuos, lygins pateiktus skirtingų istorinių laikotarpių, medžiagų, formų, atlikimo technikų skirtukus („minčių lietaus“ metodas). 4. Pasitelkiant video medžiagą (filmo ištrauką „Baltų raštai ir jų reikšmės“), išanalizuoti baltiškų simbolių reikšmes. 5. Pateikti dalomąją medžiagą su baltiškų simbolių pavyzdžiais ir jų komponavimo schemomis, kuri padės kiekvienam programos dalyviui atsirinkti ir savaip interpretuoti patikusius simbolius. 6. Išlaisvinti kūrybiškumą per praktiką - iš baltiškų simbolių sukurtus individualius raštus pasitelkiant dailės priemones piešti ant medinio knygos skirtuko ruošinio. 7. Atliekant refleksiją, apžvelgti moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu. Knygos skirtukas, pagamintas iš tvarios medžiagos – medienos ir pačių moksleivių dekoruotas bei parsineštas į namus, galės būti naudojamas kaip pagalbinė knygų skaitymo priemonė daugelį metų.


Etninės kultūros edukacinių programų ciklas „Lietuvių kalendorinės šventės“

Panevėžio rajono Ėriškių kultūros centras

Edukacinių programų ciklas „Lietuvių kalendorinės šventės“ vyks Panevėžio rajono Ėriškių kultūros centro padalinyje Tradicinių amatų centre Upytės kaime. Iš molio ir šiaudų pastatytas namas, dengtas nendriniu stogu, atkartoja senybinę aukštaitišką gryčią. Edukacinės programos turinys susideda iš papročių pažinimo bei praktinio užsiėmimo. Programų praktinis užsiėmimas skirtas tradiciniams amatams. Ciklą sudaro šios programos Edukacinė programa „Girios paukšteliai ramina širdelę“. Veikla skirta Vėlinių laikui. Vėlinių prasmė ir papročiai. Raudų klausymas. Našlaitėlių dainų mokymai. Praktinis užsiėmimas – žvakių liejimo amatas. Edukacinė programa „Šiaudo šviesa“ Veikla skirta Kalėdų laikotarpiui. Kalėdų šventės papročiai, Kalėdų pramogos. Namų puošyba Kalėdų šventei. Liaudies tautosakos lobynai: pasakos, sakmės, mįslės, patarlės, priežodžiai. Kūčių, Kalėdų vaišės. Praktinis užsiėmimas – sodų iš šiaudo vėrimas. Edukacinė programa „Užgavėnės Aukštaitijoje“ Žiemos pabaigos šventė ir jų apeigos siekia pirmykštės žemdirbystės laikus, o kiekvienas švenčių papročių ir apeigų elementas turi gilią simbolinę bei maginę prasmę. Programoje: Užgavėnių tradicijos, papročiai, persirengėlių išdaigos, atliekamų veiksmų prasmė. Praktinis užsiėmimas - kaukių gamyba. Edukacinė programa „Žemės kalba margučių raštuose“. Margučių raštų ornamentika ne mažiau reikšminga . nei kitų liaudies dailės dirbinių raštai. Raštai yra iš senojo baltų ornamento, sutinkamo ant keramikos dirbinių, papuošalų, namų apyvokos rykų ir darbo įrankių puošyboje, tekstilėje. Programos metu aiškinsimės raštų simboliką, kiaušinių marginimo būdus, gilinsimės į Šv. Velykų papročius ir tradicijas. Marginsime kiaušinius vašku.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Druskininkų amatų centre „Menų kalvė“ galima ne tik apžiūrėti parodas, įvairių sričių menininkų dirbtuves, bet ir dalyvauti edukaciniame užsiėmime "Šilkinė pieva". Jo metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis dekoruoti šilką, sukuriamas paveikslėlis. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris puoš Jūsų interjerą ir džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Edukacinė programa „Tradiciniai lietuvių liaudies muzikos instrumentai: pažink, pasigamink, muzikuok“  6-12 kl.

Programoje  kviečiama susipažinti su lietuvių liaudies tradiciniais  muzikos instrumentais, jų istorine raida, regioniniais ypatumais, išgirsti netikėtus buities daiktais (botagu, pjūklu, buteliu ir kt.) išgaunamus garsus. Programoje pristatomi tradiciniai lietuvių liaudies muzikos instrumentai: įvairių tipų kanklės, ragai, kerdžiaus trimitai,  birbynės, sekminių ragelis, ožragis,  dūdmaišis, dambrelis, molinukai, basedlė, pūslinė, cimbolai, būgnas,  rankų darbo (senovinis) smuikas, įvairių tipų armonikos, bandonija, skudučiai, lumzdelis, džingulis, žvanguliai, skrabalai, tabalai, tarškynė, terkšlė-karutis  ir kt,  Visus išvardintus instrumentus vaikai galės išbandyti patys. Programos metu vaikai  bus aktyvūs muzikavimo proceso dalyviai. Terkšlėmis ir kleketais piemenys varinėjo gyvulius, vaikė paukščius iš javų ir sodų, žaidė, tačiau tai gali būti ir puikūs instrumentai muzikuojant, kuriais galima išgauti įvairias ritmines figūras. Su terkšlėmis-karučiais bus suteikta galimybė pademonstruoti ir savo greitumą. Vaikai susipažins su piemens lazda (skambančiais kamanų žiedais), ne tik mediniais, bet ir autentiškais metaliniais skrabalais, kuriuos piemenys rišo karvėms po kaklu ir iš barškėjimo nustatydavo, kur ganosi gyvuliai. Edukacijos pabaigoje vaikai turės galimybę pasigaminti po skudutį ir nendrinę birbynę, sukurti muzikinę kompoziciją.


Pažintis su Rytų Azijos kaligrafijos menu (9-12 kl.)

Kaligrafija, išvertus iš senovės graikų kalbos, reiškia „graži rašyba“. Bet ar tikrai pakanka gražiai rašyti, kad būtum kaligrafas? O kaip gi gražiai rašyti Japonijoje, Korėjoje ar Kinijoje, kur mums įprasta abėcėlė net nenaudojama?
Per šią pažintinę-patyriminę edukaciją 9-12 klasių moksleiviai ne tik sužinos, kaip atrodo viena seniausių Rytų Azijos meno formų – rytietiška kaligrafija, bet ir patys kurs savo pirmuosius rytietiškos kaligrafijos meno kūrinius.
Edukacijos pirmojoje dalyje, naudojant vizualinę medžiagą ir kitus pojūčius skatinančius objektus, mokiniai susipažins su Rytų Azijos kaligrafijos meno ištakomis, skirtingais stiliais istorijos tėkmėje bei šiuolaikiniais menininkų-kaligrafų darbais. Moksleiviai taip pat sužinos ir apžiūrės, kas gi tie vadinamieji „keturi kaligrafijos lobiai“, be kurių negali kurti nė vienas Rytų Azijos kaligrafas.
Edukacijos antrojoje dalyje, per praktinį-patyriminį užsiėmimą, mokiniai patys išbandys rytietiškos kaligrafijos meną: naudodami tušą, tušo akmenį, ryžių popierių ir teptuką, gimnazistai kurs savo pirmuosius rytietiškos kaligrafijos meno kūrinius.
Pasitelkiant atitinkamai amžiaus grupei pritaikytas inovatyvias ir potyriais grįstas priemones, edukacija paįvairins mokinių kultūrines patirtis ir tarpdalykines žinias, prisidės prie kultūrinės raiškos, kūrybingumo bei vaizduotės lavinimo.


Supažindinti moksleivius su svajonės samprata ir sudaryti sėkmingų žingsnių svajonės link įgyvendinimo kelią. Ugdyti kūrybinę vaizduotę ir meninę saviraišką- pasitelkiant menininkų kurtus skulptūros ir tapybos darbų pavyzdžius susikurti savo svajonių angelą.
UŽDAVINIAI
1. Supažindinti moksleivius su svajonės samprata pasitelkiant literatūros kūrinių ištraukas (J. Biliūnas „Laimės žiburys“, S. Paltanavičius „Maži ežiuko sapnai“).
2. Sėkmingų žingsnių svajonės link įgyvendinimo kelio sudarymas (linksma savianalizės užduotėlė).
3. Supažindinti su menininkų kurtais tapybos, skulptūros darbais, esančiais muziejaus ekspozicijoje.
4. Inicijuoti diskusiją, kurios metu moksleiviai interpretuos, lygins pateiktus skirtingų istorinių laikotarpių, įvairių išraiškų angelų pavyzdžius.
5. Pasitelkus dailę, kaip kūrybinės raiškos priemonę, perteikti savo svajones, lūkesčius piešinio pavidalu ant pateikto medinio angelo ruošinio.
6. Atliekant refleksiją, apžvelgti moksleivių asmeninę patirtį, įgytą užsiėmimo metu.


Miestinėtojų pamoka apie Vilnių ir susitikimas su gide ir knygų autore Rūta Norkūne

Miestinėtojų pamoka apie Vilnių su gide ir knygų autore Rūta Norkūne

Literatūrinis susitikimas su gide ir knygos vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ autore Rūta Norkūne. Susipažinsime su knygos personažais ir išsiaiškinsime kas yra miestinėjimai. Svarstysime, be ko Vilnius nebūtų Vilnius? Kas yra sostinės simboliai? Kokius sostinės istorijos faktus apie žmones ir vietas pasakoja legendos? Atsakymų ieškosime žaisdami ir daikteliaudami.

Susitikimo metu mokiniai susipažįsta su svarbiausiais Vilniaus senamiesčio kultūros paveldo objektais, simboliais ir legendomis. Žaidybinės ir patyriminės veiklos įtraukia kiekvieną mokinį ir padeda atrasti miesto pažinimo ir skaitymo džiaugsmą.

Edukacinį užsiėmimą veda gidė ir edukatorė Rūta Norkūnė, Interaktyvių edukacinių ekskursijų vaikams ir suaugusiems iniciatyvos „Idėjų karalystė“ įkūrėja, pažintinių knygų vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ (2021 m. pažintinės metų knygos vaikams nominantė) ir „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autorė.

Jei nerandate tinkamo laiko, norėtumėte keisti maršrutą ar turite papildomų klausimų, susisiekite el. paštu idejukaralyste@gmail.com arba nurodytu telefonu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacija kviečia susipažinti su daugiau nei tris dešimtmečius žaliuojančiu unikaliu kultūros paveldo objektu – Lietuvos tautinio atgimimo ąžuolynu, bei girių karaliumi – ąžuolu. Užsiėmimo dalyviams inovatyvioje ekspozicijoje – žaidimų kambaryje – pateikiama įvairi informacija apie ąžuolus, jų rūšis, paplitimą, panaudojimo galimybes bei teikiamą naudą. Edukacijos metu formuosime suvokimą, jog istorija, biologija ir geografija gali puikiai viena kitą papildyti, ugdysime tvarumo idėjas bei meilę ir pagarbą gyvybei, gebėsime susikurti  platesnį mus supančio pasaulio vaizdinį.


