Dirbtinio intelekto edukacija ,,Vandenynas" 5-8kl

„Dirbtinio intelekto edukacija: Vandenynas“
Programos tikslai:
Praturtinti mokinių žinias apie vandenynų pasaulį ir jų gyventojus.
Suteikti unikalią mokymosi patirtį per interaktyvias veiklas.
Lavinti mokinių kūrybiškumą ir kritinį mąstymą.
Skatinti komandinį darbą ir socialinę sąveiką.
Veiklos aprašymas
„Dirbtinio intelekto edukacija: Vandenynas“ yra interaktyvi programa, skirta 5–8 klasių mokiniams. Veikla susideda iš trijų etapų:
Edukacinė paskaita apie vandenyną (15 min):
Šioje 15 minučių paskaitoje mokiniai sužinos apie vandenynų ekosistemas, gyvūnus ir augalus, jų gyvenimo būdą, ekologiją ir svarbą gamtai. Paskaita bus interaktyvi, mokiniai skatinami užduoti klausimus ir dalyvauti diskusijose.
Kūrybinės dirbtuvės su dirbtiniu intelektu (20 min):
Mokiniai susipažins su dirbtiniu intelektu ir turės galimybę sukurti savo unikalius vandens gyvūnus, pasitelkdami DI technologijas. Šis etapas skatins kūrybiškumą, inovatyvumą ir individualią saviraišką.
Viktorina/refleksija (10 min):
Edukaciją užbaigs viktorina, kurios metu mokiniai atsakinės į klausimus apie vandenyną ir jo gyventojus. Šis etapas skatina žinių taikymą ir leidžia mokiniams reflektuoti apie savo patirtis bei dalintis nuomonėmis su kitais.
Nauda mokiniams:
Praplečia žinias apie vandenynų ekosistemas ir gyvūnus.
Suteikia unikalią ir įsimintiną mokymosi patirtį.
Lavina kūrybiškumą ir kritinį mąstymą.
Skatina komandinį darbą ir socialinę sąveiką.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


„Šiuolaikinis internetinis folkloras: memai“

Joniškio rajono savivaldybės Jono Avyžiaus viešoji biblioteka

Dabartiniu metu socialiniuose tinkluose skelbiami „memai“ yra didelė kasdienybės kultūros dalis. „Memai“ – tai vienas iš šiuolaikinio folkloro žanrų. Edukacijos pradžioje mokiniai bus supažindinami su šiuolaikinio ir tradicinio folkloro žanrais, jų funkcijomis ir kaita. Vėliau, pasiskirsčius į grupes, naudodami mobiliuosius įrenginius mokiniai kuria savo „memą“, atspindintį šiuolaikinio gyvenimo aktualijas. Šia edukacija siekiama inovatyviai pateikti folkloro (tradicinio ir šiuolaikinio) kaitą istorijoje ir kultūroje.

Paslauga teikiama tik kultūros ar meno įstaigoje


Ekspozicijos "Nemunas ir gyvenimas prie jo" lankymas 1-4 kl.

Dzūkijos-Suvalkijos saugomų teritorijų direkcija

Ekskursijos trukmė - 45 minutės. Ekskursija vyksta Panemunių regioninio parko lankytojų centre, kur ekskursijos dalyviai supažindinami su ekspozicija "Nemunas ir gyvenimas prie jo". Pirmojoje ekspozicijos salėje ekskursijos dalyviai supažindinami su šio krašto kraštovaizdžiu ir istorija, išsiaiškinama, kaip susiformavo statūs Nemuno šlaitai, kodėl šioje Lietuvos dalyje gausu pilių ir piliakalnių, išsiaiškinama jų reikšmė seniau ir aktualumas dabar. Informacija ekskursijos dalyviams pateikiama žodiniais pasakojimais, žaidimo forma ir vaizdinėmis priemonėmis - išmaniuosiuose terminaluose galima rasti vaizdinės ir garsinės informacijos, yra įrengti kiekvieną temą atitinkantys informaciniai stendai. Antrojoje ekskursijos dalyje dalyviai supažindinami su senaisiais Panemunių krašto amatais - laivyba, sielininkyste, žvejyba. Stenduose yra įrengta išsami vaizdinė informacija apie buvusius svarbius ir tradicinius šio krašto amatus. Ekskursijos dalyviai gali pasivaikščioti sieliu, išbandyti ruporus, brašpilį (laivuose inkarams iškelti naudotą įtaisą), "plaukti" specialiai tam pagaminta valtimi, interaktyviose skrynelėse pasitikrinti žinias apie senuosius Nemuno amatus, naudojant piešimo techniką pasigaminti sau atvirutę. Ekskursijos pabaigoje vyksta refleksija - aptariame iškilusius klausimus, pasidaliname įžvalgomis, siūlymais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Interaktyvi edukacija „Problema – (ne)bėda“

Tarpinė stotelė tarp paauglystės ir jau savarankiško gyvenimo – vienas sunkiausių periodų tiek patiems moksleiviams, tiek jų pedagogams. Teatras pasitelkia interaktyvaus teatro metodus tam, kad moksleiviai aktyviai dalyvaudami veiksme, susipažintų su pasaulyje žymia Augusto Boalio „engiamųjų“ teatro metodika, padėsiančia vyksmo dalyviams spręsti jiems aktualias problemas, patirti viešo pasirodymo teikiamas galimybes ir atsakomybę prieš auditoriją, pasitikrinti savo drąsos, savikritiškumo, galimybes, ambicijų pagrįstumą, savivert, reflektuoti savo asmeninius bruožus, simuliuojamoje situacijoje bei įvertinti juos bendrame kontekste. Edukacijoje naudojamas Augusto Boalio „forumo teatro“ metodas, kurį edukacinio projekto režisierius Vytautas Gasiliūnas išvystė dirbdamas su jaunimu mokyklose ir seminaruose, suteikia šansą moksleiviams suvokti, jog jie gali būti situacijos valdovai bei priimti sprendimus, padėsiančius susitvarkyti su iškilusiomis problemomis. Ši metodika leidžia žiūrovui būti ne tik pasyviu stebėtoju, bet spektaklio kūrėju, lygiavertiškai su aktoriais įsitraukiančiu į diskusijas, vaidybines situacijas vienaip ar kitaip keičiančias tolimesnę vyksmo eigą. Profesionalių aktorių simuliuojamos situacijos padės žiūrovams suprasti, jog jie patys gali spręsti juos supančias problemas bei skatins nelikti abejingais gyvenimo žiūrovais. Interaktyvus situacijų simuliavimas padės moksleiviams įgyti ne teorinių, bet praktinių žinių.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Edukacinio užsiėmimo dalyviai Trakų Salos pilies edukacinėje erdvėje, įrengtoje vartų bokšte, sužino herbų atsiradimo istoriją bei išsiaiškina ir perpranta su herbų sudarymo taisyklėmis: kokios formos gali būti herbo pagrindas, kokios gali būti naudojamos spalvos, kurios spalvos herbuose atitinka metalus, kokios yra paprastų spalvų ir metalus atitinkančių spalvų derinimo taisyklės, ką simbolizuoja spalvos bei herbe vaizduojamos figūros ir figūrų ar simbolių išdėstymo tvarka. Dalyviai viduramžiškoje aplinkoje susipažįsta su gausia vaizdine medžiaga, Lietuvos heraldikos istorija.  Pritaikydami įgytas žinias, užsiėmimo dalyviai pasirinktinai sukuria savo, šeimos, giminės, klasės ar kitą pasirinktą herbą.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Edukacijos metu mokiniai sukurs afrikiečių pasakos „ Dygliakiaulė ir voverė“ tęsinį, kurs siužetą, vaidins, dalyvaus teisme ir susipažins su pagrindiniais teismo proceso elementais. Iš pradžių mokiniai išgirs pasakos fragmentą, kuris baigsis įtempčiausioje vietoje, kai dingsta dygliakiaulė. Toliau taikant proceso dramos metodą, mokiniai grupėse ieškos dingusios dygliakiaulės, mokysis priimti kūrybiškus sprendimus. O pasirinkti afrikos gyvūnų vaidmenys, tokie kaip liūtas, tigras, dramblys, beždžionė, žirafa, šernas ir kt. žadins mokinių fantaziją, lavins tokias asmenines savybes, kaip drąsa, atsakomybę, sumanumas, kūrybingumas. Antroje edukacijos dalyje vyks Džiunglių žvėrių teismas, kurio metu bus sprendžiamas voverės ir dygliakiaulės likimas. Šioje dalyje mokiniai susipažins su teisėjo, advokato vaidmenimis, bus aptarta teismo proceso struktūra. Vyks diskusija, sprendimų priėmimas. Būdami žvėrių vaidmenyse mokiniai sakys kalbas, argumentuos savo pasirinkimus. Iš pirmo žvilgsnio gali susidaryti įspūdis, kad tai liksmas žaidimas, kuriant pasakos tęsinį, tačiau edukacija reikalauja gebėjimo analizuoti, įžvelgti gyvūnuose užslėptas žmonių psichologines problemas. Čia svarbus pasirinkimo ir atsakomybės už savo elgesį momentas, gvildenamos žmogiškumo, pilietiškumo, pagarbos, atsakomybės ir teisingumo temos. Refleksijos metu analizuojami lietuvių ir afrikiečių kultūrų panašumai ir skirtumai. Edukacija aktyvi, įtraukianti, jos metu kyla daug emocijų, todėl skiriamas dėmesys mokinių savijautai, pastebėjimams, įžvalgoms. Edukacija tinka klasės susitelkimui, kūrybiškumui, inovatyvumui ugdyti, bei lavina gebėjimą veikti komandoje.


„Rašytojo bloknoto paslaptys“ – kūrybinio rašymo dirbtuvės

Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji biblioteka

Rašymas yra visur aplink mus, tiek mokykloje rašant rašinius, tiek asmeniniame gyvenime kuriant paprastus tekstus socialinėje erdvėje. Tačiau, dažnai siekdami rašyti gerai ir įdomiai susiduriame su vidiniu kritiku ir „tuščio puslapio baime“. Kaip juos įveikti? Pasiskolinkime keletą paslapčių iš rašytojo bloknoto! Edukacijos dalyviai bus supažindinti su garsių rašytojų gyvenimo detalėmis ir būdais padėjusiais įveikti „rašymo blokus“, „tuščio puslapio baimes“ ir atrasti kūrybinį įkvėpimą. Dalyviai susidurs su savo emocijomis ir mokysis jas valdyti per emocijų iškrovos technikas, įgis sąmoningumo kovoje su stresu, gaus informacijos apie streso valdymo metodus, kuriuos galės taikyti kasdienybėje. Dirbtuvėse ugdys kritinį mąstymą ir suvoks įpročių, ritualų svarbą darbo organizavimo procesuose bei atras savo kūrybines galias taikant įvairius rašymo pratimus.


Pažintį su Prano Domšaičio galerijoje eksponuojamais meno kūriniais pradėkime nuo pirmų, nedidelių žingsnelių. Pasitelkę interaktyvią lentą sužinosime ir įtvirtinsime keletą terminų, kurie padės mums atrasti kelią į vaizduojamosios dailės pasaulį. Keliaudami per galerijos sales ir atlikdami įvairias užduotis, į dailės kūrinius ne tik žiūrėsime, bet ir įsižiūrėsime. Kodėl vieni paveikslai nespalvoti, o kiti spinduliuoja spalvomis? Kodėl tas spalvas vadina šaltomis? Kodėl vienam dailininkui reikia teptuko ir etiudinės, kitam – grafinio preso, o trečiam – plaktuko? Piešdami ne pieštukais, dalyvausime linijų mūšyje, „matuosime“ atspalvių temperatūrą, ieškosime panašaus kolorito savo drabužiuose ir paveiksluose, tapsime grafiko, tapytojo ir skulptoriaus pagalbininkų – linijų, spalvų ir formų – draugais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija


Edukacinėje programoje pristatomas vienas žymiausių Mažosios Lietuvos kultūros veikėjų, rašytojas ir filosofas Vydūnas. Per rašytojo vaikystės patirtį ir mokslo bei kūrybos gyvenimą pristatomas Mažosios Lietuvos etninis regionas, jo istorinės ištakos ir geografinė teritorija, dviejų kultūrų - lietuvių ir vokiečių - sandūra. Kaip gyvenama aplinka, įvykiai, tradicijos, šeima, mokyklos ir universitetai veikia asmenybės formavimąsi, kaip suprasti savo gyvenimo kelio pasirinkimą, savęs pažinimą . Muziejaus ekspozicijoje dalyviai galės paliesti, apžiūrėti ir pagroti Mažosios Lietuvos kanklėmis, kuriomis grojo pats Vydūnas ir pamatyti bei išgirsti arfos skambesį. Vydūno muziejaus pojūčių kambaryje galime patirti, kaip mes "matome" tik rankomis, kokie pojūčiai mumyse sukyla. Kiekvienas žmogus augdamas ir žengdamas gyvenimo keliu susipažįsta su įvairiais žmonėmis, kurie padaro įtaką mūsų pasirinkimui, suformuoja įpročius, skonį. Vydūnas pristatomas, kaip asmenybė, kuris yra tokio autoriteto pavyzdys, kuris suformavo savo gyvenimą ir surado kelią, kaip išsivaduoti arba susidraugauti su mirtina liga, kuo jam tapo tėvynės ir gimtinės, tėvų žemės samprata, kaip tai suteikia mums kiekvienam išskirtinumo. Vydūnas sakė jaunimui, kad labai svarbu turėti autoritetą, mokytis iš jų, bet visada reikia savyje kelti klausimą: ką tai reiškia. Vydūnas buvo kritinio mąstymo atstovas ir jaunimą visada šito mokė. Kad namai, gimtinė ir šeimoje įgytos tradicijos visada bus su mumis, nes tai mūsų asmenybės dalis, bet asmenybės tobulėjimas yra nuolatinis mokymasis ir pasaulio pažinimas, per tai mes, išlikdami savimi, augame ir sąmoningėjame. Kuo skiriasi žodžiai ir sąvokos: žmogiška ir žmoniška? Kuris iš šių žodžių reiškia prigimtinę, o kuris įgyjamą savybę... Programos dalyviai pažais filosofus, naudodami įvairius Vydūno filosofinius posakius, iš atskirų sumaišytų žodžių galės sudėlioti filosofinius posakius ir turės galimybę pamatyti, kaip keičiasi posakio prasmė...


Edukacinis užsiėmimas „Spalva ir forma“ vyksta vieno garsiausių Lietuvos ir JAV optinio meno atstovų, Kazio Varnelio, namuose-muziejuje. Edukacijos metu supažindinama su unikalios kompozicijos, spalvinės bei formos raiškos K. Varnelio kūriniais, taip pat jo laikmečio Lietuvos ir užsienio daile, ieškoma jungčių tarp tapybos ir muzikos kūrinio, sprendžiamos kūrybinės užduotys. Edukacija ugdo meninį skonį, įtvirtina kompozicijos, spalvinės raiškos pagrindus. Jos metu skatinama Lietuvos kultūrą suvokti kontekstualiai, lietuvių menininkų kūrinius matyti kaip integralų pasaulinio meno lauko elementą. Kazio Varnelio, kaip daug pasiekusio dailininko, statusas ugdo didžiavimąsi savo kultūra, leidžia suvokti mūsų kultūrinio lauko perspektyvas, o 50 metų užsienyje praleidusio dailininko pasiryžimas grįžti į Tėvynę skiepija patriotiškumą bei ugdo tautinę savimonę. Paslauga atliepia prioritetą "Vilnius 700" - edukacija vyksta pirmajame Vilniuje įkurtame kolekcininko muziejuje, viename iš seniausių Vilniaus mūrinių pastatų.

