Speaker of the Seimas: Europe Suffers not Only Financial but Also Value Crisis
During her official visit to Hungary on 21-22 May 2012, Mrs Irena Degutienė, Speaker of the Seimas, discussed with Mr László Kövér, Speaker of the Hungarian National Assembly, the possibilities of smaller EU Member States to strengthen their role in EU institutions, the value-based foundations of European integration, and future prospects of EU development. Photo by Juozas Ruzgys Among other issues covered, the Head of the Hungarian National Assembly expressed his gratitude to Lithuania for its support expressed and actually provided to Hungary. “Lithuania supported Hungary in our defence of our sovereign rights in the EU. I thank you, and I ask you to communicate my thanks to the Lithuanian politicians and your people. Your support was expressed not only in words but also offered by concrete actions. Lithuania proved that it sought to ensure that words would not speak louder than actions and that Europe would not apply double standards,” Mr Kövér said. In the opinion of the Hungarian Speaker, Europe is becoming merely an interest- instead of value-based union where different standards are often applied to small Member States in comparison to the large ones. The Speaker of the Seimas also underlined that Europe is now suffering not only the economic and financial crises but also a value crisis. “We have to help Europe to regain its identity, because the financial troubles everyone is talking about are the result of the value crisis. Europe is severely ill, but no one dares to say that it needs treatment. If this continues, the value and financial crises will turn into a demographic crisis and the future of Europe will have to be painted in gloomier colours,” Mrs Degutienė said. On the second day of her visit, the Speaker of the Seimas met with Mr Zsolt Semjén, Deputy Prime Minister of Hungary, who was filling in for the Prime Minister Mr Viktor Orbán who was taking part in the NATO Summit. The Speaker asked the Deputy Prime Minister to forward to Mr Orbán an invitation to pay a visit to Lithuania. The Speaker of the Seimas also put forward an idea that the status of special partnership could be granted to the cooperation between Lithuania and Hungary which could be embodied by establishing a Lithuanian-Hungarian forum, youth exchange programmes, and other projects. “Analysts, NGO and government representatives could participate in the bilateral forum. This is where wider discussions on energy security, transport, EU security or regional policy, and other issues could be held,” Mrs Degutienė said. The Deputy Prime Minister of Hungary expressed his hope that if Mr Orbán, Prime Minister of Hungary, decides to pay a visit to Lithuania this autumn, it will be possible to discuss this issue not only in theory. The ideas of a special partnership, the establishment of the Lithuanian-Hungarian forum, and youth exchange programme had already been appreciated by H. E. President of Hungary Mr János Áder and the Prime Minister of Hungary in the previous meetings. On 22 May 2012, the Speaker of the Seimas Mrs Irena Degutienė also visited the Museum of the House of Terror in Budapest and paid a tribute to the innocent victims killed. The Speaker of the Seimas reminded that the Hungarian and Polish Presidencies of the EU Council significantly contributed to the cause of commemorating all the victims of totalitarian regimes. “Lithuania supports the proposal of Hungary and Poland to mark the Day of the Victims of Totalitarian Regimes across Europe on the 23rd of August,” Mrs Degutienė said. Juozas Ruzgys, Advisor to the Speaker of the Seimas, Tel. (+370 5) 239 602; 698 42073 Secretariat of the Speaker of the Seimas
Seimo narys Aleksandras Zeltinis birželio 23 d., antradienį, 17 val. dalyvaus Joninių šventėje Alizavoje, 20 val. „Joninių Gegužinė“ Biržuose, Astravo dvaro teritorijoje; birželio 24 d., trečiadienį, 15. 30 val. dalyvaus „Joninės Šeimai 2015“ Kupiškyje, 20 val. Joninių vakare „Buvo naktis šventojo Jono...“ N. Radviliškio dainų slėnyje.