Žvakių liejimas senoviniu būdu 3-6 klasių mokiniams (Paslaugos gavėjo įstaigoje)

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Žvakių liejimas senoviniu būdu iš natūralaus bičių vaško-vienas seniausių amatų. Visuomet žvakė buvo prasminga žmogaus gyvenime. Ji lydėdavo žmogų nuo gimimo visuose gyvenimo etapuose. Edukacijos metu sužinosite apie natūralaus bičių vaško išgavimą ir paruošimą liejimui, senovinius vaško žvakių gamybos būdus. Raminančioje ir maloniai vašku kvepiančioje aplinkoje pademonstruosime žvakių liejimą. Nesunkiai išmoksite ir kiekvienas nusiliesite po žvakę. Pamatysite, patyrinėsite, pauostysite ar net paragausite įvairių bičių produktų: medaus, žiedadulkių, duonelės.


Meninė-terapinė edukacija "Tapyba ant vandens"

Ar kada nors girdėjote kur atsirado tapyba ant vandens ir kokie buvo pirmieji piešiniai? Ar daug laiko ir pastangų reikalauja nupiešti tokius piešinius? Bei kaip jie gali būti perkeliami ant popieriaus? Visa tai ir dar daugiau sužinosite sudalyvavę edukacijoje. Tapyba ant vandens - tai meninė-terapinė edukacija, kurioje patirsite visus nepakartojamus pojūčius piešiant ant vandens, atsipalaiduosite ir pasinersite į gražiausias spalvas. Tapyba ant vandens yra unikali tuo, kad nerasime nei vieno vienodo piešinio. Kiekvienas piešinys yra vienintelis ir nepakartojams, o piešti gali nuo pačio mažiausio iki vyriausio, nes tai nereikalauja jokių meninių sugebėjimų ar žinių. Edukacijos metu lavinsime pasitikėjimą savimi, dėmesio sutelkimą, kūrybiškumą, bendravimo ir derybų įgūdžius, toleranciją vienas kitam ir dar daugelį kitų įgūdžių... Taip pat edukacijos metu skatinsime kultūrinį ir istorinį šalies sostinės pažinimą bei piešiniuose bandysime perteikti svarbią minimą sukaktį "Vilniui 700".


Viešojo kalbėjimo menas. Kaip įgyti drąsos kalbėti?

Visais laikais stulbinami bendri žmonijos pasiekimai prasidėdavo nuo ištartų žodžių. Idėjų pilname pasaulyje, konkurencinį pranašumą turi tie, kurie geba sklandžiai viešai kalbėti, laimėdami klausytojų širdis ir keisdami mąstymą. Ko galime pasimokyti iš žymiausių pasaulio oratorių? Iš kur atsiranda viešojo kalbėjimo drąsa? Ką daryti, jog baimė viešai pasisakyti netaptų gyvenimo stabdžiu? Susitikimo metu mokiniai įsivertins savo viešojo kalbėjimo nerimo lygį bei individualius viešojo kalbėjimo gebėjimus. Sužinos viešojo kalbėjimo elementus. Susipažins su žymiausiomis viešomis kalbomis ir oratoriais. Sužinos ir gebės taikyti technikas padedančias įveikti viešojo kalbėjimo baimes.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kviečiame nusikelti į mitologinius baltų laikus, kur gausu skirtingas reikšmes turinčių
ženklų, simbolių, kur buvo aukštinama gamta ir jos teikiamos dovanos! Edukacijos
tikslas – supažindinti mokinius su baltų ženklais ir simboliais, bei panaudoti šias žinias
kūrybiniame procese. Edukacijos metu bus kalbama apie Lietuvos valstybės ištakas ir
baltų paveldą – paslaptinguosius simbolius, protėvių perduotus mums. Diskutuodami ir
žaizdami drauge mokysimės atpažinti šiuos ženklus, įminti ir išmokti jų reikšmes.
Praktinėje dalyje sukursime baltų ženklais užšifruotą linkėjimą draugui spalvingame
atviruke pasirinktomis technikomis.


Kauno fotografijos galerijos kūrybinė laboratorija

Lietuvos fotomenininkų sąjungos Kauno skyrius

Plati ir įvairiapusiška Kauno fotografijos galerijos parodų programa suteikia galimybę susipažinti tiek su Lietuvos, tiek su užsienio autorių kūryba. Apsilankymas galerijoje prisidės prie fotografijos, kaip svarbaus Lietuvos ir pasaulio kultūros dėmens suvokimo įtvirtinimo. Apsilankę galerijoje, dalyviai išmoks atskirti galeriją nuo muziejaus, bus supažindinti su galerijoje veikiančia ekspozicija ir sudalyvaus įdomiose, pagal parodą pritaikytose kūrybinėse dirbtuvėse. Pasitelkus ekspoziciją, kviesime pradinukus dialogui su menininku – mokysimės, kaip žiūrėti į fotografiją ir ją analizuoti. Sieksime akcentuoti ne tik formaliąsias nuotraukos savybes, kaip apšvietimą, kompoziciją ar istoriją, bet ir emocinį fotografijos pradą – pasirinkę emociškai skirtingas nuotraukas, dalyvius skatinsime pastebėti tas emocijas, jas įvardyti ir, nuo jų atsiremiant, reflektuoti savąsias. Pradinių klasių moksleiviui nėra lengva ir paprasta atpažinti, suprasti savo bei kitų žmonių emocijas, todėl fotografija gali būti panaudojama kaip priemonė jų suvokimui. Užsiėmimas konstruojamas taip, kad pati fotografija tampa laidininke tarp dalyvių ir fotomenininkų kuriamų emocijų pasaulių. Tokiu būdu skatinamas prigimtinis kūrybiškumas, suteikiama erdvė moksleivių individualiai interpretacijai ir savirefleksijai. Po ekskursijos parodoje ir diskusijos, pradinukų lauks individuali kūrybinė užduotis.


Pažintis su pasaulio archajiniais muzikos instrumentais ir jų garsais (nuotoliniu būdu)

Šiuo neramiu, daug nežinomybės, nerimo keliančiu laikotarpiu labai svarbu išlaikyti vidinę ramybę ir susikaupimą. Neretais atvejais, ilgas buvimas namuose kelia slogią ir niūrią nuotaiką, nenorą veikti, pasyvumą , tad tokiomis akimirkomis itin svarbu padėti protui ir mintims nurimti ir bent akimirkai pamiršti rūpesčius ir pasinerti į naujus potyrius. Ši nuotolinė edukacija "Muzikos garsų kelionė" būtent tai - kas gali padėti moksleiviams! Senovės žmonės jautė, jog garsai ir muzika magiškai sujungia aukštybių ir požemių galias, suvienija protą ir kūną bei sutelkia dėmesį į esamos būklės priežastį. Garso banga padėdavo sukaupti valią ir greičiau susigrąžinti fizines , psichologines, dvasines jėgas , nuraminti protą ir atgauti dvasinę pusiausvyrą. Pagrindinis šio užsiėmimo tikslas - padėti mokiniams visapusiškai atsipalaiduoti, nuraminti protą ir mintis, padėti eiti doros keliu bei suvokti save, savo pojūčius ir laimės priežastis, kurios kartais slypi paprasčiausiuose dalykuose ar net mumyse. Edukacijos metu mokiniai sužinos apie įvairių tautų kultūros paveldą, o užsiėmimo metu galės paleisti susikaupusią įtampą, neigiamas emocijas, išgyvenimus, nuovargį ir pripildyti savo vidinį pasaulį šviesa, gėriu, teigiamomis emocijomis, motyvacija. Klausant muzikos garsų mokiniai pasiners į užburiančius ir nepamirštamus pojūčius, kurie sužadins jų vaizduotę. Muzikos garsų laukas kuriamas, naudojant senovinius muzikos instrumentus, surinktus iš keturių žemynų: Amerikos indėnų šamanišką būgną, indėnų fleitą, švilpynę, barškučius, Tibeto dainuojančius dubenis, australišką didžeridu, Rytų šalių varpus bei kitus muzikos instrumentus, kurie turi unikalias vibracijas. Muzikos instrumentus papildo gerklinis, dar vadinamas obertoniniu arba sielos, dainavimas.


Išvažiuojamasis edukacinis užsiėmimas „Nuo EGO prie EKO. Gyvensiu TVARIAU, kad ruoniukui būtų SAUGIAU“

Išvažiuojamais edukacinis užsiėmimas „Nuo EGO prie EKO. Gyvensiu TVARIAU, kad ruoniukui būtų SAUGIAU“ orientuotas į ekologinio raštingumo gebėjimų ugdymą. Aktualizuojamos Baltijos jūros taršos problemos ir taršos pasekmės Baltijos jūros ekosistemai, ypač ruoniams. Užsiėmimo veiklomis edukacijos dalyviai skatinami ugdyti aplinkosauginę kultūrą, kūrybiškumą, tvarių sprendimų grupėje ir individualiai kūrimą, socialiai atsakingo žmogaus elgseną, kuris kultivuoja aplinką tausojančius kasdieniu įpročius. Aktyvios veiklos pagal Baltijos jūros gyvūnų reabilitacijos centre įrengtos ekspozicijos „Keičiuosi aš – keičiasi jūra“ demo versiją ir kūrybinės užduotys su prie jūros rastomis atliekomis leis dalyviams išbandyti save tvaraus, socialinio dizaino kūrimo srityje, o jų sukurti darbai inspiruos save ir aplinkinius keisti požiūrį nuo EGO prie EKO. Edukaciniu užsiėmimu siekiama sustiprinti suvokimą apie mažėjančią Baltijos jūros biologinę įvairovę, jos nykimo priežastis, pasekmes bei galimą prevenciją, prasidedančią kiekvieno mūsų namuose.


Kalbėtojo Įgūdžiai: Tobulas Prisistatymas Per Minutę

Programa skirta vyresnio amžiaus mokiniams. Šios programos tikslas - supažindinti juos su savęs pristatymu ieškant darbo, susipažįstant su naujais žmonėmis ar tiesiog ieškant naujų įdomių veiklų. Programos tikslas ne tik sudominti paauglius, tačiau ir išmokyti verslo kalbos, papasakoti ir praktiškai parodyti kaip įvairių profesijų atstovai save pristato savo profesijų atstovams ir kitiems. Vyresnio mokyklinio amžiaus vaikai yra arčiausiai suaugusiųjų gyvenimo ir juos yra labai svarbu paruošti šio meno ir tuo pačiu suteikti daugiau pasitikėjimo savimi.


Interaktyvios ekskursijos po Vilniaus senamiestį metu susipažinsime su Kalėdų laikotarpio šventėmis, skirtingų religijų maldos namų ypatumais, atliksime užduotis, padedančias geriau pažinti tautų įvairovę, rinksime gražiausią kalėdinę vitriną, ragausime, spėliosime, žaisime, stebėsimės, juoksimės, pažinsime, fotografuosimės su eglute, tai yra švęsime šventes!