Lietuvos sostinės Vilniaus ir Gedimino laiškų metai


Edukacija sudaryta iš dviejų teorinių ir praktinių  dalių, atskirose edukacinėse erdvėse, apjungiančių legendas ir kulinarinį paveldą.
Preso pagalba pasigaminamas suvenyras ir kepamos milžino auselės, reflektuojama apie išgisrtą milžinų Juro ir Barkaus legendą.

Pažinimo kompetencija; Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo


Programa lavina kūrybinį mąstymą (verbalinį ir neverbalinį). Siekiama dalyvius sudominti, skatinti ieškoti, smalsauti, tyrinėti, kurti naujas asociacijas, laisvai ir nestereotipiškai reikšti mintis, lavinti vaizduotę. Visą informacija pateikiama žaidimo forma, taip ji geriausiai įsimenama. Žaisdami vaikai jaučiasi laisvi ir būna labai imlūs, kartu ugdomi darbo grupėse įgūdžiai


Pažintis su Panemunės pilimi ieškant lobio (2-5 kl.)

Kultūrinė edukacija "Pažintis su Panemunės pilimi ieškant lobio" kviečia pasinerti į paslaptingą lobio ieškojimą ne tik pilyje, bet ir pilies parke. Veiklos metu pristatoma Panemunės pilies istorija bei šiandiena. Mokiniai supažindinami su pilies lankomomis erdvėmis: atkurta istorine 18 a. virtuve bei jos ekspozicijomis: senovine virene, kepykla su duonkepėmis krosnimis, magiškąja dvaro vaistinėle bei legendiniu kalėjimu. Veikla vyksta ne tik pilies viduje, bet ir parke, kur atkreipiamas dėmesys į išlikusius seniausius medžius bei kaskadinius tvenkinius. Vėliau aptariamas lobio paieškos būdas. Dalyviai suskirstomi į dvi komandas. Komandos lobio skrynios ieškos pagal nuorodas. Gavusios po pirmą nuorodą, į pilies lobio paiešką komandos leisis skirtingais maršrutais. Nuorodose mokiniai ras ne tik eiliuotas užuominas, kur eiti toliau, bet ir klausimų bei užduočių, kurių teisingi atsakymai galiausiai leis atrakinti lobių skrynią. Edukacinio užsiėmimo metu bus naudojamasi pasakojimo - ekskursijos, orientacinio žaidimo metodais, informaciniame terminale esančiomis fotografijomis, brėžiniais, virtualia medžiaga apie pilį, archeologiniais radiniais, ekspozicijos medžiaga, nuorodomis, kuriose bus pateiktos užduotys, ugdančios loginį mąstymą. Edukacinės veiklos dalyviai ne tik ras „pilies lobį", bet ir susipažins su Panemunės pilies bei šio krašto istorija, mokysis bendros, draugiškos veiklos komandoje be smurto ir patyčių, turės galimybę saviraiškai ir patirs atradimo džiaugsmą.


Edukacinė programa „Kalėdiniai burtai Kelmės dvaro rūsių prietemoje“

Kalėdos, arba šventos Kalėdos – senas šaknis turinti žiemos saulėgrįžos, saulės sugrįžimo šventė. Europoje, paplitus krikščionybei, senosios tradicijos susipynė su naujomis, Kalėdas imta minėti kaip Jėzaus gimimo šventę. Katalikiškos Kalėdos švenčiamos gruodžio 25 dieną. Šv. Kalėdų naktis – stebuklų, svajonių ir troškimų išsipildymo metas. Pagal tradiciją Kūčių vakarą mus aplanko magiškos jėgos, įvairios dvasios ir vaiduokliai, pasirengę užmegzti su mumis kontaktą. Tai žinojo dar mūsų protėviai, todėl būtent tuo laikotarpiu burdamiesi ir stengėsi sužinoti savo ateitį, ar išsipildys svajonės, norai ir kiti dalykai. Gyvuoja įvairūs būrimai Kūčių vakarą, per šv. Kalėdas ir visą pokalėdinį laikotarpį. Edukacinės programos dalyviams pasakojama apie kalėdinius būrimus. Praktinėje užsiėmimo dalyje mokomasi tradicinių kalėdinių burtų. Dalyviai išbando spėjimus: iš žirnių skaičiavimo, šiaudų traukimo, iš pėdavimo, batų metimo, pagal paukščių lesinimą (būrimą atlieka tikras gaidys), su veidrodžiu, šešėlių stebėjimo, spėja lėkštučių pagalba ir kt. Vėliau einama į kitą rūsio patalpą ir žibalinių lempų šviesoje sėdama prie stalo ragauti kalėdinio žemaitiško torto.


Edukacinė programa "Kaip senovėje kariauta"

Jus pasitiks Vytauto Didžiojo karo muziejaus edukatorius, kuris primins lemtingas kovas su kryžiuočiais ir Lietuvos karių pergales. Kartu apžiūrėsime šarvus ir įvairią ginkluotę: kalavijus, kovos peilius, kirvius, ietis, arbaletus, lankus, seniausius šautuvus ir bombardas. Atsakysime į klausimus ir apsivilkę metalinius šarvinius marškinius, užsidėję šalmą bei paėmę į rankas tikrą kalaviją, įsitikinsime, kokia sunki buvo mūsų šalį saugojusių karių kasdienybė.


Pagėgių savivaldybės viešoji įstaiga "Pagėgių krašto turizmo ir verslo informacijos centras"

Jus pasitiks visa galinčios, žinančios, matančios mistinės būtybės- Raganos. Sužinoję šių būtybių trumpą istorija turėsite galimybę padėti raganoms sukurti burtažodį iš jums pateiktų žodžių. Tačiau visų pirma teks gerokai pasukti galvas, kad išsiaiškintumėte jų reikšmes ( keltuvė, mužė, unaravas ,skėtronas kt. ). Tai tikrai praturtins jūsų žodyną, skatins pažinti arba prisiminti retai vartojamus lietuviškus žodžius. Ekspozicija, kurią sudaro virš 30 vnt. įvairiausiomis technikomis ( keramika, tekstilė, dailė ir kt. ) pagamintų Raganų tikrai jums suteiks gerų emocijų. Menamai „ Virdami“ Raganos viralą susipažinsite su augalija, skirta kasdieniniams naudojimui ( maistas, drabužis, pašaras ir t.t.) ir jų magijai ( šiaudai po kūčių staltiese, kadugio šakelė serginti nuo gaisro ir t.t. ) Žinias užtvirtinsime žaisdami „Žolynų loto“. Iš Raganų surinktų žolynų, turėsite galimybę patys susikomplektuoti arbatą ir jos paragauti. Arbatos degustaciją ves žolininkė Reda Tamašauskienė. Žolynus edukacijoms suteiks Lietuvos kultūros paveldo sertifikatu sertifikuota Mažosios Lietuvos arbata. Ant šluotos neišskrisite, bet vieną garsiausių Lietuvoje gamtos paminklų - Raganų eglę, esančią vos 2,8 km. nuo užsiėmimo vietos, aplankysite.


Klaipėdos miesto savivaldybės Mažosios Lietuvos istorijos muziejus

Užsiėmimo metu pristatoma gintaro atsiradimo bei patekimo į Rytų Pabaltijo teritoriją istorija, gintaro keliai, kuriais jis patekdavo į Romos imperijos provincijas, gintaro panaudojimo būdai baltų kasdieniniame gyvenime. Archeologinėje muziejaus ekspozicijoje apžiūrimi ir aptariami gintaro pavyzdžiai iš skirtingų epochų, pasakojama apie pagrindines gintaro radimvietes. Demonstruojami unikalūs įvairių spalvų gintaro žaliavos pavyzdžiai. Atliekami eksperimentai atskleidžiantys gintaro savybes, padedantys atskirti tikrą gintarą nuo falsifikato. Atliekamos praktinės užduotys, kurių metu užsiėmimo dalyviai lipdo gintarinį amuletą, naudodami senųjų gintarinių amuletų pavyzdžius. Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas dalyvis gauna dovanų po baltiškojo gintaro „lašelį“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Lietuvos teatro, muzikos ir kino muziejus

Skaitydami pasakas, neretai pagrindinius personažus įsivaizduojame visai kitaip, negu mums pateikia iliustracijos, esančios knygose.  Šioje edukacijoje mokiniai turės galimybę patys sukurti iliustracijas pasakai „Bjaurusis ančiukas“. Pasitelkdami savo vaizduotę ir lavindami empatiją, užsiėmimo dalyviai analizuos pasaką, veikėjų charakterius, o sukauptas žinias perkels į piešinius ir juos atgaivins mirioramos būdu.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Edukacijos metu mokiniai bus supažindinti su meno ir mokslo sinteze. Mokiniams bus pateiktos skirtingos dailės sritys bei cheminiai eksperimentai. Mokiniai pasitelkdami nesudėtingas cheminių eksperimentų priemones kurs įvairių spalvų gamas, nesudėtingus skulptūros elementus, ieškos meno panaudojimo galimybių eksperimentų atlikimo priemonėmis.

Paslauga teikiama tik paslaugos gavėjo pasirinktoje įstaigoje (pvz., mokykloje)

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija


Integruota pamoka. Istorinio laikotarpio pažinimas meno parodoje

Edukacija „Istorinio laikotarpio pažinimas meno parodoje“ padės mokiniams suvokti, kaip dailės kūriniai tampa istorijos šaltiniu. Mokant(is) istorijos siekiama, kad mokiniai, pažindami praeitį, įgytų gebėjimų aiškintis dabartį, suvokti savąją tapatybę, naudotis įvairiapuse istorine informacija, kritiškai vertinti nagrinėjamą laikotarpį. Istorijos mokyma(si)s neįsivaizduojamas be įvairiausių šaltinių panaudojimo. Muziejuje tam pasitelkiame meno kūrinius. Istorijos šaltiniai padeda suprasti, kad istorija – „gyvas“ mokslas, pajusti atradimo džiaugsmą, atlikti tinkamą pagal amžiaus ypatybes praeities tyrimą. Šio užsiėmimo metu kryptingai bus siekiama ugdyti pažinimo, komunikavimo kompetencijas, ugdyti kritinio mąstymo gebėjimą, kaip vieną pagrindinių istorijos žinių mokymosi gebėjimų. Moksleiviai susipažindinami su istoriniu kontekstu, aptaria sąvokas, kurios naudojamos kalbant apie konkretaus laikotarpio meną Aptaria ką galima sužinoti žvelgiant į meno kūrinius ir menininko vaidmenį to meto visuomenėje kaip į istorijos šaltinį. Mokiniai supažindinami su paroda, pristatant kiekvieną skyrių (tiek meno kūrinius, tiek istorinį kontekstą). Edukacijos metu jungdami istorinius bei meno faktus mokiniai ne tik plės savo kultūrinį akiratį, bet išmoks lyginti, įžvelgti istorinius atspindžius meno kūriniuose, gebės įvardinti kodėl meno kūriniai yra neatsiejama kultūros dalis, ką jie mums pasakoja apie istorinius įvykius, kurie yra svarbi mūsų gyvenimo dalis. Kokias diskusijas kelia, kokia mintį neša ir kaip menininkai iš savo perspektyvos perteikia istorinius elementus kūriniuose. Edukacija tai interaktyvus patyrimas parodoje, sprendžiant istorijos užduotis siejant jas su meno kūriniais. Edukacijos metu ypatingai skatinamas interaktyvumas, savarankiškas komandinis darbas, diskusija grupėje, žadinamas smalsumas, pažinimas, gebėjimas analizuoti.


Žemaitijos nacionalinio parko Platelių dvaro sodybos svirne, įsikūrusioje Žemaitijos nacionalinio parko ekspozicijoje dalyviai apžiūrėdami įkurtą etnografijos ekspoziciją susipažins su žemaičio gyvenimu, buitimi, amatais, papročiais, šventėmis ir virtuve. Veiklos metu pristatomi amatai: audimo, staliaus, kalvystės, kryždirbystės, žvejybos, linininkystės ir žemdirbystės. Supažindinama su buities įrankiais, jų paskirtimi ir naudojimo būdais. Atliekamos įvairios praktinės užduotys. Dalyviai turi galimybę sužinoti kaip buvo apdirbama mediena namo statymui, kaip skobiamos klumpės, kokią svarbią vietą buityje užėmė audimo staklės, kaip iš gležno augalo- lino padaromas siūlas, kaip kuliami javai taip pat susipažįsta su valstiečio virtuve, įrankiais, pagrindiniais patiekalais. Praktinio užsiėmimo metu sužino kokiems buities darbams atlikti gali būti naudojamas
kočėlas arba ką reiškia žodžiai „kočiuotė kočielu“.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


Grafo Tiškevičiaus dirbtuvės-žaisminga cianotipija

Iš Lietuvos kilęs, didžiąją gyvenimo dalį praleidęs Prancūzijoje, bet nuolat į savo vasaros rezidenciją Raudondvaryje grįždavęs grafas Benediktas Henrikas Tiškevičius (1852–1935) kelis dešimtmečius rimtai užsiiminėjo fotografija. Jis buvo Prancūzijos fotografijos draugijos ir Paryžiaus fotoklubo narys, piktorialinės fotografijos meistras, aktyviai dalyvavo Europos fotografų judėjime.
Ilgai manyta, kad grafo nuotraukų negatyvai ir atspaudai prarasti per gaisrą, apie jo kūrybą buvo sprendžiama iš negausių originalų ir publikacijų spaudoje, skelbtų jam gyvam esant. Galbūt todėl B. H. Tiškevičius, kaip fotografas, beveik visą XX a. Europoje buvo mažai žinomas ir prisimintas tik amžiaus pabaigoje radus išlikusių nuotraukų. Kauno rajono muziejus tapo daugiausiai Benedikto Henriko Tiškevičiaus fotografijų turintis muziejus Pasaulyje.
Edukacijos teorinės dalies metu moksleiviams suteikiama galimybė pamatyti fonduose saugomas nuotraukas. Edukacijos dalyviai supažindinami su itin glausta fotografijos istorija, sužino, kas yra „gyvieji paveikslai“, cianotipija, išgirsta apie tyrinėti pasaulį įkvepiančius grafo Benedikto Tiškevičiaus pomėgius. Praktinės dalies metu moksleiviai pasitelkdami cianotipijos techniką ir kūrybinius rinkinius kuria savo meno kūrinius su grafo užfiksuotais vaizdais.


Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Lankomus objektus turėsite rasti patys, pagal mūsų virtualaus gido Braino siunčiamas užuominas ir užduotis. Gidas visos kelionės metu Jums neleis pasiklysti, o susidūrus su rimtu iššūkiu - visada bus pasiruošęs padėti. Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis. Pasivaikščiojimo metu nueisite apie 2-2.5 km. ir aplankysite vietas, susijusias su LAISVE. Tai gali būti Tėvynės Laisvė, asmens Laisvė, žodžio Laisvė, Laisvė kurti, Laisvė mylėti ir t.t. Šiame maršrute žodis LAISVĖ skamba daugiau kaip 70 kartų. Įsitikinsite, kad LAISVĖ – labai plati sąvoka ir prisiminsite kaip svarbu LAISVĘ vertinti!
Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Kaune!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas yra tikras žmogus, tačiau fiziškai su jumis nedalyvauja: jis realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale. Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus. Žaidimas galimas ir anglų kalba

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


„Tautosakininko Mato Slančiausko takais vedami“ (Nuotolinė paslauga)

Edukacinės programos metu vaikai supažins su išskirtine asmenybe lietuvių kultūros ir folkloristikos istorijoje: knygnešiu, lietuvių visuomenės veikėju, aušrininku, publicistu, žymiu Šiaurės Lietuvos tautosakos rinkėju Matu Slančiausku (1850 02 21-1924 04 11). Sužinos, kaip būdamas paprastas kaimo siuvėjas, savamokslis, visą gyvenimą šviesdamasis pats ir mokydamas kitus, surinko iš žmonių, bei pats sukūrė neįkainojamos vertės liaudies kūrinius: dainas, sakytinės tautosakos tekstus, mįsles, patarles, priežodžius, oro spėjimus, tikėjimus, burtus bei prietarus, žaidimus. Teorinę dalį papildys edukacinis filmas „Dainų nešėjas“ (11 min.), pasakojantis ir pristatantis svarbiausius Mato Slančiausko gyvenimo ir veiklos momentus, kurio pabaigoje vaikai bus skatinami įsijungti į aptarimą - diskusiją. Edukacijos antroje dalyje dalyviai turės galimybę, skaitydami tekstus, prisiliesti ir panagrinėti jo surinktos tautosakos lobynus, spėlioti šiandien šnekamojoje kalboje mažai sutinkamų tarmiškų žodžių reikšmes, įminti mįsles bei patys papasakoti iš savo senelių išgirstą pasakojimą.


„Ką valgo ir kaip maistą gamina Lietuvos žydai“ – pažintinė ir kultūrinį sąmoningumą didinanti edukacija. Jos metu susipažįstama su žydų kultūra ir tapatybe per Toroje dėstomus košerinės mitybos principus ir kasdienius Lietuvos žydų mitybos įpročius. Per diskusiją, edukatoriaus pasakojimą, darbą didelėje ir mažesnėse grupelėse bei apsilankymą ekspozicinėse erdvėse bus bandoma perprasti valgymo tendencijas, bet ir įsigilinti į žydišką mąstymą, susipažinti su žydų biblinės praeities motyvais per įvairių švenčių patiekalus, gaminius ir produktus, būtinus vartoti ar naudoti atitinkamomis progomis. Moksleiviai didins pagarbą daugiakultūrei aplinkai, apmąstys tradicijos svarbą, svarstys galimas netolerancijos priežastis ir nagrinės tolerancijos pavyzdžių, diskutuos apie sveikos mitybos svarbą. 5-12 kl. moksleiviai po edukacijos gebės šia tema bendrauti ir diskutuoti.
Edukacija skatina sąmoningą vaikų ir jaunimo įsitraukimą į kultūrines veiklas, užtikrinančias bendrabūvį, tvarumą, pilietiškumą ir socialinę lygybę.


Kauno miesto savivaldybės Vinco Kudirkos viešoji biblioteka

Užsiėmimo pradžioje pasitelkiant vizualią medžiagą, moksleiviai bus trumpai supažindinami su atliekų tvarkymu ir perdirbimu Lietuvoje bei pasaulyje, supažindinat su neatsakingo vartojimo pasekmėmis gamtai ir žmonijai. Vėliau, siekiant formuoti dalyvių aplinkosaugines ir atsakingo vartojimo nuostatas, jie bus supažindinami su tinkamu žaliavų rūšiavimu, sudarant sąlygas patiems tai išbandyti praktiškai žaidimo forma. Antroje užsiėmimo dalyje dalyviai bus supažindinami su pasauline perdirbto meno („Recycled Art“) praktika, skaidrėse peržiūrint ir analizuojant žymių menininkų sukurtus darbus iš antrą kartą panaudotų daiktų ar žaliavų. Dalyviai bus skatinami kūrybiškai improvizuoti ieškant seniems daiktams naujų panaudojimo ir pritaikymo sprendimų, kurie ne tik sudarytų sąlygas kūrybinei savirealizacijai, bet ir kurtų atsakingą ir tausojantį santykį su aplinka. Parodant patrauklius edukacinėje erdvėje esančius perdirbtų atliekų pavyzdžius bei sudarant sąlygas kūrybinėms improvizacijoms, moksleiviai bus įtraukiami į grupines ir individualias užduotis, kurios skatins ieškoti netradicinių sprendimų. Trečioje užsiėmimo dalyje dalyviai bus kviečiami įtvirtinti ir pritaikyti gautas žinias, dalyvaujant kūrybinėse dirbtuvėse ir pagaminant pageidaujamą kūrinį iš savo atsineštų arba pateiktų antrinių žaliavų (skardinių, popieriaus gaminių, tekstilės ir kt.). Kūrybinėje ir saugioje aplinkoje dalyviai bus skatinami ekperimentuoti siekiant atrasti naujas daiktų formas ir panaudojimo būdus. Tai leis patirti atradimo ir atsakingo vartojimo džiaugsmą, kai nereikalingas daiktas prikeliamas naujam gyvenimui, o savo originalumu gali net pranokti gaminius iš naujų žaliavų.


Edukacinis užsiėmimas „Kelionė laiku nuo Gedimino laiškų“ vyksta istorinėje vietoje Gedimino pilies bokšte. Šis užsiėmimas supažindins mokinius su Gedimino pilies istorija, miesto kūrimosi istorija, bus pristatyti kunigaikščio Gedimino laiškai. 2023 metai, ypatingi metai, Vilniui sukaks 700 metų. Užsiėmimo metu bus aptarta kokią įtaką miesto augimui, kultūriniam, socialiniam gyvenimui turėjo šie laiškai. Edukatoriaus pasakojimo metu bus akcentuota daugiakultūriškumo, tolerancijos, religinės laisvės, prekybos, mainų, amatininkų cechų svarba ir įtaka miesto augimui. Muziejuje esančioje interaktyvioje salėje bus pristatyta kelionė laiku nuo XIV iki XX a. Užsiėmimo turinys bus pritaikomas pagal dalyvių amžių. Praktinėje – kūrybinėje užduotyje mokiniai turės galimybę pasirinkti jiems labiausiai tinkančią veiklą: sukurti ir parašyti laišką, laišką-palinkėjimą, pasitelkiant kūrybiškumą bei vaizduotę, nufilmuoti, suvaidinti, sudainuoti ar sušokti. Mokiniai bus skatinami savo kūrybiniais darbais pasidalinti su mokyklos bendruomene, miesto savivalda, socialiniuose tinkluose. Juk pačios geriausios idėjos kyla iš meilės savo miestui.


Dirbtinio intelekto kūrybinės dirbtuvės ir kosmoso patirtis 3-4 kl. mokiniams

Trijų dalių kosmoso tematikos edukacinė kultūros ir meno interaktyvi programa ugdys mokinių kultūrinę raišką per pristatomus meno ir kultūros asmenybių kosmoso tematikos meno kūrinius skirtingose formose (kosmoso raiška menininkų paveiksluose, kine). Kurdami savo vizualinio meno interpretacijas kosmoso tematikoje, mokiniai mokosi suprasti, priimti kultūros ir meno reikšmę, ir svarbą visuomenei.

Edukacijos pristatymas: https://www.youtube.com/watch?v=5JiJVSHmQYI

Mokiniai įtraukiami į kultūros ir meno kūrinių tyrinėjimus, pristatant realius menininkų darbus, kaip M. K. Čiurlionio, Chesley Bonestell ir kitų, pritaikytus jų amžiui ir suvokimui. Vaizdingai pristatoma kosmoso tematika kino industrijoje ir jos įtaka menui.
Naudojant įtraukų turinį mokiniai supažindinami su kosmoso tyrimais ir pasiekimais, jų įtaka kultūros vystymuisi (pvz., nusileidimas Mėnulyje, "kosmoso lenktynės").

Antroje programos dalyje mokiniai pasineria į patyriminę VR 360 vaizdo formato kelionę po Saulės sistemą kosminėje kapsulėjė sėdint ant pripučiamų talpų (kamuolių) jausdami disbalansą. Ši patirtis mokiniams leis ugdyti kūrybiškumą, savęs ir emocijų pažinimą, gebėti įvertinti informaciją ir ją interpretuoti.

Kūrybinių dirbtuvių dalyje mokiniai turės progą susipažinti su dirbtinio intelekto galimybėmis kuriant vizualinį meną ir susikurti savo vizualinio meno kūrinius, remiantis tyrinėtais kultūros ir meno kosmoso tematikos kūriniais ir vaizduote, reflektuoti savo rezultatą. Mokiniai savo meno kūrinius kurs individualiai ir grupėse, spontaniškai teikiant idėjas skirtas dirbtinio intelekto įrankiui. Toks įsitraukimas į kūrybinę veiklą, mokinius skatins komunikuoti, bendradarbiauti tarpusavyje, siūlyti ir priimti idėjas, pristatyti savo sukurtą vizualinį meną ir argumentuoti savo pasirinkimus.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


„Sėkmingos klaidos – eksperimentai laboratorijoje“ (išvažiuojamoji)

Edukacijos metu mokiniai susipažins su smalsiais, žingeidžiais žmonėmis, kurių svajonės bei pastabumas atvedė prie sėkmingai, nesėkmingų klaidų. Ir kurie įrodė, kad net atsitiktinumas dažnai atveda mus prie didžiojo atradimo. O tokių asmenybių mokslo istorijoje gausu:
- Džozefas Prislis atrado kelias dujines medžiagas tarp kurių buvo ir anglies dioksidas;
- Charles Thilorieris atrado sausą ledą, kurio dėka galime daryti nuostabiausius eksperimentus, bei turėti švariausią ir aplinkai palankiausią šaldomąją medžiagą.
- Johnas Pembertonas išvirė mikstūrą, kurią šiandien visi pažystame kaip „Coca Cola“.
- Viljamas Perkinas siekė sukurti vaistus nuo maliarijos, o susintetino pirmąjį sintetinį dažą moveiną. Kadangi iki tol natūralūs purpurinės spalvos dažai buvo labai brangūs jis suprato, kad jis išrado pigesnį jiems pakaitalą ir patentavo savo išradimą, bei įsteigė pirmąją sintetinių dažų gamyklą.
- Broliai Vizbarai. Pirmuoju pasaulyje kraujo tyrimų spektrofotometriniu jutikliu ir į jį įmontuotu lazeriu. Jis ypatingas ir tuo, kad tyrimui atlikti nereikėtų imti kraujo duriant į pirštą ar veną: prietaisas būtų ypač aktualus cukriniu diabetu sergantiems žmonėms bei padėtų gelbėti gyvybes. Visi kartu atliksime eksperimentus ir sužinosime daug naujų dalykų.


Tautinio atgimimo veikėjas dr. Jonas Šliūpas

Svarstote, kuo būti baigus mokyklą? Jonas Šliūpas Jums atsakytų, kad visai nebūtina savęs tapatinti su viena profesija. Pirmųjų lietuviškų laikraščių ir knygų spausdinimas, vadovavimas miestui... O kur dar medicina, dėstymas, diplomatija, verslas, rašymas ir kitos sritys, į kurias jis pats drąsiai nerdavo. Sužinoję apie įvairiapusę Jono Šliūpo veiklą, išsiaiškinę, kokie motyvai ir asmeninės savybės bei siekiai lėmė jo pasirinkimus, geriau suprasite, kad svarbiausia ne tai, ko imiesi, o tai, kaip ir kodėl tai darai.


Edukacinis užsiėmimas „Visatos vaikai“ (bibliotekoje)

Smalsu, kas laukia už Žemės planetos ribų? Kultūrinės edukacijos „Visatos vaikai“ metu kiekvienas dalyvis pasitelkiant 3D akinius bus akimirksniu „nuskraidintas“ į kosmosą ir patirs svaiginančią Visatos platybę! Edukacijos dalyviai sužinos, kaip keitėsi žvaigždėto dangaus tyrinėjimas, kaip žvaigždės įkvėpė menininkus kurti, kaip žmonės gyveno atsižvelgdami į dangaus kūnų judėjimą, minėjo šventes, aiškinosi kosminių kūnų įtaką žmogaus likimui. Ieškosime informacijos knygose. Gilinsime žinias apie Saulės sistemos planetas, jų išsidėstymo seką ir aiškinsimės, kodėl visa tai svarbu mums, Žemės gyventojams. Moksleiviai galės pasijusti tikrais mokslininkais, nes konstruos kosminius erdvėlaivius iš lego kaladėlių!

Po šios edukacijos kiekvienas mažasis kosmoso tyrinėtojas neabejotinai pajus, kad yra svarbi, unikali ir neatsiejama Visatos dalis.

Užsiėmimo trukmė: 50 min.
Dalyviai: 1–4 kl. moksleiviai.
Vieta: Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešoji biblioteka.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija; Skaitmeninė kompetencija


Patyriminė ekskursija – edukacija supažindina moksleivius su etnobotanika, skatina domėtis augalais, mūsų tradicine kultūra ir padeda puoselėti tautos kultūros ir bendražmogiškąsias vertybes.
Moksleiviai, lankydami muziejaus Aukštaitijos gatvinio – rėžinio kaimo sodybų ekspozicinius gėlių darželius, autentiškoje aplinkoje susipažins su gėlių darželių įrengimo sodybose tradicija ir jų svarba mūsų senoliams. Didelę etnoaugalų įvairovę išvys Pagirių sodyboje esančioje Valstybinės miškų tarnybos augalų nacionalinių genetinių išteklių kolekcijoje,  sužinos, kuo šie augalai mums svarbūs šiandien. Edukacinio užsiėmimo metu klausys užrašytų senolių pasakojimų apie žolynus, jų super galias, naudojimą kasdienėje buityje ir prasmę Joninių, Žolinės ir kitose tradicinėse šventėse. Juos pažins ir vertins pasitelkę regos, lytėjimo, uoslės ir skonio jusles. Žinias gilins mindami mįsles, žaisdami žaidimus, spręsdami užduotis. Pažintį su žolynais gilins ragaudami arbatas ir bandydami įminti, kur kurios žolelės arbata sutaisyta, aptars jų kvapnumą, gardumą, ypatingas jų galias ir dalinsis įspūdžiais. Kiekvienas dalyvis išsineš paties surištą Žolinės puokštelę.