SEIMO SPAUDOS KONFERENCIJŲ SALĖJE 9.00 val. įvyks Seimo nario Antano BAUROS spaudos konferencija „Politika Vilniuje ir regionuose: aktualijos ir komentarai“. Konferencijoje bus kalbama apie Lietuvos savivaldybių valdžios formavimo aktualijas, taip pat – Vyriausybės ketinimus apriboti kaimo gyventojų galimybes tvarkyti pasėlių deklaravimo klausimus seniūnijose. Dalyvaus Ignalinos meras ir Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos vicepirmininkas Bronis Ropė. 10.00 val. įvyks Seimo narės prof. Marijos Aušrinės PAVILIONIENĖS spaudos konferencija „Kaip padėti tėvams, turintiems homoseksualių ir biseksualių vaikų“. Dalyvaus psichologas, „Jaunimo linijos“ direktorius dr. Paulius Skruibis, Tolerantiško jaunimo asociacijos valdybos pirmininkas Artūras Rudomanskis. Spaudos konferencijoje, kurioje dalyvaus Lietuvoje reziduojantys Europos Sąjungos valstybių ambasadoriai, taip pat bus pristatyta Tolerantiško jaunimo asociacijos parengta knygelė „Mūsų dukterys ir sūnūs. Klausimai bei atsakymai homoseksualių ir biseksualių vaikų tėvams“. 16.45 val. įvyks JAV Kongreso delegacijos spaudos konferencija. Delegacijos nariai: vadovas – Respublikonų partijos drausmės prižiūrėtojas Senate (angl. Republican Whip), antras pagal rangą Respublikonų partijos narys, Arizonos valstijos senatorius Džonas KYLIS (Jon Kyl), Alabamos valstijos senatorius Džefas SEŽINSAS (Jeff Sessions), Aidaho valstijos senatorius Maikas KRAPO (Mike Crapo) ir Viskonsino valstijos senatorius Ronas DŽONSONAS (Ron Johnson). Spaudos konferencija įvyks po susitikimų su Seimo Pirmininke ir Seimo nariais. Stebintiems tiesiogines spaudos konferencijų Seime transliacijas internetu yra galimybė užduoti klausimus prelegentams. Nuoroda į klausimų uždavimo sistemą bus Seimo internetinėje svetainėje prie nuorodos į tiesioginę spaudos konferencijos transliaciją. Klausimai bus priimami ir į juos atsakoma spaudos konferencijos metu. Esant galimybei į nespėtus atsakyti klausimus parlamentarai atsakys e. paštu po spaudos konferencijos. Internete galima rasti ir spaudos konferencijų garso įrašus. A. Zeleniakas, tel. 239 6666, 239 6201
Does Europe have any special place and role in the world, or not? It does, but not so very special one as it would like. Europe is not the centre anymore, as it looked like in the19th century, but still remains in the midst. Fortunately or unfortunately, there is no more eurocentrism, it can not serve as true understanding of the world. Anyway, the geopolitical environmental circle around Europe is extremely interesting and significant in all possible aspects. So, Europe is surrounded by:Russia,Middle East and North Africa,The United States,Arctic Waters and Bottoms. The latter neighbourhood was discovered only recently as a forthcoming field of competition between Europe's Eastern and Western neighbours. If one of them wins, then the entire circle around Europe will become more closed, at first. If the Middle East falls under domination of Iran friendly connected with Russia, and North Africa becomes part of that energy-sources-rich entity, the joint arm of the enemies of US may embrace Europe first from the South. So, the only natural friend for Europe may stay its transatlantic cousin. Therefore, the bad global will does work to enlarge the gap between Europe and the United States plus Canada. Lady Europe, when walking lonely, is the most attractive target to subordinate, grab and rape. May Europe appear isolated and, first of all, recognize itself living under siege? For today, such perspective is not yet on the table: Europe was successful with its gross historical enlargement and, first, reconciliation of nations in Central Eastern Europe, finally from the Baltic Sea to the Black Sea, at the same time further building the zone of peace and cooperation around. It was related with the dissolution of the totalitarian USSR, the process now treated by the president of Russia totally negatively ("the greatest tragedy" when captives got freedom), therefore, the further eventual enlargement to Ukraine would be fought as an "aggression" against Russia. "Ukraine is our internal matter," angrily proclaimed president Putin during the famous Orange Revolution. The EU-Russia border, still unresolved in Estonia and