Vis rečiau žmonės skaito poeziją ir rašo ranka. Net piešia kompiuteriu! Kad primintume vaikams, kokia tai smagi veikla, kviečiame kurti kaligrafinį eilėraščio paveikslą, miklinti ranką ir lavinti poetinę klausą.
Atėję į Vaikų literatūros muziejų, 3, 4 klasių moksleiviai pirmiausiai raiškiai perskaitys padalintus R. Skučaitės ir V. Palčinskaitės eilėraščius, pasakys, koks ryškiausias vaizdas iškyla perskaičius tekstą, o tada eis į kūrybines dirbtuves ir perteiks jo nuotaiką, pasitelkę tekstą ir spalvas: spalvotus rašiklius, pastelines kreidutes ar kitas piešimo priemones kurs kaligrafinius paveikslus. Žinoma, prieš tai vaikai bus supažindinti su žodžiu „kaligrafija“, peržiūrės atrinktų kaligrafinių paveikslų pavyzdžių.
Sukurtu „spalvoraščiu“ vaikai tikrai pradžiugins savo artimuosius!
Aktyvi veikla įtrauks visus mokinius, skatins jų kūrybiškumą, norą eksperimentuoti. Mokiniai bus skatinami reflektuoti savo patirtis, ateityje skaitydami kitus eilėraščius savarankiškai kurti ne tik pieštus ranka, bet ir skaitmeninius kaligrafinius paveikslus.
Užsiėmimo eiga:
I.	Edukatorė pristato sąvoką kaligrafija ir kaligrafinis paveikslas, perskaito pasirinktą eilėraštį ir kartu su mokiniais bando aptarti jo prasmę, svarbiausius įvaizdžius, žodžius ar žodį.
II.	Mokiniams padalijami eilėraščių tekstai, jie perskaitomi ir pasirenkama įstrigusi eilutė ar žodžiai (jei nedaug vaikų grupėje – kiekvienas garsiai, jei daug – kiekvienas tyliai sau).
III.	Kūrybinėse dirbtuvėse, naudojant rašiklius ir piešimo priemones, derinant  įvairius šriftus, kuriami kaligrafiniai paveikslai pagal pasirinktą eilėraščio frazę.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Viktorinos pobūdžio interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kurio metu dalyviai supažindinami su romų tautinės mažumos istorija, papročiais, tradicijomis, skaudžiais praeities momentais ir šiandieninėmis realijomis bei aktualijomis. Klausimai, atsakymai ir užduotys atskleidžia daugiasluoksnį ir įvairiaspalvį romų pasaulį, naujos žinios griauna senuosius mitus, laužo stereotipus. Romų kultūrinio tapatumo (at)pažinimas ugdo toleranciją ir supratimą apie šios tautinės mažumos savitumus.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Šis edukacinis užsiėmimas orientuotas į jaunojo žiūrovo ugdymą. Jis padės žiūrovui pamatyti teatrinius ženklus, metaforas, simbolius, padės rasti ryšį tarp matomo vaizdo ir gyvenimo aktualijų.
Pradedančiam žiūrovui tai bus pagalba spektaklyje jaustis komfortabiliau sau pačiam aiškinant sceninį vyksmą.
Lėlių teatras yra tik  priemonė ar pretekstas  kalbėti apie matomame vaizde užkoduotą prasmę. Dar gajus stereotipinis mąstymas apie lėlių teatrą, kaip tik į mažus vaikus orientuotą teatro meno rūšį. Lėlių teatro spektakliai paprastai pasižymi iš pažiūros paprastu pasakų siužetu, kurį ėmus dekonstruoti, atsiveria aktualios prasmės. Aiškesniam edukacijos temos  suvokimui ( metafora, netiesmukas matomo vaizdo suvokimas) pasitelkiami ir  meno kūriniai (S. Eidrigevičiaus  knygų iliustracijos ) padėsiantys atrakinti  scenoje matomą vaizdą.
Edukacinio užsiėmimo metu,  aktyviais metodais, pasitelkdami vaizduojamojo meno pavyzdžius, žadindami  vaizduotę, smalsumą ir kritinį mąstymą, dalyviai bus aktyviai įtraukiami į tyrinėjimo procesą, kuris remsis asmenine kiekvieno dalyvio patirtimi.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Pasijausk tautos dalimi! Jurbarko kraštas– tai regionas, kuriame susiduria kelios etnografinės istorinės ribos: Suvalkija, Žemaitija, Aukštaitija, Mažoji Lietuva. Edukacijos metu tikslinė mokinių grupė susipažins su etninės kultūros sąvoka, su tuo, jog etninė kultūra – tai visa tai, kas mus supa: tradiciniai amatai, liaudies dainos, kulinarinis paveldas. Kad etnine kultūra laikomos tradicinės šventės tokios kaip Kūčios, Kalėdos, Užgavėnės ir pan. Maistas – universali kalba, kuri padeda įveikti skirtumus ir suvokti bei perimti ankstesnių kartų patirtį, kaip bendravimo pavyzdį gyvenant šiandienos erdvėje. Etninė kultūra dinamiška, ji laikui bėgant kinta, prisitaikydama prie laikmečio aktualijų ir normų. Edukacijos metu moksleiviai susipažins su kaimyninio regiono ir Jurbarko krašto įvairiakultūriniu kulinariniu paveldu, su miesto ir kaimo šventiniais bei kasdieniniais patiekalais. Sužinos apie mūsų regione tautiniu paveldu tapusį žiobrių kepimą ant laužo. Didžiausias dėmesys šįkart bus skiriamas regiono patiekalui – kaimiškiems sausainiams, jų išskirtinumui, jų dydžiui, tešlos storiui. Kiekvienas užsiėmimo dalyvis stebės, mokysis, kaip formuojami mėsmalės pagalba, išbandomi kartu naujai sugalvoti tešlos formavimo būdai. Reflektuojama.


Tarmė, kaip ir mes, gyvena savo gyvenimą ir natūralu, kad laikui bėgant keičiasi. Visgi šiandien matome, kad tarmės, kurios vystėsi ir buvo vartojamos ištisus šimtmečius, sparčiai nyksta. O, kiek spalvų, gyvybingumo, išskirtinumo ir skambesio jos suteikia mūsų kalbai. Pažinkite lietuvių kalbos tarmes žaisdami stalo žaidimą. Tai įdomus, lengvas ir tinkamas įvairioms amžiaus grupėms žaidimas. Sužinosime, kiek lietuvių kalba turi tarmių, patarmių, šnektų, išgirsime daug negirdėtų tarmiškų žodžių, pasiklausysime, kaip Jūsų draugas skaito pietų žemaičių telšiškių patarme, ir patys pabandysime iššifruoti anykštėnų šnektą. Kas pirmasis – aukštaitis ar žemaitis – pasieks finišo liniją? Viską sužinosite užsiėmimo metu.


Edukacinė - kūrybinė programa "Angelas saugo Tave"

Vilkaviškio rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Edukacinės programos tikslas - stiprinti pamatinės vertybės, atsigręžiant į save, į savo jausmus, tikėjimą. Uždaviniai - supažindinti mokinius su saugumo samprata ir sudaryti sėkmingų žingsnių saugumo link įgyvendinimo kelią. Ugdyti kūrybinę vaizduotę ir meninę saviraišką - pasitelkiant menininkų, dailininkų, drožėjų sukurtus skulptūros ir tapybos darbų pavyzdžius. Kūrybinių dirbtuvių metu susikurti savo "Angelą sargą".
1. Teminė dalis (trukmė 30 min.). a) Edukacinis pasakojimas tema "Kas tie angelai?" - pažintis su angelais mitologijoje, tautosakoje, pasakose, rašytojų kūryboje, meno darbuose. b) Su angelų tema susijusių knygų pristatymas pagal amžiaus grupes Sigutės Ach "Šuo Ambrozijus, katinėlis Purkius ir Angelo kelionė namo" , L. Riley, H. Whittaker "Bilas ir sapnų angelas", (1-3 klasių mokiniams), Vytautas V. Landsbergis "Angelų pasakos" (4-6 klasių mokiniams). c) Diskusija su vaikais, kokias sąsajas jie turi su angelais? (ar prašo jų pagalbos, ar turi suvenyrų su angelais, knygelių apie juos). 2.  Praktinė dalis diferencijuojama pagal sudėtingumo lygį atsižvelgiant į edukacinės programos dalyvių amžių, turimą patirtį, gebėjimus. 1-3 klasių mokiniams skirtas kūrybinis užsiėmimas „Mano Angelas sargas" (trukmė 20-30 min). Jo metu vaikai gamina darbelį iš priemonių, su kuriomis jiems patogiausia dirbti. Tai popierius, įvairios piešimo priemonės, natūralaus pluošto medžiagos (dviejų skirtingų dydžių ažūrinės servetėlės, dekoratyvios vielutės, kalėdiniai blizgučiai,
karoliukai galvutei, lipni juosta). 4-6 klasių mokiniams skirtas kūrybinis atviruko gamybos užsiėmimas "Atvirukas - pakabukas Angelas sargas" (trukmė – 30 - 45 min.), kurio metu dalyvis aprašo ar nupiešia savo įsivaizduojamą angelą sargą ir piešia ant storo popieriaus pasirinkta technika (tušas, guašas, akvarelė, vaškinės kreidelės (gratažo technika). 3. Programos apibendrinimas. Pokalbio metu vaikai komentuoja savo kūrybą, dalinasi įspūdžiais, kūrybinėmis idėjomis. Trukmė - 15 min.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Mazgų rišimas macrame technika yra visiškai nesudėtingas, bet kartu ir įtraukus, užsiėmimas, kurį gali įvaldyti kiekvienas. Pinikai- iš mazgų rankomis pinti geometrinio rašto tekstilės gaminiai. Lietuvoje XIX–XX a. pirmoje pusėje nesudėtingais pinikų raštais puoštos kepurėlės, rankšluosčiai, nuometai, lovatiesės, paklodės, pinti krepšeliai, diržai, tinklai. Šiuo metu tiek Lietuvoje, tiek pasaulyje ši technika išgyvena renesansą dėl savo paprastumo, plačių išraiškos galimybių.
Užsiėmimo dalyvius pakviesime į pažintį su macrame pynimo technika, susipažinsime su unikalios pinikų (macrame) technikos atsiradimo istorija, vizualiai pademonstruosime šios technikos panaudojimą senovės lietuvių tekstilės gaminiuose. Kūrybinių dirbtuvių metu moksleiviai išmoks surišti plokščiąjį ir kilpinį mazgą, kiekvienas nusipins po nedidelį darbelį suvenyrą – raktų pakabuką ar juostelę. Jų kūrimui naudosime tik natūralias medžiagas (medvilnės, lino,  kanapines virvutes) bei medinius karoliukus papuošimui. Kartu su mokiniais padiskutuosime ir ekologijos bei tvarumo temomis.


Dažnai girdime pasakymą: „priklauso, kaip pažiūrėsi...“ Požiūrio taško keitimas kaip metafora dažnai taikoma politikoje, žurnalistikoje ir kitose gyvenimo srityse, bet ar suprantame tiesioginę šio posakio reikšmę? Atvirkštinės perspektyvos pamokoje suprasime optinius vaizdo susidarymo principus ir pritaikysime juos fotografuodami. Menamų linijų ir kampų pritaikymas leidžia plokštumoje didelius daiktus pavaizduoti kaip mažus, o mažus kaip didelius. Profesionalaus fotografo padedami moksleiviai, praktinių užduočių metu moksleiviai pritaikys atvirkštinės fotografijos triukus ir išmoks kurti šmaikščias nuotraukas. Pavyzdžiui, kurti superherojaus įvaizdį ir pirštu pakelti neįprastai didelius daiktus, sumažinti architektūrinio paveldo statinius išdidinant mažą objektą priekyje ir pan.


Edukacinė programa „Medžio kultūra" (5 - 8 kl.) (Nuotolinė paslauga)

Jonavos rajono savivaldybės kultūros centras

Iš visų amatų šakų Lietuvos kaime svarbiausias buvo medžio apdirbimas. Medžio apdirbimo amatininkai sudarė pačią didžiausią kaimo amatų grupę. Jai priklausė dailidės, staliai, kubiliai, račiai, ratelninkai, klumpdirbiai, skiečiai. Demonstruojant mokomojo filmo ištraukas, šie amatai pristatomi virtualiai. Didesnis dėmesys skiriamas Jonavos krašto drožybos amato puoselėtojams, tęsiantiems vietinių senųjų amatų tradicijas, atgaivinantiems užmirštas technikas bei technologijas, pritaikantiems jas šiandienos poreikiams. Demonstruojami Lietuvos kultūros tarybos finansuoto projekto „Medžio kultūra“ metu sukurtų video siužetų/ pasakojimų: „Atradimų laikas“, „Kryžių Lietuva“, „Net medis dirba pavasariais, kraudamas lapus ir žiedus", „Lietuviškai šeimai“, „Viešpatie, palaimink mūsų kasdienybę", „Dėl tavęs mano mylimas, krašte“, parengtų etnografinės ekspedicijos metu surinkta medžiaga, fragmentai. Išryškinama kryždirbystės bei liaudies skulptūros vertė. Demonstruojamas video siužetas „Šiuolaikinė liaudies skulptūra“. Užsiėmimo dalyviai virtualiai supažindinami medžio drožėjų plenero organizavimo ypatumais, skulptūrų pastatymo darbais. Video siužete užfiksuoti Krašto muziejuje vykusio medžio drožėjų plenero „Samulevičių menininkams atminti“ fragmentai: pristatomos garsių Lietuvos skulptorių Kęstučio Krasausko, Adolfo Teresiaus bei Sauliaus Lampicko mintys bei kūrybiniai darbai. Reflektuojama virtualios platformos susirašinėjimų skiltyje fiksuojant, atrenkant, aptariant naudingus požiūrius, idėjas.


Aukštaitijos nacionalinio parko ir Labanoro regioninio parko direkcija

Edukacijos dalyviai sužinos kokiu archeologiniu paveldu garsėja Aukštaitijos nacionalinis parkas. Pamatys, kas yra randama senovės gyvenvietėse. Susipažins su senovės gyventojų gyvensenos ypatumais, pirmosiomis meno apraiškomis – keramikos ornamentais, rastais parke esančiose senovės gyvenvietėse. Bandys patys įsikūnyti į prieš tūkstančius metų gyvenusių žmonių ,,kailį“ ir pasigaminti savos kūrybos senaisiais ornamentais puoštą suvenyrą-amuletą.


A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Apsilankę rašytojo Jono Biliūno tėviškės muziejuje, edukacinės programos „Jono Biliūno tiesos idealai“ dalyviai turės ypatingą galimybę išgirsti tik 28-erių metų sulaukusio rašytojo gyvenimo ir kūrybos legendą, pateikiamą vaizdingai, profesionaliai, daug plačiau, nei reikalauja literatūros ugdymo programose iškelti klausimai. Čia įsitikinama, kad J. Biliūno asmenybės moralinės vertybės tapo ir jo kūrinių pamatinėmis nuostatomis. Čia tampa suprantami rašytojo kūrybinio įkvėpimo šaltiniai: nemažos kūrinių dalies mintis užsimezgė būtent tėviškėje, kuri iki šiol saugo rašytojo įkvėpimo ženklus. Todėl unikali patirtis apie tai kalbėtis būtent rašytojo namuose, kur visa tai vyko prieš 140 metų! Programa vyksta troboje ir visoje erdvioje sodyboje, saugančioje autentiškus seniai praėjusio laiko simbolius. Programos metu būtinai simboliškai ragaujame iš seno tėviškės šulinio gelmės svirtimi pasemto skaniausio vandens. Muziejaus tikslas – su kiekvienu bendrauti meilės kalba. J. Biliūno muziejuje mes nesigėdijame ašarų, nebijome tylos, mokomės išklausyti neskubindami, nesijuokiame pašaipiai, prisipažįstame, ko nežiną. Programos dalių laikas gali būti paskirstomas, susitarus su dalyviais, pasirinkus prioritetus.