Miriorama – vaizduotės išlaisvinimas knygoje

Lazdijų rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Miriorama -tai specialioje dėžėje rankenėle sukama panorama, tarsi senoviško televizoriaus prototipas.  Užsisakantieji  programą gali pasirinkti veiklos temą: ,,Mylimiausias herojus“, ,,Kalėdų belaukiant“, ,,Nuostabiausia knyga“, ,,Atostogų knyga“ ir kt. Vaikus pasitiks personalizuoti knygų herojai. Programos esmė yra kitoks knygos skaitymas, t. y. perskaitę knygą, dalyviai ją aptaria kartu su personažais, ant popieriaus ritinio piešia perskaitytos knygos susiliejančius vaizdus, veikėjus. Sukurta ritininė vaikų knyga pavirsta užburiančiu judančių vaizdų filmu – miriorama. Knygų skaitymas virsta kūrybinėmis dirbtuvėmis, kuriose vyksta įvairiapusė edukacija: ugdomi bendravimo, skaitymo įgūdžiai, turtinamas žodynas, intelektas, vaizduotė, mąstymas, minčių reiškimas, iliustravimas naudojant įvairią techniką, įtaigus kūrinio pristatymas auditorijai. Kūrybinė programos pusė svarbi tuo, kad dalyviai pajaučia, jog gali kurti, kyla jų savivertė.  Tikrai verta dalyvauti, nes tai žingsnis patirties, naujų įspūdžių, žinių link. Yra žinoma, kad skaitymas ir mirioramos sukūrimas ir pateikimas  padeda auginant sveiką, visapusišką, šiuolaikišką ir dvasiškai turtingą žmogų, suteikia geras emocijas. Tuo tikslu Lazdijų viešosios  bibliotekos darbuotojai kuria  ir teikia šią paslaugą, kurios tikslas: sudaryti sąlygas ugdyti  priešmokyklinio ir 1–4 klasių vaikų kūrybinį potencialą, skatinti skaitymą, aktyviai ir prasmingai dalyvauti bibliotekos kultūrinėje ir kūrybinėje veikloje. Bibliotekininkai įtrauks vaikus į įvairias meninės raiškos formas: šokį, dainą, pantomimą ir kt. Vaikai bus ne pasyvūs žiūrovai, o patys turės galimybę aktyviai dalyvauti veikloje, galės netiesiogiai  atsirasti kitame pasaulyje su muzikos garsų ir vaizdų pagalba. Edukacijos rezultatas - autentiška, pačių vaizduotės ir rankų pagalba sukurta miriorama, kurią gaus kaip sukurtą kūrinį atminimui ir galės prisiminti, aptarti, diskutuoti, parodyti kitiems ir ateities kartoms.


"Pone, gal Jums dar gabalėlį cukraus?" - mandagus ir paslaugus klausimas, kuris rokoko laikotarpiu skambėtų kilmingai damai, kuri gali sau leisti gardinti arbatą cukrumi, ragauti cukruotus vaisius, būti rafinuota ir visai atsisakyti prasčiokiško medaus. Šiuolaikinėse kūrybinėse dirbtuvėlėse cukraus ne tik ragauti nesiūlysime, bet ir bandysime pakeisti požiūrį į jį. Cukrus - puiki kūrybinė medžiaga, iš kurios galima lieti detales ir jomis puošti interjerą. Kūrybiškai praleisime laiką, susikursime savo rokoko portretą. Palyginsime skirtingų laikotarpių gyvenimo būdo ypatumus ir iš naujo įvertinsime žodį "gražus".
Edukacijos tikslas - pristatyti kūrybines cukraus galimybes rokoko stiliaus ir šiandienos laikotarpių kontekste.


Edukacinė programa „Užgavėnės: tradicija ir dabartis" (7 - 8 kl.)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Skatinti moksleivių domėjimąsi Užgavėnių šventės tradicijomis ir jų kaita. 1. Pajusti šventinio karnavalo nuotaiką. 2. Analizuoti kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas. 3. Akcentuoti žmogaus veiksmų svarbą, budinant ir žadinant žemę, skatinant augimo galias. 4. Skatinti persikūnyti į mėgiamus persirengėlių būrio personažus, aptarus jų elgseną ir paskirtį Užgavėnių šventėje. 5. Mokytis papje maše technikos. 6. Mokytis interpretuoti tradicinio meno kūrinius. 7. Ugdyti ekologinį sąmoningumą, kūrybinėje veikloje naudojant antrines žaliavas.
Pristatomos elitinės Užgavėnių tradicijos Vakarų Europoje ir Lietuvoje. Didesnis dėmesys skiriamas kaimo Užgavėnių apeigoms: pasivažinėjimo, laistymosi, supimosi, būrimų prasmėms. Akcentuojamas apeiginis pasidalijimas maistu, simbolinė vaišių gausa, gamtos permainas lemiantys žmogaus veiksmai. Pristatomi persirengėlių būrio personažai: gyvūnų pavidalo, žmogaus pavidalo, antgamtinių padarų pavidalo kaukės: mokiniai turi galimybę persikūnyti į pasirinktą personažą, panaudodami kailinius, veltinius, nagines, klumpes, virves, šieną, pakulas, kaukes ir kt. Didesnis dėmesys skiriamas „žydui“ – svarbiausiam persirengėlių būrio personažui, akcentuojant žydų tautos sumanumą ir vienybę. Kuriamos persirengėlių būrio oracijos. Demonstruojamas video siužetas  „Užgavėnių kaukės gamyba". Kaukė gaminama papje maše technika. Reflektuojama fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas. Siekiamas poveikis. Mokiniai pažins kaimo ir miesto Užgavėnių šventės tradicijas Lietuvoje ir Vakarų Europoje, analizuos svarbiausias šventės apeigas, personažus, sukurs keletą Užgavėnių oracijų, kiekvienas pasigamins Užgavėnių kaukę papje maše technika, realizuos savitas kūrybines idėjas. Veiklos įgyvendintojas: edukatorė Rasa Kulytė - Libienė. Išsilavinimas: 1989 - 1993 m. Šiaulių pedagoginis institutas, pradinio mokymo pedagogika ir metodika; 2014 – 2016 m. Vytauto Didžiojo Universitetas, etnologijos ir folkloristikos magistras.


Paribio menas - kūrybiškumo amatas Žagarėje

Mokiniai įsilies į kūrybiškumo žaidimą gyvoje, menu pulsuojančioje Žagarės miesto erdvėje. Lankant įvairius meno objektus, mokiniai diskutuos, kada menas tampa performatyvus ir koks meno tikslas erdvėje? Kuo profesionalusis menas skiriasi nuo alternatyvaus meno? Kodėl žmonės kuria apleistuose pastatuose? Per diskusiją mokiniai bus supažindinami su įvairiais meno žanrais, jų koncepcija. Vaikštant po įvairias Žagarės miesto erdves kuriose „gyvena“ meno projektai, mokiniai magnetinėse lentose kiekvienam meno kūriniui sukurs po raktinį žodį, iš kurių edukacijos pabaigoje, kurs meno kūrinių istorijas. Žagarė garsėja Žagarės vyšnių festivaliu, kurio simbolis kaliausės ir vyšnių uogienė vienai savaitei per metus užvaldo miestą. Taip pat, Žagarėje kas antrus metus vyksta vienintelis Lietuvoje, Fringe festivalis, kuris sukviečia menininkus ne tik iš visos Lietuvos, bet ir pasaulio. Žagarėje daugumoje vietų tvyro Fringe dvasia – apleisti pastatai atgyja juos prikeliant meninėmis instaliacijomis ir piešiniais. Patys miestiečiai taip pat yra išradingi. Unikalus puodų namas jau daugybę metų garsina Žagarę, kuriasi ir nauji lauko muziejai, kaip keptuvių medis, tualetų muziejus ir pan. Meno laboratorijos „Menas su langinėmis“ metu buvo prikeltos senos namo langinės, juose išpiešiant lietuvių tautosakos simbolius.


Paslaugos tikslas – supažindinti mokinius su lietuvių Velykų šventimo tradicijomis ir viena iš tradicinių margučių marginimo technikų – marginimu vašku, o praktinės užduoties metu vašku nusimarginti po velykinį margutį. Uždaviniai:  1. Pristatyti įdomesnius Velykų šventės papročius. 2. Supažindinti su tradicinėmis margučių marginimo technikomis (uždavinys taikomas 5-12 klasėms). 3. Naudojant tradicinių raštų pavyzdžius, susikurti savo raštą ir vašku nusimarginti po vieną margutį; 4. Aptarti margučio simbolinę prasmę, iki mūsų dienų išlikusius ir jau pamiršus papročius, Velykų būrimus, folklorą (uždavinys taikomas 5-12 klasėms).
Naudojamos priemonės: rankų darbo mediniai stoveliai vaškui lydyti ir arbatinei žvakei įstatyti, bičių vaškas, rankų darbo mediniai vašeliai su metalinėmis galvutėmis vaško raštams išgauti, maistiniai dažai kiaušinių dekoravimui, spausdinti lapai su raštų pavyzdžiais. Visas priemones (dažus, vašką, dažymo adatėles) edukatorė atsiveža su savimi. Vaikai tik turi turėti po vieną virtą kiaušinį.
Praktinės ir kūrybinės užduotys pritaikytos atsižvelgiant į mokinių amžių ir gebėjimus. Priešmokyklinės grupės ir 1-4 kl. mokiniai sužino įdomesnius Velykų  šventės papročius ir mokosi marginti vašku. Su 5-12 kl. mokiniais papildomai  yra analizuojama margučių ir jų raštų simbolika,  aptariami seniau egzistavę tikėjimai, draudimai ir burtai.
 Edukacijos metu įgytos žinios apie Velykų šventimo tradicijas skatina giliau pažinti lietuvių tautinę savimonę,  praplečia supratimą apie prigimtinės kultūros svarbą kitų kultūrų pažinimo kontekste, formuoja teigiamą požiūrį į tradicijų, folkloro, meninio-kultūrinio paveldo išsaugojimą ir perdavimą ateinančioms kartoms.
Edukaciją veda etninės kultūros mokslų daktarė, edukatorė ir edukacijų kūrėja Ingrida Stundžė.


Teatras - tai ištisas pasaulis, į kurį žengiant pirmuosius žingsnius susipažįstama su scenos judesio pratimais, mokomasi pajausti šalia esantį žmogų, bendrauti ir bendradarbiauti kuriant sceninius etiudus. To ir moko Jurbarko kultūros centro edukacinis užsiėmimas „Pirmasis žingsnis į teatro pasaulį".


Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Rambyno kalnas nuo seno garsėja legendomis. Ant šio švento kalno senovėje vaidilos ir vaidilutės aukojo aukas dievui Perkūnui ir kūreno šventąją ugnį. Kalno papėdėje, Bitėnų kaime, gyvenęs Mažosios Lietuvos patriarchas Martynas Jankus tarpukariu su gausiais lankytojų būriais traukdavo į Rambyną, kur pasakodavo legendas ir padavimus apie šias lietuviams šventas vietas. Nuostabus senolių tikėjimas dar ir šiandien tebėra gyvas legendose ir padavimuose. Dar ir šiandien ant Rambyno traukia žmonės pajausti ypatingą šios vietos aurą. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai apžiūrės Rambyno kalno aukurą ir apžvelgs apylinkes, susijusias su legendomis. Mokiniai bus suskirstomi į grupes. Kiekviena grupė, gavusi legendos fragmentą, turės jį kūrybiškai interpretuoti. Visi užsiėmimo dalyviai bus aktyviai įtraukti į vaidybinį/žaidybinį procesą, pasirinks reikiamą rekvizitą vaidmeniui perteikti. Refleksijos metu pasidalins savo kritinėmis įžvalgomis apie šių dienų ir legendų sąsajas. Edukacinio užsiėmimo turinys ir forma pritaikoma pagal amžiaus grupę: 1-4 klasių mokiniai apžiūrės Rambyno kalno aukurą ir apylinkes, minimas legendose, kūrybiškai interpretuos legendos „Rambynas ir laumės“ fragmentus, kurs gyvą paveikslą ,,Rambyno aukų akmuo“. 5-8 klasių mokiniai apžiūrės Rambyno kalno aukurą ir apylinkes, minimas legendose, inscenizuos legendą „Kaip įsikūrė Rambyno šventovė“, dalyvaus diskusijoje apie legendų ir šių dienų sąsajas.


Žaidžiame teatrą – skaitymo skatinimo programa (Išvažiuojamoji)

Edukacinis užsiėmimas „Žaidžiame teatrą“ – tai teatralizuota skaitymo skatinimo pamoka jaunesniųjų klasių moksleiviams. Į ugdymo įstaigą atvykstame su visais edukaciniam užsiėmimui skirtais rekvizitais: pasakų knygelėmis, pasakų personažų kostiumais, specialiomis grimavimo priemonėmis bei dekoracijomis. Užsiėmimo pradžioje supažindiname pradinukus su teatralizuotu skaitymu, paaiškiname apie pasakų personažus ir jų atliekamus vaidmenis. Po to mažieji aktoriai padeda vienas kitam apsirengti pasakų herojų kostiumais. Vaikus pagrimuojame (išpiešiam nosytes, ūsiukus ar antakius), išdaliname specialiai užsiėmimui paruoštas knygeles, kuriose kiekvieno pasakos personažo tekstas yra pažymėtas tam tikra spalva, kurią vaikas atsimena. Vaikai pradeda žaisti teatrą, kuriame yra ir aktorių, ir žiūrovų, – jie vaidina savo rolę – skaito tam tikra spalva pažymėtą savo personažo tekstą. Edukatorius tampa užsiėmimo režisieriumi, jis ne tik laikosi scenarijaus – pasakos įvykių sekos, bet ir koordinuoja užsiėmimo eigą, specialiai sukuria vaidybines situacijas, todėl į užsiėmimą gali įsitraukti ir silpniau skaitantys vaikai. Šiame užsiėmime teatralizuotas skaitymas tampa įdomiu žaidimu – tikru kūrybiniu procesu ne tik ugdančiu vaikų fantaziją, bet ir skatinančiu jų pastabumą bei dėmesio koncentravimą. Emociškai sveika žaidybinė aplinka sąlygoja laisvą, savanorišką, džiaugsmą teikiančią veiklą, kurios metu vaikas ne tik atlieka jam skirtą užduotį, bet kartu ir išgyvena įvairius jausmus, vystosi kaip kolektyvo narys, socializuojasi, atsipalaiduoja – taip mažėja jo bendravimo baimė, įgyja tolerancijos, pasisemia gerosios mokymosi patirties.


„Kino istorija“ - tai interaktyvi ekskursija po kino centrą “Garsas”, kurios metu mokiniai turės galimybę pamatyti kino užkulisius, juostinį ir skaitmeninį kino aparatus, sužinoti, kaip jie veikia, kaip užkoduotas kino juostoje vaizdas pasiekia žiūrovą bei kaip užtikrinamas kokybiškas garsas. Moksleiviai bus inovatyviai supažindinami seniausio kino teatro „Garsas“ istorija, apžvelgiant įvykusius pokyčius žiūrovų kultūroje bei kino rodymo technikoje. Pristatoma, kaip keitėsi filmų rodymas nuo degios kino juostos iki šiuolaikinės skaitmenos bei kaip iš begarsio kino atsirado erdvinio garso kino salės. Taip pat papasakojama apie kino juostas, kur jose užkoduotas garso takelis, kiek kadrų sudaro vieną sekundę bei dovanojama viena sekundė iš kino filmo. Šios edukacijos metu mokiniai galės tiesiogiai prisiliesti prie kino istorijos ir geriau suprasti šiuolaikinį kiną bei tapti sąmoningesniais kultūros procesų dalyviais. Siekiant sužadinti mokinių smalsumą ir budrumą, edukacijos metu užduodami su pristatyta informacija susiję klausimai ir skatinami kūrybiški atsakymai. Ekskursijų programa sudaryta atsižvelgiant į skirtingą moksleivių amžių. Visų klasių mokiniai kviečiami aktyviai dalyvauti kino istorijos ekskursijoje: klausti bei atsakyti, į užduodamus klausimus, reikšti savo mintis, samprotauti ir dalintis žiniomis, taip ugdant kritinį mąstymą.


Pasakojimas „Dvylika brolių juodvarniais lakstančių“

Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Edukacijos metu pasakojama istorija nuo pat pirmos minutės įtraukia į siužeto vingius. Vaikai ne tik įdėmiai klauso pasakos, bet ir patys aktyviai joje dalyvauja, padėdami pagrindiniams herojams nugalėti kliūtis. Trumpa meditacija pradedamas užsiėmimas išsirutulioja iki judrių ugdomųjų žaidimų, kurių pagalba, tradiciškai, gėris siekia įveikti blogį. Šioje edukacijoje ugdomos bendrosios ir socialinės kompetencijos, mokomasi atpažinti ir įvardyti emocijas, o pasakojimo metu naudojamos priemonės papildo edukacijos turinį ir padeda geriau įsijausti.


Programos tikslas: ugdyti pažinimo ir menines kompetencijas susipažįstant su meniniais ods dirbiniais. Uždavinys: pristatyti odininko amatą, puoselėti liaudies tradicijas dirbant su oda. Metodai: aktyvus dalyvavimas grupėje ir individualiai (stebėjimas, diskusija, atsakymas į klausymus) demonstravimas, praktinis darbas ( pasigamins odos dirbinį - raktų pakabuką ir apyrankę), refleksija.


Programos dalyviai muziejaus ekspozicijos salėje susitinka su aukštaite Onute, kuri visus ir pakviečia susipažinti ne tik su jos aukštaitišku kostiumu, bet ir su žemaitiškais, dzūkiškais, suvalkietiškais, Pamario krašto rūbais. Rodomas filmas, po kurio peržiūros dalyviai žaidimo pagalba patys bando atskirti skirtingų regionų kostiumus. Komandos gauna užduotį iš interaktyvių kubų surinkti jiems paskirto regiono kostiumus. Aukštaitė Onutė visus išmoko užsirišti aukštaitišką nuometą. Kadangi tautinis kostiumas yra šventinis rūbas, dalyviai pakviečiami paragauti šventinių aukštaitiškų čirvinių blynų.


Kūrybinės gaminio-žaidimo dirbtuvės, tai - įdomi patirtis, kūrybiškas atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Kryžiukai-nuliukai" metu pristatomas žaidimas, jo taisyklės ir suteikiama galimybė patiems išbandyti praktiškai, t. y. kiekvienam susikurti savo žaidimą. Pamokoje piešiama, liejami dažai, dekoruojamas medžiaginis maišelis, piešiame žaidimo "lenta", sukuriamos medinės savito dizaino "figūrėlės". Gal Jūsų kryžiukai-nuliukai taps augalu ar gyvūnu? Ženklu? O gal dar kuo? Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą kelioninį žaidimą, kuris džiugins ne vienerius metus, bus lengvai transportuojamas, detalės nepasimes ir primins gerą laiką su klasiokais. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Neturint jokių dizaino ar tapybos pagrindų, galima sukurti labai gražų žaidimą.


Orientacinis žaidimas „Adomo Mickevičiaus detektyvas“

Kur gyveno, kūrė, o kur buvo įkalintas garsusis poetas? Šio orientacinio žaidimo metu moksleiviai sužinos daugybę įdomių detalių apie A. Mickevičiaus pėdsakus Vilniaus senamiestyje. Laukia įvairios užduotys ir netikėtos vietos. Žaidimo tikslas – pasitelkiant gyvą miesto aplinką supažindinti vaikus su poeto Adomo Mickevičiaus asmenybe bei literatūriniu paveldu. Siekiama supažindinti moksleivius su svarbiausiomis Vilniaus senamiesčio vietomis, glaudžiai susijusiomis poeto gyvenimu ir kūryba; sudominti vaikus įvairiais architektūros, istorinių reliktų, meno elementais ir atskleisti jų sąsajas su A. Mickevičiaus asmenybe; ugdyti vaikų pastabumą, gebėjimą geriau suprasti ir interpretuoti miesto kultūrinę aplinką; iškelti klausimus ir kviesti moksleivius interpretuoti miesto istoriją. Žaidime naudojami metodai: navigavimas remiantis žemėlapiais – vaikai turi surasti kelią iki senamiesčio objektų; užduotys, atskleidžiančios poeto gyvenimo ir kūrybos faktus – istorinių vietų atpažinimas nuotraukose, kryžiažodžių sprendimas, sąsajų tarp vaizdo, vietos, teksto paieška ir kt.; kūrybinės užduotys – literatūrinių priemonių panaudojimas kuriant savus tekstus. Siekiama, jog po žaidimo moksleiviai būtų įgiję daugiau žinių apie A. Mickevičiaus gyvenimą ir kūrybą Vilniuje, jaustųsi geriau pažįstantys istorinę miesto dalį, gebėtų miesto erdves susieti su istorijos įvykiais, geriau atpažintu įvairius istorijos ir kultūros ženklus gyvoje miesto aplinkoje ir būtų motyvuoti toliau tyrinėti juos supančios aplinkos istoriją ir paveldą.