theoretically, "mobile" somewhere else, remains shaky and promising tensions. As the symbol of European rivalry temporary frozen during the Cold War was the Berlin Wall refusing damned "capitalism", now such Eastern walls against enlarged EU are built rather by political means. At the same time Moscow continues declaring "no new walls from Russia!", which means, give us free access to enter Europe and acquire there everything we want. Europe, in turn, remains open and rather positive for the accession of several smaller Balkan candidates. Turkey for many, not only Mr. Sarkozy, is a nightmare. This does reflect on the Ukraine, Georgia and others "aspiring to Europe". This way the Europe seemingly and formally open for "to be completed" (in line with R. Schuman's idealism), is turning psychologically to realize itself inside of imaginary political wall. That political European Wall, not to compare too much with Great Chinese Wall built to defend the Heaven’s Empire from wild nomadic tribes, anyway, will never appear for similar purposes here, being essentially under minded by poor European demography and liberalism. Therefore, if under the siege in longer terms, the Heaven's Europe is really hopeless. To add, Europe is losing its moral (turned to immoral), cultural (turned to multicultural) and habituary identity already now. The line between what is good and bad appears torn more and more. That is about the societies but also about the politicians. They still talk, sometimes with skilful rhetoric, on universal or fundamental rights and freedoms for everyone, but are sceptical about American utopia to bring such fast "universalism" everywhere, and go surrendering to "realities" with never implemented "democracy clause" in their business treaties concluded with non-European dictatorships. Among them, there is neighbouring Russia as well, sorry to say, non-European yet in habits of governance and lawlessness. Nobody can say, if Europe is able to win the war with supra-national terrorist organizations, to add, waging it in discord with US. Being unable (or disabled) to cope with this challenge, Europe will shift itself into progressively deeper swamp of fearfulness and conformism. With the surrounding evil, if you wish. With "real" and wisely chosen necessity to change your grounds of existence. If you wish. Hopefully, such convergence with grounds previously alien and treated as evil may bring at least an illusion of security in obedience, if you wish. Such free choice under the pressure of new "times" is a great achievement of democracy. The problem of choice is the most acute one, indeed, among those put on the European table and timetable for today. To behave honestly or "pragmatically"? – of course, the second option will be chosen as prevailing in any vote. The times when young Lithuanians used to go to forests with poor arms fighting the soviet occupier in the name of homeland and freedom, are now far away. To stand firm in defence of your deepest owns either to claim it being senseless after those "deepest owns" do not exist anymore and anywhere, if not in the post-modern jokes? Of course, go and state it senseless, say the "new times", not me. (I am from old times). The unbelievable exception in the most remote corner of Europe – Chechnya, was trampled into blood with pre-medieval cruelty, and courtisane Europe remained unmoved. Where is Europe's will to live longer as "till to Monday"? As autochthones of Europe do not want to work and birth children anymore, as they have lost the sense of love and dignity, such Europe has no future. The aging population is to be changed, and it goes be changed. Dolce vita for a short and limited time, or vita mia under unlimited skies and in endless generations – that is a choice again, probably made for a worse, and it is not very fresh and new. Let me quote the Holy Bible. The Prophets often look immortal in wisdom and provision. "You drink wine by the bowlfuland use the finest lotionsbut you do not grieve over the ruin of Joseph. Therefore you will be among the first to go into exile;your feasting and lounging will end." (Amos, 6) Not being a social physician and even less, any one-day prophet for yourselves, I have to look, anyway, to chess-board seeking a