Tikslas: Ugdyti mokinių kūrybiškumą, supažindinti su tautinio paveldo kūriniais Šiaudiniais sodais bei jų gaminimo technika. Skatinti mokinius labiau pažinti save, savo gebėjimus ir juos kūrybingai reikšti.
Uždaviniai:
Kurti nuotaikingą atmosferą, kuri padeda mokytis, eksperimentuoti ir lavinti vaizduotę.
Išmokti šiaudinių žaisliukų - šiaudinukų gaminimo technikos.
Mokytis bendradarbiauti poroje.

Edukaciją pradedame nuo susipažinimo kas yra šiaudinis sodas, žaisliukas jo paskirtis, simbolika, prasmė ir naudojimas šiais laikais. Mokiniai gamina nedidelį šiaudinį žaisliuką, padeda draugui poroje, nes dažnai reikia vienam laikyti, o kitam surišti. Pabaigus pagrindinę konstrukcija visi pasirenka dekoravimo priemones (siūlus, džiovintus augalus) ir originaliai puošia savo kūrinį.

Pabaigoje bendra refleksiją. Susitikimą baigiame dekoruodami klasę arba jie nešasi savo dirbinius namo.


Indija iš arti: indiškų šokių pasirodymas

Pristatome įspūdingą indiško šokio pasirodymą, kuris atskleis šio kultūrinio fenomeno gilumą, grožį ir magiją. Kviečiame jus į kelionę po Indijos šokio pasaulį.
Šiame pasirodyme sužinosite apie klasikiniais pripažintus indiško šokio stilius, kur daugiausiai dėmesio skiriama šiaurės vakarų ir rytų šokių stiliams - Kathak ir Odissi. Šie stiliai ne tik atskleidžia šokio meistriškumą ir judesių įvairovę, bet ir perteikia indiškos estetikos elementus bei mitologinius pasakojimus.
Įžangoje sužinosite apie bendruosius indiško šokio bruožus ir jų ryšius su Indijos mitologija, dievų panteonu bei klasikine indiška estetika.
Pasirodymo metu matysite 5 klasikinius indiškus šokius. Prieš kiekvieną iš jų pristatysime šokio temą ir mitologinius vaizdinius. Kiekvienas šokis bus atliekamas su tradiciniais indiško šokio kostiumais, kurie padės jums dar labiau įsijausti į šokio pasakojimą.
Po pasirodymo kviesime moksleivius dalintis savo įspūdžiais ir aptarti kylančius klausimus ar pasidalinti savo pastebėjimais, palyginti indiško šokio fenomeną su moksleiviams gerai pažįstamais šokio stiliais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Vilniaus getas. Icchoko Rudaševskio dienoraštis

Kviečiame susipažinti su keturiolikmečiu žydų berniuku Icchoku gyvenusiu Vilniuje prieš aštuoniasdešimt metų. Kartu
skaitysime autentiškas jo dienoraščio ištraukas, sužinosime apie gyvenimą Vilniaus gete ir muziejaus ekspozicijoje ieškosime atsakymų į išsikeltus klausimus. Dirbsime tiek bendrai tiek individualiose grupelėse. Be to, užsiėmimo metu lankysimės ir Holokausto ekspozicijoje įrengtoje interaktyvioje slėptuvėje ,,Malinoje“. Kaip ji susijusi su Holokaustu, Vilniaus getu ir Icchoku? Atsakymą į šiuos ir kitus klausimus sužinosite apsilankę Holokausto ekspozicijoje. Šio užsiėmimo tikslas ne tik
geriau pažinti Holokaustą per asmeninę Icchoko Rudaševskio patirtį, bet ir skatinti kritinį santykį su istoriniais šaltiniais,
apmąstant konkretaus dienoraščio potencialą bei ribas. Tikimės, kad po užsiėmimo mokiniai gebės išskirti pagrindinius
Holokausto Lietuvoje etapus, suvokti pagrindinius aspektus, pagilins ir įtvirtins istorines žinias susijusias su šiuo laikotarpiu.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Kūrybiškumą skatinantis užsiėmimas nukels mažuosius Muziejaus lankytojus į tolimuosius viduramžius, kuomet Lietuvos valstybę nuo priešų saugojo galingose pilyse įsitvirtinę karvedžiai. Imkitės atsakingos užduoties – specialiai parengtame makete pastatykite stiprią pilį ir parenkite ją gynybai. Pažinę pilies gyvenimo įdomybes ir nusprendę, kaip pastatyti gynybinę sieną, kur apgyvendinti valdovą, karius bei amatininkus, pasirūpinkite tinkamu savo pajėgų išrikiavimu. Išdrįskite paimti į rankas kalaviją ar kovos kirvį, užsidėti šalmą ir tapkite tikru viduramžių karvedžiu!


Pristatome edukacinę programą, paremtą integruotu mokymu! Mokykitės anglų kalbos ir lietuvių literatūros vienu metu. Edukatorė perskaitys moksleiviams Maironio baladę „Jūratė ir Kastytis“ lietuvių kalba. Po to bus paskirstyti vaidmenys, išdalinti tekstai anglų kalba ir vaidinimo rekvizitai, kurie padės lengviau įsijausti ir perskaityti baladę išraiškingiau. Dalyviai, skaitydami kūrinį, bandys vaidinti, interpretuoti bei perteikti tekstą savaip. Tekstai neilgi, eiliuoti, tad mokiniams skaityti bus lengva ir smagu. Edukacinė programa anglų kalba skatins mokinius skaityti balsu ir tobulinti anglų kalbos žinias. Vaidinimas lavins saviraišką bei socialinius įgūdžius.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Visi turime tam tikrų žinių apie žemėlapius ir jų ypatybes. Jas galime naudoti ne tik orientuodamiesi aplinkoje, keliaudami, bet ir kurdami paveikslus - žemėlapius, todėl kviečiame pasitelkus šias žinias bei papildžius jas naujomis kartografijos žiniomis apie Druskininkų miesto vietą žemėlapiuose, patiems sukurti savo individualų paveikslą – žemėlapį. Kūrybinės dalies metu vaikai jį kurs pasitelkdami ebru techniką – liejant spalvas ir bandant išgauti žemėlapio formą – nuo realaus žemės reljefą atkartojančio iki kosminio, leidžiančio keliauti po galaktikas; nuo pasakiško, kur plaukia pieno upės ir stovi sūrio kalnai iki fantastinio su skraidančių drakonų bei snaudžiančių trolių karalystėmis, taip atskleisdami mums savo kūrybiškumą ir turimas žinias apie pasaulio suvokimą. Pasinerdami į kūrybinį procesą vaikai patirs ir terapinę ebru meno galią, kuri ramina mintis, išlaisvina jausmus, skatina kūrybiškumą, ugdo pasitikėjimą savimi, suartina bendram komandiniam darbui, teikia estetinį malonumą. Užsiėmimo pabaigoje bendrai su grupe bus aptariama, kokią savo pasaulio viziją - idėją jie sukūrė paveiksle – žemėlapyje ir kaip jiems tai sekėsi padaryti. Taip pat bus dalinamasi idėjomis, kur sukurtą piešinį kiekvienas edukacijos dalyvis galės panaudoti kituose (tolimesniuose) kūrybiniuose sumanymuose (karpiniams, paveikslams, atvirukams, knygų skirtukams, papuošalams, dovanų maišeliams, dėžutėms, kalėdiniams žaisliukams).


Mokslas kriminalistikoje (STEAM), tai interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kuriame susipina mokslas, menas, kultūra bei įvykdytas nusikaltimas. Kiekvienas prisilietimas – palieka pėdsaką. Tai yra pagrindinis dėsnis naudojamas kriminalistikos moksle. Kriminalistika tai yra mokslas tiriantis nusikaltimus. Šis mokslas padeda apsaugoti kultūros vertybes ir tuo pačiu prisideda prie viešosios tvarkos palaikymo. Programos metu dalyviai pasiskirstys vaidmenimis ir laboratorijose išbandys kriminalistikos mokslą. Deroglifinėje laboratorijoje nuimsite piršto antspaudus nuo įvairių paviršių, sulyginsite juos su pavyzdžiais, išsiaiškinsite kokie būna pirštų atspaudų tipai. Analizės laboratorijoje turėsite ištirti įvairius rašytinius įkalčius, išsiaiškinsime ar dokumentai, parašai nėra nesuklastoti.


Orientacinis žaidimas „Atrask ir pažink Laikinąją sostinę“ Kaune

Atrask ir pažink Laikinąją sostinę

Ar žinojai, jog Adomas Mickevičius gyveno Kaune... ir ne bet kur o „liepsnojančiame name“. Ar sugebėsi rasti jį senamiestyje?

Kodėl senamiestyje nėra pastatų aukštesnių nei 3 metrai? Ir kur galima rasti tiltą, kurį norint pereiti reikėdavo 12 dienų?

Tai tik keletas užuominų iš daugybės užduočių, kurias jums reikės išsiaiškinti. Reikės aplankyti vietas, kurių galbūt anksčiau dar nematėte! Tegul miesto gatvės, pastatai, jų užeigos ir skersgatviai prabyla! :)

Jums nebūtina įminti visų mįslių ir užduočių, bet negi pusiaukelėje pasiduosite. Laimės ta komanda, kuri surinks daugiausia taškų ir kuri greičiausia atvyks į finišo vietą!

Interaktyvios programėlės pagalba, turėsite 2 valandas neišdildomiems įspūdžiams ir nuotykiams.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Šilutės Hugo Šojaus Švėkšnos ekspozicijoje vedamo edukacinio užsiėmimo „Mano jidiš vardas“ tikslas – supažindinti užsiėmimo dalyvius su Švėkšnos žydų bendruomenės istorija, jidiš kalbos rašmenimis, pristatyti jidiš kalbą ir priminti, kad ja kadaise buvo kalbama ne tik Lietuvoje, bet ir Švėkšnoje. Pristatoma lietuvių kalbos įtaka jidiš kalbai: pateikiami pavyzdžiai, kokie lietuviški skoliniai žydų šnekamojoje kalboje prigijo ir buvo vartojami Švėkšnos miestelyje. Uždaviniai: pristatyti Švėkšnos žydų bendruomenės istoriją; papasakoti apie jidiš kalbos atsiradimą ir vartojimą Lietuvoje; naudojant antspaudukus, jidiš rašmenimis užrašyti savo vardą. Naudojamos priemonės: PowerPoint pristatymas; jidiš kalbos raidynas (pritaikytas prie lietuvių kalbos abėcėlės), padarytas antspaudukų pavidalu. Vienoje spaudo pusėje pavaizduota lotyniška raidė, o kitoje – jos atitikmuo jidiš kalbos rašmenimi. Veikla ir rezultatai: išklausę pasakojimo apie Švėkšnos žydų bendruomenę ir jidiš kalbą, edukacinio užsiėmimo dalyviai, naudodami jidiš abėcėlės raides, turi galimybę parašyti vardus (ant popieriaus, audinio ar kito paviršiaus). Užsiėmimo metu vaikams pristatoma žydų tautinė mažuma, jos kultūriniai skirtumai, siekiama, kad mokiniai būtų tolerantiški, norėtų pažinti įvairias kultūras, atsisakytų stereotipinio mąstymo.


Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Edukacinės pamokos metu vaikai ne tik linksmai praleis laiką žaisdami tradicinius žaidimus, tačiau ir sužinos įdomių faktų apie pelėdas, ir jų vaidmenį tautosakoje, dailėje, literatūroje, išmoks atpažinti pelėdų balsus. Taip pat kiekvienas mokinys sukurs ir sau pasigamins po suvenyrą- pelėdžiuką.


Aktyvūs lietuvių liaudies žaidimai ir mįslės

Užsiėmimo metu kalbėsimės apie lietuvių liaudies žaidimus. Aptarsime su kuo siejamas žaidimų atsiradimas, kokia yra žaidimų prasmė, kokios vaikų savybės yra ugdomos žaidžiant, kodėl liaudies žaidimai buvo svarbus kaimo kultūros elementas ir pan. Taip pat mokysimės dirbti komandoje, bendradarbiauti. Programos metu žaisime daug aktyvių lietuvių liaudies žaidimų: „Bendorius“, „Pelėda tupi“, „Pirtis', ,,Lazdos traukynės” ir kt. Jėgas išmėginsime spręsdami šiuolaikines mįsles ir galvosūkius. Šį galvosūkių ir mįslių rinkinį sukūrė SVEIKI SVEIKI komanda. Vaikai, norėdami išspręsti galvosūkius ir įminti visas mįsles turės dirbti komandoje, panaudoti visus savo kūno pojūčius bei loginį mąstymą, įminti l.l. mįsles (trumpą filmuką apie edukaciją galite pamatyti norodoje: http://tiny.lt/rskgffh). Edukacija atliepia „Vilnius 700“ sukaktį įtraukiant Vilniuje žaistus lietuvių liaudies žaidimus.


Miestas atsinaujina: saugoti ar ne? 9-10 KL.

Ar daug žinote apie paveldą? Nepakankamai? Šis užsiėmimas skirtas visiems, kas nori su juo susipažinti geriau! Su kultūros paveldo samprata, verte, saugojimu susipažinsite apžiūrinėdami eksponatus iš Kauno miesto muziejaus fondų, o pasivaikščiojus po M. ir K. Petrauskų namus jūsų lauks praktinė užduotis lauke. Ar jums pavyks pastebėti vertingus Žaliakalnio pastatų elementus? Kuo skiriasi tinkamai ir netinkamai prižiūrimi pastatai? Kur slypi jų vertė? Stebėdami Kauno Žaliakalnio architektūrą ir aplinką paveldo entuziastų akimis bandysite atsakyti į šiuos ir kitus klausimus, kurie, esame tikri, po edukacinio užsiėmimo taps atsakymais. Šis užsiėmimas ne tik nenuobodžiai supažindins su šiuolaikinių menininkų prieiga prie miesto temų, jis taip pat neabejotinai sužadins norą stebėti savo gyvenamąją aplinką ir ją analizuoti remiantis kultūros paveldo vertybėmis. Užsiėmimas gali būti pritaikomas mokiniams su judėjimo negalia, dėl ribotos erdvės dalyvaujant ne daugiau kaip 5 judėjimo negalią turintiems asmenims. Apie specialiųjų poreikių turinčius mokinius informuoti užsakymo metu.