Mokinių mėgiamas dėl smagumo, mokytojų vertinamas dėl profesionaliai pateikiamų žinių, interaktyvus mono spektaklis žaismingai ir patraukliai pateikia informaciją apie svarbų žiemos laikotarpį Adventą – rimties, susikaupimo, savęs įsivertinimo metą. Kartu su edukatore kelsime klausimus ir ieškosime atsakymų: ar blogai svajoti? Ar reikia liūdėti, jei svajonė neišsipildo? Ar svajojimas gali teikti džiaugsmo? Ar laiką galima paskubinti? Kodėl kartais laikas "lekia", o kartais "šliaužia"? Autorinė pasaka ir meduolių prieskoniais kvepiančios lėlės pakvies išgirsti istoriją, nutikusią visai čia pat, galbūt namų virtuvėje. Kartu su pipiru, muskato riešutu, cinamonu, gvazdikėliu, žvaigždiniu anyžiumi aplankysite toliausias, giliausias, aukščiausias Žemės kerteles bei sužinosite, kur gyvena laimė. Išsiaiškinę visus paslaptingus dalykus, kurie išties yra paprasti, tik galbūt pamiršti, pasimokysime lipdyti meduolius. Kokius ir kaip meduolius lipdė mūsų proseneliai, iš ko juos gamino? Ar meduoliai - lietuviškas kepinys? Meduolių rūšys pasaulyje, burtai ir žaidimai. Stebuklų metą bus ir stebuklų- žėrintis fėjos rutulys išklausys vaikų norus, slapčiausias svajones, eilėraščius ar daineles. Atlikus magišką veiksmą, norai pildosi. (Jie iš tiesų pildosi, net ir tie – slapčiausi!). Suteikiama galimybė pasisakyti ir būti išgirstam, pasidžiaugti ar pasipasakoti, kas neramina. Programa vykdoma Advento laikotarpiu ir 1-2 savaites po Naujųjų metų (laukiant stačiatikių Kalėdų). Po programos dalyviai gebės išvardinti keletą meduolių prieskonių, atskirti juos iš grupės. Sugebės įvertinti ir išreikšti savo karščiausius norus, skirs juos nuo užgaidų. Supras draugystės svarbą. Išmoks lipdyti Kalėdinius meduolius. Edukacijos trukmė 45min. Vienu metu užsiėmime dalyvauja viena grupė/klasė mokinių. Į ugdymo įstaigą atvykstama susidarius 3-6 grupėms.


Dailyraštis tarpukario Lietuvos mokykloje

1918 m. paskelbus Lietuvos nepriklausomybę Lietuvos vyriausybė švietimą laikė vienu svarbiausių dalykų. Lietuvos švietimo ministerija ir privačios draugijos skyrė lėšų naujų mokyklų statyboms, mokymo priemonių įsigijimui, vadovėlių leidybai. Mokiniai buvo mokomi skaityti, rašyti, skaičiuoti ir daugelio kitų bendrojo ugdymo dalykų. Mokymo programoje buvo numatytos dailyraščio pamokos. Iš pradžių vaikai rašė pieštuku, paskui plunksnakočiu, kurį nuolat mirkydavo į rašalą. Buvo manoma, kad išsilavinęs žmogus privalo dailiai rašyti. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai sužinos apie tarpukario mokinių kasdienybę ir pasipraktikuos dailyraščio pamokoje.


Scenarijaus autorė - Gintarė Greičienė, kompozitorius - Aras Žvirblys. Palėpė – paslaptingiausia namų vieta. Joje, seniai praradę savo paskirtį, miega pamiršti daiktai. Išmintingas, apdulkėjęs veidrodis, žvaigždžių liga sergantis smuikas, daugybę paslapčių slepianti spinta, šimtą metų nevartytas nuotraukų albumas – niekas nebeprisimena, kaip jie čia pateko ir nežino, ar  kada nors kam nors dar bus reikalingi. Bet vieną dieną palėpės ramybė sudrumsčiama – iš seno stalčiaus iškrenta raktas Numeris Du. Pažadinęs visus palėpės gyventojus, jis imasi ieškoti savo spynos. Ar nesutrukdys kiti daiktai jam siekti svajonės? Ar suras senas surūdijęs raktas savo spyną? Ar pavyks ją atrakinti ir kas už jos slepiasi? Kokie nuotykiai ir pavojai jo laukia? Apie tai ir dar daugiau sužinosite spektaklyje "Seno rakto istorija".


Mūsų protėviai naudojo begalę simbolių rankdarbiuose, papuošaluose, drabužiuose, austose juostose. Namų stogus puošė žirgeliai, verpstėse žibėjo žvaigždės, o prijuostėse rangėsi žalčiai. Kokią žinią jie paliko mums šiuose raštuose?
Edukacinio užsiėmimo metu moksleiviai supažindinami su simbolių reikšmėmis bei atliekamomis funkcijomis.
Su moksleiviais ieškosime simbolių pateiktuose liaudies raštų pavyzdžiuose, aptarsime juos kaip mūsų protėvių paliktas žinutes. Senovėje žmonės tikėjo, kad įvairūs ženklai suteikia apsaugą, pripildo mus dvasinių ir fizinių jėgų. Simboliai naudoti ir įvairiuose mistiniuose bei religiniuose ritualuose.
Užsiėmimo pabaigoje kiekvienas moksleivis galės nupiešti sau svarbų simbolį ant Baltijos pajūrio akmenėlio ir taip įprasminti gautas žinias.


Forumo teatro prigimtinė paskirtis- skatinti socialinius pokyčius aktyvinant pilietiškumą. Tai būdas užsiėmimo dalyviui iš pasyvaus stebėtojo transformuotis į aktyvų visuomenės dalyvį ne tik šio užsiėmimo metu; šis užsiėmimas -tai paskata asmeninei transformacijai. Forumo teatras visada kalba apie vertybes - žmogiškųjų santykių, buvimo kartu svarbą, būtinybę priimti sprendimus ir prisiimti atsakomybes už galimus padarinius, tuo būdu atliepdamas aktualius šių dienų tematinius prioritetus.


Pažintis su Juozo-Tumo Vaižganto memorialiniu butu-muziejumi

Programa „Pažintis su Juozo Tumo-Vaižganto memorialiniu butu-muziejumi“ yra skirta 7, 8 ir 9 klasių moksleiviams. Edukacinio užsiėmimo metu lankytojai susipažins su Vaižganto memorialiniu butu-muziejumi, autentiškais rašytojo daiktais, išgirs įdomias eksponatų ir Vaižganto gyvenimo istorijas. Mokiniams bus atskleidžiamos esminės Vaižganto vertybes: tikroji meilė, laisvė ir laimė. Tai padės jiems atrasti gyvenimo prasmę, grožį ir darną, geriau suprasti mokyklos programoje esančius Vaižganto kūrinius. Pažinties su Vaižganto butu-muziejumi, jo kūryba ir vertybėmis pabaigoje, mokiniams bus duoti užduočių lapai. Sutelkę savo išradingumą ir dėmesį, moksleiviai galės atsakyti į išmintį ir jausmus ugdančius klausimus. Kas mokės išklausyti, pažvelgti į Vaižganto kūrybą ir gyvenimą šiek tiek giliau, bus kūrybingas ir savarankiškas, tam kiekvienas klausimas bus įdomus ir taps gražia kelione į darnų Vaižganto ir savo širdies pasaulį. Taip bus lavinamas mokinių dėmesingumas, kūrybingumas, bendradarbiavimas, meilė, gėris ir pasitikėjimas savimi.


Ką mes žinome apie druską? Kuo ji ypatinga ir svarbi? Druska – unikalus gamtos produktas, žmonijos istorijoje užėmęs išties garbingą vietą. Druska buvo žinoma žmonėms dar priešistoriniais laikais ir buvo laikoma amžinybės ir nemirtingumo simboliu, nes ji negenda. Visų tautų kultūrose druska vienaip ar kitaip atsispindi tautosakoje bei kasdieninio gyvenimo papročiuose, posakiuose, prietaruose. Druska sėkmingai gali būti vartojama meno terapijoje bei sveikatinime. Užsiėmimų tikslas – suteikti dalyviams žinių apie druską, jos rūšis, paplitimą, savybes, vartojimą tiek buityje, tiek mene. Uždaviniai – skatinti kūrybiškumą, atskleisti mokinių meninės raiškos gebėjimus, mokyti atsipalaiduoti atliekant kūrybines užduotis. Edukacinio užsiėmimo metu dalyviai įgiję žinių apie druską, gebės pažvelgti į ją iš kūrybinės pusės ir taps kūrėjais. Jiems pateikiamos kūrybinės užduotys ir priemonės – druska, popierius, spalvos. Druska pasitelkiama meno terapijai ir taps įrankiu atlikti kūrybinę užduotį. Siekiama pažinti save, o ne sukurti vertingą darbą. Numatomas rezultatas – paveikslas, kurį dalyviai pagal tam tikras instrukcijas ir technikas atliks iš pradžių individualiai, vėliau komandose, bandydami suvokti savo bei kitų jausmus ir nuotaikas. Paslauga pritaikyta pagal amžiaus grupes – vyresniems mokiniams pateikiama daugiau informacijos ir sudėtingesnės kūrybinės užduotys. Užsiėmimo pabaigoje atliekama refleksija.


„Garsų mankšta“ – tai muzikos ir judesio praktikumas, skirtas įkvėpti ir motyvuoti moksleivius lavinti muzikinius gabumus ir svabiausia parodyti, jog tai yra nesudėtinga, žaisminga ir įkvepianti patirtis, panaudojama kasdieniniame gyvenime. Ši pamoka skirta lavinti vaikų girdimąją atmintį, intuiciją, logiką, komunikabilumą, išlaisvinti mokinių kūrybiškumą, estetinę pajautą ir suteikti praktinę muzikos naudą, atsipalaiduoti nuo kasdieninės įtampos ir kūrybiškai bei naujai pažvelgti į sudėtingas muzikos ir kitų mokslų problemas.


Susitikimas ir kūrybos pamoka su menininke Sigute Ach

Tai dar viena žinomos Lietuvoje dailininkės  Sigutės Ach sukurta edukacija, skirta pradinių klasių moksleiviams. Tai puiki proga supažindinti moksleivius su Sigute Ach - jau virš 20 metų kuriančia sparnuotą ir gėlėtą pasaulį menininke, kurios kūryba cituojama mokyklų vadovėliuose. Kūrybos pamokoje autorė dalyvius pakvies sukurti tris žavingas iliustracijas,  naudojant tris skirtingas dailės technikas: monotipiją, grafinį piešimą ir koliažą.  Pamokos metu naudosime tai, ką savo kūryboje naudoja autorė: spalvotu tušu nudažytą vandenį, kokybišką akvarelinį popierių, autorės sukurtą įrankį dažų prispaudimui ant popieriaus, įvairius rašiklius, pieštukus, autorės paruošto, dažnai autorinio spalvoto popieriaus skiautes, žurnalų iškarpas. Taip pat bus atskleistas metodas kaip pažadinti vaizduotę, kaip padaryti, kad nieko neprimenanti spalvota balutė popieriuje virstų ežiuku, simpatišku  kitų planetų gyventoju ar paslaptingu peizažu. Toliau seks literatūrinė pamokos dalis - kursime miniatiūroms pavadinimus, o gal net ir istorijas. Tai svarbus pamokos momentas, leidžiantis dalyviams prisiliesti prie kūrybinio rašymo ištakų. Dalyviai paskatinami turtinti savo žodyną, gilinamasi į rašytojams keliamus uždavinius, įgyjama individualaus teksto kūrimo patirtis.
Tikėtina, kad pamokos dalyviai išeis iš pamokos susipažinę su labai įdomia kūrėja, pilni noro fantazuoti ir turintys naujų įgūdžių savo idėjoms įgyvendinti. Pamoka nepaprastai plastiška - iš anksto susitarę galime ją paversti temine. Visas priemones atsiveža dailininkė Sigutė Ach.  Pamokoje naudojamos tik kokybiškos dailės priemonės

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija


"Braškinė chemija"- tai interaktyvi kūrybinė edukacija, kurios metu vaikai taikys gamtos mokslo žinias, olfaktorinio meno kūrybai. Susipažins su uogų, vaisių vardais vadinamomis, cheminėmis medžiagomis, ketonais ir esteriais. Sužinos kvapų meno akordo kūrimo technologiją ir patys kurs "braškės" kvapą, kurį naudos "planuojamo" braškinio renginio skelbimo plakatui ir vietai "papuošti". Dalyviai galės rinktis ar dirbti individualiai ar komandoje. Tai puikus pasirinkimas, norintiems paįvairinti, chemijos, technologijų, gamtos mokslo, meno pamokas. Dalyviai ugdys dalykines gamtos mokslo žinias, lavins kūrybinę raišką, įgis naujų žinių kvapų meno pasaulyje, bei išbandys  kvepalų kūrėjo vaidmenyje.


Marijampolės krašto ir Prezidento Kazio Griniaus muziejus

Nuotaikingame užsiėmime aptarsite advento laikotarpio ir Kūčių dienos bruožus Suvalkijoje. Pildydami spalvingą darbotvarkę lyginsite Kūčių dienos darbus, ritualus, jų reikšmę su senosiomis ir dabartinėmis jūsų šeimos tradicijomis. Praktinėje dalyje susipažinsite su skirtingo pobūdžio Kūčių vakaro burtais: skaičiavimo, pėdavimo, rašymo, traukimo ir kitais. Sužinosite apie dovanų dovanojimo tradiciją ir iš balto molio pasigaminsite žaisliukų Kalėdinei eglutei, juos dekoruosite. Kiekvienam padovanosime po Kalėdinę dovanėlę.


„Ir šiandien tebežymu, kur pilies būta...“

A. Baranausko ir A. Vienuolio-Žukausko memorialinis muziejus

Edukacijos tikslas – skatinti susidomėjimą Mindaugo laikų Lietuvos istorija bei istorinės rekonstrukcijos būdu pristatyti XIII–XV a. Šeimyniškėlių (Vorutos) piliakalnio istorinį kompleksą – vieną didžiausių gynybinių įtvirtinimų Rytų Lietuvoje. Supažindinti su minėtoje vietoje archeologų rastais radiniais, bylojančiais apie pilėnų gyvenimo būdą bei kultūrą, pilių apgulties techniką ir karybą. Priemonės – autentiška piliakalnio aplinka ir šalia jo esantis atkurtas papilio kiemas, apjuostas gynybiniais įtvirtinimais. Remiantis istoriniais artefaktais atkurta sienų apgulties technika, viduramžių drabužiai, papuošalai, kasdieniniai reikmenys, kario ginkluotė, šarvai. Archeologinė perkasa su radinių kopijomis, pilies maketai, animacinis filmas apie Vorutą ir kitos priemonės. Numatoma veikla – žaismingi edukatorių pasakojimai, įtraukiantys dalyvius į minėtą istorinį laikmetį, susipažinimas su piliakalnio infrastruktūra – apsauginiais pylimais, papiliu, papėdės gyvenviete, keliais. Individualių ir komandinių užduočių atlikimas, tyrinėjant archeologinę perkasą ir jos radinius. Dalyvavimas šaudymo iš lanko ar aksties mėtymo varžybose. Kario šarvų matavimasis, galimybė paliesti ir išbandyti kiekvieną dominantį eksponatą ir kt. Siektini rezultatai – savo krašto istorijos populiarinimas ir tautinės tapatybės formavimas, patriotiškumo ugdymas. Mokykloje įgytų teorinių istorijos, lietuvių literatūros, technologijų dalykų žinių papildymas praktine veikla. Bendradarbiavimo, smalsumo, fizinio aktyvumo skatinimas, pasitikėjimo savo jėgomis ugdymas.


Karolis Šileika SKRABALMAN – programos vykdytojas, žinomas atlikėjas, organizavęs ir surengęs ne vieną koncertą - edukaciją visoje Lietuvoje. Sėkmingai pasirodė televizijos laidose TV3 „Lietuvos talentai“, LRT "Duokim garo", LNK "Mes vieno kraujo" bei spėjo pavergti žiūrovų širdis pozityvios emocijos kupina muzika ir gebėjimu patraukliai naujam skambesiui prikelti unikalų, lietuvišką, medinį mušamąjį instrumentą - Skrabalus. Programos vykdytojas ne kartą organizavo ir vedė edukacijas - koncertus įvairių Lietuvos rajonų švietimo įstaigų mokiniams ir puikiai sugebėjo perteikti lietuviško muzikos instrumento – skrabalų skambesio patrauklumą jauniems žmonėms, pristatydamas instrumento istoriją ir padėtį šalies kultūroje bei unikaliai panaudodamas šiuolaikinės muzikos kontekste. Programa parengta įvairaus amžiaus mokiniams, atsižvelgiant į jų poreikius bei galimybes. Mokiniai programos metu galės susipažinti ne tik su skrabalų muzika, bet ir pabendrauti su charizmatiškuoju skrabalų virtuozu. O taip pat mokiniai turės galimybę ir patys gyvai išbandyti grojimą skrabalais, pajausdami atsipalaidavimą bei puikias emocijas. Programos vadovas į edukacijų - koncertų vietas vyks pats pagal poreikį. Įvykus tam tikroms aplinkybėms, užsiėmimus gali vesti ir nuotoliniu būdu.