possible move which enables one to continue the game, although there are so many indications of getting it lost. Ladies and gentlemen, what is the recipe and remedy?I had a dream. It was about the entirely new philosophy of life, based on love and responsibility. Nothing else will help that aging, consumerist and hedonist Europe. And recipe is not the new one. I could quote you the texts with good news from the very old times some about 2000 years ago. But you may find them, if you wish, by yourselves enjoying many beautiful discoveries. Thank you, and good wishes. Keynote speech at the Graduation ceremony in MIREES,Università di Bologna, October 8, 2007
Informacija Spaudos tarnybai apie 2002-03-18 komiteto posėdį Informacija Spaudos tarnybai apie 2002-04-22 komiteto posėdį Komitetas, paskirtas pagrindiniu svarstė: - Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 1, 2, 3, 9, 12, 17, 23, 24, 25, 26, 28, 29, 32, 34, 35, 41, 55, 58, 62, 64, 86, 88 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą IXP- 1151(3) ir nusprendė pritarti komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadai. Seimui priėmus Konstitucijos 119 straipsnio pataisas ir šį įstatymą savivaldybių tarybų nariai bus renkami ketveriems metams. Taip pat komitetas pritarė, kad savivaldybių tarybų nariais galės būti renkami nuolatiniai atitinkamos savivaldybės gyventojai, kuriems rinkimų dieną bus sukakę 20 metų. - Vietos savivaldos įstatymo 3, 18, 20, 25 ir 41 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą IXP-1152(2) ir dar kartą pritarė komiteto patobulintam įstatymo projektui ir komiteto išvadai. Seimo rinkimų įstatymo 58 straipsnio 3 dalies ir 97 straipsnio 2 punkto pakeitimo įstatymo projektą IXP- 943 ir nusprendė projektą atmesti - Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo 55 straipsnio 2 dalies 2 punkto bei 87 straipsnio 1 dalies įstatymo projektą IXP- 944 ir nusprendė grąžinti projektą iniciatoriui tobulinti. Valstybės politikų, teisėjų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo 2 straipsnio ir įstatymo priedėlio papildymo įstatymo, Valstybės tarnybos įstatymo 2, 4, 8, 14, 17, 19, 58 straipsnių ir 2 priedėlio papildymo įstatymo, Valstybės politikų, teisėjų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo 7 straipsnio papildymo įstatymų projektus IXP-1423,1424 ir 1415 ir nusprendė nesant papildomų komitetų ir Vyriausybės išvadų, daryti svarstymo komitete pertrauką. - Seimo narių Juozo Bernatonio, Algio Rimo, Algirdo Syso pasiūlymus Valstybės tarnybos įstatymo pakeitimo (naujos redakcijos) įstatymo projektui IXP –1163(3SP) ir nusprendė: 1) iš esmės pritarti Seimo nario Juozo Bernatonio pasiūlymų 1, 2 punktams, tik dėl techninės klaidos siūloma šių punktų tekstus sukeisti vietomis. Pritarti 3 punktui ir 4 punktui. (Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu “už“.) 2) pritarti Seimo nario Algio Rimo pasiūlymams. (Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu “už“.) 3) nepritarti Seimo nario Algirdo Syso pasiūlymui dėl priedėlio pakeitimo. (Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu “už“.) Pasiūlymų, teiktų įstatymo projektui IXP –1163(2) pritarti 1 punktui, nepritarti 2, 3 ir 4 punktams. (Balsavimo rezultatai: bendru sutarimu “uţ“.) - pasirengė svarstyti Vietos savivaldos įstatymo 36 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą IXP- 1506 ir nusprendė komiteto išvadų projekto rengėjais paskirti G.Didžioką, J.Jurkų E.Masiulį ir K.Rimšelį. Kom itetas, paskirtas papildomu, svarstė: - Valstybės ir savivaldybių turto privatizavimo įstatymo 6, 7, 11, 13, 17, 20, 21 straipsnių pakeitimo ir papildymo 4(1) straipsniu ir 5 straipsnio pripažinimo netekusiu galios IXP-683(2) ir nusprendė siūlyti pagrindiniam komitetui tobulinti, atsižvelgiant į Seimo teisės departamento išvadas ir kitus pasiūlymus, kuriems pritarė komitetas. - Viešųjų įstaigų įstatymo pakeitimo įstatymo projektą IXP-1490 ir nusprendė daryti svarstymo komitete pertrauką. Informaciją parengė: Komiteto sekretoriato padėjėja G.Jasaitienė 396806 gejasa@lrs.lt
2017-01-20 d. Seimo Ekonomikos komiteto pirmininko V. Sinkevičiaus darbotvarkė
15:00 - 17:00 Susitikimas su Šeškinės gyventojais Monika Žebuolytė LR Seimo nario Virginijaus Sinkevičiaus padėjėja Mob. Tel.: 8 612 00 241, El. p.: monika.zebuolyte@lrs.lt,