Etninės kultūros edukacinių programų ciklas „Lietuvių kalendorinės šventės“

Panevėžio rajono Ėriškių kultūros centras

Edukacinių programų ciklas „Lietuvių kalendorinės šventės“ vyks Panevėžio rajono Ėriškių kultūros centro padalinyje Tradicinių amatų centre Upytės kaime. Iš molio ir šiaudų pastatytas namas, dengtas nendriniu stogu, atkartoja senybinę aukštaitišką gryčią. Edukacinės programos turinys susideda iš papročių pažinimo bei praktinio užsiėmimo. Programų praktinis užsiėmimas skirtas tradiciniams amatams. Ciklą sudaro šios programos Edukacinė programa „Girios paukšteliai ramina širdelę“. Veikla skirta Vėlinių laikui. Vėlinių prasmė ir papročiai. Raudų klausymas. Našlaitėlių dainų mokymai. Praktinis užsiėmimas – žvakių liejimo amatas. Edukacinė programa „Šiaudo šviesa“ Veikla skirta Kalėdų laikotarpiui. Kalėdų šventės papročiai, Kalėdų pramogos. Namų puošyba Kalėdų šventei. Liaudies tautosakos lobynai: pasakos, sakmės, mįslės, patarlės, priežodžiai. Kūčių, Kalėdų vaišės. Praktinis užsiėmimas – sodų iš šiaudo vėrimas. Edukacinė programa „Užgavėnės Aukštaitijoje“ Žiemos pabaigos šventė ir jų apeigos siekia pirmykštės žemdirbystės laikus, o kiekvienas švenčių papročių ir apeigų elementas turi gilią simbolinę bei maginę prasmę. Programoje: Užgavėnių tradicijos, papročiai, persirengėlių išdaigos, atliekamų veiksmų prasmė. Praktinis užsiėmimas - kaukių gamyba. Edukacinė programa „Žemės kalba margučių raštuose“. Margučių raštų ornamentika ne mažiau reikšminga . nei kitų liaudies dailės dirbinių raštai. Raštai yra iš senojo baltų ornamento, sutinkamo ant keramikos dirbinių, papuošalų, namų apyvokos rykų ir darbo įrankių puošyboje, tekstilėje. Programos metu aiškinsimės raštų simboliką, kiaušinių marginimo būdus, gilinsimės į Šv. Velykų papročius ir tradicijas. Marginsime kiaušinius vašku.


Telšių rajono savivaldybės Karolinos Praniauskaitės viešoji biblioteka

„Spalvotos kopos“ smėlio edukacija skirta 1-5 klasių vaikams pagilinti gamtos pažinimo, kūrybiškumo, saviraiškos bei  savivertės kompetencijas.
Dalyvavimas veikloje leidžia patirti kūrybinį eksperimentą: išmėginamos įvairios raiškos ir komunikavimo formos, išbandomi kūrėjo ir stebėtojo  vaidmenys. Per edukaciją ugdomas ir puoselėjamas mokinio vidinis pasaulis. Lavinami meninės raiškos gebėjimai ir vaizduotė, puoselėjamas estetinis
suvokimas. Edukacija leidžia atpažinti ir susieti naujai įgytas patirtis su turimomis formaliojo ugdymo žiniomis ir įgūdžiais.


Vaikams pelėda gerai žinomas pasakų personažas, animacinių filmų veikėjas ir kai kuriems net mylimiausias žaislas. Bet ar kada nors pagalvojome, kokios ištikrųjų yra pelėdos. Lietuvoje galime pamatyti 13 pelėdų rūšių, iš kurių net 6 įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą. Ne visos jos gyvena mūsų šalyje, kai kurios tik užklysta. Išgirsti ar pamatyti pelėdas natūraliai gamtoje nėra taip paprasta. Jei pelėda apsigyvena kaimynystėje dažnu atveju išgirsime patinuką, kuris gina gyvenamąją teritoriją ar šaukia pateles. Žmonės kalba, kad pelėdos yra protingi paukščiai, kad geba sukti galvą 360 laipsnių, na bet ar tikrai viskas yra tiesa? Daug legendų ir mitų sukurta apie šiuos paslaptinguosius paukščius. Tad kviečiame Jus užsisakyti edukaciją ir sužinoti įdomių faktų apie pelėdas, jų mitybą bei paslaptingą gyvenimo būdą. Šios edukacijos pagrindinė žinutė - kaip mes kiekvienas turime elgtis gamtoje, kokie mūsų žingsniai aptikus sužeistą paukštį. Edukacinė programa sudaryti iš dviejų dalių: teorija ir praktika. Edukacija bus vedama pirštinės lėlės (pelėdos) pagalba. Tai lėlė, kuri visada arti vaiko. Animuojama kurs gyvą santykį su vaiku. Edukacijos metu naudosime išmaniąsias technologijas, iš anksto parengtą prezentaciją papildytą nuotraukomis, vaizdo įrašais ir net pelėdų balsais. Šios edukacijos lektorė - pedagogė, ornitologė Ingrida Lagunavičienė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


„ Molio kelionės‘‘ Keramikos edukacinė programa (Išvažiuojamoji)

Išvažiuojamoji keramikos edukacinė programa ,,Molio kelionės“ Programos pradžioje apžvelgsime keramikos raidą, susipažinsite su lietuvių liaudies lipdymo, dekoravimo tradicijomis, technikomis. Programa pritaikyta 1-12 kl. mokiniams, pagal amžių, gebėjimus, specialiuosius gebėjimus, poreikius. Kuriant tradicinius keraminius indus, figūrėles ar kitokios paskirties darbelius, svarbu išlaikyti tradicijas: formas, spalvas, ornamentus. Stengsimės tradicijas tęsti, tačiau kiekvieno mokinio kūrybiškumas, jo supratimas, gebėjimas interpretuoti savaip, visada bus palaikomas, kiekvieno vidinis pasaulis yra kitoks, ir tai yra neatsiejama žmogiškoji vertybė. Lipdysime iš raudono, gelsvo, balto molio, taip pat šamoto. Lipdysime iš molio virvelių, formuosime darbus iš molio rutulio, junksime įvairias technikas .Darbo pradžioje nutarsime kokią techniką ir kokį molį naudosime užsiėmimo metu. Dekoruosime įvairiais būdais, taip pat archajiniais motyvais – linijomis, taškeliais, spiralėmis, įspaudais, bei savo sukurtais dekoro elementais ir ornamentais. Sužinosite kas yra juodoji keramika, archajiškoji raugo technika. Bus parodyti lipdyti pavyzdžiai. Sužinosite kas yra glazūra, angobas, kam ir kaip naudojami. Pilnai užbaigti darbus, reikalingi du užsiėmimai. Pirmojo užsiėmimo metu lipdysime savo kūrinį, jį puošime ornamentais, detalėmis, išdžiovintus darbus išdegsime specialioje krosnyje. Antro susitikimo metu vyksta glazūravimas, po glazūravimo darbai išdegami dar kartą , po išdegimo darbai keliauja pas autorius. Vieno užsiėmimo trukmė 60 min. Po edukacijos , mokiniams bus lengviau suprasti apie keramiką, jie turės žinių apie lipdymo, dekoravimo, darbų džiovinimo, degimo specifiką. Susipažins su keramikos dirbinio komponavimo principais. Molis - reikšminga priemonė, kūrybiniams, meniniams gebėjimams, estetikai ugdyti. Padės suprasti lietuvių liaudies meną, tautos paveldą, jo prasmę, išlikimo ir palikimo vertę. Skatins kurti gražų pasaulį.


Nuotolinė literatūros-teatro pamoka „Antikinės dramos ir teatro analizė: Sofoklio tragedija „ANTIGONĖ“

Tai savita nuotolinė literatūros ir teatro jungties pamoka, kurios objektas – Sofoklio tragedija „Antigonė“ bei jos sceninė interpretaciją. Pamokos autorė ir vedančioji - Solo teatro aktorė ir režisierė Birutė Mar, sukūrusi spektaklį „Antigonė“ Sofoklio dramos motyvais. Ji glaustai apžvelgia antikinę literatūrą ir teatrą, pasitelkdama savo teatrinių kelionių patirtis (aktorė dalyvavo antikinio teatro simpoziumuose bei festivaliuose Kipre, Graikijoje, Turkijoje), taip pat supažindina su Sofoklio drama „Antigonė“ – jos personažais, antikinės dramos struktūra, ypatinga antikinės dramos choro reikšme. Antroje pamokos dalyje aktorė ir režisierė pristato savo sukurto spektaklio „Antigonė“ fragmentus, kuriame ji atlieka šešių Sofoklio dramos „Antigonė“ personažų vaidmenis – Antigonės, jos sesers Ismenės, karaliaus Kreonto, jo sūnaus ir Antigonės sužadėtinio Haimono, sargybinio bei žynio Teiresijaus. Taip pat pristato antikinio choro epizodus spektaklyje, kuris įkūnyja beveidės, gebančios prisitaikyti nūdienos visuomenės paveikslą (choras įkūnytas įspūdingoje videoprojekcijoje, autorius Andrius Jakučionis, kompozitorius Antanas Kučinskas). Pamokos pabaigoje – interaktyvus moksleivių pokalbis su aktore ir režisiere, kuriame bus atsakoma į moksleivių klausimus, bus diskutuojama apie antikinės literatūros aktualumą nūdienos pasaulyje, apie šiuolaikinio teatro galimybes savitai ir autentiškai interpretuoti antikinę dramą. Moksleiviams bus siūloma užduotis sukurti savą, nešablonišką klasikinės graikų dramos sceninės interpretacijos sumanymą, taip skatinant juos individualiai mąstyti, suvokti praeities ir dabarties sąsajas, kurias atspindi klasikinė literatūra. Birutės Mar sukurtas spektaklis „Antigonė“ jau buvo pristatytas eilėje tarptautinių teatro festivalių ir pelnė ne vieną apdovanojimą už aktorinį meistriškumą bei interpretacijos originalumą. Šis edukacinis renginys bus pristatomas nuotoliniu būdu


Vilkaviškio rajono Suvalkijos (Sūduvos) kultūros centras-muziejus

Edukacinėje programoje „Matai ir matavimas senovėje“ mokiniai supažindinami su matavimo atsiradimo istorija, matavimo būdų ir priemonių raida, su įvairių laikų matais, mokysis juos atpažinti ir jais naudotis. Žaisdami, spręsdami kryžiažodžius, atlikdami kūrybines užduotis įtvirtins gautas žinias. Ši edukacinė programa papildo matematikos ir istorijos programų temas, ugdo socialinio gyvenimo įvairiais laikais sampratą.


Lemtingi pasirinkimai (literatūros edukacija pagal Ilonos Ežerinytės prozą paaugliams)

Kiekvieno gyvenime daug ką lemia pasirinkimai. Kas priverčia knygos veikėjus pasielgti vienaip ar kitaip? Kokie jų pasirinkimai lemia tolesnę siužeto eigą? Kaip vystytųsi istorija, jei pasirinkimas būtų buvęs kitoks? Šioje literatūros edukacijoje, remiantis mokinių pasirinkta Ilonos Ežerinytės knyga („Sutikti eidą“. „Verksnių klubas“, „Skiriama Rivai“ ar „Dabar Marselis“), analizuojamos paauglių gyvenimo situacijos, pateikiamos divergentinį mąstymą skatinančios užduotys, kai iškilusioms veikėjų problemoms ieškoma alternatyvių sprendimų. Edukacija skirta 7 - 8  klasių mokiniams.


Edukacinis užsiėmimas „Senoji Šiaulių miesto iždinė - kultūros paveldo objektas“

Buvusios miesto iždinės (banko) pastatas yra pačiame miesto centre, istorinėje jo dalyje. Tai vienas iš nedaugelio išlikusių XX a. pradžios istorinių pastatų Šiauliuose (architektas - Stanislovas Kačkovskis). Edukacinis užsiėmimas skirtas pristatyti mokiniams buvusią miesto iždinę bei šalia jos esančius vertingus kultūros paveldo objektus. Jo metu supažindinsime mokinius su pastato raidos istorija, ją papildydami nuotraukose užfiksuotais vaizdais bei pačiu iždinės pastatu. Apžiūrėsime neoklasicizmo stiliaus banko statinį, įvertinsime jo architektūros pokyčius nuo statybų pradžios (1907 – 1908m.) iki dabartinių laikų. Vaikai galės apžiūrėti pastato viduje esančią didžiąją „Lobyno saugyklą“ pinigams laikyti, seifus, pasivaikščioti po buvusio banko patalpas. Šio užsiėmimo metu vaikams bus pateikiamos trumpos pastabumą ir dėmesingumą lavinančios užduotys, klausimai. Pažintinės - mokomosios ekskursijos „Aplink buvusią miesto „Lobyno saugyklą“ metu apžiūrėsime Didždvario rūmus, pasivaikščiosime po Prisikėlimo aikštę, miesto senąjį parką, Aušros alėją. Šiuos objektus apjungėme į vieną kultūrinį kraštovaizdį, siekdami sukelti mokiniams daugiau teigiamų asmeninių pojūčių, emocijų bei patraukliau perteikti to laikmečio architektūros stilių. Mokiniai edukacijos metu pildys praktinės veiklos užduočių lapus, o jos pabaigoje pristatys ir aptars savo grupių atliktus darbus, pasidalins patirtais įspūdžiais ir emocijomis. Pagalvosime apie vertybę nuostatą - kultūros paveldas svarbus ir brangus turtas, kurį turime išsaugoti ateities kartoms.


Ar žinote, kad kiškis yra vienas dažniausiai sutinkamų gyvūnų literatūroje ir kine? Koks jis būna? Kokiomis charakterio savybėmis pasižymi? Kokios personažo detalės išduoda šias savybes. Analizuosime įvairius kiškių personažų pavyzdžius knygose ir filmuose, aptarsime, kurie jų vaikams labiausiai įsiminė ir patiko, kas sukuria vieną ar kitą personažą. O kūrybinės praktinės dalies metu kiekvienas kurs savo kiškio personažą iš medinių detalių, kurį pristatys draugams.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Paslapčių pilnos lietuvių liaudies pasakos. O kiek daug jose netikėčiausių istorijų, kurių pagrindinis veikėjas – velnias. Ar žinote kas jis toks, šis nenuorama ponaitis? Kiek vardų jis turi, kur jam patinka gyventi, ką jis labiausiai mėgsta veikti ? Tad jeigu esate drąsūs ir smalsūs būtinai ateikite pas mus. Nereikia bijoti ar abejoti, nes mūsų pasakėlės visuomet turi laimingą pabaigą!


Edukacinė programa „Suvaidink man eilėraštį“ sujungia poezijos skaitymą ir teatrą, skatindama vaikų kūrybiškumą, kalbos mokymąsi bei bendradarbiavimą. Užsiėmimo metu moksleiviai susipažins su žymių lietuvių vaikų poetų kūriniais, kuriuos inscenizuos scenoke. Kūrybinėje aplinkoje jie kurs pasirodymus, naudodami kostiumus, dekoracijas bei scenos elementus. Ši veikla lavina vaizduotę, atmintį, kalbinę raišką bei saviraišką, o darbas grupėse stiprina bendradarbiavimo ir viešojo kalbėjimo įgūdžius. Po pasirodymų vaikai reflektuos kūrybinį procesą, ugdydami savo gebėjimą analizuoti ir tobulėti.