Edukacinio užsiėmimo metu pirmiausiai gimtuose namuose Druskininkuose susipažinsime su M. K. Čiurlionio gyvenimu bei kūryba, pažvelgsime į aplinką, kurioje menininkas sukūrė didžiąją dalį savo dailės kūrinių ir kuri jam buvo be galo svarbi. Muziejaus ekspozicijose nagrinėsime žymiausio Lietuvos menininko M. K. Čiurlionio sukurtus ne tik tapybos, bet ir grafikos kūrinius. Pagilinsime žinias apie daugeliui negirdėtus meninius terminus flourofortas ir vinjetė. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai tušo, teptuko ir plunksnos pagalba kurs grafikos meno kūrinius, semdamiesi įkvėpimo iš M. K. Čiurlionio kūriniuose vaizduojamų simbolių.


Šios edukacijos metu vaikai turės galimybę susipažinti su japoniška knygos kultūra. O įgytas teorines žinias pritaikys praktiškai, patys pasigamindami rankų darbo knygelę.
Trumpas ir informatyvus pasakojimas apie senąją japonišką knygrišybą bus iliustruojamas japoniško popieriaus, rašymo priemonių ir rankomis įrištų knygučių pavyzdžiais. Vaikai galės šiuos pavyzdžius drąsiai liesti bei tyrinėti.
O savo knygeles pasigamins naudodami labai nesudėtingą, šiuolaikinį japonišką knygrišybos būdą.


Šiaulių rajono savivaldybės kultūros centras

"Peliukas Antanas" - lėlių teatro edukacinė programa  skirta plėsti vaikų saviraišką, kūrybiškumą, stiprinti tarpusavio bendravimo ir bendradarbiavimo įgūdžius.
Programą sudarys trys dalys:
1.  Supažindinimas su lėlių teatro istorija, priemonėmis ir  lėlė. Vaikai pažins lėlę ne kaip žaislą, o kaip gyvą būtybę, su kuria galima bendrauti ir pasidalinti rūpesčiais.
2. Spektaklio rodymas, įtraukiant vaikus į kūrybinį procesą, kuriant istorijos pabaigą.
3. Edukacija baigiama refleksija, kuri padės vaikams susieti ankstesnes žinias su naujomis, taip pat bus kalbama apie tai ką vaikai jautė, ką jie naujo atrado, ko išmoko. Tokiu būdu vaikai bus skatinami daugiau mąstyti ir domėtis, pergalvoti įgytas žinias.


Vilniaus katedros požemiai ir varpinė (9-12 kl.)

Vilniaus katedra nuo pat XIV a. laikoma viena svarbiausių Lietuvos šventovių, čia laidoti Lietuvos valstybei ir Bažnyčiai nusipelnę asmenys. Edukacijos metu aptariama katedros ir jos varpinės kaita, supažindinama su laidojimo tradicijomis ir archeologiniais radiniais. Mokiniai skambins varpinės ekspozicijoje esasančiais varpais, patys drąsiausi galės apžiūrėti miestą iš 45 metrų aukščio ir pamatyti senojo laikrodžio varpus. Su pastatų istorija susiję Lietuvos istorijos įvykiai pateikiami Europos istorijos kontekste, siekiant geriau parodyti valstybės kultūrinę ir politinę raidą, paprastų žmonių ir didikų gyvenimo pokyčius.


Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai supažindinami su smėliu kaip meninės kūrybos medžiaga. Mokiniai sužino apie skirtingas smėlio rūšis, kuriose srityse jis naudojamas, peržiūri skaidres su įvairiais smėlio meno kūriniais. Užsiėmimo dalyviai turi galimybę gyvai patirti smėlio poveikį liesdami, piešdami, dėliodami akmenukų, kriauklelių dėliones; lipdydami skulptūras iš kinetinio smėlio ir supildami spalvotą smėlį į buteliuką. Po edukacinio užsiėmimo mokiniai išsineš savo kurtą suvenyrą ir dalinsis patirtomis teigiamomis emocijomis.


Ateities Rambynas: edukacija su šviesos ir smėlio šviečiančiais stalais

Pagėgių savivaldybės Vydūno viešoji biblioteka

Vaikai bus trumpai supažindinti su istoriniu bei kultūriniu objektu – Rambyno kalnu, o kiek vėliau, pasitelkdami šviesos ir smėlio stalus, patys kurs ateities Rambyno legendą. Jauki aplinka, kurioje vaikai bus užsiėmimų metu, leis jiems įgyvendinti savo idėjas ir sumanymus, o ugdymo priemonės lavins kūrybinį mąstymą, ugdys vaikų kūrybiškumą. Prie šių stalų bus kuriami tokie kūrybiniai produktai, kuriuos galima sukurti ir naudojant paprastą paviršių, tačiau vaikams čia bus daug smagiau ir naudingiau, nes šios edukacijos metu spalvos atrodo gerokai sodresnės ir patiriama daugiau pojūčių bei  netikėtumų.


Valstybinio Kernavės kultūrinio rezervato direkcija

Kernavėje, įsikūrusioje Neries upės slėnyje, 35 km atstumu nuo Vilniaus, jau 10 000 metų gyvena žmonės. Tai ne tik pirmoji Lietuvos sostinė, vienas pirmųjų Lietuvos miestų, tai - vienas svarbiausių besikuriančios Lietuvos valstybės ekonominių, politinių ir gynybinių centrų. Kviečiame atvykti į senąją Lietuvos sotinę – pažinti, pamatyti, paliesti ir atskleisti archeologų aptiktas istorines paslaptis. Susipažinti su šios išskirtinės vietovės istorija – nuo akmens amžiaus iki viduriniųjų amžių. Edukacinės ekskursijos metu mokiniai ne tik pamatys Kernavės archeologinės vietovės muziejuje saugomus radinius, bet ir turės nepaprastą galimybę prisiliesti prie radinių, datuojamų nuo ankstyvojo akmens amžiaus iki vėlyvųjų viduramžių kopijų. Muziejuje pateikiama 3D Kernavės miesto vystymosi medžiaga, filmuoti senųjų artefaktų gamybos vaizdai, archeologinių tyrimų vizualizacijos padės dar geriau ir paprasčiau susipažinti su šios nepaprastos vietovės istorija.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Ekskursija po Kauno UNESCO Žaliakalnį (miesto-sodas)

2023 metų rugsėjo 18 d. Kauno modernizmo vertybė „Modernistinis Kaunas: Optimizmo architektūra, 1919–1939“ įrašyta į Pasaulio paveldo sąrašą. Vertybės teritorija apima Kauno Naujamiesčio ir Žaliakalnio teritorijas. Šioje ekskursijoje moksleivius kviečiame pasivaikščioti po istorinį Žaliakalnį, dabar žavintį žaluma ir mūriniais bei mediniais tarpukariniais pastatais. Žaliakalnio plėtra vyko įsisavinant carinės tvirtovės palikimą. Visa tai harmoningai įsiliejo į Kauno kraštovaizdį. Tarpukariu Žaliakalnis tapo antru sparčiausiai augančiu miesto rajonu po Naujamiesčio. Urbanistai ir architektai būtent čia sumaniai pritaikė modernias miesto planavimo ir vystymo idėjas. Ekskursijos metu moksleiviai sužinos kaip Kauno inžinierius Antanas Jokimas kartu su žinomu urbanistu Marium Frandsenu parengė naujojo rajono planą, kurį subraižė pagal Europoje itin populiarią miesto-sodo koncepciją. Susipažins su tuometiniame mieste susiklosčiusiomis gyvensenos tradicijomis. Supras daugialypę modernizmo prigimtį ir naujai kylančios modernios valstybės optimistinį mentalitetą. Ambicingos sostinės statybos glaudžiai persipynė su gamta ir lietuviškomis tradicijomis.
Ekskursijos metu moksleiviai aplankys Miesto-sodo teritoriją (Minties ir Gelių ratai), kurioje išsidėstę skirtingų istorinių stilių pastatai su eksterjerus puošiančiais tautiniais elementais bei žalumos oazėmis. Čia moksleiviai pamatys ir mažiau pasiturintiems gyventojams skirtus bendrabučius ir politikų, advokatų bei artistų miesto vilas, dviejų ar trijų aukštų daugiabučius namus. Kartu su moksleiviais aplankysime vieną didžiausių Ąžuolų girių Europoje – Ąžuolyno parką bei tarpukariu suformuotą ir iki šiol išlikusį sveikatingumo kompleksą – fizinės kultūros rūmus (Lietuvos sporto universitetas) bei čia pat iškilusį nacionalinį stadioną. Nueisime ir iki Krašto apsaugos ministerijos Ginklavimo valdybos Tyrimų laboratorijos (dabar KTU chemijos fakultetas), veikusios 1937-1940 m.


Įsivaizduokite, kas nutiktų, jei muziejus gyvuotų ne kaip pastatas, kupinas įspūdingų istorijų, patirčių, puikių meno kūrinių ir retų eksponatų, bet būtų žmogus, ar super herojus? Kaip jis atrodytų? Kaip gyventų? Ką mėgtų veikti ir kokią savo gyvenimo istoriją papasakotų kitiems?
Esate kviečiami į edukaciją, kuri leidžia tą paslaptingą, niekam niekada nematytą herojų savo vaizduotėje suprojektuoti, o, panaudojus dailės priemones, sukurti jo vizualų portretą. Galiausiai - pristatyti: parodyti kitiems ir apie jį papasakoti.

Edukacijos tikslas - ištyrinėjus muziejaus pastatą ir ekspozicines erdves, sukurti Samuelio Bako muziejaus-herojaus portretą.
Uždaviniai, kuriuos įgyvendinsite:
1.	Atskleisite herojaus vardo prasmę per Samuelio Bako kūrybą;
2.	Apibūdinsite herojaus aplinką per muziejaus erdvės tyrinėjimą: pastato architektūrinius sprendimus ir eksponuojamus objektus;
3.	Per patirtį ekspozicijoje “Išsigelbėjęs Lietuvos žydų vaikas pasakoja apie ŠOA” nusakysite savo kuriamo herojaus charakterį, būdo bruožus.
4.	Naudodami mišrias dailės technikas, sukursite vizualų muziejaus-herojaus portretą.

Per edukaciją dalyviai pažins S. Bako kūrybą, pastebės joje dailininko vaikystės traumines patirtis, patys atras savo asmeninį santykį su kūrinių simbolinėmis prasmėmis. Mokiniai lavins savo pastabumą, vaizduotę, empatiją, tyrinėdami muziejaus erdves, objektus, informacinę medžiagą, eksponuojamus meno kūrinius.


Ar pasiruošę atskleisti savo asmeninį potencialą? Pamatysit, kad galime daug daugiau nei galvojame. Sužinosite kaip pagerinti atmintį, kaip greitai ir smagiai išmokti dalykus kurie nuobodūs, bet "reikia". Visą tai darysime žaismingai naudodami įvairias atminties bei vaidybos technikas. Jim'as Kwik'as iš labai sunkiai besimokančio moksleivio tapo pasaulinio lygio atminties ekspertu, apmokė daugybę įžymybių, įvairių įmonių ir vadovų kaip efektyviai naudoti savo smegenis. Šias technikas sužinosite ir jūs!!!