ŠVIETIMO, MOKSLO IR KULTŪROS KOMITETO POSĖDŽIŲ SAVAITĖS D A R B O T V A R K Ė (nuo 2009-02-17) Trečiadienis (2009-02-18)
Eil. Nr. Data, laikas, vieta Projekto Nr. Svarstomi klausimai Pagrindinis ar papildomas komitetas/ stadija Komiteto išvadų rengėjai, kuratoriai 1. 2009-02-18 9.00-11.45 val. III r. 422 kab. XP-2905(2) Mokslo ir studijų įstatymo pakeitimo įstatymo projektui pasiūlymų svarstymas Pagrindinis/ svarstymas V. Stundys G. Steponavičius R. Norkienė 2. 2009-02-18 11.45-12.15 val. III r. 422 kab. Dėl programos „Vilnius – Europos kultūros sostinė 2009“ įgyvendinimo V. Stundys R. Vilkaitis E. Bajorinienė D. Matulionis R. Kačkutė 3. 2009-02-18 14.30-16.30 val. III r. 422 kab. XP-2905(2) Mokslo ir studijų įstatymo pakeitimo įstatymo projektui pasiūlymų svarstymas Pagrindinis/ svarstymas V. Stundys G. Steponavičius R. Norkienė
2021 08 24 Seimo Pirmininkės susitikimas su Policijos departamento ir Viešojo saugumo tarnybos pareigūnais
2019 m. kovo 13 d. Užsienio reikalų komiteto posėdžio darbotvarkė
Eil. Nr. Data, laikas, vieta Projekto Nr. Svarstomas klausimas Pagrindinis ar papildomas komitetas (stadija) Komiteto išvados rengėjas (-ai), atsakingas (-i) tarnautojas (-ai) 1 . 2019-03-13 10.00–10.10 I r. Lietuvos Tarybos salė Uždaras klausimas J. Bernatonis E. Zelenka 2 . 2019-03-13 10.10–10.25 I r. Lietuvos Tarybos salė Lietuvos Respublikos pozicijų pristatymas prieš vykstant į Europos Sąjungos Užsienio reikalų tarybos posėdį 2019 m. kovo 18 d. Briuselyje (Belgijos Karalystė) (uždaras klausimas) J. Bernatonis M. Petrokaitė 3 . 2019-03-13 10.25–10.45 I r. Lietuvos Tarybos salė Dėl Moldovos parlamento rinkimų rezultatų (uždaras klausimas) J. Bernatonis M. Petrokaitė 4 . 2019-03-13 10.45–10.55 I r. Lietuvos Tarybos salė Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2008 m. vasario 6 d. nutarimo Nr. 120 „Dėl delegavimo prioritetų ir preliminarių lėšų paskirstymo proporcijų nustatymo“ pakeitimo“ projekto J. Bernatonis L. Plyniuvienė 5 . 2019-03-13 10.55–11.05 I r. Lietuvos Tarybos salė XIIIP-3267 Seimo nutarimo „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo VI (pavasario) sesijos darbų programos“ projektas Pagrindinis (svarstymas) J. Bernatonis E. Zelenka 6 . 2019-03-13 11.05–11.15 I r. Lietuvos Tarybos salė XIIIP-3256 Įstatymo „Dėl Šiaurės Atlanto sutarties protokolo dėl Šiaurės Makedonijos Respublikos prisijungimo ratifikavimo“ projektas Pagrindinis (svarstymas) J. Bernatonis A. Armonaitė I. Milašiūtė 7 . 2019-03-13 11.15–11.45 I r. Lietuvos Tarybos salė XIIIP-3023 Asmenų perkėlimo į Lietuvos Respubliką įstatymo projektas Pagrindinis (svarstymas) J. Bernatonis A. Ažubalis L. Plyniuvienė 8 . XIIIP-3024 Įstatymo „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ Nr. IX-2206 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Pagrindinis (svarstymas) J. Bernatonis A. Ažubalis L. Plyniuvienė 9 . 2019-03-13 11.45–11.55 I r. Lietuvos Tarybos salė Kiti klausimai J. Bernatonis E. Zelenka Komiteto pirmininkas Juozas Bernatonis
ERK delegacija Hagoje dalyvauja 55-ajame (LV) COSAC plenariniame posėdyje
2016 m. birželio 13 d. pranešimas žiniasklaidai Nyderlandų parlamento kanceliarijos nuotrauka Seimo Europos reikalų komiteto delegacija, vadovaujama Seimo Pirmininko pavaduotojo, Europos reikalų komiteto pirmininko Gedimino Kirkilo, birželio 12-14 d. dalyvauja Hagoje (Nyderlandų Karalystė) vykstančiame Sąjungos reikalų parlamentinių komitetų konferencijos (COSAC) 55-ajame (LV) plenariniame posėdyje. Konferencijos darbe dalyvauja Nyderlandų Ministras Pirmininkas Markas Riutė (Mark Rutte) ir Europos Komisijos Pirmininko pirmasis pavaduotojas Fransas Timermansas (Frans Timmermans) Ministras Pirmininkas M. Riutė konferencijos dalyviams pristatė Nyderlandų pirmininkavimo ES Tarybai eigą ir pabrėžė, kad vienas svarbiausių artimiausių savaičių sprendimų yra ES sprendimas dėl sankcijų Rusijai pratęsimo. „Rusija neįgyvendina Minsko sprendimų, o Ukraina turi dėti didesnes pastangas iš savo pusės“, – pabrėžė M. Riutė. Ministras Pirmininkas išsakė įsitikinimą, kad Nyderlandai ras sprendimą dėl ES–Ukrainos asociacijos susitarimo ratifikavimo. Kalbėdamas apie Europos Komisijos pasiūlymą dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje, dėl kurio Lietuvos Respublikos Seimas