„Tirliuko sodas“. Kuriame knygos dioramas su rašytoja Alvile Rimaite

Literatūrinio-edukacinio užsiėmimo metu bus kalbama apie knygą „Tirliuko sodas“. Ką darytum, jei sužinotum, jog tavo pasaulis skaičiuoja paskutines dienas? Kad visa, kas tau brangu, pasmerkta pražūčiai? Vandens lašelis Tirliukas ryžtasi išgelbėti savąjį pasaulį – taip karštai branginamą sodą: gimtąją kūdrą, upeliuką, kailiniuotą, sparnuotą, dūzgiančią, žiedais bei žolynais šnarančią ir šakomis siūbuojančią gyvybę. Tačiau kaip nuveikti jūros didumo darbą, jei esi tik mažas lašelis?
Po perskaitytos knygos ištraukos vaikai su rašytoja diskutuos apie mažo galimybes dideliame pasaulyje, apie pilietiškumą ir ryžtą kovoti už tai, kas brangu ir svarbu. Taip pat bus kalbama apie gamtą, būtinybę ją saugoti, darnų bendrabūvį su gamta. Antroji užsiėmimo dalis – kūrybinės dioramos dirbtuvės. Kuriama grupėmis, 1 dioramą kuria 5–8 vaikai. Naudodami gamtos gėrybes ir antrines žaliavas atkursime knygos „Tirliuko sodas“ scenas dėžutėse. Sodas, miškas, pieva ar pelkė – kiekviena grupė pasirinks, kurią mūsų gamtos pasaulio dalį vaizduoti. Bus piešiama, kerpama, klijuojama, lankstoma, lipdoma. Užsiėmimo tikslas – skatinti moksleivių domėjimąsi literatūra, ugdyti kūrybiškumą, pilietiškumą, kultūrinį sąmoningumą, dėmesį bendrabūviui ir tvarumui.
Sukurtas dioramas vaikai galės naudoti tęstinei veiklai – lietuvių kalbos ar pasaulio pažinimo pamokoms, klasei papuošti, žaidybinei veiklai.


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

„Iliuzijos: mokslas, mistika ar apgaulė“ yra edukacinė programa, interaktyviai, parankinėmis priemonėmis pristatanti iliuzijas kaip mistinį ir tuo pat metu mokslo nagrinėjamą reiškinį. Programos tikslas – supažindinti mokinius su galimybe moksliškai suprasti įvairias meno šakas. Gilinti žinias apie pasaulio suvokimą. Programos uždaviniai: paaiškinti mokiniams žmogaus pasaulio suvokimo mechanizmą; padėti suprasti įvairias iliuzijų rūšis; padėti suvokti iliuzijų taikymo priežastis ir tikslus; supažindinti su iliuzijų taikymu įvairiose meno srityse; Edukacijos metu naudojami įvairūs metodai: pasakojimas, pokalbis, minčių lietus, bandymai pasitelkiant specialiai sukurtas pagalbines priemones, interaktyvūs eksponatai. Po edukacinės ir interaktyviosios dalies mokiniai gali perprasti, kokiu būdu sukeliami iliuziniai efektai ir kaip jie gali būti taikomi kasdieniame pasaulyje.


Tikslas – skatinti mokinių domėjimąsi Užgavėnių šventės papročiais, skatinti tradicijų testinumą, parodyti Užgavėnių kaukių personažų įvairovę. Uždaviniai: 1. Skatinti mokinių domėjimąsi etnine kultūra. 2. Supažindinti su svarbiausiais Užgavėnių papročiais ir pagrindiniais personažais 3. Supažindinti su papjė mašė darbo metodika ir pasigaminti kaukę pagal šią techniką.4. Skatinti mokinių smalsumą, vaizduotę, norą kurti, improvizuoti. Priemonės: kaukių pagrindai, indai, lipalas, laikraščiai, plėvelė, popierius ir kitos priemonės kaukės dekoravimui. Metodai: pasakojimas, aiškinimas, diskusija, kaukių demonstravimas, stebėjimas, individualus kūrybinis darbas. Veiklos aprašymas: užsiėmimo dalyviai ekspozicijoje supažindinami su kaukių paroda. Dalyviai susipažįsta su persirengėlių vaikštynėmis, dainomis. Užsiėmimo metu jie sužino, kas yra Užgavėnės, kodėl per šią šventę vejama iš kiemo žiema ir kviečiamas pavasaris, kodėl deginama Morė, laistoma vandeniu, kodėl reikėjo daug riebiai valgyti – dažniausiai 7, 9, 12 kartų. Per Užgavėnes rengiamas karnavalas – žmonės persirengia įvairiais gyvūnais ir kitomis būtybėmis. Praktinio užsiėmimo metu dalyviai mokomi pasigaminti charakteringą kaukę papjė mašė technika. Siektini rezultatai Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai geriau suvoks praeities kultūrinio-paprotinio palikimo unikalumą ir svarbą šiomis dienomis. Suvoks liaudies meną, susipažins su įdomiomis ir galbūt dar nežinomomis Užgavėnių šventės tradicijomis. Lavins vaizduotę, kūrybinį mąstymą. Pasigamins Užgavėnių kaukę papjė mašė technika.


Edukacijos dalyviai susipažins su tradiciniu kiaušinių marginimo bičių vašku technika. Tai nuostabi ir įtraukianti programa, tinkanti tiek patiems mažiausiems, tiek vyresniųjų klasių moksleiviams. Pažinsime senuosius lietuvių raštus ir simbolius, aiškinsimės jų reikšmes. Edukacijos metu dalyviai pasiners į margučių raštų įvairovę, o numargintą kiaušinį merksime į dažus. Visomis priemonėmis pasirūpiname.

Klaipėdos krašto metai; Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai

Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Kritinio mąstymo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Pažinimo kompetencija


Edukacija „Literatūra ir etnokultūra“ 11 klasei

Prakalbus apie tautinę kultūrą, tradicijas, mokiniai abejingai purto galvas? Literatūros pamokos kelia nuobodulį?
O kas, jei abu šiuos dalykus sujungtume į vieną?

Edukacijos „Literatūra ir etnokultūra“ metu leisimės į lietuvių literatūros pasaulį: ne tik analizuosime jo bendrą nuotaiką, pagrindines perduodamas vertybes, idėjas, bet ir etninės kultūros ženklus jame. Kas buvo svarbu praeities autoriams? Kaip atrodė jų aprašoma kasdienybė? Kokius literatūrinius įvaizdžius leido perteikti jų aprašyti etninės kultūros simboliai, tradicijos, kasdieniai veiksmai?
Apie tai ir bus šis susitikimas. Ne tik kalbomis, bet ir veiksmais – patirtiniais pratimais, komandinėmis užduotimis, aktyviomis diskusijomis – stengsimės pasibelsti į lietuvių literatūroje perteikiamų minčių esmę bei pažvelgti į jų kontekstą nauju, neįprastu žvilgsniu.

Edukacijos metu nagrinėjami pasirinkti ir iš anksto suderinti lietuvių literatūros kūriniai: K. Donelaičio „Metai“, A. Mickevičiaus „Vėlinės“, Šatrijos Raganos „Sename dvare“, J. Tumo-Vaižganto „Dėdės ir dėdienės“, V. Mykolaičio-Putino „Altorių šešėly“, J. Biliūno apsakymai, Maironio, J. Aisčio, H. Radausko lyrika ir kitų autorių įvairių žanrų literatūros kūriniai.
Užsiėmimus veda genealogijos, giminės ir krašto istorijos, tradicinės kultūros tyrinėtoja, neformalaus švietimo specialistė Evelina Viktorija Žemeikytė. Daugiau informacijos rasite www.stipriosšaknys.lt. Prieš rezervuodami laiką būtinai susisiekite telefonu +37068604519.


Kūrybinio rašymo edukacija su rašytoja Ilona Ežerinyte "O jeigu sukurtume bestselerį?" (Išvažiuojamoji)

Kūrybinio rašymo edukacija su rašytoja Ilona Ežerinyte „O jeigu parašytume bestselerį?“. Kas yra bestseleris? Ką reiškia šis žodis ir kada jis atsirado? Kas būdinga bestseleriui ir kaip jį parašyti? Į šiuos ir kitus klausimus mokiniai ieškos atsakymų patys individualiai, grupėmis ir padedami edukatorės, kitaip sakant, darys tai, ką jau kelis amžius bando suvokti literatūros tyrėjai – ar populiariosios knygos turi ką nors bendra, jei taip - kokie tie bendrumai? Edukacijos dalyviai, pasitelkę teksto analizės įgūdžius, tirs trumpas populiariausių knygų vaikams ir paaugliams ištraukas ir darys išvadas, kurias pristatys savo klasės draugams. Taip suformulavę kelis bestselerio bruožus, bandys grupėmis kurti istoriją, gavę kai kuriuos privalomus siužeto elementus. Savo kūrinio fragmentą kiekviena grupė pristatys visai klasei, fragmentai pagal tam tikrą schemą čia ir dabar bus jungiami į vientisą kūrinį.


Panevėžio rajono savivaldybės viešoji biblioteka

Edukacinė programa skirta supažindinti dalyvius su Lietuvos valstybingumo ir knygnešystės istorija. Programa vyksta J.Tumo-Vaižganto ir knygnešių muziejuje, kur dalyviai autentiškoje aplinkoje gali tiesiogiai susipažinti su istoriniu svirnu, ir jose esančiomis ekspozicijiomis, knygnešių slėptuve. Dalyviai įtraukiami į interaktyvias veiklas ir žaidimus,  skatinančius pajusti to laikmečio kultūrinį kontekstą, lavinti savo bendravimo įgūdžius, kritinį mąstymą.
Programa siekiama stiprinti dalyvių pilietines ir patriotines pozicijas, ugdyti jų kultūrinį identitetą ir skatinti aktyvų dalyvavimą visuomenės gyvenime. Tikimasi, kad dalyviai ne tik įgis naujų žinių, bet ir patirs emocinį ryšį su Lietuvos istorija, kas prisidės prie bendros kultūrinės atminties išsaugojimo.


Grafiti piešiniai: meninė raiška ar miestą teršianti keverzonė?

Skirtingų meno išraiškų ir savo miesto pažinimas per gatvės meno grafiti tyrinėjimą. Edukacija ugdo pastabumą ir atidumą, moko argumentuotai diskutuoti grupėse ir kritiškai mąstyti bei pasirinkti. Stebėdami grafiti gatvėje, mokiniai išplečia meno suvokimą už muziejaus ribų, tačiau kartu kelia atsakomybės bei meno vertės klausimus. Šioje edukacijoje Vilniaus miesto viešosiose erdvėse esančius grafiti kūrinius naudojame kaip objektą diskusijai ir vaizdinę priemonę, kelti klausimus, diskutuoti ir argumentuotai reikšti savo nuomonę, mokytis diskutuoti ir rasti bendrą kūrybišką sprendimą dirbant grupėse.


Rankų šešėlių teatro ,,Budrugana Lietuva” aktorės, kūrybinių dirbtuvių metu, kartu su dalyviais išlaisvins mūsų pačių rankose slypinčias šešėlių personažus, kurie atgims pasakėčių personažais. O jie tikrai turi mus ko pamokyti.

Dirbtuvėse dalyviai susipažins su unikalia rankų šešėlių teatro technika, jos istorija. Susipažins su pasakėčių pagrindiniais bruožais, sužinos kokių priemonių reikia, norint šešėlių teatrą susikurti namie, bei kurs pasirodymą pagal pasirinktą pasakėčią naudodami tik iš rankų sukurtais šešėlių personažais. Dirbtuves vainikuosime pasakėčių istorijomis atgimusiomis šešėlių ekrane!


Edukacinės programos „Šakočio kelias iki mūsų stalo”. Sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite gamybos procesą, lankysitės vieninteliame pasaulyje šakočių muziejuje. Iš ko ir kaip kepamas šakotis? Kuo skiriasi šakotis nuo „baumkūcheno“? Kokį šakotį mūsų protėviai kepė akmens amžiuje? Koks buvo mėgstamiausias legendinės kunigaikštienės Barboros Radvilaitės desertas? Atsakymus į šiuos ir daugiau klausimų sužinosite pas mus apsilankę ir paragavę atviroje židinio liepsnoje ką tik iškepto šakočio. Programos metu ne tik sužinosite šakočio atsiradimo istoriją, pamatysite visą gamybos procesą, bet ir patys jame dalyvausite ir, žinoma, ragausite. Po profesionaliai įgarsinto filmo peržiūros, programos dalyviai savo žinias apie šakotį įtvirtins atsakinėdami į edukatorės užduodamus klausimus, o teisingai atsakiusiųjų lauks staigmenos. Degustacijos metu svečiams patiekiama dar dviejų rūšių tradicinių skanėstų. Tai puiki galimybė paskanauti kitokių šakočių ir palyginti jų skonius. Edukacinės programos tikslas ugdyti tautinę savimonę ir savigarbą turinčią asmenybę, puoselėjant etnokultūrą bei išsaugant tradicijas. Ši edukacinė programa vyksta specialioje salėje, talpinančioje iki 60 mokinių. Interjeras primena uolą ir grąžina mus į akmens amžiaus laikus, nuo kurių ir prasidėjo šakočio atsiradimo istorija. Edukacija pradedama šakočio kepimu židinyje, ant atviros ugnies. Kepimo metu rodomas filmukas, pasakojama apie šakočių kilmę, jų rūšis, senuosius ir dabartinius kepimo būdus. Klausantis pasakojimo apie šakočius, dalyviai pakviečiami ragauti kelių rūšių šakočio ir vaišintis arbata. Mokiniai supažindami su pirmosiomis žiniomis apie šakotį rašytiniuose šaltiniuose, kaip senovėje buvo kepami šakočiai, kokie populiariausi kepimo būdai menami, kas dažniausiai kepdavo šakočius ir kodėl jų receptai buvo laikomi paslaptyje, kada į Lietuvą atkeliavo šakotis ir kas pirmieji jį pradėjo mūsų šalyje kepti. Dalyviai supažindami su skirtingų Pasaulio šalių šakočio analogais.


M. K. Čiurlionio kūryba paremtas virtualios realybės filmas "Pasaulių sutvėrimas" Jūsų mokykloje

2025 metais švęsime reikšmingą įvykį – 150-ąsias M. K. Čiurlionio gimimo metines! Kviečiame jus į nepakartojamą edukacinę kelionę kartu su virtualios realybės filmu „Pasaulių sutvėrimas“, kuris gali atvykti ir į Jūsų mokyklą!
Šiame filme, sukurtame remiantis M. K. Čiurlionio kūryba, naudojant virtualios realybės technologijas, mokiniai gali pasinerti į menininko vaizduojamą pasaulį kaip niekada anksčiau. Filmas „Pasaulių sutvėrimas“, tai sėkmingo filmo „Angelų takais“ antroji dalis, kuri leidžia perkelti mokinius į įspūdingą Čiurlionio kūrinių visatą. Naudodami virtualios realybės akinius, mokiniai tiesiogiai sąveikauja su paveikslais ir muzikos kūriniais. Keliaudami per interaktyvią aplinką, išvysta tokius žymius paveikslus kaip „Karalių pasaka“, „Pasaulio sutvėrimas“, „Tvanas“, triptikus „Pasaka“ ir daugelį kitų. Filmas sujungia vaizdus su kūrėjo simfoninių poemų fragmentais ir aplinkos garsais, suteikdamas nepamirštamą meno patyrimą.
Mūsų edukacija pritaikyta visoms amžiaus grupėms – nuo pradinukų iki vyresniųjų klasių mokinių, ir kiekvienam dalyviui suteikia galimybę atrasti ypatingų ir įkvėpiančių emocijų. Ši edukacija gilina supratimą apie Čiurlionio meninį palikimą, praplečia kultūrinį akiratį ir skatina kūrybiškumą. Edukacijos dalyviai turi galimybę išbandyti šiuolaikines technologijas ir patirti meną iš naujos, modernios perspektyvos.
Esame pasiruošę atvykti į Jūsų mokymosi įstaigą su visa būtina įranga, kad jūsų mokiniai galėtų mėgautis šia išskirtine virtualios realybės patirtimi. Pasinerkite į nepaprastą Čiurlionio kūrybos pasaulį ir atraskite, kaip menas gali susilieti su moderniausiomis technologijomis, suteikdamas unikalią ir nepamirštamą patirtį.
Leiskite savo mokyklai tapti dalimi šventinio įvykio – švęskime M. K. Čiurlionio jubiliejų kartu Jūsų mokykloje!