Amatininkė paruošia specialią šakočio kepimo įrangą. Pasakoja kaip paruošiama tešla. Ant įkaitusio volo dalyviai pila paruoštą tešlą. Iškepus šakočiui, kepėja nuima šakotį nuo kepimo formos ir pateikia į stalą ragavimui. Kepimo metu amatininkė pasakoja apie šakočio kepimą kaime, kaip šakotį kepdavo specialiai įrengtame lauko židinyje, pakūrentame beržinėmis malkomis, taip pat apie šakočio atsiradimo Lietuvoje istoriją, kokiomis progomis jis būdavo kepamas Lietuvos kaime.


Kultūrinė edukacija „Linas rengia ir maitina“

Programos tikslas: patraukliai ir aiškiai, vaikams priimtina žaidybine forma, supažindinti dalyvius su lino istorija, paragauti lino produktų ir pasigaminti lininę servetėlę. Interaktyvaus lėlių spektaklio metu, pasakojimo eigoje, atliksime praktines užduotis, kurios leis geriau suprasti lino kelią ir pažinti lino augalą kaip žolę, kaip vaistą, kaip žaliavą audiniui. Anot senų žmonių, „nei vienas augalas pasaulyje neiškenčia tiek daug kančių kaip linas, tačiau ir nei vienas augalas neatneša žmonėms tiek naudos, grožio ir laimės“. Senolių įsitikinimu, linas turi ypatingų galių kovojant su piktosiomis dvasiomis. Apie tai ir dar daugiau dalyviai sužinos autorinėje programoje „Linas rengia ir maitina“. Lino sėklos - sėmenys, lino pluoštas, spaliai, drobė, dūminė pirtis, linų sėmenų aliejus taps ne tik kažkur girdėtais žodžiais, bet žiniomis, įgytomis per patirtį, todėl aiškiai suprantamais ir pritaikomais realiame gyvenime. Edukacija pritaikoma pagal dalyvių amžių (1-2kl., 3-4kl., 5-6kl.) ir ugdymosi poreikius. Vienu metu edukacijoje dalyvauja viena klasė/grupė mokinių. Atvykstame į ugdymo įstaigą susidarius 3-6 klasėms/grupėms.


Stebėdami Lietuvos išeivijos dailininkų sukurtus darbus, moksleiviai pažins patiriamus jausmus ir emocijas. Norėdami suprasti, kaip jaučiasi žmogus, visų pirma žiūrime į jo veidą. Tad parodoje tyrinėsime portretus: kokius jausmus ir emocijas jie atskleidžia, kas sustiprina išreiškiamo jausmo įspūdį, kokios spalvos, kokios veido išraiškos. Atliksime atpažinti emocijas padedančias linksmas užduotis, ieškosime tiksliau emocijas nusakančių žodžių. Praktinėje dalyje moksleiviai, atsižvelgiant į jų amžių, kurs skirtingas emocijas atspindinčius nuotaikingus savo portretus (pradinukai) arba emocijas perteikiančius personažus ir iliustruotas jų istorijas – komiksus (vyresnieji)


Origami lėlių spektaklis "Arklio Dominyko meilė" (Nuotolinė paslauga)

Meilė ir draugystė svarbi tema vaikų pasaulyje. Ji padeda augti, pažinti pasaulį, atskleisti save, įsitraukti į įdomias veiklas .Tačiau ne visiems vaikams pavyksta greitai susirasti draugą, jie bendraudami tarpusavyje patiria sunkumų, nes nemoka įvardinti, išreikšti jausmus. Popierinių (origami) lėlių vaidinimas pagal Vytauto V. Landsbergio pasaką “ Arklio Dominyko meilė” šiuolaikiškai, subtiliai ir kūrybingai pateikia jaunajam žiūrovui meilės temą . Žiūrėdami vaidinimą dalyviai nejučia sutapatina save su veikėjais ir stebėdami jų išgyvenimus labiau pažįsta ir supranta save bei aplinką. Pasakos siužetas stebinantis, paradoksalus. Laukinis arklys Dominykas pamilsta gražią ir truputį aikštingą rugiagėlę. Artėjant žiemai, arklys nuskina rugiagėlę ir paslepia, nes šalna kėsinasi ją sušaldyti, o pats iškeliauja į Afriką. Jo kelionė įdomi ir sudėtinga. Dominykas susitinka baltąją mešką, krokodilą, kupranugarių ir kitokių veikėjų. Pagaliau Dominykas patenka į rugiagėlių pievą, iš kurios kilusi jo mylimoji. Artėjant pavasariui Dominykas grįžta į Lietuvą, nes vėl turi išdygti jo rugiagėlė. Sceninio veiksmo metu du aktoriai ( Kamilė Kondrotaitė ir Liudas Vyšniauskas) pasakodami šią istoriją naudoja įvairių dydžių, formų popierinius lankstinius. Scenografijoje matome įvairius pasaulio žemėlapių vaizdavimo būdus , kurie kelionės metu kinta, keičiasi. Visa tai apjungia subtilūs akvarelės piešiniai ( dailininkė Liuda Liaudanskaitė) ir fortepijono garsai (kompozitorė Aušra Vaštakaitė). Stebėdami lėlių ir objektų judėjimą žiūrovai nejučia įsitraukia į žaidimą, lavina savo fantaziją, kūrybingumą. Spektaklyje yra interaktyvių momementų, kurie įtraukia žiūrovą ir skatina kūrybingai mąstyti kartu ieškant sprendimų. Šis meilės ir kelionių vaidinimas moko meilės ir kūrybos. Spektaklis nominuotas klaipėdietiškam teatralų apdovanojimui "Padėkos kaukė" už geriausią metų spektaklį.


Edukacinis užsiėmimas "Ruonis iš Ateities. Ar išdrįstum su juo susitikti?" (nuotolinė paslauga)

Edukacinis užsiėmimas „Ruonis iš Ateities. Ar išdrįstum su juo susitikti?“ Ar kada susimąstėte, kaip atrodys gyvūnai, vandenynai po 30 metų? Ar žinote, kas sukelia pokyčius, ypač nepageidaujamus? Ar pagalvojate, kad mūsų kasdieniai pasirinkimai yra svarbūs gamtos pasaulio išlikimui? Visų šių klausimų klausia edukacijos pagrindinis veikėjas – Ruonis Padangarus, atvykęs iš ateities įspėti žmonijos apie gresiantį gyvūnų išnykimą. Ruonio Padangarus istorija, kūrybiškumą skatinančios interaktyvios užduotys ir vaizdingi įtraukūs pasakojimai padės įsisavinti problemos rimtumą bei ieškoti išeičių, kaip išsaugoti aplinką. Ar Ruonio Padangarus atvykimo misija – sužadinti žmonių sąmoningumą ir rūpestingumą gamta – bus pasiekta, parodys edukacijos dalyvių refleksijos.


Interaktyvi ekskursija „Žaidžiu Vilnių“

Susipažink su Vilniaus senamiesčio istorinėmis vietomis žaisdamas! Ar norėtum trumpam tapti karaliumi ir pastatyti pilį? Kuo ypatingas Valdovų rūmų pastatas? Kokie Katedros stogo skulptūrų vardai? Kuris senamiesčio bokštas aukščiausias? Kas pavaizduota Lietovos prezidento vėliavoje? Ką buvo galima nusipirkti Vilniaus universiteto vaistinėje? Įsižiūrėk, sudėk, suskaičiuok, įsiklausyk, užuosk, užčiuopk, atpažink!

Edukacinis užsiėmimas-ekskursija „Žaidžiu Vilnių“ supažindina mokinius su svarbiausiais Vilniaus senamiesčio kultūros paveldo objektais, pagrindiniais miesto istoriniais įvykiais ir istorinėmis asmenybėmis. Žaidybinės ir patyriminės veiklos įtraukia kiekvieną mokinį ir padeda atrasti miesto pažinimo džiaugsmą.

Edukacinį užsiėmimą veda gidė ir edukatorė Rūta Norkūnė, Interaktyvių edukacinių ekskursijų vaikams ir suaugusiems iniciatyvos „Idėjų karalystė“ įkūrėja, pažintinių knygų vaikams „Vilnius. Vija ir Meška miestinėja“ (2021 m. geriausios metų pažintinės knygos vaikams nominantė) ir „Keliaujam į pajūrį. Vija ir Meška miestinėja“ autorė.

Jei nerandate tinkamo laiko, norėtumėte keisti maršrutą ar turite papildomų klausimų, susisiekite el. paštu idejukaralyste@gmail.com arba nurodytu telefonu.


Ekskursija „Ekspedicija į Užupio respubliką!“

Už Vilnios upės teka kitoks, meno ir netikėtumų kupinas gyvenimas, juk Užupis – visai kita Respublika! Ekskursijos metu leisimės ją pažinti: įžengę į teritoriją visi gausime antspaudą, išsiaiškinsime, ką reiškia Užupio herbas, pakalbinsime ant kranto tyliai rymančią undinėlę, patys svajosime Tibeto skvere dėliodami mandalas ir būtinai apsilankysime įvairiausiais kūriniais apraizgytame meno inkubatoriuje! Ekskursijos tikslai – sudominti vaikus Užupio rajono meno, kultūros, architektūros paveldu, atskleisti jo vertybes, ugdyti vaikų pastabumą ir gebėjimą suprasti įvairius kultūros ženklus miesto aplinkoje.


Kultūrinės edukacijos veikla –„ Atvirlaiškių kūrimo dirbtuvės“, skirta  7-10 klasių moksleiviams. Užsiėmimo metu siekiama skatinti edukacijos dalyvių saviraišką bei  kūrybiškumą, meninės raiškos gebėjimus bei vaizduotę, kuriant unikalų ir savitą rankų darbo atvirlaiškį. Edukacinė veikla apima teorinę bei praktinę dalis. Siekiant numatyto  tikslo,  teorinėje dalyje moksleiviai supažindinami su atvirlaiškių kūrimo istorija,  pristatomos skirtingos jų dekoravimo  technikos (skrebinimas, kaligrafija, piešimas, mozaika ir kt.) bei įkvepiantis atvirlaiškių pavyzdžiai. Praktinėje dalyje visiems dalyviams sudaroma galimybė panaudojant įvairias priemones kurti individualų atvirlaiškį. Po edukacijos dalyviai  įgalinami ateityje kurti  atvirlaiškius savarankiškai, šia forma reikšti  savo idėjas bei atvirlaiškius naudoti kaip komunikacijos priemonę vystančią tarpusavio ryšius.


Radviliškio rajono savivaldybės etninės kultūros ir amatų centras

Odinio knygos skirtuko- apyrankės edukacinė programa tai kompleksinė ugdymo programa, skirta skatinti mokinių ekologinį sąmoningumą, kūrybiškumą ir praktinius gebėjimus.

Pagrindiniai programos elementai:
Įvadas į odos atliekų problematiką ir tvarumą:
Mokiniai susipažįsta su odos pramonės poveikiu aplinkai.
Diskutuojama apie odos atliekų šalinimo iššūkius ir galimus panaudojimo būdus.

Tyrinėjimas ir analizė:
Identifikuojamos problemos, susijusios su odos atliekų surinkimu, paruošimu ir perdirbimo technologijomis.

Kūrybinės dirbtuvės:
Praktinės užsiėmimų sesijos, kuriose eksperimentuojama su odos atliekų transformavimo technikomis.
Mokiniai kuria skirtingų formų, dydžių ir dizaino knygos skirtukus, taikydami įvairias odos apdorojimo būdus.

Dizaino procesas:
Išbandomi skirtingi dizaino sprendimai, siekiant sukurti funkcionalius ir estetiškus gaminius.
Ši programa padeda ugdyti mokinių ekologinį sąmoningumą, kritinį mąstymą, kūrybiškumą ir praktinius įgūdžius, panaudojant odos atliekas kaip vertingą žaliavą. Taip pat stiprinami bendradarbiavimo, komunikacijos ir socialinės atsakomybės gebėjimai.

 Taikomi metodai: žodiniai, vaizdiniai ir praktiniai. Jokio amžiaus apribojimo nėra. Dėmesys – kiekvienam pagal poreikius ir kūrybines idėjas.


Edukacija pradedama prie Skaudvilės turgaus aikštės projekcinio 3D maketo, kuriame vaizduojama tarpukario laikotarpio turgaus diena. Nuo 1862 m. Skaudvilėje vykdavo garsūs visoje Žemaitijoje turgūs. Ypatingai žymus buvo arklių turgus, kur žemaitukų veislės arklius masiškai pirkdavo užsienio pirkliai darbui anglių kasyklose. Nupirkus arklį, kaip gi be pavadžio, tam ir buvo reikalinga virvė. Virvė gali turėti daugybę funkcijų, tad ir šiandien ją galima naudoti net tik pagal paskirtį, bet ir kūrybiškai pritaikyti kasdienėje aplinkoje. Judriame ir nuotaikingame edukaciniame užsiėmime mokiniai išmoks senojo virvių vijimo amato vindeliais, kartais dar vadinamais vijurkais, sužinos, kaip užsimesti siūlus ir dirbti su vindeliais. Vaikai dirbs individualiai arba poromis. Kaip tame posakyje „Sukasi, kaip vijurkas“, tad ir edukacijos dalyviai suksis, kaip tikri vijurkai.


Nacionalinis M. K. Čiurlionio dailės muziejus

Kviečiame pasinerti į paslaptingą M. K. Čiurlionio kūrybos pasaulį, kuriame atrasime lyg iš jūros dugno išpuldytą lietuvišką auksą - Jūratės ir Kastyčio legendą. Čiurlionis tapė jūrą, dangų, juose plaukiančius laivus, karalystes ir juos valdančius Dievus ir karalius. Jo fantazijos pasaulis paslaptingas ir užburiantis, pilnas lietuvių liaudies mitų ir legendų, kurias edukacinio užsiėmimo metu ir atpažinsite.


Edukacinė programa "Rugio šiaudo spindesys"

Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produktų - šiaudinių girliandų, šiaudinių žvaigždžių, šiaudinių eglutės žaisliukų ir šiaudinių sodų rišimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Edukacinės programos metu dalyviai supažindinami su senuoju šiaudinių sodų rišimo amatu, tradicijomis ir svarba mūsų kultūroje. Mokoma gaminti girliandą, saulutę arba šiaudinio sodo elementą - reketuką.