pareiškė savo prieštaravimą, F. Timermansas sakė, kad Europos Komisija labai atidžiai svarstys nacionalinių parlamentų iškeltą geltonąją kortelę dėl šio pasiūlymo. LV COSAC posėdžio darbotvarkėje – nacionalinių parlamentų vykdomos parlamentinės kontrolės stiprinimo priemonių, parlamentinės demokratijos sklaidos, migracijos ir kiti klausimai. Lietuvos Respublikos Seimo delegaciją konferencijoje sudaro Seimo Pirmininko pavaduotojas, Europos reikalų komiteto pirmininkas Gediminas Kirkilas, Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas Vydas Gedvilas, Seimo Europos reikalų komiteto pirmininko pavaduotojai Linas Balsys ir Arminas Lydeka, komiteto narys Kęstutis Masiulis. Parengė: Europos reikalų komiteto biuro vedėja Rūta Bunevičiūtė, tel. (8 5) 239 6760
Seimo narės Dovilės Šakalienės pranešimas: rengiama spaudos konferencija „Politinių kalinių teisės į sveikatos priežiūrą pažeidimai Baltarusijoje“
2021 m. liepos 19 d. pranešimas žiniasklaidai Liepos 20 d., antradienį, 11 val. Seime rengiama spaudos konferencija, skirta atkreipti dėmesį į politinių kalinių teisių į sveikatos apsaugą Baltarusijoje pažeidimus. Baltarusių aktyvistai teigia, kad jėgos struktūros imasi sąmoningų veiksmų, jog sukurtų sąlygas plisti COVID-19 virusui tarp dėl politinių priežasčių sulaikytų asmenų, taip siekiant įbauginti gyventojus. Medicininės pagalbos nesuteikimas yra susijęs su sulaikytųjų asmenų kūno sužalojimų slėpimu, dažnai į politinių kalinių sveikatos apsaugos prašymus nekreipiama jokio dėmesio, jų sveikata sparčiai blogėja, vienas kalinių liudijo, kad kalėjimų prižiūrėtojai teigia, jog „daro viską, kad žmonės čia nebenorėtų grįžti“. „Šiandien žinome ne vieną atvejį, kai politiniams kaliniams Baltarusijoje yra neteikiama medicininė pagalba. Žmonės kalėjimuose baigia apakti, sunkėja jų lėtinės ligos, specialiai nekontroliuojami jų epilepsijos priepuoliai, nekreipiama dėmesio į onkologines ligas ir negalią turinčius žmones. Nereikia nė sakyti, kad visa tai pažeidžia visus įmanomus tarptautinius susitarimus, o nevyriausybinės organizacijos šiandien ne tik negali užtikrinti sveikatos priežiūros kaliniams, bet netgi nežino tikrųjų problemos mastų“, – sako Seimo narė Dovilė Šakalienė. Itin iliustratyvi Vadimo Germano istorija. Jam diagnozuota neoperuotina regos nervo atrofija abiejose akyse: viena akis mato 12 proc., kita – 23 proc. Kas keturis mėnesius jį reikia apžiūrėti, priešingu atveju jam buvo prognozuojama, jog iki 30 metų jis bus visiškai aklas. Situaciją komplikuoja tai, kad Vadimas jau patyrė tinklainės atšokimą. Vadimas buvo nuteistas trijų su puse metų laisvės atėmimo bausme. Jokia medicininė pagalba jam neteikiama. Spaudos konferencijoje taip pat dalyvaus Seimo Žmogaus teisių komiteto pirmininkas Tomas Vytautas Raskevičius, Sviatlanos Cichanouskajos koordinacinės tarybos atstovė Aleksandra Logvinova, projekto „politzek.me“ vadybininkė Ina Kavalionak, teisininkė Julija Levančul, vienos garsiausių politinių kalinių Marijos Kalesnikavos sesuo Tatsiana Khomič ir politinių kalinių, kurie susiduria su teisės į sveikatos apsaugą pažeidimais, giminaičiai. Seimo narys T. V. Raskevičius teigė, kad „šiuo metu Baltarusijoje plintanti situacija dėl nesudaromos galimybės įkalinimo įstaigose esantiems asmenims įgyvendinti savo teises į sveikatos priežiūrą yra netoleruotina. Visos žmogaus teisės kyla iš žmogaus orumo, ir kiekviena valstybė turi pareigą užtikrinti asmenų teisę į sveikatos priežiūrą, kaip vieną iš pamatinių žmogaus orumo prielaidų. Todėl teisė į sveikatos priežiūrą nėra ir niekaip negali būti susijusi su tariamais politinio sulaikymo ar bausmės motyvais“. Kontaktinis asmuo: Ruslanas Baranovas, el. p. ruslanas.baranovas@lrs.lt, mob. 8 662 16 326
Seimas po svarstymo pritarė Konstitucijos pataisoms dėl apkaltos būdu pašalintų asmenų teisių įgyvendinimo