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Senųjų kultūrų pėdsakais: nuo šventyklų istorijos iki vabalų ekonomikos (Nuotolinė paslauga)

Pamoka su kinu: akmeniniai Dievų veidai stebi kiekvieną, įžengianti pro užburiančio Angkoro vartus Kambodžoje, kurio rūmų labirintai taisyklinga geometrija pasklinda į keturias pasaulio šalis, pasitinka šventyklos kaip meno kūriniai, statūs laiptai veda aukštyn į bokštus, nuo kurių žvilgsnis aprėpia didžiausią pasaulyje priešindustrinės eros miestą. Mažai rasime tokių senųjų kultūrų, kurios dingtų staiga, aikštėse nutiltų prašmatnios iškilmės, o šventyklas prarytų medžiai smaugikai. Civilizacijos saulėlydžio sulaukė ir senoji Siamo karalystė Tailande. Stebuklinga vieta: besišypsantis Budos veidas medyje, kurio neapaugo orinės šaknys. Tviskantis karalių auksas: Tailando karalių dinastija. Tajų kultūra – mandagumas, švelnumas ir nuolankumas. Pasaulio religijos: budizmas, hinduizmas – žymiausios šventyklos ir ritualai. Ką reikia žinoti įeinant į šventyklas, kas neįsileidžia kitatikių? Aukos dievams ir vandenynų ekologija. Kaučiuko pramonė Tailande. Kaip atrodo plantacijos, iš medžio tekantis lateksas? Šilkverpių ferma Kambodžoje: lervų vystymosi stadijos, kaip išvyniojamas šilko siūlas, kaip gimsta brangiausi pasaulyje šilko audiniai, kiek uždirba audėjos? Kaip atpažinti natūralų šilką? Kodėl Azijos gyventojai pamėgo vabalus, kirmėles, vorus, svirplius ir kitus „skanėstus“? Etnomofagija Europoje nepriimtina, tačiau paragavus nuomonė keičiasi – virtą kukurūzą primenanti šilkverpio lerva skani ir lietuviams. Kokias pasekmes sukelia šiuolaikinių beraščių karta – 20-metis triračio taksi vairuotojas nemoka perskaityti pavadinimo žemėlapyje. Drėgnieji tropiniai miškai – pamiršk minkštas lietuviškas samanas, jei nori prisėsti – pasikabink hamaką virš termitų bokštų. Filmo trukmė (40 min). Refleksija: diskusija, analizė, vertinimas (5 min). Edukacija: pinigų kolekcija – pasaulio lyderiai ir UNESCO saugomi objektai ant banknotų. Kokie Lietuvos nematerialios kultūros, mokslo ir gamtos objektai, įtraukti į UNESCO sąrašą, įamžinti ant 2 eurų monetos? (5 min).


Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejus

Tikslas. Supažindinti mokinius su knygrišystės amatu.
Uždaviniai.
1. Apžvelgti knygos sandarą, įvardinti jos dalis.
2. Susipažinti su knygrišio instrumentais ir priemonėmis.
3. Įgytas žinias pritaikyti dekoruojant vieno lanko knygelę.
Kasdien mes atsikeliame ir apsirengiame. Vieni mūsų rūbai plonesni, kiti – šiltesni. Kaip manote, kalbėdami apie knygą, galime sakyti, kad ir ji turi savo rūbą?
Edukacinio užsiėmimo metu aiškinsimės kas yra viršutinis knygos rūbas, plonesnis jos rūbas, o kur knygos kūnas? Suprantama, jums kilo dar daugiau klausimų apie knygą ir žmones, kurie jas gamina. Tik atvykę į Pagėgių savivaldybės Martyno Jankaus muziejaus edukacinius užsiėmimus galėsite daug sužinoti ir patirti, išbandyti ir sukurti. Sužinosite iš ko ir kaip buvo rišamos knygos, kokia buvo jų reikšmė ir paskirtis. Sužinosite naujų knygrišystės sąvokų, terminų, susipažinsite su knygrišio įrankiais, pritaikysite juos praktiniame darbe. Lavinsime mokinių vaizduotę ir kūrybiškumą mokydami knygos dekoravimo paslapčių. Supažindinsime su autentiškomis auksavimo priemonėmis ir įrankiais. Sudarysime galimybę patiems dekoruoti knygelės  viršelį auksavimo būdu.
Kuo daugiau sužinome, tuo platesni mūsų kūrybiškumo laukai.


Viešoji įstaiga Žydų kultūros ir informacijos centras

Žydų kultūros ir informacijos centras daugiau kaip 10 metų kviečia 6–12 klasių moksleivius išklausyti paskaitą apie II pasaulinio karo metais nacistinės Vokietijos vykdomą žydų tautos genocidą pasaulyje ir Lietuvoje. Paskaitai-edukacijai pasirinkta pakankamai siaura mokyklinės programos tema: žydų tautos Holokaustas. Paskaita išplečia Lietuvos mokyklose istorijos pamokų programą, pažindina moksleivius su nacistinės Vokietijos vykdytu žydų tautos genocidu pasaulyje ir Lietuvoje, o „malinos“ (taip Vilniaus gete buvo vadintos slėptuvės) rekonstrukcija leidžia moksleiviams pajusti žydų, įkalintų gete, patirtus siaubus. Paskaita susisieja ir su mokyklose vykdoma pilietinio ugdymo programa, o lektorių sukonstruotas dialogas su moksleiviais skatina nepriklausomos nuomonės formavimą, gebėjimą analizuoti ir vertinti įvairias situacijas, daryti savarankiškas išvadas, argumentuotai išsakyti nuomonę. Taip ugdomas kritinis mąstymas, gebėjimas nagrinėti ir kritiškai interpretuoti šaltinius. Edukacijoje siūloma Holokausto temos kontekste ugdyti ir konkrečius įgūdžius, tokius kaip analizė, vertinimas, paaiškinimas, hipotezių kūrimas, savireguliacija.
Edukacijos metu moksleiviai, atsižvelgdami į skirtingas perspektyvas, skatinami rekonstruoti Antro pasaulinio karo metu Vilniaus geto teritorijoje realiai egzistavusią slėptuvę aprašytą Abraomo Suckeverio knygoje "Iš Vilniaus geto 1941-1944", išleistoje 1947 metais. Per tam tikras prieigas (geto plano fragmento analizė, požeminių komunikacijų tinklo struktūros nagrinėjimas ir kt.) moksleiviai tobulina dalykines žinias bei gebėjimus analizuoti šaltinius.
Gilinantis į Antrojo pasaulinio karo brutalumą pravedant paraleles su nūdienos pasaulio aktualijomis ugdomas pilietinis tapatumas ir gebėjimas konstruktyviai užkirsti kelią, valdyti ir spręsti konfliktines situacijas.


Edukacinę veiklą veda turinti pedagoginį išsilavinimą, tradicinių amatų meistrė, duonos kepėja, Miglė Dalgedaitė. Nuo 2011 metų, autentiškoje savo sodyboje, kurioje gyvena jau 6-oji karta, edukatorė organizuoja vaikams veiklas, kurios - skatina vaikų kritinį mąstymą, ugdo mokinio kultūrinę savimonę, stiprina kūrybiškumą, ugdo komunikavimo ir pažinimo kompetencijas, formuoja mokinių kultūros vartojimo įpročius.
Edukacinės veiklos metu organizuojama ir įgyvendinama inovatyvi ir kūrybiškumą skatinanti veikla; taikomų metodų pagalba mokiniai bus skatinami generuoti idėjas, kritiškai mąstyti, kelti klausimus, įžvelgti sąsajas; bus sudarytos sąlygos mokiniams būti unikaliais, leisti kelti ir įgyvendinti savo idėjas; veiklos pritaikytos prie kiekvienos amžiaus grupės poreikių, žinių, galimybių priimti ir suvokti informaciją, formuoti mokinių kultūrinius įpročius; bus užtikrinti veiklų nuoseklumas, detalumas ir tarpusavio dermė; papildytos bendrąsios ir specialiąsiis žinios, skatinant kūrybišką mokinių veiklą.
Atvykę į edukatorės sodybą, muziejaus patalpose, tarp senovinių rakandų, šalia duonkepio pečiaus, vaikai bus supažindinti su margučių raštais, simboliais, jų reikšmėmis. Nagrinėsime kaip pasigaminti natūralius dažus, kokios spalvų reikšmės. Kalbėsimės apie Velykų papročius, tradicijas. Mokoma kopijuoti, atkartoti simbolius, kurti savo unikalius simbolius ir suteikti jiems reikšmę. Praktinė užduotis - margučių marginimas vašku pasirinktais arba savo unikaliais, sugalvotais raštais. Vėliau kiaušiniai dažomi vaikų pasirinktoje spalvoje. Kol kiaušiniai džiūsta, su vaikais žaidžiame senovinius žaidimus, naginėjame senovinius rakandus, vaišinamės arbata. Po veiklos kiekvienas į namus paiima savo unikaliai numargintą kiaušinį.


„Pažinti meną pojūčiais: Lietuvos dailė XVI – XX a. pr.“

Paveikslas gali būti išvystas ne tik akimis, jį galima pajausti liečiant įvairius reljefus ir paviršius. Vilniaus paveikslų galerija kviečia žmones su regos negalia pasinerti į senąją Lietuvos dailę, ekskursijos metu išgirsti pasakojimus apie Lietuvos dailę, pasinaudojant ypatingu leidiniu, kuriame pristatomos reljefinės kūrinių kopijos bei tekstai apie eksponatus Brailio raštu.


Šioje pamokoje susipažinsite su populiariausiu Kinijos simboliu drakonu, atrasite jo kilmės istoriją, sužinosite, kuo skiriasi Rytų ir Vakarų pasaulio drakonai, bandysite juos atpažinti populiarioje kultūroje, atrasti juos eksponatuose, saugomuose Nacionaliniame M. K. Čiurlionio dailės muziejuje, Kaune.


Grožio paslaptys pagal Kiprą Petrauską 1-4 kl. išvažiuojamoji Kauno m. ir Kauno raj.

Tarpukario reklama skelbia: „Dėl to, kad Tavo veido oda pametė pirmykštę spalvą – neverta ašaroti. Nevilkindama įsigyk tualetinį Beraro „Kipro Petrausko“ muilą ir vėl turėsi švelnią sveiką odą.“ Tarpukario Lietuvoje grožis buvo puoselėjamas K. Petrausko vardiniu muilu. Kviečiame pasigaminti šio muilo repliką su dėžute. Gamindami kvapnų muilą, susipažinsite su Kipro Petrausko asmenybe, jo kūrybine veikla ir pomėgiais, išgirsite, kokiomis aplinkybėmis atsirado ir išpopuliarėjo Kipro Petrausko vardinis muilas. Taip pat apžvelgsime tarpukario reklamą ir to meto grožio idealus. Užsiėmimas bus įdomus visiems! Užsiėmimas gali būti pritaikytas mokiniams su judėjimo negalia - esant tokiam poreikiui prašome apie tai informuoti užsakymo metu. Paslauga teikiama Kauno mieste ir rajone. Minimalus išvykstamajame užsiėmime dalyvaujančių mokinių skaičius - 18.


Edukacinė užsiėmimas "Kvapas, spalva ir forma“

Kvapas, spalva ir forma
Kaip sujungti kvapus, formas, spalvas, faktūras, medžiagiškumą ir ornamentiką į vieną prasmingai skambančią visumą? Tokią galimybę suteikia šis edukacinis užsiėmimas. Lankytojus pakviesime pamąstyti apie prasminius ryšius tarp kvapų, spalvų ir kostiumų dizaino. Per edukacinį užsiėmimą kiekvienas dalyvis gaus progą pažaisti su kvapais: sukurs kvepalus iš eterinių aliejų bei etiketę buteliukui, kurį vėliau dekoruos specialiais dažais.


Žemaitijos nacionalinio parko Platelių dvaro sodybos svirne, įsikūrusioje Žemaitijos nacionalinio parko ekspozicijoje dalyviai susipažins su senovės vaikų žaislais ir žaidimais Žemaitijoje. Veiklos metu pristatomi senoviniai žaislai ir supažindinami su žaislų žaidimų taisyklėmis. Dalyviai praktinio užsiėmimo metu patys pasigamins savo skudurinę lėlytę.


Prano Mašioto laboratorija (nuotolinė paslauga)

Ar žinojote, kad vienas žymiausių vaikų rašytojų Pranas Mašiotas ne tik parašė apie 150 knygų, tačiau ir buvo atsidavęs mokytojas, mokęs vaikus matematikos ir fizikos? Šio užsiėmimo metu pažinsime rašytojo asmenybę ir išgirsime apie svarbiausius jo darbus. Kartu atliksime paties pedagogo aprašytus eksperimentus - aiškinsimės, kas nutinka pakaitintam metalo gabaliukui, klausysime ,,skambančių Vilniaus varpų“, plukdysime adatą ant vandens paviršiaus bei spręsime Prano Mašioto parengtus matematinius uždavinius skaitliukų ir aritmometro (mechaninės skaičiavimo mašinos) pagalba.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


Magiškas šilko pasaulis (išvažiuojamoji)

Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Magiškas šilko pasaulis" metu supažindinama su šilku ir jo istorija, bei suteikiama galimybė patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje liejami dažai bei dekoruojamas šilkas specialiomis druskomis, sukuriama nosinaitė. Rezultatas, atsiradę spalvų raštai,  visada būna nenuspėjami, bet labai įdomūs. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint dailės pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


žaidybinis spektaklis ,,Obuolių pasakos"

Šešėlinių improvizacijų spektaklis „Obuolių pasakos“ – Tai žaidybinis spektaklis visai šeimai pagal Vytauto V. Landsbergio knygą “Obuolių pasakos“ . Tai istorija apie jaunų obuoliukų gyvenimo istoriją, iššūkius ir gebėjimą išsaugoti draugiškus santykius, net ir pačiose sudėtingiausiose situacijose. Spektaklis kviečia pasinerti į stebuklingą pasakų, garsų ir šešėlių teatro pasaulį, kuriame obuoliai, ne tik keliaus, žais su vaikais, bet ir papasakos dramatišką savo likimo istoriją ir primins, kad gyvenime, kaip ir gamtoje niekas niekada nesibaigia, tik keičia savo formą. Režisierius ir dramaturgas - Justas Tertelis. Scenografė - Paulina Nešukaitytė. Aktoriai: Rokas Petrauskas, Eglė Agota Matulytė, Domas Šiaulytis, Adelina Skalandytė, Martynas Tomas Gucevičius, Giedrė Kederytė, Šarūnas Gedvilas.