Teatralizuota ekskursija Žydų paveldo takais Žagarėje

Siūlome Jums teatralizuotą ekskursiją po Žagarę aplankant išlikusius žydų pastatus, kuriuose kažkada buvo žydų sinagogos, mikva, rabino namas, mokyklos. Sutiksime įvairiausias istorijas ir jų personažus, leisimės į šimtamečius pasakojimus ir bandysime identifikuoti senąją žydų Žagarę. Ekskursiją ves važiuojantis teatro karutis, Žydas ir jo lėlės. Žagarė – tai miestas šiaurės Lietuvoje, šalia Latvijos sienos, kuriame šiandien gyvena apie 2500 gyventojų. Švėtės upė dalina miestą į dvi istorines teritorijas – Senąją Žagarę ir Naująją Žagarę. Manoma, kad Naujojoje Žagarėje žydai apsigyveno XVIII a. pirmoje pusėje, kai žydams buvo leista įsikelti į kunigaikščio Umiastovskio žemes. Kadangi žydai buvo nagingi, gerai išsimokslinę – baigę Paryžiaus, Vienos, Maskvos universitetus - vykdė prekybą, vertėsi įvairiais amatais ir įleido savo kultūros šaknis Žagarėje, todėl ir siūlome Jums aplankyti šios tautos kultūros paveldą, išlikusį Žagarėje. Pasivaikščiosite senomis, istorija dvelkiančiomis Žagarės gatvelėmis, kurios bent iš dalies atskleis žydų kultūrą.


Užsiėmimų tikslas – atskleisti ir ugdyti vaikų kūrybinį ir meninį potencialą. Motyvuoti prasmingai ir aktyviai dalyvauti cirko meno tradicijų plėtroje. Šiandieniniame kultūriniame gyvenime vis labiau populiarėjant cirko menui, tradicinis cirkas peržengia maniežo ribas. Jis tampa šiuolaikiniu menu, kuris jungia ne tik cirko formas, bet ir muziką, šokį, teatrą, režisūrą. Šakių mieste įkurta cirko mokykla turi inventorių ir tam pritaikytą bazę su profesionaliais pedagogais, vaikai galės pajausti cirko meno dvasią, pamatyti cirko „virtuvę", jo užkulisius. Užsiėmimų metu skatinsime vaikų grupių bendravimą ir bendradarbiavimą su profesionaliais cirko artistais, režisieriais, choreografais, per veiklas supažindinsime su cirko menu ir istorija, per kūrybines ir praktines paieškas skatinsime vaikų ir jaunimo pažinimo ir lavinimosi poreikius kultūros bei meno srityse. 1–4 klasių mokiniai galės susipažinti su V. Venslovaičio cirko paroda „Viskas dėl šou“, apžiūrėti mini klounų parodėlę. Vaikai galės stebėti geriausius savo bendraamžių pasirodymus, kurie truks apie 15–20 min. Trumpai vaikai bus supažindinti su Lietuvos cirko istorija. Po pasirodymų galės susipažinti su cirko užkulisiais ir artistų rekvizitu – edukacija „Daiktai cirke atgyja“. 1–2 klasių mokiniams cirko meno užsiėmimus vesime žaidimo forma, įtraukiant „Parašiutą“ ir kitą cirko inventorių. Taip pat 1–2 klasių vaikai turės galimybę susipažinti su grimo paslaptimis – vyks pamokėlės. 3–4 klasių mokiniams treneriai parodys ir suteiks galimybę patiems pasigaminti žongliravimo rekvizitą. Prižiūrimi profesionalaus cirko artisto ir akrobatikos trenerio 3–4 klasių mokiniai turės galimybę saugiai išbandyti pametamą takelį ir batutą. Po įvykusio užsiėmimo bus susėdama ratu ir vyks refleksija, kurios metu kiekvienas galės išsakyti, ką jautė, kas patiko, nepatiko. Vaikai dirbdami kartu su profesionalais patirs socialiai ugdantį kultūrinių užsiėmimų poveikį, atskleidžiantį jų asmenybę, sugebėjimus ir pasitikėjimą savimi.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacijos užsiėmimas „Elniai Lietuvos gamtoje ir Kernavės istorijoje“

Edukacijos tikslas - originalioje aplinkoje, taikant įtraukiančius, pažinimą, kūrybiškumą skatinančius būdus, originalią formą ir priemones, pasitelkiant skirtingas raiškos formas, įtraukiant mokinius į kiekvieną edukacijos veiklą, supažindinti mokinius su prijaukintais tauriaisiais elniais ir jų vaidmeniu gamtoje, istorijoje ir mene.
Pagrindinis šios edukacijos uždavinys - paskatinti vaikų meilę gamtai ir gyvūnams, skatinti jų empatiją, mokyti jausti, pažinti, gerbti gamtą ir istoriją, mokytis pastebėti, vertinti gamtos reiškinius.
Edukacijos metu mokiniai susipažįsta su istoriniu grūdų valymo padargu, patys valo avižas ir jomis iš rankų (per tvorą maitina elnius). Vėliau klausosi įtraukiančio pasakojimo apie tauriuosius elnius, apžiūri elnių ragų kolekciją, sužino apie ragų augimo ir kritimo ciklą. Edukacijos pabaigoje mokiniai dalyvauja diskusijoje, siūlo kūrybiškas idėjas, kaip panaudoti ragus buityje, mene, pramonėje.


Klaipėdos miesto savivaldybės Imanuelio Kanto viešoji biblioteka

„Media voverės“ [Medyje voverės] – kūrybinė diskusija, lydima praktinių užduočių, kurių metu edukacijos dalyviai analizuoja pateiktą ir kuria savo medijų turinį, reflektuoja pačių bei kitų darbą.
Tikslas: formuoti jaunimo gebėjimą kritiškai mąstyti, analizuoti, interpretuoti informaciją, gaunamą iš įvairių medijų šaltinių. Tai mokymasis kelti atvirus klausimus, vertinti pauzės ir skuboto ((ne)patiktuko, komentaro) galią. Dar pažintis su propaganda, jos rūšimis ir įtaka kiekvienam.
Kad išvengtum manipuliavimo, kurtum ir gyventum unikalų gyvenimą, turi mokytis medijų informacinio raštingumo savo „smegenų medyje“ jau dabar apgyvendindamas daug žinantį, vikrų, greitą, bet neskubotą voveriuką, kurs nuo šakų mokės peršokti ir prisikasti iki šaknų. Dėl savęs, artimųjų, tautos ir tų, dėl kurių verta.  Ypač šiandieniniame neramumų ir karinių  konfliktų pasaulyje vertybės pasirinkimas – gyvybiškai svarbus (perkeltine ir tiesiogine šio žodžio reikšme).
Jūsų lauks diskusija „Iš kur šaknys?“, užduotys: „Nuodingi grybai“, pranešimas iš „Propagandos maišo, refleksija INFO miške. O voverės medyje te (at)bus su Jumis.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacija skirta 2 skirtingoms amžiaus grupėms: 1-4 ir 5-8 klasių mokiniams. Užsiėmimas organizuojamas apjungiant teorinę ir praktinę dalis: pristatomas vaikų ir jaunuolių gyvenimas prieš kelis šimtus metų, jų darbai ir atsakomybės, supažindinama su tradiciniuose žaidimuose ir kitose pramogose atsispindinčiu tradicinio žmogaus pasaulėvaizdžiu, kalbama apie jų siužetus ir metaforas. Šios teorinės žinios vėliau pristatomos mokantis lietuvių liaudies žaidimų, ratelių, fizinių užduočių. Ir teorinė, ir praktinė dalys pritaikomos pagal grupės amžių: atsižvelgiant į tai parenkama, kokios sudėtingumo bus žaidimai ir kitos pramogos, kokios temos apie senovės vaikų gyvenimą aptariamos. Temos taip pat pritaikomos pagal metų laikus ir šventes: advento-Kalėdų, pavasario švenčių, Sekminių-Joninių ir pan. laikotarpius. Lietuvių liaudies žaidimai, rateliai, fizinės užduotys - tai daug improvizacinės laisvės turintis folkloro žanras, skatinantis vaikus ieškoti kūrybinių išeičių, inicijuojantis problemų sprendimo paieškas, žaidybine forma kalbantis apie žmonių tarpusavio santykius, taip pat - plečiantis suvokimą apie tradicinę kultūrą. Žaidimo forma priartina etninę kultūrą prie jaunuolių kasdienybės, skatina pritaikyti ją ir šiandien. Šie žaidimai - tai ne tik visapusiškai lavinanti fizinė veikla, bet ir bendravimo įgūdžius ugdanti meno forma.


Kupiškio rajono savivaldybės kultūros centras

Paslauga "Teatro istorijos gyvai" susideda iš trijų temų: antikinio graikų teatro pažinimo, viduramžių teatro pažinimo, pantomimos teatro pažinimo. Paslaugos gavėjai gali pasirinkti pageidaujamą temą, gali rinktis visą ciklą. Antikinio graikų teatro temoje dalyviai supažindinami su pagrindiniais antikinio teatro specifikos elementais bei teatro svarba viešajame antikinės Graikijos visuomenės gyvenime (animacinis, dokumentinis filmukas), detaliau supažindinami su kaukių svarba antikiniame graikų teatre (filmukas), toliau vyksta kūrybinis procesas: dalyviai kuria emociją atspindinčią kaukę, vėliau dibdami grupėse kuria trumpus dialogus ir juos suvaidina improvisuotoje antikinio amfiteatro scenoje. programos pabaigoje vykdoma refelksija, kur pa(si)tikrinama, kokia informacija ir patirtis buvo ryškiausi, svarbiausi. Viduramžių teatro temoje dalyviai supažindinami su viduramžių teatro esminiais bruožais, pagrindiniais teatro žanrais: misterija, moralite, mirakliu, supažindinami su bažnyčios įtaka viduramžių teatrui. Kūrybiniame etape dalyviai, dirbdami grupėmis, kuria misterijos "platformas", jas dekoruoja pagal gautas istorijos ištraukas, vėliau, naudodami kostiumo detales, istorijas suvaidina. Programos metu dalyviai betarpiškai dalyvaudami kūrybos procese, supranta, kaip veikė misterijos formos teatras viduramžiais. Pantomimos teatro temoje dalyviai, susipažinę su teatrinio grimavimosi pradžiamoksliu, patys kuria sau "kaukolės" ir "seno žmogaus" grimą, tokiu būdu detaliau susipažįsta su veido struktūra, šešėliavimo, kontūrinio grimo principais, na, "seno žmogaus" grime turi galimybę pažvelgti į save senatvėje ir atpažinti į kurį savo giminės žmogų pasenę bus labiausiai panašūs. Tai suteikia daug netikėtų ir ryškių emocijų.


Krioklių laiptais į geologinę praeitį (7-8 kl.)