2018 m. rugsėjo 20 d. pranešimas žiniasklaidai Seimas po svarstymo pritarė Konstitucijos 74 straipsnio pataisoms (projektas Nr. XIIIP-1812(2), kuriomis siūloma įgyvendinti Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimą byloje Paksas prieš Lietuvą ir Jungtinių Tautų Žmogaus Teisių Komiteto sprendimą. Konstitucijos 74 straipsnyje siūloma įtvirtinti, kad asmuo, kurį Seimas už šiurkštų Konstitucijos pažeidimą arba priesaikos sulaužymą apkaltos proceso tvarka pašalino iš užimamų pareigų ar panaikino Seimo nario mandatą, gali būti renkamas Seimo nariu ar Respublikos Prezidentu ne anksčiau kaip po dešimt metų. Jei toks asmuo praėjus dešimt metų po pašalinimo iš pareigų apkaltos proceso tvarka buvo išrinktas Seimo nariu ar Respublikos Prezidentu ir prisiekė, jis taip pat gali būti skiriamas ministru, Ministru Pirmininku, o, turėdamas reikiamą kvalifikaciją, turi teisę pretenduoti į teisėjo ar valstybės kontrolieriaus pareigas. Po svarstymo siūlomoms Konstitucijos pataisoms pritarė 63, prieš balsavo 21, susilaikė 16 Seimo narių. Parengė Informacijos ir komunikacijos departamento Spaudos biuro vyriausioji specialistė Saulė Eglė Trembo Tel. (8 5) 239 6203, el. p. egle.trembo@lrs.lt
Seimo Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkės Aistės Gedvilienės pranešimas: parlamentarė kreipiasi į institucijas dėl Pilvės-Vabalkšnės tvenkinyje išgaišusių žuvų
2023 m. rugsėjo 25 d. pranešimas žiniasklaidai (daugiau naujienų) Pasirodžius informacijai ir nuotraukoms su nugaišusiomis žuvimis iš Pilvės-Vabalkšnės tvenkinio, esančio Kazlų Rūdos savivaldybėje, Seimo Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkė Aistė Gedvilienė kreipiasi į atsakingas institucijas dėl susidariusios situacijos. Apie senkantį tvenkinį ir dūstančias žuvis viešai buvo pranešta jau šių metų rugpjūčio pabaigoje, tačiau nėra pateikta informacijos, kokių veiksmų buvo imtasi. Žiniasklaidoje pranešama, kad sulūžus užtvankai, tvenkinyje nebėra palaikomas reikiamas vandens kiekis. „Vertinant susidariusią situaciją neaišku, ar buvo laiku imtasi priemonių, kad šios nelaimės būtų išvengta. Reikia aiškintis, kaip Kazlų Rūdos savivaldybė reagavo į pasirodžiusius pranešimus apie dūstančias žuvis, kodėl nebuvo užtikrintas žuvų perkėlimas ar surinkimas. Tikiuosi, visos institucijos greitai reaguos ir pateiks atsakymus, nes akivaizdu, kad gamtai padaryta žala“, – sakė Seimo Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkė A. Gedvilienė. Seimo kanceliarijos nuotrauka Pagal esamus teisės aktus, savivaldybės turi rūpintis savo teritorijoje esančiais tokio pobūdžio statiniais ir juos prižiūrėti, kad jie nesukeltų ekologinių nelaimių, kaip nutiko minimu atveju, taip pat, kad dėl netvarkingų statinių nekiltų pavojus žmonių sveikatai ar turtui. Daugiau informacijos: Seimo Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkė Aistė Gedvilienė Mob. +370 682 04 808
ŠVIETIMO, MOKSLO IR KULTŪROS KOMITETO POSĖDŽIŲ SAVAITĖS D A R B O T V A R K Ė (nuo 2009-12-07) D A R B O T V A R K Ė
1. 2009-12-08 9.00-10.00 Seimo III r. 422 s. XIP-1262 Nepilnamečių apsaugos nuo neigiamo visuomenės informacijos poveikio įstatymo 1, 2, 3, 4, 5, 7, 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas /LR Prezidentė/ Pagrindinis/ svarstymas V. Stundys L. Joskaudaitė Trečiadienis (2009-12-09) 1. 2009-12-09 9.00-9.15 Lietuvos istorijos institutas Lietuvos istorijos instituto bendrosios veiklos pristatymas R. Miknys 2. 2009-12-09 9.15-10.15 Lietuvos istorijos institutas Lietuvos istorijos instituto fundamentalieji ir taikomieji tyrimai ir istorijos politika Lietuvoje V. Stundys R. Miknys G. Steponavičius R. Norkienė 3. 2009-12-09 10.15-10.30 Lietuvos istorijos institutas Dėl Lietuvos sąjūdžio kreipimosi dėl tautos pasipriešinimo istorijos dėstymo mokyklose V. Stundys R. Miknys G. Steponavičius R. Kupčinskas K. Kaminskas 4. 2009-12-09 10.30-10.45 Lietuvos istorijos institutas Dėl Komiteto dalyvavimo Žalgirio mūšio jubiliejaus minėjimo renginiuose V. Stundys V. Umbrasas R. Vilkaitis J. Bieliūnienė 5. 2009-12-09 10.45-11.15 Lietuvos istorijos institutas XIP-1170 Lietuvos mokslo tarybos nuostatų projektas Svarstymas/ pagrindinis V. Stundys R. Marcinkevičienė R. Norkienė 6. 2009-12-09 11.15-11.30 Lietuvos istorijos institutas Kiti klausimai V. Stundys
Laima Andrikienė: ‘Our goal is the consolidation of the NATO/EU area in the Western Balkans’