Kviečiame moksleivius atvykti į Kurtuvėnų dvaro sodyboje įsikūrusį lankytojų centrą, kuriame prasidės nauja ir įdomi pažintis su Kurtuvėnų kultūros, gamtos paveldu, žmogaus ir gamtos galia sukurtu kraštovaizdžiu. O kad ši edukacija būtų dar įsimintinesnė – jos metu ne tik pasakosime istorijas, legendas, tačiau ir bandysime išspręsti kryžiažodį! Lankytojų centro ekspozicijoje „Kraštovaizdžio įvairovė“ rasite mįsles, užuominas, užduotis bei jų atsakymus – viską, ko mums prireiks sprendžiant galvosūkį ir atrandant milžinų paslaptis! Edukacijos metu susipažinsime su kultūros paveldu, gamta, bei juos apjungiančia dalimi – žmogumi ir jo veikla. Sužinosime ne tik ką slepia milžinai, bet ir įsijausime į jų veiklą – formuosime žemę, ją keisime, supsimės ant milžino ašarų, bei bandysime palikti savo milžinišką antspaudą. Na, o visas užduotis įveikus, sudėliojus kryžiažodį mūsų lauks milžino staigmena!


Daugyvenės kultūros istorijos muziejus - draustinis

Edukacinis užsiėmimas „Dvaro mada“ kvies užsiėmimo dalyvius pažinti dvarų kultūros paveldą. Edukacinis užsiėmimas vyks Burbiškio dvaro istorijos muziejuje – išskirtiniame kultūros paveldo objekte, unikalioje dvarų kultūrą atspindinčioje vietoje. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai susipažins su XIX–XX a. I pusei būdinga dvarų kultūra, to meto dvaruose vyravusiomis mados tendencijomis. Burbiškio dvaro ekspozicijose siekiama atkurti kuo tikslesnį praeities vaizdą, XIX a. pab. – XX a. I pusės dvaro atmosferą. Tikimasi, kad autentiška aplinka padės užsiėmimo dalyviams geriau pažinti XIX–XX a. I pusės dvarų istoriją ir kultūrą, skatins apmąstyti kultūros paveldo išsaugojimo svarbą ir reikšmę šiandieniniame kontekste. Teorinės edukacinio užsiėmimo dalies metu dalyviai ne tik pažins dvarų kultūrą bendrąja prasme, bet ir susipažins su pagrindinėmis XIX–XX a. I pusės dvaruose vyravusios mados tendencijomis. Praktinės edukacinio užsiėmimo dalies metu dalyviai galės apžiūrėti ir pasimatuoti pagal istorinius pavyzdžius sukurtus aprangos elementus – skraistes, švarkus, skrybėlaites ir pan. Taip pat, remiantis istoriniais pavyzdžiais, praktinės dalies metu galės sukurti individualų XIX–XX a. I pusės aprangos komplektą popierinei lėlei.

Pažinimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


„Litvakiška laiko kapsulė“ – tai unikali edukacija, kviečianti pažinti turtingą Lietuvos žydų kultūrą žaismingu ir įtraukiančiu būdu. Lankydamiesi Lietuvos žydų kultūros ir tapatybės muziejaus ekspozicijose, dalyviai tyrinės, atliks įvairias užduotis ir komandomis varžysis dėl litvakų paveldą simbolizuojančių objektų savajai laiko kapsulei. Ši kelionė po muziejų ne tik nepabos, bet ir praplės akiratį: žaidimo metu mokiniai sužinos ir pagilins savo žinias apie Lietuvos žydų istoriją, litvakams būdingą kultūrą, judaizmo tradicijas ir žydišką kasdienybę. Edukacija skatins susimąstyti apie šiandien aktualių temų – kultūrinės įvairovės, bendruomenės ryšių ir paveldosaugos svarbą, ypatingą dėmesį skiriant mokinių tolerancijos, smalsumo ir pagarbos kitokioms kultūroms ugdymui.


Edukacinė programa „Pažintis su Juozo Tumo-Vaižganto butu-muziejumi“ yra skirta 7, 8 ir 9 klasių moksleiviams. Edukacinio užsiėmimo metu lankytojai susipažins su Vaižganto butu-muziejumi, autentiškais rašytojo daiktais, išgirs įdomias eksponatų ir Vaižganto gyvenimo istorijas. Mokiniams bus atskleidžiamos esminės Vaižganto vertybes: tikroji meilė, laisvė ir laimė. Tai padės jiems atrasti gyvenimo prasmę, grožį ir darną, geriau suprasti mokyklos programoje esančius Vaižganto kūrinius. Pažinties su Vaižganto butu-muziejumi, jo kūryba ir vertybėmis pabaigoje, mokiniams bus duoti užduočių lapai. Sutelkę savo išradingumą ir dėmesį, moksleiviai galės atsakyti į išmintį ir jausmus ugdančius klausimus. Kas mokės išklausyti, pažvelgti į Vaižganto kūrybą ir gyvenimą kiek giliau, bus kūrybingas ir savarankiškas, tam kiekvienas klausimas bus įdomus ir taps gražia kelione į darnų Vaižganto ir savo širdies pasaulį. Taip bus lavinamas mokinių dėmesingumas, kūrybingumas, bendradarbiavimas, meilė, gėris ir pasitikėjimas savimi.


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Šilko tapyba" metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama lieti dažus bei įvairiomis technikomis dekoruoti šilkinę skarelę. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Paskaita „Kalėdos ir Naujieji metai daugiataučiame Vilniuje“ (nuotolinė paslauga)

Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Nuotolinis edukacinis užsiėmimas bus transliuojamas gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos gali būti vedamos ZOOM pagalba. Šios paskaitos metu kviesime susipažinti su įvairių tautų, gyvenusių Vilniuje, žiemos švenčių ypatumais, skirtumais ir panašumais. Aiškinsimės, kada stačiatikius aplanko Kalėdos ir Naujieji metai, be kokių patiekalų neapsieina jų švenčių stalas ir kas vaikams palieka dovanas po eglute. Lenkai ir lietuviai švenčia žiemos šventes labai panašiai, bet ir tarp jų rasime nemažai skirtingų papročių, kurie pas lietuvius atėję net iš senojo tikėjimo laikų. Kas buvo Vigilijos ir kuo lenkų vaikams svarbus Šv. Mikalojus? Kokie archajiški kalėdiniai papročiai gyvuoja ir dabar? Susipažinsime su Vokietijoje gyvenusiu herojumi, atsakingu už tai, kad mes pradėjome puošti eglutę ir sužinosime, kas sugalvojo advento vainiką bei kur ir kada kilo tradicija organizuoti kalėdines muges. Kalbėsime apie žydų žiemos šventes, kada jos švenčiamos ir kodėl žydų vaikai negauna kalėdinių dovanų. Aiškinsimės, kas yra Chanuka bei Roš ha-šana, kokie maistai yra patiekiami ant žydų stalo šventiniais laikotarpiais ir kodėl kiekviena šventė turi savo griežtą šventimo ceremonialą. Paskaita pritaikoma skirtingo amžiaus vaikams, todėl pastabose prašome parašyti kelintokai dalyvauja edukacijoje.


Edukacinis užsiėmimas „Stasio Girėno šviesos taku“ skirtas pradinių klasių moksleiviams. Edukatoriai per žaismingai pateikiamus klausimus, vaizdines priemones supažindins dalyvius su Stasio Girėno asmenybe, jo skurdžia vaikystės buitimi, gyvenimo svajonėmis ir jų išsipildymu profesinėje veikloje jau emigracijoje, Amerikoje. Tuo būdu moksleiviams, kuriems dar sunkiai suprantamas supančios aplinkos poveikis besiformuojančiai asmenybei, piliečiui, padės geriau suvokti  kaip svarbu gyvenime turėti tikslą, mylimą amatą bei tikėjimą ir šviesą gyvenime, kuri skatintų siekti savo norų.
O užsiėmimo pabaigoje dalyviai, vedami edukatoriaus, pažins vieną iš lietuviškų amatų - žvakių liejimą. Kiekvienas moksleivis su savimi išsineš ne tik žinias, įspūdžius, bet ir suvenyrą - pasigamintą bičių vaško žvakutę. Taip įprasminant šio edukacinio užsiėmimo temą - S. Girėno gyvenimo kelią link svajonių - šviesos taku.


Tai yra įvadinė edukacija skirta įdomiai ir įtraukiai susipažinti su Vilniaus universitetu, jo istorija ir reikšme visuomenei. Šio užsiėmimo metu, pačioje Vilniaus senamiesčio širdyje, kviesime dalyvius išklausyti trumpo pasakojimo apie Universiteto istoriją, o įgytas žinias užtvirtinti viktorinos metu. Po viktorinos Jūsų lauks kūrybinė užduotis, kurios metu pasitelkus įvairias priemones, kartu su visa savo grupe turėsite galimybę sukurti savo svajonių Universitetą.

Galbūt Jūsų idėjos vieną dieną taps realybe!


"Galiu kitaip: kalbantys filmai, garsinės ir liečiamos knygos"

Edukacija „Galiu kitaip“ – tai ne tik pokalbis su vaikais, bet ir patirtys, vedančios į kitokio galėjimo žmonių pasaulį, atveriančios didesnį supratimą, girdėjimą, susikalbėjimą. Kas yra taktiliniai paveikslai ir taktilinės knygos? Kodėl skaitymo sunkumus patiriančiam draugui reikia garsinių knygų? Kaip jis jaučiasi, kai tenka skaityti prieš klasę? Kaip disleksiją turintis draugas mato raides ir tekstą? Kaip atrodo kino filmai (pvz., „Šuns tikslas“) neregio akimis ir kaip garsinis vaizdavimas gali atverti nematančiam draugui visai kitokią kino patirtį – visa tai ir dar daugiau sužinosite, pasirinkę edukaciją „Galiu kitaip“. Prisiliesime prie savo jausmų, kurie kyla susidūrus su kitokio galėjimo žmonėmis, ir mokysimės kurti atsakingai. Tvariai. Aiškiai perteikti norimą žinutę, emociją bei vaizdą. Perteikti taip, kad mūsų sukurtas produktas būtų prieinamas kuo platesnei visuomenės grupei. Mokysimės kurti ateitį, kuri palanki visiems. Šią edukaciją tau praves Lietuvos aklųjų bibliotekos, kuri rūpinasi visais, negalinčiais skaityti įprastai, komanda. Ši biblioteka, veikianti vedina vizijos, kad skaityti galėtų visi – lyderė Lietuvos bibliotekų lauke, kai kalbama apie įtrauktį ar galimybių atvėrimą tiems, kuriems būdingas kitoks galėjimas. Arba – negalia. Bet mums labiau patinka sakyti „kitokio galėjimo žmonės“, nes mes visi galime, tik skirtingai. Sužinok apie kitokį galėjimą. Sužinok, kaip gali padėti ir prisidėti!

Ukmergės r. sav.; Šiaulių m. sav.; Panevėžio m. sav.; Kauno m. sav.; Klaipėdos m. sav.


Visais laikais dinozaurai domino žmones: nuo senovės graikų supratimo, kad kažkada žemėje karaliavo šie milžinai, iki šių laikų mokslo siekių prikelti šiuos gyvūnus. Edukacinėje programoje sužinosime apie dinozaurų gyvenimo būdą, jų elgesį, tarpusavio komunikaciją. Skatinsime saugoti gamtą, kad  žmonijos neištiktų dinozaurų likimas.


„UNESCO saugomų Lietuvos vietovių unikalumas“ (nuotolinė paslauga)

Nuotolinė edukacinė paskaita bus transliuojama gyvai, pasitelkiant Power Point parengtą medžiagą, lydimą edukatoriaus gyvo bendravimo. Transliacijos gali būti vedamos ZOOM platformos pagalba. Edukacinės paskaitos metu bus aiškinamasi, kuo svarbi šiandieniniam pasauliui yra UNESCO organizacija ir jos priimami sprendimai, kas yra Pasaulio paveldo konvencija bei  Pasaulio paveldo sąrašas, kas į jį ir kodėl patenka. Nuotraukų ir vaizdinių pagalba bus supažindinama su UNESCO saugomais objektais kaimyninėse šalyse bei Lietuvoje. Aiškinsimės, kodėl Lietuvoje net 5 objektai buvo įrašyti į Pasaulio paveldo sąrašą ir ką tai reiškia pačiai valstybei bei jos gyventojams ir svečiams. Aptarsime šių objektų atsiradimo istorijas, jų genezę, stebėsime kaip per šimtmečius keitėsi šių objektų svarba vietiniams gyventojams bei esamai valdžiai. KAHOOT programėlės pagalba bus surengta viktorina, leidžianti užtvirtinti gautą informaciją. Edukacijos pagalba moksleiviams suteikiama galimybė giliau pažinti UNESCO saugomas Lietuvos materialines ir nematerialines vertybes, skatinama pagarba ir domėjimasis ne tik  istorija, bet ir kultūra, paveldu ir jo tausojimu.


Susipažinsite su vienu iš seniausiu vytelių pynimo amatu ir jų tradicijomis Lietuvoje, pynimo technologijos eiga, naudojamais darbo įrankiais, pintų dirbinių gausa bei jų pritaikymu kasdieniniame gyvenime. Pamėginsite pagal amžiaus grupes iš vytelių nusipinti tradicinius gaminius: žuvelę, paukštelį, žalčiuką. Užsiėmimą ves tradicinė amatų meistrė Birutė Šinkūnienė.