Edukacinė ekskursija "Šv. Kalėdų paslaptys"

Artėjant gražiausiai metų šventei – Šv. Kalėdoms, kviečiame leistis į netikėtumų ir stebuklų paiešką! Šv. Kalėdos neįsivaizduojamos be po papuošta žaliaskare pūpsančių dailiai įpakuotų dovanų. O ar kada nors pagalvojote,   kam turime būti dėkingi už kalėdinių dovanų tradiciją? Kas paskatino kurti prakartėles – Betliejaus tvartelio, kuriame gimė kūdikėlis Jėzus, prototipą? Kur ir kada buvo papuošta pirmoji Kalėdų eglė? Kaip buvo puošiamos žaliaskarės ir ką simbolizavo tie papuošimai? Ir galiausiai, kokios Kalėdos be gausaus vaišių stalo! Ar žinote, kokiomis gėrybėmis būdavo nukrautas LDK didikų kalėdinis stalas, kaip atsirado tradiciniai Kūčių ir Kalėdų patiekalai bei kaip Šv. Kalėdas sutikdavo mūsų seneliai? Kaip Kalėdų laikotarpį paminėdavo skirtingų kultūrų vilniečiai: katalikai, protestantai, stačiatikiai, judėjai ar musulmonai? Apie visą tai ir dar daugiau – nuotaikingoje ir intriguojančioje šventinėje edukacinėje  ekskursijoje „Šv. Kalėdų paslaptys“!
DĖMESIO! Ekskursija vedama nuo gruodžio mėn. pradžios iki sausio mėn. vidurio.


Kaip priklausyti grupei ir išlikti savimi ? Savęs ir savo vertybių pažinimas meno pagalba

Siūlome unikalią edukacinę kelionę, kur menas taps jūsų mokinių vadovu savęs pažinimo ir emocinio augimo kelyje. Per kūrybines užduotis ir įkvepiančias diskusijas, jūsų auklėtiniai atras naujų požiūrio kampų, stiprins tarpusavio ryšius ir lavins kritinį mąstymą. Atpažindami meno kūriniuose gvildenamas jų brandai aktualias socialines-emocines temas jūsų mokiniai tyrinės ir mokysis reflektuosi savo būsenas, mažinti agresyvų elgesį, atsispirti impulsyvumui, suprasti savo elgesio pasėkmes. Edukatoriaus-psichologo vedamas edukacinis užsiėmimas neabejotina investicija į mokinių asmenybės augimą, nes menas jungia, įkvepia ir gydo. Edukacija svarbi mokantis kurti  ir puoselėti harmoningus santykius, identifikuoti save grupiniame ryšyje su kitais.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Komunikavimo kompetencija; Socialinė, emocinė ir sveikos gyvensenos kompetencija


XIX -XX a. lauko žaidimai: kroketas ir miestučiai

Viešoji įstaiga Vilniaus miesto muziejus

Užsiėmimo metu vaikai išmoks du senovinius žaidimus: kroketą ir miestučius


Tylėja“– Alytaus miesto teatro, aktyviai ieškančio dialogo su jaunu žmogumi, (triptikas paaugliams: pirma dalis – „SEEN“ apie kūno kultą (2018m. įvertintas auksiniu scenos kryžiumi); antroji - „KI(T)OKIA apie ankstyvą nėštumą; trečioji - „9.18“ apie smurtą artimoje aplinkoje) – ketvirtasis „meninės terapijos“ spektaklis, šįkart apie dauno sindromu ir autizmu sergančių vaikų paauglių meilę ir socialinę atskirtį. „Tylėja“ - storytelling‘as, kuriamas pagal tikras istorijas, kurias sutiko papasakoti sergančius vaikus auginantieji, su jais augantieji bei dirbantieji. Labai svarbu paminėti, kad nors tema ir sunkiasvorė, tačiau joje daug meilės ir šviesos, ko neretai (paradoksalu) pristinga tiems, kurie sergančiuosius atstumia. Spektaklis „Tylėja“ gilinsis, kaip mūsų visuomenei sekasi priimti neurologinius raidos ir genetinius sutrikimus turinčius vaikus ir nenustumti jų į paraštes.


Kiekvienas vaikas yra originalus kūrėjas, o vienas iš būdų išlaisvinti savo kūrybines galias – lipdymas iš molio. Šis senovę menantis keramikos amatas yra puikus būdas vaiko saviraiškai atsiskleisti. Keramikos užsiėmimų metu skatinama mokinio fantazija, lavinami lytėjimo ir regėjimo pojūčiai, pastabumas, plėtojamas gebėjimas realizuoti savo idėjas, analizuoti ir kūrybingai veikti. Keramikos užsiėmimai ugdo mokinių gebėjimą geriau atskleisti savo jausmus, emocijas, fantazijas, padeda atsipalaiduoti. Net ir mažiausi mūsų dalyviai puikiai sukoncentruoja dėmesį ir sukuria originalius, darbelius. Edukacinės programos metu susipažinsime su keramikos istorija, amatu, molio rūšimis, naudojamais įrankiais, glazūromis, sužinosime kaip vyksta visas keramikos kūrinio atsiradimo procesas (nuo mažo šlapio molio gabalėlio iki žėrinčio spalvomis keramikos kūrinio). Ir, žinoma, patys išmoksime pasigaminti keramikinį gaminį. Visi kūrybiniai darbai po pirmojo degimo atiduodami mokiniams. Kiekvienai amžiaus grupei, atsižvelgiant į turimus mokinio įgūdžius ir galimybes, pritaikomas programos sudėtingumas. Edukacinės programos metu lipdoma pagal iš anksto pasirinktą temą. Programos vedamos lietuvių, anglų, rusų kalbomis.


Austėjos - Bičių Karalienės laiškas  ateities kartoms

Ši edukacijos metu   tyrinėsime  "gyvąjį" avilį, praktiškai "pasimatuosite" bitininko profesiją, išmoksime patys  pasigaminti žvakes, susipažinsime su bičių ir avilių istorine raida iki šių dienų per "gyvą" avilio patyrimą ir įdomias istorijas  ir pakalbėsime, kodėl žvakė buvo taip branginama mūsų protėviuose.
Antroje edukacijos dalyje ,  kurdami palydėsime save kartu iki šių laikų, paliesdami ekologijos ir tvarumo temas bei žemės planetos išsaugojimo klausimą ir kaip tai siejasi bitėmis...


Viešoji įstaiga Lietuvos energetikos muziejus

Ar įsivaizduojate, kodėl nuspaudus jungiklį, namuose įsižiebia šviesa? Jeigu ne, kviečiame apsilankyti Energetikos ir technikos muziejaus edukacinėje programoje “Kaip Tomui įsižiebė lemputė”. Edukacijos metu susipažinsite su technikos kultūros paveldu, ugdysitės kūrybingumą ir kritinį mąstymą apie technikos progresą, iššūkius, su kuriais susidūrė išradėjai, kritiškai vertinsite problemas, su kuriomis susidūrė išradėjai ir galėsie siūlyti savo sprendimo variantus. Svarbiausia, pasijausite visai kaip Tomas Edisonas, nes galėsite sukonstruoti savo lemputę!


Kai tau keturiolika, leki visu greičiu ir neri stačia galva, siautėji su draugais ir myli, lipi ant stogo ir skęsti muzikoje. Norisi bučinių ir nuotykių, tūsų ir juoko, pripažinimo ir galios, supratimo ir palaikymo. Spektaklyje „Lė-kiau-lė-kiau“ paauglių pasaulis –komplikuotas, gyvas, jautrus ir aštrus, sukurtas ir atkurtas iš paauglių forumų internete, susitinkant ir bendraujat su 13-16 metų vaikais. Meilė ir sekstingas, draugystė ir išdavystė, patyčios ir vienatvė – tai iššūkiai, su kuriais susiduria šiandienos paauglys, trokštantis būti išklausytas ir suprastas.


Edukacijos dalyviai susipažins su analogine fotografija ir paprasčiausia jos forma - fotograma. Fotograma – tai meninės fotografijos forma, kai fotografijos vaizdas kuriamas be fotoaparato, išdėliojus daiktus ant šviesai jautraus popieriaus ir jį apšvietus. Fotopopierius bus apdorojamas specialiais cheminiais tirpalais. Kompozicijos ant šviesai jautraus popieriaus bus kuriamos  pasirenkant organinio pasaulio formas, kurios labiausiai prieinamos fotogramoms atlikti: kriauklės, akmenukai, medžių lapai, augalų žiedai, stiebai, žievė, paukščių plunksnos


Tautinio paveldo karamelės ir ledinuko gamybos edukacinė programa

Edukacinė tautinio paveldo saldainių gamybos programa. Užsiėmimo metu pasakojama saldainių atsiradimo istorija, žaidžiami žaidimai, vyksta įvairios užduotys, diskutuojama apie saldainių naudą ir žalą organizmui bei rodoma praktiškai kaip gaminami saldainiai. Visi dalyviai, turi galimybę patys pasigaminti saldžių suvenyrų ir parsinešti juos namo. Atskiros programos pagal dalyvių amžių bei specialiuosius poreikius turintiems dalyviams. Kiekvienai amžiaus kategorijai pritaikyta edukacinė programa, kad tiek pradinukai, tiek pagrindinio, tiek viduriniojo ugdymo moksleiviai suprastu šį amatą, mokėtų pasigaminti, arba bent papasakoti, perteikti iš kartos į kartą šį senovini tautinį, kultūrinį amatą. Edukacinės programos tikslas sudaryti palankias sąlygas tautinio paveldo produkto karamelinių saldainių gaminimo tradicijų išsaugojimui, perėmimui ir populiarinimui. Programos metu dalyviai supažindinami su karamelinių saldainių gaminimo amato ištakomis ir tradicijomis. Edukacijos metu dalyviai stebi karamelės gaminimo procesą. Degustuoja karamelę, o iš pagamintos karamelės masės patys formuoja saldainius, juos dailiai supakuoja ir išsineša.


Mazgų rišimas yra archajinis, įvairiose kultūrose žinomas užsiėmimas, patikrintas laiko, žmonijos patirties ir egzistuojantis šiandieniniame pasaulyje. Manoma, kad makrame technika, pradėta naudoti arabų šalyse dar XIII-ojo amžiaus audėjų, Anglijoje pristatyta XVII-ame amžiuje, kur šio meno karalienė Marija II pati mokiusi savo rūmų damas. Jūreiviai, perėmę šį amatą, išplatino jį visame pasaulyje. Šiandien knygose aprašomi net 4000 mazgų rišimo pavyzdžių. Sparčiai populiarėjant aktyvioms laisvalaikio praleidimo formoms (buriavimui, jėgos aitvarams, jodinėjimui, ekstremaliam laipiojimui uolomis) bei makrame menui šis amatas vėl tampa aktualus. Moksleiviai, dalyvaujantys užsiėmimuose, rišdami kiekvieną mazgą, susipažins su jų atsiradimo istorijomis, plačiau ir giliau suvoks šį unikalų žmonijos paveldą. Edukacijos metu kiekvienas turės galimybę surišti savo draugystės apyrankę.


Viršglazūrinis piešimas ant keramikinių puodelių

Viršglazūrinis piešimas - tai keramikinių degtų daiktų dekoravimas glazūra ar specialiais dažais.Užsiėmimo metu vaikai
margins specialiais viršglazūriniam piešimui skirtais dažais vienspalvį keramikinį puodelį. Savarankiškai sukurs išskirtinį
raštą ar užrašą, parinks norimas spalvas. Užsiėmimo metu vaikai susipažins su šio įmantraus meno specifika bei subtilybėmis,
naudojamomis priemonėmis, glazūromis ir technikomis. Vaikais suklurs unikalų, savo rankomis dekoruotą indą, užrašys
palinkėjimus, inicialus, gal būt tai taps mieliausia dovana vaiko artimui ar draugui. Tiesiog neįtikėtina, kaip paprasti balti
indai išdekoruoti savo rankomis tampa meno kūriniais.


Edukacinio užsiėmimo dalyviai supažindinami su unikaliais XIX a. pab.–XX a. pr. augalų plakatais bei pasirinktų augalų dalimis. Paslaugos tikslas – supažindinti mokinius su augalų dalimis, pasitelkiant plakatus, muliažus ir kitus demonstracinius objektus bei įvirtinti įgytas žinias, spalvinant augalų dalis. Uždaviniai: 1. Pristatyti edukacinės programos dalyviams pasirinktų augalų dalis. 2. Naudojantis paveikslais, muliažais, demonstraciniais objektais išsiaiškinti augalų organų veiklą. 3. Išsiaiškinti, kaip augalai savo kūno sandara yra prisitaikę prie gyvenimo sąlygų. 4. Supažindinti su augalų dauginimusi. 5. Tyrinėti ir piešti augalo dalis. Edukacinės programos turinys ir metodai, remiantis Bendrosiomis biologijos ir dailės ugdymo programomis yra pritaikyti 1 – 4 kl. , 5 – 8 kl. mokiniams.


Supažindinti moksleivius su tvariais, ekologiškais šiaudiniais gaminiais - sodais, angeliukais, paukščiukais, lėlytėmis skatinančiais kūrybiškumą.


Viduramžių inkvizicija : mitai ir tikrovė

Nors šiuolaikinis istorijos mokslas jau atsakė į daugelį klausimų apie viduramžių istoriją ir pateikė savo vertinimus, inkvizicija iki šiol apipinta daugybės maža ką bendro su realybe turinčių mitų. Šie mitai randa atgarsį ne tik populiariojoje literatūroje ir kine, tačiau dalis vis dar egzistuoja ir mokyklų programose. Šiame edukaciniame užsiėmime bus bandoma ne tik giliau susipažinti su inkvizicija, tačiau ir išsklaidyti daugelį mitų susijusių su šiuo reiškiniu. Dalyviai turės galimybę išvysti daug vaizdinės medžiagos iš skirtingų laikotarpių ir šaltinių, taip pat viduramžiškoje aplinkoje gyvai pačiupinėti įvairių susijusių daiktų replikas. Su edukatoriaus pagalba susiformuos aiškų ir kritišką inkvizicijos supratimą.


Simboliai žmonėms labai svarbūs, jie turi gilią prasmę. Kuo daugiau apie juos žinosime, tuo labiau praturtinsime savo gyvenimą. Ką simbolizuoja kryžius, akis, trikampis, balandis? Kodėl žuvis yra vienas seniausių slaptųjų Kristaus simbolių? Apžiūrinėdami gražiuosius liturginius indus, aiškinsimės, šifruosime simbolių kalbą, patys gaminsime papuošalus „shrink plastic“ technika.


Programos dalyviai turės galimybę pažvelgti į lietuvių priešistorę, peržvelgti Baltų gentis ir jų buvimo vietoves. Trumpos teorinės dalies metu pažvelgsime į atkurtą priešistorinio laikotarpio žemėlapį, paseksime, kokios gentys gyveno dabartinėje pamario teritorijoje. Peržvelgsime kokiais papuošalais dabinosi Kuršių, Skalvių, Prūsų, Lietuvių gentys, kokia buvo pagrindinė papuošalų paskirtis, kuo panašūs ir kuo skyrėsi moteriški ir vyriški motyvai. Apžiūrint amatininko pagal archeologinius radinius atkurtus papuošalus, analizuosime jų konstrukciją, naudotus simbolius ir ženklus apsaugos ir galios sustiprinimui. Sužinos ženklų ir reikšmę jų valdomų stichijų grafinį vaizdavimą. Kaip tokie ženklai, kaip  saulė, ugnis, vėjas, vanduo vaizduojami metalo gaminiuose, žalvario segėse, apyrankėse.. Dirbtuvėse dalyvius kviečiame susipažinti su senosios Lietuvių priešistorės, žalvario amžiaus papuošalų gaminimo technika, komponavimo būdais, dekoravimo elementais, kalinėjimo, metalo vielos lankstymo ir pynimo metodais. Įkurtose metalo dirbtuvese kiekvienam dalyviui skirtas atskiras darbastalis. Kiekvienas gauna ruošinių ir įrankių komplektą, žalvario vielą arba žalvario juostelę. Ir mokysimės, kaip pasigaminti žalvario apyrankę. Pagal galimybes ir poreikius dalyviai gali rinktis paprastesnį ir sudėtingesnį būdą: gaminamą apyrankę iš lankstomos vielos ar kalinėjamos metalo juostos. Pamokoje išmokstame vielą susukti į spiralę, kurią įvairiai varijuojant gaunama arba apyrankė arba kaklo papuošalas. Programos vadovas pasistengs, kad viskas pavyktų ir pasijustume trasi priešistorės amatininkais. Pasimokysime žalvario vielos pynimo technikos, kurią įvairiai lankstant gaunami įvairios formos gaminiai. Gaminant žalvario juostelės apyrankę mokomasi kalinėjimo įgūdžių, bei dekoro komponavimo brūkšnelių ir taškelių pagalba.