Būna Lietuvoje vietų, kad tiesiog nesitiki, jog esi savo gimtojoje šalyje. Kviečiame pasivaikščiojimui prie unikalaus Vilsos upelio. Tai vienintelis upelis Lietuvoje, kuriame susiformavo natūralūs kriokliai. Nepaprasto grožio gamtoje eisime miško takeliais, lipsime per medžių išvartas, kilsime ir leisimės upės slėnio šlaitais bei kirsime upę siaurais tilteliais. Upelio krante esančiose atodangose aptiksime prieš šimtus tūkstančių metų gyvenusių organizmų fosilijas, atliksime lauko eksperimentus, kurie padės suprasti žemės gelmių svarbą. Pakalbėsime apie praeityje vykusius ir šiuo metu vykstančius gamtinius procesus, nulėmusius šios unikalios aplinkos atsiradimo istoriją. Susipažinsime su Lietuvos paviršių suformavusiais ledynais bei laikotarpiais, kai jie nutirpdavo - tarpledynmečiais. Ekskursijoje vaizdingai, aiškiai ir suprantamai pateiksime moksliniais tyrimais pagrįstas žinias, kurios leis mokiniams patirti pažinimo džiaugsmą, suvokti gamtos įvairovę, vientisumą ir harmoniją, paskatins mokinius domėtis gyvosios ir negyvosios gamtos objektais, kurs tvirtesnį ryšį su gimtosiomis vietomis. Ekskursijos metu tapsime tikros geologinės ekspedicijos dalyviais. Po šios išvykos kiekvienas pasijus atradėju, ne vienam kils noras daugiau sužinoti, tyrinėti, keliauti bei jaustis socialiai atsakingu už savo šalies gamtos išteklių tvarų naudojimą.


Edukacijos  metu kūrybiškai, remiantis ikonografine, videomedžiaga ir istoriniais šaltiniais, bus pristatomi aprangos kodo reikalavimai Laikinojoje sostinėje, atskleidžiant juos lėmusias to meto kultūrines įtakas. Programos uždaviniai: 1) identifikuoti vyro ir moters aprangos kodų laikinosios sostinės gyvenime įvairovę bei jų kompletaciją; 2) išsiaiškinti finansines Laikinosios sostinės gyventojo galimybes ir poreikius, įsigyjant aprangą; 3) išanalizuoti užsienio ir Lietuvos kultūrinių elementų apraiškas kostiumo istorijoje  4)skatinti edukacijos dalyvių kritinį mąstymą dirbant grupėse ir ieškant sprendimo į pateiktas užduotis protų mūšio formatu 5) reflektuoti ir pakomentuoti užsiėmimo metu įgytas žinias ir patirtis. Edukacijoje pasitelkiamos priemonės: magnetinės vyro ir moters figūrėlės ir skirtingi jiems tinkami rūbai, tapukario litų kopijos, kurias dalyviai galės užsidirbti, teisingai atlikę užduotis, tarpukario kvietimai į įvairius renginius, kurie dalyviams leis įsitraukti į veiklas ir pajusti autentiškos aplinkos elementus.
Kurdami skirtingus aprangos kodus dalyviai  kūrybiškai interpretuos savo žinias apie kostiumo istoriją, o dirbdami grupėse lavins kritininį mąstymą ir socialinius įgūdžius.
Programos edukatorė turinti ilgametę patirtį muziejuje vedant edukacines programas ir ekskursijas.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Išvažiuojamoji edukacija Ruonis iš Ateities. Ar išdrįstum su juo susitikti?

Išvažiuojamais edukacinis užsiėmimas „Ruonis iš Ateities. Ar išdrįstum su juo susitikti?“ Ar kada susimąstėte, kaip atrodys gyvūnai, vandenynai po 30 metų? Ar žinote, kas sukelia pokyčius, ypač nepageidaujamus? Ar pagalvojate, kad mūsų kasdieniai pasirinkimai yra svarbūs gamtos pasaulio išlikimui? Visų šių klausimų klausia edukacijos pagrindinis veikėjas – Ruonis Padangarus, atvykęs iš ateities įspėti žmonijos apie gresiantį gyvūnų išnykimą. Su juo edukacijos dalyviai galės susitikti specialiai šiai edukacijai sukurtoje laiko kapsulėje „2050 Baltija“. Ruonio Padangarus istorija, kūrybiškumą skatinančios interaktyvios užduotys ir vaizdingi įtraukūs pasakojimai padės įsisavinti problemos rimtumą bei ieškoti išeičių, kaip išsaugoti aplinką. Ar Ruonio Padangarus atvykimo misija – sužadinti žmonių sąmoningumą ir rūpestingumą gamta – bus pasiekta, parodys edukacijos dalyvių refleksijos.


Paslaugos tikslas: ugdyti edukacinio užsiėmimo dalyvių kūrybinę vaizduotę ir meninę saviraišką. Susipažinti su Žemaičių kaimo muziejuje saugomais eksponatais. Pažinti ir pamėgti stiklą kaip kūrybos ir saviraiškos priemonę. Metodai: ekspozicijoje apžiūrimi ir profesionaliai komentuojami taikomosios dailės dirbiniai iš stiklo, krištolo, jų dekoravimo būdai. Diskusijos metu išgryninamos, palyginamos dekoravimo ir stiklo pritaikymo buityje galimybės dabar ir prieš 100 ar daugiau metų. Sužinomi ir praktiškai išbandomi šiuolaikiniai stiklo dekoravimo būdai. Kūryba pažįstama kaip individualių patirčių, jausmų perkėlimas į dailės kūrinį, ugdomos savistabos ir savianalizės galimybės. Ant stiklo sukūręs unikalų kūrinį edukacijos dalyvis pasiima sau.


Senovinės puodininkystės ir šiuolaikinės keramikos edukacija vyr. kl.

Užsiėmimo "Senoji ir šiuolaikinė molio keramika vyr. kl." edukacijos metu dalyviams bus pristatomas keramikos formų, ir dekoro kitimas per istoriją bei keramikos technologinis ir kultūrinis virsmas per žmonijos pažangą. Mokiniai susipažins su senosios keramikos, atgamintos pagal eksperimentinę archeologiją, ir šiuolaikinės keramikos ekspozicija, kurios eksponatus bus galima liesti rankomis. Ugdytiniai bandys suvokti istorinius kultūrinius pokyčius ir juos logiškai pagrįsti, aptars eksponatų meninę vertę. Apžiūrės šiuolaikinę degimo krosnį, geležies amžiaus apžiedimo stovylus, viduramžių medines žiedimo stakles, molio minkituvą, glazūras, stebės kaip žiedžiamas puodas. Vaikai kurs norimą indą arba švilpuką ir dekoruos liaudiškais, norimais ornamentais. Pagal poreikį savo kūrinius dengs engobu - specialiais keramikos dažais. Sukurti gaminiai po edukacijos bus džiovinami, degami ir glazūruojami ir atiduodami ar išsiunčiami sutartu būdu.


„Duok penkis Geležiniam vilkui!” – tokiu šūkiu kviečiame 3 - 4 klasių moksleivius į edukacinį užsiėmimą ne bet kur, o į Gedimino pilies bokšto muziejų! Užsiėmimo metu susipažinsite su Gedimino pilies, Vilniaus ir,žinoma, Geležinio vilko istorija. Sužinosite, kada ir kodėl švenčiame Vilniaus gimtadienį. Išgirsite kas, kur ir kada pirmą kartą Vilnių paminėjo. Atlikinėdami įvairias kūrybines užduotis, susipažinsite, kokių tautų, kultūrų bei specialybių žmonės nuo seno kūrėsi Vilniuje ir Vilnių augino. O atliktas užduotėles užanspauduosite - vilko pėdos antspaudu! 2023 m. Vilnius švęs savo 700 metų sukaktį, tad kviečiame į edukacinį užsiėmimą, kurio metu, tikimės, sužinosite - kuo Vilnius buvo unikalus anais laikais bei kuo jis yra ypatingas šiandien! Edukacinis užsiėmimas atliepia “Vilnius 700” minėjimo sukaktį.


Edukacija supažindina su geriamo vandens savybėmis, jo ištekliais ir gavimo būdais, svarba visiems gyviems organizmams. Mokysimės apie skirtingus vandens valymo būdus, patys gaminsime vandens filtrus, kurie sukelia nuostabą ir šypsenas kai pavyksta išvalyti nešvarų vandenį. Aptarsime, kuo skiriasi natūraliu ir cheminiu būdu išvalytas vanduo.


Edukacinė ekskursija „Pažink teatrą ir jo užkulisius“

Seniausias dabartinėje Lietuvos teritorijoje specifiškai teatrui statytas pastatas savyje slepia nemažai įdomių istorijų. Klaipėdos dramos teatras Dangės upės pakrantėje stovi jau kelis šimtmečius – jis išgyveno du pasaulinius karus, eilę istorinių politinių perversmų ir buvo nuolat kintančio miesto liudininku. Ta kaita neaplenkė ir jo paties: nuo pirmųjų dienų perstatytas, rekonstruotas, puoselėtas skirtingų tautybių meną mylinčių žmonių, šiandien – tai vienas įspūdingiausių teatro pastatų visoje Lietuvoje.
Edukacinėje ekskursijoje, kurią veda Klaipėdos dramos teatro vyriausioji administratorė, susipažinsite su šio teatro ir jo pastato istorija, išmoksite pamatyti fasade įsispaudusius laiko pėdsakus ir sužinosite, kaip istorija įsirašė jo interjere. Ekskursijos metu keliaujama per viešas ir įprastai žiūrovų nematomas teatro erdves.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

LEGO robotų iššūkis - vyks Lietuvos nacionalinėje Martyno Mažvydo bibliotekoje, joje esančiose dirbtuvėse PATS SAU. Tai labai įtraukianti ir mėgstama veikla, mūsų tikslas, pakviesti kuo daugiau moksleivių patirti ir išbandyti šį užsiėmimą. Pasiskirstę į grupes moksleiviai įveiks jiems iškeltas kūrybines užduotis naudodami LEGO Mindstorms robotikos rinkinius. Priklausomai nuo dalyvių amžiaus ir gebėjimų bus parinkti iššūkiai: sukonstruoti ir užprogramuoti robotą galintį įveikti parengtą kliūčių ruožą, įveikti labirintą, užkopti į sienelę, nustumti tam tikrą objektą. Dalyviai praplės savo kultūrinį akiratį, pagilins skaitmeninio raštingumo pagrindus ir smagiai praleis laiką.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Edukacija "Atvirukas Marijampolei" susideda iš teorinės ir praktinės dalies. Teorinėje dalyje demonstruojamų skaidrių pagalba moksleiviai susipažins su svarbiausiais Marijampolės miesto istoriniais faktais ir žymiausiais  architektūriniais, gamtos ar dailės objektais  bei jų svarba ne tik Marijampolės gyventojams, bet ir Lietuvos istorijai.
Praktinėje dalyje kiekvienas moksleivis individualiai atsirinkęs jam gražiausių ir įdomiausių miesto objektų nuotraukas, susikurs koliažinį atviruką, kurį vėliau  dekoruos pateiktomis priemonėmis. Kitame atviruko lape galės užsidėti antspaudą su miesto simboliais. Sukurtą atviruką bus galima padovanoti savo artimiesiems, draugams ar pažįstamiems, gyvenantiems ne tik Marijampolėje, bet ir kituose Lietuvos miestuose ar užsienyje.


Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Pagrindinis edukacijos tikslas - meno terapijos metu padėti išlieti susikaupusį nerimą ir baimę, atsipalaiduoti, leistis į savęs pažinimo kelionę.
Meno terapijos „Skambančios Čiurlionio spalvos“ programos metu mokiniai susipažins su vienu žymiausių Lietuvos kompozitorių ir dailininkų M. K. Čiurlioniu – jo asmenybe, biografija ir kūrybos unikalumu. Pasakojimas iliustruojamas fotografijomis, kūrinių reprodukcijomis, garso įrašų – simfoninių poemų „Miške“ bei „Jūra“ fragmentais. Programa papildyta kūrybinėmis užduotimis – klausydami kompozitoriaus simfoninių poemų ištraukų vaikai turės galimybę sudėlioti dėliones – M. K. Čiurlionio paveikslų kompozicijas ir tapys, tai ką jaučia. Edukacinę programą ves Utenos A. ir M. Miškinių VB bibliotekininkės.


Kultūros epochų kaita Vilniaus senamiestyje

Kviečiame dalyvauti žaidime Vilniaus senamiestyje. Sakoma, Vilnius – baroko miestas, tačiau mes jį vadiname tiesiog gyvuoju kultūros istorijos vadovėliu. Gotika, renesansas, barokas, klasicizmas – skirtingos epochos ir skirtingas grožio supratimas. Tai puiki proga aplankyti žymius Vilniaus architektūros paminklus, pademonstruoti savo išmanymą, istorines žinias ir laimėti prizų!


Kviečiame pažinti kerintį parfumerijos meną ir išmokti sukurti asmeninių kvepalų formulę. Užsiėmimo metu degustuosime daugybę skirtingų eterinių aliejų - nuo prabangių gėlių aromatų iki citrusų ir prieskoninių kvapų. Pradedantys kvepalų kūrėjai turės galimybę išbandyti save kvapų pasaulyje ir sukurti savo unikalius kvepalus, kurie bus nuostabi dovana sau ar draugui. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis pagamins natūralius aliejinius kvepalus iš natūralių esencijų, kuriuos supilsime į dailų buteliuką.


Kartą senojoje Klaipėdoje… (Nuotolinė paslauga)

Prekeiviai iš tolimųjų kraštų ir artimiausių kaimų atkeliaudavo į senosios Klaipėdos turgų laivais ir vežimais, sklidinais nuostabiausių daiktų. Bet vieną dieną turguje prasidėjo keisti įvykiai… Prano Domšaičio galerijos edukacinis užsiėmimas „Kartą senojoje Klaipėdoje“ iš ciklo „Pasakos muziejuje. Kas muziejuje gyvena?“ kviečia ne tik pamatyti pasaką, sukurtą pagal galerijos taikomosios dekoratyvinės dailės parodos eksponatus, bet ir patiems tapti nuotaikingų senojo turgaus istorijų dalyviais.


Edukacija „Tinklų atakos kurios liko įrašytos istorijoje“ nuotolinė

Edukacija pasakos apie įvykius prasidėjusius 1980 metais - apie įsilaužimus į kompiuterinius tinklus tarptautinėje arenoje. Šiuolaikiniam jaunam žmogui nesuvokiamoje tuometinėje, visų šalių griežtų ribų epochoje, vyko pirmieji internetiniai nusižengimai. Kokie jie buvo ir kas juos vykdė, kad jie liko įrašyti į istoriją? Pasakojimas siekia pirmus interneto atsiradimo laikus, kai dar nebuvo viešai prieinama prieiga kiekvienam. Universitetų bibliotekų tinklai tapo pirmųjų įsilaužėlių bandomoji terpė. Šiuolaikinėje tarpkultūrinėje eroje, kai viskas žaibiškai pasiekiama ranka, turėjo ir savo "akmens amžių". Ši edukacija skirta 9 -12 klasių moksleiviams, joje bus apžvelgiamos pirmosios kibernetinio saugumo spragų istorijos. Edukacijos metu moksleiviai išgirs pasakojimą apie pačius pirmuosius kompiuterinius įsilaužimus, kurie liko įrašyti istorijoje. Dalyviai išbandys savo jėgas programuojant tinklalapį, pasitelkiant šiuolaikinio vizualinio meno įrankius- spalvas, figūras, nuotraukas. Sukurs savo kūrybinį projektą, kelionės istoriją po pasaulį.


Juokai ar nuodai? Antisemitizmas karikatūrose (Joke or poison? Anti-Semitism in caricatures)

Užsiėmimas gali vykti anglų, vokiečių, rusų kalbomis.
Šioje edukacijoje mokiniai užsiima kritine veikla, kad suprastų stereotipus ir išankstines nuostatas. Interaktyviame įžanginiame žaidime jie aptaria šališkumą, apibrėžia pagrindinius terminus ir analizuoja antisemitines karikatūras, įtraukdami jas į istorinę laiko juostą. Grupės pristatymai skatina  diskusiją. Seminaras baigiamas aptarimu, kuriame padedama aptikti stereotipus savo bendruomenėse. Šiuo seminaru siekiama ugdyti kritinį mąstymą, bendravimo įgūdžius ir kultūrinį sąmoningumą.


Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka

Moksleiviams pristatomi ekslibrisai – knygos ženklai, ir jų atsiradimo istorija, papasakojama apie tarptautinius šiems ženklas keliamus reikalavimus. Vėliau moksleiviai supažindinami su monotipija –spaudos technologija, kurią taikant yra sukuriamas tik vienas atspaudas. Ši kūrybos forma yra lengvai įvaldoma bet kurio amžiaus kūrėjui ir suteikia daug galimybių eksperimentuoti. Tuo dalyviai įsitikina kurdami savo unikalų knygos ženklą – ekslibrisą.


Šešėlių teatras „Kokius padavimus apie Druskininkus kužda šešėliai?“

Šio edukacinio užsiėmimo metu daug sužinosite apie Druskininkuose veikusį teatrą, labai senas pasaulyje tradicijas turintį „Šešėlių teatrą“ bei jo ypatingą galią paveikti žmonių sielas.
Labai vaizdingas ir gilų įspūdį paliekantis „Šešėlių teatras“ savyje derina galimybę vaidinti balsu, jausti muzikos ritmą, valdyti lėlę ir taip perteikti įvairias istorijas bei patirti terapinį jo poveikį. Emocinį įspūdį sustiprins pasirinktas vienas iš trijų trumpų vaidinimų: „Legenda apie Švendubrės akmenį“, „Padavimas apie Grožio šaltinį“ arba „Legenda apie Nemuno sūriuosius šaltinius“.
Praktinėje edukacinio užsiėmimo dalyje patys gaminsite judančias šešėlių lėlytes, kursite istorijas. Suvaidinsite ir mini spektaklį.
Tikslas – žaismingai ir patraukliai supažindinti su Druskininkų ir jų apylinkių istorija per padavimus.
Uždaviniai:
supažindinti su padavimais ir su „Šešėlių teatro“ galimybėmis bei Druskininkuose buvusio teatro istorija;
pademonstruoti judančių šešėlių spektaklį;
ugdyti bendrąsias kompetencijas.


Užsiėmimo metu kviečiame pabendrauti draugystės tema. Aptarsime: kas yra draugas, kam reikalingi draugai, kaip susirasti ir išsaugoti draugą ir dar daugelį kitų klausimų. Taip pat mokysimės išgirsti ir pajausti vienas kitą, ugdysime komandinio darbo gebėjimus. Programa susideda iš 4 dalių: 1. Žaidimai (skirti skatinti vaikų aktyvų įsitraukimą). 2. Muzikinė improvizacija (tikslas – ugdyti vaikų gebėjimą matyti, klausyti ir girdėti kitus bei dirbti komandoje). 3. Juostų pynimo reikšmė anksčiau ir dabar (diskusija apie mūsų tautos papročius – tautinės juostos simbolika bei ženklai, pynimo reikšmė). 4. Kūrybinės dirbtuvės - Draugystės apyrankių gamyba (gaminant apyrankes atskleidžiama užsiėmimo tema, perduodamos socialinės ir visuomeninės vertybės).


Edukacijos metu mokiniai supažindinami su žvakės, kaip šviesos šaltinio, atsiradimo istorija nuo akmens amžiaus iki dabartinių laikų. Muziejaus etnografinėje ekspozicijoje mokiniai apžiūri unikalius tradicinius Zanavykų krašto apšvietimo prietaisus (liktarna, žibaline lempa, spingsulę, balaną ir kt.) bei bitininko darbo įrankius, sužino apie jų naudojimo ypatumus. Aptariami bičių vaško gavimo būdai, jų nauda žmogui. Edukacinio užsiėmimo metu vaikai supažindinami su senoviniu žvakių liejimo amatu, žvakės reikšme dvasinei kultūrai. Aptariama žvakės reikšmė ir simbolika žmogaus gyvenime (krikšto žvakė, žvakės per vestuves, grabnyčių žvakė ir k.t.). Taip pat sužino apie senovinius prietarus ir burtus, kuriuose yra naudojamos žvakės. Išbando Kalėdinį burtą ir interpretuoja jo reikšmes. Praktinėje dalyje mokiniai stebi, kaip lydomas vaškas, ir aptariamos vaško ir medaus savybės: kodėl vaškas ir medus būna skirtingų spalvų, kodėl skiriasi medaus konsistencija ir spalva. Ištirpus vaškui dalyviai patys specialioje formelėje nusilieja natūralaus vaško žvakę su lininiu dagčiu. Pasigamintą darbelį užsiėmimo dalyviai išsineša namo.


Šešėlių istorijos: teatras mažiesiems kūrėjams

Šios edukacijos metu 1-4 klasių mokiniai kviečiami į magišką šešėlių teatro pasaulį, kuriame jie taps kūrėjais ir aktoriais. Užsiėmimų metu vaikai sužinos apie šešėlių teatro istoriją ir technikas, kurs savo šešėlių figūras ir vaidins sukurtus scenarijus.  Edukacija skatina vaikų kritinį mąstymą, kūrybiškumą, kultūrinį sąmoningumą bei komunikavimo įgūdžius. Per žaidimus ir praktinius užsiėmimus vaikai mokosi bendradarbiauti, pažinti emocijų raišką ir stiprinti socialinius bei pažintinius gebėjimus. Tai unikali galimybė vaikams atrasti naujus saviraiškos būdus ir mėgautis kūrybos procesu draugiškoje aplinkoje. Laukiame grupių Kalnupės bibliotekoje su vaikų centru „Ruoniukas“.