Edukacija "Žemaituką balnojau - į dvarą jojau"

Užsiėmimų metu vaikai sužinos kur arklio gimtinė ir kas jo protėviai, kada ir kaip jie mūsų žemes pasiekė, kokios kalendorinės šventės skirtos apeigoms su arkliais. Kodėl lietuviai nuo seno labai vertino arklį – ašvieniu vadino? Kodėl šiandien žirgas lietuvių heraldikoje (herbotyroje) yra svarbiausias ženklas –  Lietuvos valstybingumo, tautos gyvybingumo, nepriklausomybės simbolis. Atsakymus vaizdžiai iliustruos eksponatai su  arklio simbolika, tautosakos paveldo lobynas.
Užsiėmimu metu bus demonstruojamos fotografijos rinkinyje saugomos nuotraukos su žemaitukų žirgų atvaizdais, archeologijos rinkinio eksponatai  – pasagos, papuošalai su žirgo simbolika.  Iš dailės rinkinių naudojami paveikslai su žirgų atvaizdais, mūšio scenos, medžio skulptūros – naudojamos edukacinės erdvės interjero apipavidalinimui.
Skaidrių pagalba supažindinama su žirgo evoliucija, jų pavadinimais pagal kailio spalvą, žirgo vaizdavimą heraldikoje bei liaudies mene.
Patarlė skelbia: veltui ir arklys arklio nekaso, taigi, mažų ir didelių, – edukacijos dalyvių lauks siurprizas – saldi laimės pasagėlė.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacinis užsiėmimas ,,Klaipėdos krašto mokyklos" atliepia „Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-osios metinės“ minėjimo sukaktį. Šia paslauga siekiama skatinti penktojo Lietuvos etnografinio regiono, kurio centru ir sostine paskelbta Šilutė, kultūrinį ir istorinį pažinimą.
Prūsijoje, o kartu ir Mažojoje Lietuvoje, švietimui buvo skiriama daug dėmesio. Šio krašto gyventojų švietimo pradžia susijusi su reformacija. Tad nenuostabu, kad pirmąsias mokyklas Prūsijos kunigaikštystėje imtasi steigti XVI a. Stokojant profesionalių mokytojų, vaikus daugiausia mokė amatininkai, kurie žinodami nedaug, sugebėjo išmokyti religijos, skaityti katekizmą bei šiek tiek rašyti. Didžiulį dėmesį mokyklų steigimui XVIII a. skyrė Prūsijos kunigaikštis Frydrichas Wilhelmas. 1845 m. paskelbti nauji Prūsijos valstybės Liaudies mokyklos įstatai. Jie detalizavo visuotinio privalomojo mokymo nuostatas, mokyklų darbo taisykles, mokytojų pareigas bei teises. Patikslintas ir privalomojo visuotinio mokymo įstatymas. 1872 m. kaizeris Wilhelmas I pasirašė dokumentą dėl liaudies mokyklos struktūros, mokymo turinio. Mokyklos įstatai įtvirtino ir tam tikrus švietimo sistemos terminus. Šilokarčemos, Žibų ir Verdainės gyvenvietėse, kurioms susijungus XX a. atsiranda Šilutės miestas, per visą savo gyvavimo laikotarpį buvo įkurta ne viena mokykla. Šiuo metu Šilutėje galima apžiūrėti keturis istorinius pastatus, kuriose yra veikusios mokyklos: Liaudies mokykla (atidaryta XIX a. viduryje), ūkio mokykla (1897 m.), Berniukų mokykla (1864 m.), vėliau virtusi Herderio aukštesniąja mokykla, Vydūno lietuviška mokykla (1927 m.), kuri veikia iki šiol. Edukacinės pamokos ,,Klaipėdos krašto mokyklos" metu moksleiviai bus supažindinami su Klaipėdos krašto mokyklų raida, buvusiu mokykliniu inventoriumi ir mokymo priemonėmis. Kiekvienas dalyvis turės galimybę pasėdėti senoviniame mokyklos suole, įvertinti senąją mokyklinę sistemą, rašyti ant grifelinių lentelių, prisiminti dailyraštį.


Edukacinis užsiėmimas "Porceliano grožis"

Kviečiame mokinių grupes į edukacinę programą „Porceliano grožis“ kartu tyrinėti keramikos kūrinius iš Lietuvos dailės muziejaus rinkinių ir dalyvauti kūrybinėje veikloje. Porcelianas – „baltasis auksas“ iš Kinijos, už kurio gamybos paslapčių išdavimą senovėje grėsė mirties bausmė. Šis trapus keramikos gaminys į Europą buvo atvežtas XIII a. žymaus keliautojo Marco Polo. Keliautojas europiečiams pristatė mažą kinišką vazą ir pavadino ją „porcella“ – kriaukle. Iki 1708 m. senajame žemyne niekam nepavyko sukurti porceliano gamybos būdo. Ir štai vokiečių alchemikui Johanui Friedrichui Bötgeriui atradus kaolino medžiagą, buvo sukurtas porcelianas, savo verte prilygstantis kiniškam. Edukacinio užsiėmimo metu susipažinsime su spalvingais porceliano kūriniais ir pagal jų pavyzdžius dekoruosime „baltojo aukso“ lėkštutes.


Ar žinai, kad Kazio Varnelio namai-muziejus yra pats tikriausias paslapčių labirintas? Tarp 600 metų skaičiuojančių sienų, senovinių baldų ir paveikslų slepiasi raganos, grifonai, kentaurai, net šunys ir ereliai! Tik reikia mokėti juos surasti. Netiki? Tuomet atvyk pas mus ir tapk muziejaus sekliu!


Lėlių spektaklis vaikams „Kavos malūnėlis“

Kavos malūnėlis – pagrindinis spektaklio veikėjas – atsiduria Pamestų daiktų prieglaudoje, kurioje nepageidaujami, nublukę, klibantys daiktai geria vaistus nuo liūdesio, nes prieglaudos direktorius Raudonbarzdis laiko juos uždaręs dėžutėse bei draudžia vaikščioti gatvėmis ir verkti. Pamestų daiktų prieglaudoje Malūnėlis įsimyli sugedusią Skėtukę ir išskrenda į Mėnulį ieškoti specialios mašinos, skirtos skėčiams taisyti. Šioje šmaikščioje, keisčiausių personažų, burtažodžių kupinoje kelionėje Malūnėlis, herojiškai stengdamasis išgelbėti Skėtukę nuo liūdesio, atranda kai ką labai paprasto ir netikėto... Spektaklio įkvėpimu tapusi, lenkų dramaturgės Małgorzatos Sikorskos-Miszczuk scenai adaptuota žinomo lenkų poeto K. I. Gałczyńskio pasaka „Kavos malūnėlis“ žiūrovams žada ritmišką bei simboliais iškalbingą lėlių vaidinimą, kuriame lyriški ir žaismingi nuotykiai keis vieni kitus. Įdomu tai, jog K. I. Gałczyńskis išgarsėjęs savo absurdo miniatiūrų ir humoreskų rinkiniu „Žaliojo žąsinėlio teatras“ (Vilniaus teatre „Lėlė“ 2010 m. pagal šį kūrinį buvo sukurtas spektaklis jaunimui), „Kavos malūnėlį“ sukūrė gyvendamas Malūnų gatvėje, Vilniuje. „Suprantu, kad migduku galima gimti, bet ar reikia juo būti visą gyvenimą?“ – klausia vienas mūsų istorijos herojus. Ir man atrodo, kad šis klausimas geriausiai atspindi spektaklio prasmę. Mes nesiekiame rasti atsakymų – mieliau užduodame klausimus. Mano galva, „Kavos malūnėlis“ – tai spektaklis apie savo potencialo atskleidimą. O tuo pat metu ir apie tai, kokių gydomųjų galių turi apkabinimai, kurių mums šiomis dienomis taip trūksta.” – pasakoja „Lėlės“ teatre nebe pirmą kartą kurianti (spektaklis „Raudonoji knyga“) lenkų režisierė Ewa Piotrowska.

Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Moksleivių tarpasmeninių santykių stiprinimas: ryšys ir emocijų saviraiška – tai užsiėmimas skirtas lavinti jaunuolių socialinius ir emocinius įgūdžius, pasitelkiant teatro ir dramos terapijos metodikas. Naudojamos kūrybinės veiklos: vaidmenų žaidimai, improvizacija, vaizduotės žaidimai, judesys, muzika, istorijų kūrimas. Vienas esmingiausių užsiėmimų elementų – žaismingumas – skatina jos dalyvius spontaniškai ir tuo pačiu kūrybiškai įsitraukti į probleminę situaciją, ieškoti naujų, originalių būdų kaip spręsti gyvenimo keliamus iššūkius. Grupės dalyviai, palaikančioje ir juos drąsinančioje aplinkoje vaidindami ir kurdami įsivaizduojamus scenarijus mokosi suprasti savo elgesio priežastis ir pasekmes, eksperimentuoti naujus elgesio modelius, mokosi svarbių pamokų apie realų gyvenimą šiuolaikiniame pasaulyje.


H. K. Anderseno pasakos motyvais SNIEGO KARALIENĖ spektaklis ir aptarimas/diskusija su kūrybine grupe (Nuotolinė paslauga)

Panevėžio lėlių vežimo teatro spektaklis H. K. Anderseno pasakos motyvais „SNIEGO KARALIENĖ“, rež. V. Mazūras. Tai visiems žinoma pasaka, praturtinta meile bei gyvenimo išmintimi. Mažų vaikų draugystė, padėjusi nugalėti sunkumus, išauga į meilę. Spektaklyje aukštinamas tarpusavio ryšys, tačiau režisierius – teatro scenos maestro Vitalijus Mazūras nesileidžia į sentimentalumus, akcentuoja, jog ryšys tvirtėja kartu išgyvenus sunkumų. H. K. Andersenas, vertinęs gyvenimą vaiko, poeto, filosofo žvilgsniu, kūrė pasakas, kuriose atsispindi daugybę vaiko psichologijos dėsningumų. Jo kūryboje daiktai, gyvūnai, augalai yra sužmoginti, o už jų visai nevaikiškų ydų slypi gyvenimo ir žmonių santykių esmė, gailestingumas ir liūdesys dėl gyvenimo netobulumo. Režisierius ir dailininkas: Lietuvos nacionalinės kultūros ir meno premijos laureatas - Vitalijus Mazūras; Vaidina teatro aktoriai: Rima Lapinskienė, Danutė Rukšienė, Margarita Kisiliova, Marija Patokova, Igoris Ignatenko, Aleksandras Železnovas, Stanislavas Alochinas; Muzika: Faustas Latėnas; Garso inžinierius: Andrius Gaigalas; Šviesos inžinierė: Ina Jackūnienė; Spektaklį kūriant dalyvavo: Vida Auksutytė, Lina Jakubonytė, Vidmantas Kevinas, Jolanta Liaudginienė, Reda Matuzevičienė; Teatro direktorius – meno vadovas Antanas Markuckis.


Edukacinė programa ,,Šėriau, šėriau sau žirgelį“  skirta 1-12 kl. mokiniams ir priešmokyklinio amžiaus vaikams.
Apsilankymas ,,Utenos žirgyne“ – tai unikali galimybė  prisiliesti prie žirgų, pažinti jų rūšis. Nuotaikingas edukacijos vadovas - ponas Leonardas, papasakos kam ir kaip  Dievas sukūrė arklį, kuo skiriasi arklys nuo žirgo, sužinosite kiek žirgas turi širdžių, ką reiškia posakiai:  ,,Arklys arklio už dyką nekaso“ ir ,,Netepsi , nevažiuosi“, įminsite mįsles, išmoksite atskirti javus ir sužinosite kokie grūdai suteikia arkliui jėgų, stiprybės, žvilgesio. Pamatysite  kuo žirgai šeriami, kur miega, kaip paruošiami jodinėjimui, kinkymui. Galėsite pamaitinti žirgus savo atsivežtomis morkomis, obuoliais, padėti juos sušukuoti, nuvalyti kanopas, pabalnoti, išvesti pasivaikščioti, nusifotografuoti. Pabandysite ant žirgo atsisėsti, įveiksite baimę, pajusite jojimo malonumą. Mažųjų žirgų mylėtojų lauks poniai.
Edukacijos trukmė : 90 min.
Kaina dalyviui: 5 Eur
Jūsų laukiame: ,,Utenos žirgyne“ - Liepų g. 31, Joneliškių km., Utenos raj. sav.
Kontaktai: +37069811285


Šilutės rajono savivaldybės Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka

Kūrybinė edukacinė programa „Lipdinių magija: lietuvių pasakų personažai“ – tai pažinimo bei kūrybinio ugdymo metodais paremtas būdas skatinti vaikus domėtis lietuvių etnine kultūra, grožinės literatūros autorių kūryba.
Šią edukacinę programą sudarys dvi dalys: pirma dalis – interaktyvioje ir tradicinėje erdvėje pateiktos informacijos apie lietuvių etninę kultūrą, tautosaką, literatūrą apžvalga, diskusija ir interaktyvi viktorina, pateikta „Kahoot“ platformoje; antra dalis – kūrybinė edukacija iš modelino įprasminant pirmoje dalyje įgytas žinias ir pasigaminant simbolinį knygų skirtuką, raktų pakabuką, magnetuką ar kitą aksesuarą.
Paslaugos tikslas – pasitelkiant informacines priemones supažindinti vaikus su lietuvių etnine kultūra, grožinės literatūros autorių kūryba, ją aktualizuoti bei praktinėje dalyje įprasminti įgytas žinias, panaudojant modeliną pasigaminti simbolį, atspindintį lietuvių tautosakos bei mitologijos motyvus.
Kūrybinės edukacijos metu dalyviams bus pateikta patraukliai suformuluota informacija apie lietuvių etninę kultūrą, paveldą, tautosakos bei mitologijos ženklus, lietuvių grožinės literatūros autorių kūrybą, literatūros personažus. Iš įgytų žinių, pateiktų literatūros šaltinių, vaikai darys kūrybinius darbelius: įvairius aksesuarus, magnetukus, raktų pakabukus, knygų žymeklius ir kt.,  atspindinčius literatūros personažus ar lietuvių etninės kultūros elementus. Šios edukacijos metu bus stiprinamas dalyvių kultūrinis identitetas,  skatinamas šios temos aktualizavimas bei sklaida, formuojamas literatūrinis skonis, pasaulėžiūra, kūrybinė laisvė. Ši paslauga prisidės prie dalyvių kultūrinių, komunikavimo, pažinimo, socialinių bei emocinių kompetencijų gerinimo. Sukurtą darbelį (aksesuarą) vaikai galės neštis namo prisiminimui.


“Muzika visiems” – tai muzikinė, edukacinė kelionė, kurios metu per grupinę improvizaciją auditorija susipažįsta su skirtingų pasaulio šalių muzikinėmis kultūromis, instrumentais bei ritmais. Šioje edukacijoje aptariami klausimai: kaip ir kodėl atsirado muzika? Kokie buvo pirmieji muzikos garsai ir instrumentai? Kas yra ritmas? Kodėl muzika kartais gali pasakyti daugiau nei žodžiai? Atsakymus į šiuos klausimus mokiniams padės surasti žinomas muzikantas, džiazo kūrėjas, multiinstrumentalistas bei edukatorius Remis Rančys. Edukacijos tikslas – supažindinti vaikus su skirtingomis pasaulio muzikinėmis kultūromis ir muzikos instrumentais. Per specialiai sukurtus muzikinius žaidimus vaikams suteikiama galimybė patiems savarankiškai muzikuoti bei improvizuoti.

Užsiėmimo metu mokiniai atliks keletą praktinių muzikinių žaidimų, kurie lavina motoriką, koordinaciją, ritmo pojūtį bei kuria geresnį grupės tarpusavio ryšį. Vaikai susipažins su netradiciniais muzikos metrais ir ritmais. Užsiėmimuose atliekami pratimai yra sukurti remiantis Afrikos bei Pietų Amerikos muzikinėmis tradicijomis bei ritualais. Edukacijoje naudojamų instrumentų geografija yra labai plati: pandeiro (Brazilija), lumzdelis (Lietuva), melodionas (Italija), dumbrelis (Norvegija), šamano būgnas (Sibiras), asalato (Senegalas), gitarlelė (Havajai).

Edukacinis užsiėmimas “Muzika visiems” – tai edukacinė muzikos pamoka, kuri pažadina ne tik kūną, bet ir sielą.