Kritinio mąstymo; Kultūrinė (kultūrinis sąmoningumas, kultūrinė raiška); Kūrybiškumo; Pažinimo kompetencija; Pilietiškumo kompetencija


Tapyba ant šilko tai - atsipalaidavimo būdas, savirealizaciją - į kurią kviečiame ir Jus. Edukacinio užsiėmimo "Šilkinė pieva" metu suteikiama galimybę iš arčiau susipažinti su šilku ir jo istorija, bei patiems viską išbandyti praktiškai. Pamokoje išmokstama įvairiomis technikomis dekoruoti šilką, sukuriamas paveikslėlis. Rezultatas visada būna nenuspėjamas, bet labai įdomus. Po užsiėmimo kiekvienas namo parsineša širdžiai mielą darbelį, kuris puoš Jūsų interjerą ir džiugins ne vienerius metus. Dalyvauti gali kiekvienas nuoširdžiai to norintis. Net ir neturint piešimo, kompozicijos ar spalvų maišymo pagrindų, galima nulieti labai gražų darbelį.


Dirbtinio intelekto kūrybinės dirbtuvės ir kosmoso patirtis 9-12 kl. mokiniams

Trijų dalių kosmoso tematikos edukacinė kultūros ir meno interaktyvi programa ugdys mokinių kultūrinę raišką per pristatomus meno ir kultūros asmenybių kosmoso tematikos meno kūrinius skirtingose formose (kosmoso raiška menininkų paveiksluose, kine, skirtingose pasaulio kultūrose). Kurdami savo vizualinio meno interpretacijas kosmoso tematikoje, mokiniai mokosi suprasti, priimti kultūros ir meno reikšmę, ir svarbą visuomenei.

Edukacijos pristatymas: https://www.youtube.com/watch?v=5JiJVSHmQYI

Mokiniai įtraukiami į kultūros ir meno kūrinių tyrinėjimus, pristatant realius menininkų darbus (M. K. Čiurlionio, Chesley Bonestell ir kt.). Vaizdingai pristatoma kosmoso tematika kino industrijoje ir jos įtaka menui. Aptariamos skirtingų tautų kosmoso tematikos matymas meno ir kultūros srityse. Naudojant įtraukų turinį mokiniai supažindinami su kosmoso tyrimais ir pasiekimais, jų įtaka kultūros vystymuisi (pvz., nusileidimas Mėnulyje, "kosmoso lenktynės").
Antroje programos dalyje mokiniai  patiria VR 360 vaizdo formato kelionę po Saulės sistemą kosminėje kapsulėjė esant disbalanso būsenoje ant pripučiamo pagrindo (sėdint kapsulėje ant pripučiamų kamuolių). Ši patirtis mokiniams sužadins kūrybiškumą, turinio analizės kritinį vertinimą, informacijos priėmimą ir interpretavimą.
Kūrybinių dirbtuvių dalyje mokiniai turės progą susipažinti su dirbtinio intelekto galimybėmis kuriant vizualinį meną ir susikurti savo vizualinio meno pavyzdžius, ir 360 vaizdo aplinkas, kurias ir patirs kosminėje kapsulėje, remiantis tyrinėtais kultūros ir meno kosmoso tematikos kūriniais ir vaizduote, reflektuos savo rezultatą. Mokiniai savo meno kūrinius kurs individualiai ir grupėse, spontaniškai teikiant idėjas skirtas dirbtinio intelekto įrankiui. Toks įsitraukimas į kūrybinę veiklą, mokinius skatins komunikuoti, bendradarbiauti tarpusavyje, siūlyti ir priimti idėjas, pristatyti savo sukurtą vizualinį meną ir argumentuoti savo pasirinkimus.


Muziejaus etnografijos ekspozicijoje mokiniai bus supažindinami su lietuvių liaudies buitimi, ūkio prietaisais, valstiečių ūkiniais darbais. O pamatę ir susipažinę galės patys daugelį darbų išbandyti su autentiškais, arba atkurtais analogiškais įrankiais. Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai išbando skalbimą geldoje, mokinasi naudotis bezmėnu, lyginti kočėlais, nešti vandenį naščiais. O kai visi buities darbai nudirbami, kaip ir senovėje, vaikai gali pažaisti. Mokiniai žaidžia aktyvius lietuvių liaudies žaidimus su kojūkais, slidėmis, lazdomis ir išbando kitas įdomias ir įtraukiančias rungtis, ir žaidimus.


Orientacinė ekskursija TRAKAI - KARAIMŲ SOSTINĖ

Šis pasivaikščiojimas privers jus įsimylėti karaimų tautą ir pradėti labiau domėtis jų kultūra. Parodysime jums kitokius Trakus. Miestelį, kuriame gyvena viena iš rečiausių pasaulio kalba kalbančių tautų. Gyvenvietę, kurioje gyvos tradicijos. Gatves, kurias grindė čia dar Vytauto laikais atvykę svečiai iš Pietų. Namus, kuriuose buvo kepamos skaniausios kiubėtės, verdamas kvapniausias limonadas, į krosnį pašaunami mielinės tešlos kibinai. Langus, pro kuriuos į pasaulį žvelgė kelios kartos, puoselėjančios savo identitetą – tradicijas, kalbą ir kultūrą.

Dalyvauti verta vien dėl to, kad pabaigoje jums išduosime paslaptį – kur kepami skaniausi kibinai.

Šis interaktyvus žaidimas nepanašus į įprastą ekskursiją. Lankomus objektus turėsite rasti patys, pagal mūsų virtualaus gido Braino siunčiamas užuominas ir užduotis. Gidas visos kelionės metu Jums neleis pasiklysti, o susidūrus su rimtu iššūkiu - visada bus pasiruošęs padėti.
Nuobodžiauti čia neteks, nes žaidimas aktyviai įtrauks visus žaidėjus ir patreniruos ne tik kojas , bet ir smegenis.

Ar pasiruošę naujam nuotykiui? Tuomet susitikime Trakuose!

Aktuali informacija - žaidimas vyksta naudojantis išmaniaisiais telefonais (programėlėmis Whatsapp, Viber arba Messenger. Visiems dalyviams nebūtina turėti išmanųjį telefoną). Gidas yra tikras žmogus, tačiau fiziškai su jumis nedalyvauja: jis realiu laiku lydi jus, būdamas kitame ekrano gale.
Edukacijos metu dalyviai gali gauti pažinimo, istorijos raktus.
Žaidimas galimas ir anglų kalba. Maršruto ilgis apie 2,5 km.


Tautinės juostos – Lietuvos simbolis. Tai vienas iš seniausių lietuvių liaudies audinių, tai tautos istorija, paveldo pažinimas, jo išsaugojimo svarbos suvokimas, palikimas kurį išsaugoti yra kiekvieno lietuvio pareiga. Nors tai ir sena, tačiau atgimstanti lietuvių tradicija. Pintinės juostos būdingos Aukštaitijos kraštui. Edukaciniame užsiėmime moksleiviai bus supažindinti su lietuvių juostų ornamentika, simbolika, tradicijomis, spalvomis, raštais, juostų pynimo būdais. Edukacijos užsiėmimui pasibaigus, kiekvienas dalyvis nusipins sau juostą.


Druskininkų kurorto istorija yra neatsiejama nuo gamtos išteklių ir juos naudojusių gydytojų ir vaistininkų. Šios edukacijos tikslas - supažindinti su Druskininkų kurorto istorija, plėsti ir gilinti žinias apie gamtos išteklius, formuoti vientisą supančio pasaulio vaizdą, parodyti glaudų gamtos ir žmogaus ryšį.
Uždaviniai: supažindinti su Druskininkuose iš vietos naudingųjų išteklių kurtais gydymo metodais, gamtos išteklių panaudojimo galimybėmis; neformalioje aplinkoje gerinti tarpusavio bendravimą ir žaidžiant praturtinti savo žinias apie sveikatos gerinimą natūraliais būdais. Praktinio užsiėmimo metu mokiniai, padedami edukatorių, pasigamins aromaterapinių tablečių, kokios buvo gaminamos kurorto gydyklose XX a. pr. įkurtoje laboratorijoje. Vėliau tabletes galės panaudoti gydomosioms vonelėms. Mokiniai bus supažindinami su artimoje aplinkoje sutinkamais augalais ir jų eteriniais aliejais bei jų pritaikymu kasdienybėje. Edukacijos metu bus pasiūlytas žaidimas - viktorina apie Druskininkų apylinkėse esančius gamtinius išteklius ir jų panaudojimą. Mokiniai pakviečiami į improvizuotą XIX a. vaistininko parduotuvėlę, kurioje tampa pirkėjais. Jie supažindinami su parduotuvės asortimentu (gamtos ištekliais ir iš jų pagamintais produktais) ir „užsisako“ daiktus, reikalingus loterijos būdu ištrauktoms užduotims atlikti.
 Edukacinio užsiėmimo metu mokiniai susipažins su Druskininkų istorija, senaisiais gydymo metodais ir išbandys tabletės gaminimo procesą, taikytą kurorte XIX –XX a. pr., praplės savo akiratį ir atskleis kūrybiškumą.


Anykščių rajono savivaldybės Liudvikos ir Stanislovo Didžiulių viešoji biblioteka

Antanas Baranauskas, Juozas Tumas – Vaižgantas, Bronė Buivydaitė, Jonas Biliūnas, Petras Biržys, Petras Tarasenka, Antanas Vienuolis. Kas sieja šiuos rašytojus? Kokia jų mėgstama veikla? Ką jie veikė gyvenime? Edukacijos dėmesio centre – Istorijų dvarelio rašytojų palėpė ir joje esantys rašytojų krėslai. Lietuvių kalbos ir literatūros mokytoja Miglė Petrošiūtė dalyviams pristato šiuos rašytojus, jų rašymo stilistiką ir kūrinius, supažindina su kiekvieno rašytojo mėgiamomis veiklomis ir užsiėmimais. Po pristatymo dalyviai kviečiami smagiam žinių užtvirtinimui – iliustratorė Vilija Kvieskutė pristatys kūrybinį žaidimą.


Utenos A. ir M. Miškinių viešoji biblioteka

Ar norėtumėte išvysti bibliotekoje esančią storiausią, didžiausią, o gal interaktyvią knygą? Ar norėtumėte pasigalynėti proto mūšyje su draugais? O gal norėtumėte savo turimą knygą pažymėti jūsų sukurtu ekslibrisu? Jei taip, jūsų laukia edukacinė pamoka ,,Knygos paslaptys“. Ši edukacija yra skiriama 1-8 klasių mokiniams: 1-4 klasėms ir 5-8 klasėms. Priklausomai nuo mokinių amžiaus edukacijos metu mokiniai dalyvauja įvairaus sudėtingumo protmūšiuose, susipažįsta su įdomiausiomis bibliotekos knygomis, jaunesnieji mokiniai gamina nuotaikingus skirtukus su pasakų personažais, o vyresnieji mokiniai - kuria ekslibrisus ir juos paverčia ženkliukais/magnetukais.


Šokis + mokykla | Integruotų pamokų ciklas | Muzikos pamoka (Nuotolinė paslauga)

Tai netradicinė pamoka, kurios metu mokiniai susipažins su šokio ir muzikos sinteze. Zoom ar kitoje platformoje vykstančio užsiėmimo metu Šeiko šokio teatro kūrėjai parodys teatro spektaklių ištraukas, kurios iliustruoja pasirinktą temą ir pasakos, analizuos, kvies moksleivius pokalbiui apie kūrimo principus, šokio filosofiją bei metodus. Tikime, jog pamoka praturtins ir mokinius, ir mokytojus, atskleis platesnį disciplinos, jos pritaikymo gyvenime būdų arsenalą, pasiūlys netikėtus kampus, sužadins vaizduotę ir įkvėps kūrybai bet kurioje srityje. Pamokos tema: Šokio ir akademinės muzikos jungimas / Muzikos dekonstravimas. Šokio ir muzikos spektaklis „Metų laikai“. Keturi metų laikai, keturios violončelės, keturi kardinaliai skirtingi šokėjai. A. Vivaldi muzikos interpretacija. Šokio ir muzikos spektaklis „Bolero - Extended“. eįprasta ir originali vieno garsiausių prancūzų kompozitoriaus Maurice’o Ravel’o kūrinių „Boléro“ interpretacija. Lengvai atpažįstama melodija ir jos parafrazės scenoje vizualizuojamos Šeiko šokio teatro šokėjų ir Klaipėdos violončelių okteto atlikėjų. Pamokas veda choreografė Agnija Šeiko, violončelininkas Mindaugas Bačkus, prodiuserė, menotyrininkė Goda Giedraitytė.


Kaip broliai Basanavičiai pasakas saugojo

Kodėl reikia rinkti ir užrašyti tautosaką? Kodėl prieš daugiau nei 100 metų buvo susirūpinta, kad daugybę amžių prie židinio sekamos pasakos, sakmės, dainuojamos dainos, minamos mįslės ir kita liaudies kūryba būtų užrašyta? Edukacinio užsiėmimo metu tą išsiaiškinsite atlikdami atminties žaidimą, patys kurdami savo pasaką ir trumpam įsijausdami į tautosakos rinkėjo vaidmenį. Ką ir kaip daryti padės susigaudyti broliai Basanavičiai. Signataras Jonas ir jo jaunesnysis brolis Vincas buvo stropūs tautosakos rinkėjai, surinkę ir užrašę daugybę dainų, pasakų, padavimų, mįslių, raudų, kurios vėliau buvo sudėtos į storas knygas. Vieną tokią 1902 m. leidimo knygą užsiėmimo metu vartysite ir jūs!


Kriminalistiniai meno detektyvai (išvažiamoji)

Kriminalistiniai meno detektyvai yra interaktyvus edukacinis užsiėmimas, kuriame susipina menas, kultūra ir kriminalistika. Ši unikali programa leidžia mokiniams tyrinėti meno kūrinių klastočių paslaptis, apsaugoti kultūros vertybes ir prisidėti prie viešosios tvarkos palaikymo. Dalyviai pasiskirstys vaidmenimis ir laboratorijose išbandys kriminalistikos metodus. Deroglifinėje laboratorijoje nuimsite piršto antspaudus nuo įvairių paviršių, sulyginsite juos su pavyzdžiais ir išsiaiškinsite, kokie būna pirštų atspaudų tipai. Analizės laboratorijoje tyrinėsite įvairius rašytinius įkalčius, siekiant nustatyti, ar dokumentai ar parašai nėra suklastoti. Ši edukacija ne tik ugdo kritinį mąstymą, bet ir skatina mokinių kūrybiškumą bei kultūrinį sąmoningumą.