Užsiėmimas vyksta atsinaujinusiame Šiaulių istorijos muziejuje, specialiai edukacijoms pritaikytoje erdvėje - ,,Archeologijos dirbtuvėse". Dirbtuvės įrengtos temą atitinkančioje aplinkoje -  istorijos ekspozicijos archeologijos dalyje, cokoliniame pastato aukšte. Tai leidžia užsiėmimo dalyviams ne tik susipažinti su archeologija per pasakojimą ir praktinę užduotį, bet ir pamatyti tikrus archeologinių kasinėjimų metu rastus ir ištirtus eksponatus iš pačių seniausių laikų.  Edukacija ,,Archeologiniai kasinėjimai" - tai siekis parodyti, kad informacija apie šį mokslą lengvai pasiekiama, populiarinama visuomenėje, noriai dalijamasi naujais atradimais, kurie yra neišsemiami kaip ir turtinga mūsų krašto istorija.
Užsiėmimo metu susipažinsime su Šiaulių krašto priešistore, šiam kraštui būdingais kultūriniais sluoksniais, ekspozicijoje išvysime, kokius įrankius naudojo pirmieji, prieš maždaug 12 tūkstančių metų į šiuos kraštus atkeliavę žmonės, neolito laikotarpiu naudotas žemdirbystės technologijas, bronzos amžiaus žalvario lydinius bei V a. pr. Kr. pradėtą iš vietinės pelkių rūdos lydyti geležį.
Gyvai pamačius profesionalių archeologų iškastus ir ištirtus radinius edukacijos dalyviai bus įkvėpti patys išbandyti šio darbo procesą. Pasirinkę norimą tyrinėti plotelį inscenizuotose perkasose (dėžutėse su radiniais, užpiltais smėliu) su edukatoriaus pagalba, mentele ir šepetėliu dalyviai kasinės ir analizuos aptiktus atsitiktinius radinius, diskutuos, kas tai per objektai, mėgins priskirti juos atitinkamam istoriniam laikotarpiui.


PowerPoint prezentacijos pagalba apžvelgsime pagrindinius senųjų civilizacijų rašto sistemų pasiekimus. Sužinosime ant kokių medžiagų rašydavo senovėje. Išsiaiškinsime, kaip galima pasigaminti vaškinę lentelę. Joje rašysime su stiliumi. Aptarsime tokio rašymo patirtį. Aiškinsimės, kad žmonės rašyti išmoko ne iš karto, bet laipsniškai, per ištisus tūkstantmečius. Pavyzdžių pagalba aiškinsimės, kaip raštas atėjo į Lietuvą, kaip jis keitės, kaip žinią iki rašto atsiradimo perduodavo lietuviai. Ką reiškia ženklas - krivūlė? Kaip žmonės naudojosi senąja sistema – birkomis? Žaidimo metu mokiniai atras ir supras kaip naudotis senąja kvitų sistema – birkomis. Birkos (pavadinimas kilęs nuo Birkos miesto Švedijoje, svarbaus vikingų prekybos centro) – tai specialūs pagaliukai su tam tikromis įpjovomis, kuriais naudojosi prekiautojai ir amatininkai. Toliau išsiaiškinsime, kada lietuviai griebėsi rašiklio. Kada atsirado pirmoji lietuviška knyga? Sužinosime, kad pirmosiose spausdintinėse knygose buvo spausdinamas tik tekstas be jokių pagražinimų, o gražioms raidėms, miniatiūroms buvo paliekama tuščios vietos. Tas vietas užpildydavo kiti knygos kūrėjai (rubrikatoriai, iliuminatoriai, miniatiūristai ir kt.). Išspausdintos knygos buvo parduodamos ne tik neišpuoštos, bet ir neįrištos. Tyrinėdami senųjų leidinių iliustravimo pavyzdžius ugdysime estetinio suvokimo įgūdžius. Mes pagerbsime lietuvių raštijos pradininko Martyno Mažvydo atminimą: mokiniai gaus pirmosios lietuviškos knygos vinjetės pavyzdį savosios knygelės kūrimui. Vinjetėje vaikai dailiai įrašys raštijos pradininko vardą, pavardę ir leidimo metus, išpuoš savo knygelę. Užsiėmime naudosime popierių, žirkles, spalvotus pieštukus ir kitas priemones.


Orientacinis žaidimas Marijampolėje „Miesto detektyvas“

Marijampolės miesto "vizitinė kortelė" gatvės meno kūriniai. Orientacinio žaidimo metu dalyviai pasiskirsto į komandas. Pirmiausia reikia išgvildenti pateiktas užduotis.  Vėliau susidaryti maršrutą pagal eiliškumą ir leistis labirintais atrandant spalvingus kūrinius kuriuose paslėptos užduotys. Suradę teisingus atsakymus, komandos turi įsiamžinti išmaniuoju telefonu.
Orientacinio žaidimo metu IT pagalba bus pristatyta animuota papildyta realybė gatvės meno  kūriniuose.   Žaidimo metu dalyviai taip pat turi surasti miesto simboliu tapusias Marijampolės katinus.
Marijampolė tituluojama gatvės meno Meka Lietuvoje. Čia priskaičiuojama iki 60 gatvės meno kūrinių. Mūsų mieste pamatysite gražiausiu Lietuvoje kūriniu tituluotą R.Bartkaus "Tekantis gyvenimas". Ir patį didžiausią Lietuvoje sieninės tapybos darbą užfiksuotą kaip rekordą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


K. Binkio kūrinio „Atžalynas“ teatralizuota edukacija.

Kazio Binio kūrinys ,,Atžalynas“ net praėjus daugybei metų išlieka aktualus savo tema, vertybine struktūra. Šių laikų sociume jaunas žmogus susiduria su ypatinga vartotojiška samprata ne tik daiktų, bet ir žmonių. Kazys Binkis parodo, kad žmogaus pamatas yra jo sąžinė, moralė.  Kaip sako pats autorius ,,Žmoguje reikia ieškoti ne vilko, o žmogaus“. Taigi, svarbu su mokiniais kalbėti apie tikrąsias, pamatines vertybes, kurios yra nepavaldžios laikui. Edukacijos metu su mokiniais mes ne tik lyginsime autoriaus laikmečio realijas, tačiau lyginsime jas su šiomis dienomis ir galimai nustebsime pamatę, kad iki šių dienų yra  išlikę dalykų, kurie nekinta. Su mokiniais taip pat žaisime kūrybinius ir pasitikėjimo žaidimus visa tai ,,įvelkant“ į kūrinio tema. Mokiniai taps ne tik darni komanda, bet ir atras savyje galią kurti.


Kūrybinės gaminio-žaidimo dirbtuvės, tai - įdomi patirtis, atsipalaidavimo būdas ir smagus laikas su klase - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Kryžiukai-nuliukai" metu pristatomas žaidimas, jo taisyklės ir suteikiama galimybė patiems išbandyti praktiškai, t. y. kiekvienam susikurti savo žaidimą. Pamokoje piešiama, liejami dažai, dekoruojamas medžiaginis maišelis, piešiame žaidimo lenta, sukuriamos medinės savito dizaino "figūrėlės". Gal Jūsų kryžiukai ir nuliukai taps augalu ar gyvūnu? Ženklu? O gal dar kuo? Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą kelioninį žaidimą, kuris džiugins ne vienerius metus, bus lengvai transportuojamas, detalės nepasimes. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Neturint dizaino ar tapybos pagrindų, galima sukurti labai gražų žaidimą.


Dokumentiniai filmai "Rojaus beieškant" ir "Specialistė" (Nuotolinė paslauga)

Dokumentinis filmas "Rojaus beieškant" (rež. Tomas Smulkis) pasakoja apie režisieriaus siekį susitikti ir dirbti su švedų režisieriumi Rojumi Andresonu. Rojaus beieškant, Stokholmas tampa svarbia laukimo dalimi. Bet ar gali svajonės išsipildyti? Ar jie susitiks? Ar Tomui pavyks pamatyti savo kino guru? Dokumentinis filmas "Specialistė" (rež. Giedrė Beinoriūtė) pasakoja apie regėjimo negalią turinčią garso režisūros studentę Eglę, įrašinėjančią garsus S. Kozlovo pasakos radiofonizacijai. Eglė nori būti gera specialistė. Ir neabejotinai bus. Abu filmus jungia nematoma gija - jauni žmonės, nebijantys pasakoti apie savo baimes ir problemas iškylančias jų profesiniame gyvenime bei bandančiais įveikti visas kliūtis, kad pasiekti savo užsibrėžta tikslą. Labai atviri du pasakojimai apie save, apie savęs paieškas šiame greitai besikeičiančiame pasaulyje. Abu filmai apkeliavo keleta tarptautinių kino festivalių Europoje.


Edukacinio užsiėmimo metu pasakojama ir demonstruojama kaip laikui bėgant kito papuošalai. Jų formos darėsi sudėtingesnės ir įvairesnės, dauguma drabužių detalių virto sudėtingais puošybos elementais (smeigtukai, sagės, galvos apdangalo puošyba, diržo sagtys). Atsirado ir su drabužiu nesusijusių papuošalų, kurie pakeitė amuletus ir buvo nešiojami jau ne kaip tikėjimo dalis, o daugiau dėl grožio (antkaklės, antsmilkiniai, apyrankės, žiedai). Demonstruojamos iš žalvario pagamintos geležies amžiaus papuošalų kopijos, kurias mokiniai gali paliesti ir patys pasimatuoti. Praktinės dalies metu mokiniai iš žalvario vielos gamina spiralinį kabutį bei įvijinį žiedą užsuktais galais. Dalyviai, kuriems gerai sekasi minėtos užduotys, turi galimybę pasigaminti ir sudėtingesnės formos žiedų.


Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka

"Pinhole” fotografijos dirbtuvės - tai galimybė vyresnių klasių moksleiviams susipažinti su Lietuvos nacionaline Martyno Mažvydo biblioteka ir joje esančiomis Medijų dirbtuvėmis. Pasiskirstę į grupeles moksleiviai patys sukonstruos “pinhole” fotografijos kamerą, kurią sudaro šviesos nepraleidžianti dėžutė ir kruopščiai išdurta skylutė. Naudodami kamerą fotografuos savo pasirinktus objektus ir ryškins nuotraukas Medijų dirbtuvių foto laboratorijoje. Moksleiviai nuotraukas nuskenuos fotografijų skeneriu ir retušuos kompiuteriu naudodami nuotraukų redagavimo programa. Dalyviai susipažins su “pinhole” fotografijos istorija praplės savo kultūrinį akiratį, pagilins skaitmeninio raštingumo įgudžius ir smagiai praleis laiką.


Naudojantis skaitmeninėmis technologijomis, mokiniai plės kultūrinės pažinimo kompetenciją, tyrinėdami įvairių tautų kultūrines vertybes ir tobulindami kritinį mastymą. Pasitelkę 3D modeliavimą, jie kurs lietuviškus kultūrinius objektus bei simbolius, akcentuodami kūrybiškumą ir supratimą apie tautos paveldą. Gilinsimės į Lietuvos dainų šventės tradicijas ir simboliką, stiprindami savo kultūros pasididžiavimą bei puoselėdami valstybės vertybes ir tautiškumo pamatus.
Edukacijos eiga vyksta ugdymo įstaigos kompiuterių klasėje.
Tautinių juostų skirtukų gamyba iš spalvoto popieriaus.
3D modeliavimas naudojant TinkerCad programą: mokiniai kūrs ir modeliuos savo sugalvotus gyvybės medžius, įtraukdami tautinius simbolius. 5-6 kl. mokiniams galimybė sukurtus medžius suprogramuoti, kad jie galėtų šokti virtualioje realybėje(medžių šokis). Darbų peržiūra ir mokinių pasidalinimai sukurtais medžiais. Refleksija apie tai, kaip jie jaučiasi ir ką iš šios edukacijos išmoko

Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Virtualus literatūrinis susitikimas „Kaip kuriami istoriniai komiksai“ (Nuotolinė paslauga)

Nuotolinio susitikimo metu iliustruotoja ir komiksų kūrėja Lina Itagaki parodys ir papasakos kokius istorinius komiksus yra sukūrusi. Trumpai pristatys daugybę apdovanojimų sulaukusią knygą „Sibiro haiku“. Plačiau papasakos apie albanišką komiksą (kuris šiemet bus išleistas lietuviškai pavadinimu „Prieš srovę“): kaip jį kūrė (nuvykus į Albaniją rinko pasakojimus, medžiagą, nuotraukas); kodėl šiame komikse visi žmonės atrodo kaip žuvys; kokių įdomių sąsajų galima įžvelgti Lietuvos ir Albanijos istorijoje. Išsamiausiai bus pristatytas paskutinis Linos Itagaki nupieštas komiksas apie skulptorių Vincą Grybą „Grybo auksas“. Lina parodys ir papasakos kaip atrodo visas darbo procesas, kiek daug dokumentinės medžiagos reikia surinkti ir perpiešti, kaip tekstas virsta piešiniu, taip pat trumpai pristatys pačią skulptoriaus gyvenimo istoriją. Šio susitikimo metu moksleiviai ir mokytojai pamatys, kad komiksai gali būti labai įvairūs, kad jie gali pasakoti ir labai rimtas istorijas, kad juos galima įtraukti ir į mokymo programą, nes komiksai ugdo kūrybiškumą, teksto ir piešinio suvokimą, o istoriniai komiksai - moko istorijos. Susitikimo metu bus galima bendrauti su iliustruotoja Lina Itagaki, užduoti klausimus ir sužinoti viską, kas domina apie jos darbo ypatumus.


O tuo metu Klaipėdoje... atsirado Mėmelis!

Lietuva turėjo vieną karalių, o kiek jų turėjo Klaipėda? Kuris pavadinimas atsirado anksčiau – „Klaipėda“ ar „Mėmelis“? Kas įkūrė uostamiestį, o kas buvo jo aršūs priešai? Kelionė į mūsų miesto praeitį taps tikru galvosūkiu, kurį išspręsti padės žinios, išradingumas, skaidrių dėlionės, vaidinimai ir pačių pieštas Klaipėdos bokštas, akimirksniu pavirstantis pilimi.


Tikriausiai dažnas vaikas prisimena, kaip vaikystėje tėvai skaitydavo jam pasakas. Kodėl nepabandžius šiandien paskaityti kartu? Ir ne bet kokią pasaką, bet pasaką 2023 metais švęsiančią 80 metų jubiliejų. Pasaką, kuri atsako į klausimą ,,O kas gyvenime svarbiausia?“ Ir ne tik skaityti, bet ir suvaidinti 7 keliones į didžiausių žmonijos ydų planetas, o grįžus iš jų pasikalbėti su lape, kuri kaip iš akies traukta tavo mama. Vakaras su šeima ir ,,Mažuoju princu" iš tiesų gali būti nepamirštamas, o kelionė po A. de Sent Egziuperi kūrinį begalinė, kaip ir pati amžinųjų vertybių paieška.


Apie dailės žanrus. Animalistinė istorija

Nei vakar, nei rytoj, nei toli, nei arti, gyveno sau gyvūnas, vardu nežinau koks... Istorijos tęsinį kursime interaktyvioje lentoje dėliodami Prano Domšaičio galerijoje eksponuojamų animalistinio žanro kūrinių fragmentus. Pasitelkę pasaulio pažinimo žinias turėsime kartu nuspręsti, kuriame žemyne gyvena mūsų gyvūnas. Gal jis keliauja per kalnus, gal mėgsta rupšnoti žolę slėniuose, ar turi draugų, o gal priešų? Varžydamiesi viktorinoje, kilnodami briedžio ragus, dėliodami magnetines gyvūnų dėliones tyrinėsime jų išvaizdą, pažinsime gyvenimo būdą ir tapsime animalistinių istorijų kūrėjais.