Edukacinė programa "Legenda apie milžinus"

Edukacinis užsiėmimas "Leganda apie milžinus" pakvies į įdomią kelionę gamtos apsuptyje, prisiliečiant prie mūsų protevių baltų kultūros. Taip pat po edukacijos vaikai aplankys "Laisvalaikio slėnis" žaidimų ir poilsio erdvę, kurioje galės pažaisti ir susipažinti su slėnyje gyvenančiais gyvūnais: dėmėtaisiais elniais, ožkomis, triušiais ir kitais gyvūnais.


Rankų šešėlių teatro spektaklis ,,Baisiau už tarakoną" (jūsų ugdymo įstaigos erdvėse)

Vieną dieną pilkame daugiabutyje televizija praneša apie koroną ir karantiną – visų namo butų durys užsiveria ir gyvenimas tarsi sustoja. Bet ar tikrai? Juk už visų tu durų lieka gyventojai su savo paprastai nepaprastomis kasdienybėmis!

Tarakonas Lapiščiunksibantis, kurio nevaržo jokie karantino ribojimai, leidžiasi į kelionę susipažinti su savo gimtojo namo gyventojais ir surasti laimingus namus. Žygio tikslas, iš pirmo žvilgsnio, atrodo visai paprastas. Bet pirmiausia tarakonui reikės išsiaiškinti, o kas yra ta laimė?

„Vos tik man į rankas papuolė Vaivos Rykštaitės būsimos knygos „Baisiau už tarakoną“ rankraštis, iškart buvo aišku, kad norint šį kūrinį perkelti į teatro sceną, riekės paieškoti originalios formos. Rankų šešėlių teatras „Budrugana Lietuva“ puikiausia tiko! Spektaklio kūrimo procesas priminė vaikystės žaidimus su staline lempa ir šešėliais ant sienos, o galutinis rezultatas, dėka labai darbščių ir talentingų aktorių, laviruoja kažkur tarp spektaklio ir animacijos“, sako spektaklio režisierė Sigita Pikturnaitė.

Žaismingas ir filosofiškas spektaklis, sukurtas pagal rašytojos Vaivos Rykštaitės knygą vaikams „Baisiau už tarakoną“, puikiai tiks visai šeimai. Spektaklio herojus tarakonas, vesdamas žiūrovus po skirtingus butus ir supažindindamas su jų gyventojais, kels klausimus: vienatvės, atsiskyrimo, amžizmo, priklausomybių temomis, palikdamas erdvės patiems ieškoti atsakymų, į rūpimus klausimus.

Režisierė – Sigita Pikturnaitė
Kompozitorė – Toma Čepaitė
Iliustracijų dailininkė – Patricija Bliuj-Stodulska
Scenografė, kostiumų dailininkė – Erika Jankauskaitė
Aktoriai – Eglė Agota Matulytė, Veronika Tarasevičiūtė-Šiaulytienė, Domas Šiaulytis


Virtuali komiksų laboratorija ir gyvo piešimo sesija (Nuotolinė paslauga)

Ar kada yra tekę išgirsti komiksą? O skaityti bežodę grafinę novelę? Kas gi yra protagonistas ir antagonistas? Edukacijos dalyviai kartu su knygų ir komiksų iliustruotoja Greta Alice kviečiami prisijungti į komiksų laboratoriją, kurios metu giliau pažvelgs į komiksų atsiradimo bei populiarėjimo istoriją nuo JAV iki Japonijos, susipažins su skirtingais komiksų stiliais, bei skaitys bežodžius komiksus. Interaktyvaus susitikimo metu moksleiviai dalyvaus gyvo piešimo sesijoje —  bus kviečiami kartu kurti veikėjus pasitelkiant „veikėjo anketas“, o vėliau kartu kurs komiksą ekspromtu, kuriame patys nulems pagrindinių veikėjų likimus bei drąsiai keis įvykių tėkmę. Visas jų mintis tuo metu gyvai iliustruos dailininkė. Edukatorė atskleis komiksų kūrimo užkulisius —  kaip sukurti gerą istoriją, kokiomis taisyklėmis remiantis sugalvoti pagrindinius veikėjus, kaip kuriami bežodžiai komiksai, kuriuos lengva perskaityti, nors juose nėra ...nė vieno žodžio! Autorė kvies žvilgtelėti ir į savo „darbo stalą“ —  pasidalins kūrinio keliu nuo eskizo iki knygose spausdinamų iliustracijų, papapsakos kaip, pasitelkiant linijas ir šešėlius sukurti judesį ir emociją. G. Alice pristatys Europos, JAV bei Azijos komiksų kūrėjus ir atskleis svarbiausią paslaptį, —  kaip, net ir neturint stiprių piešimo įgūdžių, galima sukurti pačius įspūdingiausius komiksus! Dalyviai bus kviečiami pažvelgti į komiksus pasitelkiant savo asmenines patirtis —  ar į problemas galime žiūrėti su humoru? O gal pačios juokingiausios situacijos gali būti su siaubo prieskoniais? Po susitikimo dalyviai gaus užduočių rinkinį, kuriame ras: komiksų kūrimo taisykles, siūlomas komiksų rekomendacijas bei instrukciją kaip sukurti savo komiksą. Greta Alice yra iliustravusi daugiau nei trisdešimt knygų. Tarp jų rašytojų Tomo Dirgėlos, Evelinos Daciūtės, Ignės Zarambaitės knygos. Dailininkė rezidavo komiksų rezidencijose Latvijoje ir Suomijoje, jos darbai buvo pristatyti Europoje bei aštuoniose personalinėse parodose Lietuvoje.


„Ne žemės derlumu, ne drabužių skirtingumu, ne šalies gražumu, ne miestų ir pilių tvirtumu gyvuoja tautos, bet išlaikydamos ir vartodamos savo kalbą“. Šiais Mikalojaus Daukšos žodžiais apie gimtąją kalbą dažniausiai prasidėdavo viktorina daugybėje Lietuvos mokyklų, kuriai užduočių semtasi iš Meilės Kudarauskaitės knygelės vaikams „Ar vingri kalbos gaida“. Knygelė savo unikaliu turiniu buvo tokia populiari, kad ja naudojosi visi lietuvių kalbos mokytojai ir metodininkai, o jos tiražas buvo kartojamas kelis kartus. Tačiau įdėmiau pažvelgus „Kalbos gaida“ nepraranda savo aktualumo ir šiandien, o įsigalint multikultūriškumui – tampa dar svarbesnė. Kai klausaisi gražiai kalbančio, tai jo kalbos nejauti, ji kaip oras, kaip skaidrus vanduo. Šitaip kalba radijo diktoriai, aktoriai, mokytojai, išmokę gražios kalbos. O mama, tėvelis, močiutė, senelis? Gal jie kalba savaip – žemaičiuoja, aukštaičiuoja, dzūkuoja? O gal kaip zanavykai, kapsai labai dainingai taria tarsi garsais gardžiuodamiesi? Kurie kalbos garsai dainuoja, o kurie šnypčia, urzgia? Ir ką jie byloja? Kiekvienas žmogus turi kitokį balsą, tik jam būdingus atspalvius, kuriuos vadiname balso tembru. Kiekvienas žmogus turi kitokį balsą, tik jam būdingus atspalvius, kuriuos vadiname balso tembru. Ar galima savo balsą pagrąžinti? O kokios spalvos būna balsas? Kas jį galėtų lavinti? Vedėja padės vaikams tarti ir girdėti savo balsą, kartu su jais žais ir deklamuos, klegės, padės įsiklausyti. Visa edukacija – tai linksmas žaidimas, plojant, trypiant, šnypščiant, urzgiant ir t.t.


Kuo ilgiau į akmenį žiūri, tuo jis minkštesnis darosi. (Skulptorių išmintis) Orientacinio žaidimo metu pažinsime Klaipėdos skulptūrų parko menines formas ir atrasime dingusias senųjų miesto kapinių istorijas.


Edukacinė programa „Linksmoji verpsė“ yra interaktyvus užsiėmimas, skirtas 6-12 klasių moksleiviams, kurie domisi kultūra, amatais ir kūrybiškumu. Per programą dalyviai supažindinami su vilnos verpimo procesu, jo kultūrine reikšme ir praktiškai išbando šią senovinę techniką. Įvairių metodų, įskaitant pasakojimus, demonstracijas ir praktinius užsiėmimus, programa skatina kritinį mąstymą, kūrybiškumą, komunikaciją ir bendradarbiavimą. Ši programa suteikia mokiniams unikalią galimybę pažinti senovinius amatus ir įgyti naujų įgūdžių, kuriuos jie gali pritaikyti savo kasdieniame gyvenime.


Paslaugos tikslas – prisidėti prie 5-12 kl. mokinių ugdymo siekiant jų, kaip individų, kaip atsakingų piliečių, visapusiškos
fizinio, intelektualinio, socialinio ir dvasinio potencialo išraiškos. Uždaviniai: (1) supažindinti su laivybos vidaus vandenimis
ypatumais, laivavedžių profesija; (2) praplėsti kultūrinį akitatį, supažindinant su etnine Minijos kaimo architektūra, Ventės
rago lankomais objektais; (3) supažindinti su terorizmu ir nusikalstamumu vandenynuose, siekiant užkirtsti kelią ir sumažinti
smurto aukų skaičių aktyvaus piratavimo zonose. (4) Nemuno deltos augmenijos ir gyvūnijos pažinimas ir stebėjimas
ekskursijos laivu metu; (5) Nemuno deltos pažintis pagal žemėlapio nuorodas. Numatomos veiklos: pasakojimas "Šių dienų
piratai", edukacinė programa "Pažink Nemuno", ekskursija laivu. Paskaita "Šių dienų piratai" skirta supažindinti su smurtu,
terorizmu bei nusikalstamumu vandenynuose, aktyvaus piratavimo zonomis, pastarųjų metų piratavimo statistika, apsaugos
priemonių metodais. Edukacinės programos "Pažink Nemuno deltą" tikslas - žemėlapio pagalba supažindinti su Minijos
kaimo achitektūros ir Ventės rago lankomais objektais (švyturys, ornitologinė stotis). Ekskursija laivu po Nemuno deltą,
Kniaupos įlanka, Minijos upėmis marštutu Minija-Ventės ragas-Minija. Pažintis su laivavedžio profesija, vidaus vandenų
laivybos taisyklėmis. Siektinis rezultatai: mokiniai žinos laivybos vidaus vandenimis, laivavedžių profesijos ypatumus.
Edukacinės programos "Pažink Nemuno deltą" metu praplės kultūrinį akirat,į bus skatinami mokinių progresyvūs atradimai ir
atsakomybė, mokoma vadovauti sau ir kitiems, bendradarbiauti, ugdomas charakteris ir kompetencija, įgyjama pasitikėjimo
savimi, atrandami gabumai. Ugdoma atsakomybė saugojant unikalią Nemuno deltos gamtą ir jos gyvūniją. Paskaita "Šių
dienų piratai" praplės mokinių žinias apie terorizmą ir nusikalstamumą vandenynuose, aktyvaus piratavimo zonas, pastarųjų
metų piratavimo statistika, apsaugos priemonių metodus.


Švėkšnoje kadaise gyveno gausi žydų bendruomenė, kurios istoriją mena išlikę pastatai, maldos namai, pirties pastatas, kapinės. Šilutės rajone (Žemaitijos pasienyje su Mažąja Lietuva) iki šiol yra išlikusios tik 2 mūrinės sinagogos. Edukacinės ekskursijos „Štetlo paieškos“ metu lankomi išlikę (ir neišlikę) kadaise žydams priklausę statiniai Švėkšnoje, pasakojama, kas juose gyveno, kokia veikla vertėsi ar kokią funkciją atliko pastatas tarpukariu. Žodis „štetl“ jidiš kalboje reiškia miestelį. Žydų istorijoje ne bet koks miestelis vadinamas štetlu, o tas, kuriame žydai sudarė ženklią gyventojų dalį, darė įtaką miestelio raidai, kultūrai, gyvenimui. Ekskursijai sukurtas maršrutas po Švėkšnos miestelį, juo galima pasinaudoti ir mobiliuoju telefonu, turint nuorodą: http://arcg.is/1HP1zC


"Kelionė pas Todėl" lėlių spektaklis (Filmuota medžiaga) (Nuotolinė paslauga)

Linksmas pasakojimas apie berniuką ir mergaitę, kurie keliauja per klaustukų karalystes KAM, KUR, KAS, KĄ ir KODĖLpas atsakymų karalių TODĖL. Kiekvienas klaustukas atitinka vieną neigiamą žmogišką savybę, kurios reikėtų vengti.Klaustukai bando suvilioti vaikus, kad jie pasiliktų pas juos ir nekeliautų pas atsakymų karalių, bet įveikia klaustukus ir vaikai galiausiai suranda karalių, kuris padovanoja 2 gyvenimiškas paslaptis. Spektaklis LIETUVIŲ bei RUSŲ kalbomis.Lėlės didelės (54 cm), scena 1,50x1,80 m.


Edukacinė paskaita „Kalėdos ir Naujieji metai daugiataučiame Vilniuje“

Paslauga atliepia „Vilnius 700“ minėjimo sukaktį. Šios paskaitos metu kviesime susipažinti su įvairių tautų, gyvenusių Vilniuje, žiemos švenčių ypatumais, skirtumais ir panašumais. Aiškinsimės, kada stačiatikius aplanko Kalėdos ir Naujieji metai, be kokių patiekalų neapsieina jų švenčių stalas ir kas vaikams palieka dovanas po eglute. Lenkai ir lietuviai švenčia žiemos šventes labai panašiai, bet ir tarp jų rasime nemažai skirtingų papročių, kurie pas lietuvius atėję net iš senojo tikėjimo laikų. Kas buvo Vigilijos ir kuo svarbus vaikams Šv. Mikalojus? Kokie archajiški kalėdiniai papročiai gyvuoja ir dabar? Susipažinsime su Vokietijoje gyvenusiu herojumi, atsakingu už tai, kad mes pradėjome puošti eglutę ir sužinosime, kas sugalvojo advento vainiką bei kur ir kada kilo tradicija organizuoti kalėdines muges. Kalbėsime apie žydų žiemos šventes, kada jos švenčiamos ir kodėl žydų vaikai negauna kalėdinių dovanų. Aiškinsimės, kas yra Chanuka bei Roš ha-šana, kokie maistai yra patiekiami ant žydų stalo šventiniais laikotarpiais ir kodėl kiekviena šventė turi savo griežtą šventimo ceremonialą.


Ar esate skaitę Astrid Lindgren "Pepę Ilgakojinę"? Jei taip tikrai prisimenate jos namą - "Vilą vilaitę", tačiau autorė užsimena, kad pastatas neatitinka jam suteikto pavadinimo. MMAM kviečia mokinius pažinti Lietuvos miestams būdingos medinės architektūros tipologiją, bei sukonstruoti Vilnietišką Pepelotos Vilaitę.


Mes gyvename simbolių pasaulyje- raidės, skaičiai, švenčių atributika,  šalių ir miestų herbai,  logotipai ir t.t. Kaip atsirado simboliai, kaip juos atpažinti, suprasti jų paskirtį, sugrupuoti pagal temas, mokiniai sužinos edukacinėje programoje, kurioje žaidimo forma, dirbdami grupėse ir individualiai, kritiškai mąstydami ir pasitelkdami savo kūrybiškumą susikurs po savo asmeninį simbolį.