Press release, 25 February 2021 At the meeting of the groups for inter-parliamentary cooperation between the Lithuanian Seimas and the Croatian Parliament, their representatives discussed bilateral cooperation and opportunities for coordinating activities in multilateral formats. The meeting was held remotely. The Lithuanian Seimas was represented by Dr Laima Andrikienė, Head of the Group for Inter-Parliamentary Relations with the Western Balkan Countries (Republic of Croatia, Republic of Albania, Republic of North Macedonia, Montenegro, Republic of Serbia, Bosnia and Herzegovina, Republic of Kosovo), while Erik Fabijanić, Chairperson of the Interparliamentary Co-operation Committee, and his Deputy Davor Ivo Stier represented the Croatian Parliament. Both Croatian parliamentarians are also members of the Interparliamentary Friendship Group Croatia-Lithuania. ‘Croatia, being NATO and EU Member State, is an unquestionable frontrunner in the Western Balkans. This year, Lithuania and Croatia mark the 30th anniversary of recognising one another’s independence and establishing diplomatic relations. We work together with the Croatian representatives at the European Parliament and the parliamentary assemblies of NATO, the OSCE and the Council of Europe. An important objective of our cooperation is to help other Western Balkan countries to achieve their aspirations to join the EU with a view to consolidating the NATO/EU area in the Western Balkan region,’ Ms Andrikienė noted. Ms Andrikienė, who is also Vice-President of the Parliamentary Assembly of the Council of Europe (PACE), invited colleagues to cooperate at the PACE level as well. There was also a discussion on the possibility for a delegation of the Interparliamentary Friendship Group Croatia-Lithuania to visit Lithuania in the autumn of 2021. Jolita Siriūtė, Chief Specialist, International Relations Unit, Office of the Seimas, tel. +370 5 239 6218, e-mail: jolita.siriute@lrs.lt
Rašykite
Seimo Sveikatos reikalų komiteto pirmininkės, Darbo partijos frakcijos narės Dangutės Mikutienės pranešimas: „Odontologų rūmams metas keistis“
2015 m. gegužės 15 d. pranešimas VIR Šią savaitę Seime Sveikatos reikalų komiteto pirmininkė, Darbo partijos frakcijos narė Dangutė Mikutienė kartu su Sveikatos reikalų komiteto nariais užregistravo Lietuvos Respublikos odontologų rūmų įstatymo pakeitimo projektą, kurio tikslas – skaidresnės, objektyvesnės, labiau Odontologų rūmų nariams ir visuomenei atviros odontologų savivaldos įtvirtinimas. Pasak D. Mikutienės, odontologų bei burnos priežiūros specialistų bendruomenėje, vienijančioje daugiau nei 7400 specialistų, vis dažniau pastebimas nepasitenkinimas gana uždara bei neefektyviai valdoma savivaldos institucija. „Kita priežastis, lėmusi projekto rengimą, yra pernelyg komplikuota ir biurokratiška valdymo organų struktūra. Šiuo metu Odontologų rūmų komisijų yra 15, todėl manau, kad reikia keisti dabartinį reglamentavimą siekiant mažinti šių komisijų skaičių bei užkirsti kelią naujų komisijų, iš esmės nesprendžiančių nuolatinių rūmų veiklai priskirtinų klausimų, sudarymui ir nuolatiniam veikimui“, – teigia Seimo narė. Projektu taip pat siekiama didesnio skaidrumo ir nešališkumo: siūloma keisti komisijų ir garbės teismo narių sudėtis, numatant nepriklausomų asmenų – Odontologų rūmams nepriklausančių ir juos kontroliuojančiose institucijose pareigų neužimančių visuomeninių organizacijų ir (ar) akademinės visuomenės veikėjų – dalyvavimą. Tokiu būdu tikimasi užtikrinti šių rūmų organų veiklos nepriklausomumą ir profesionalumą. Šiuo metu Odontologų rūmų įstatyme nėra numatyta laikinųjų darbo grupių veikla, kurios įtvirtinimas itin sumažintų biurokratizmą komisijų valdyme bei aktualių klausimų sprendime. Įstatymas taip pat nenumato pareigos Rūmų organų nariams veikti nešališkai bei objektyviai, vengiant bet kokio galimo interesų konflikto. Nėra įtvirtintas draudimas reikalauti konfidencialios informacijos, kurios apsauga yra įtvirtinta ir Civiliniame kodekse. Be to, šiuo metu nėra numatyta organų narių atsakomybė tuo atveju, kai nevykdomos arba netinkamai vykdomos pareigos. Šiuo metu Rūmai taip pat nėra įpareigoti organizuoti kiekvienų metų finansinės veiklos atskaitomybės ir metinių finansinių ataskaitų rinkinio nepriklausomą auditą, kuris leistų Rūmams tinkamai ir efektyviai valdyti savo turimą turtą. Darbo partijos informacijos centras Tel. (8 5) 239 69 56; mob. 8 620 75 098
Frakcijos seniūno Eligijaus Masiulio 2002 m. spalio 8d. darbotvarkė
Frakcijos seniūno Eligijaus Masiulio 2002 m Laikas Renginys Vieta 10.00 – 13.30 Rytinis plenarinis posėdis Plenarinių posėdžių salė 15.00 – 16.00 Vakarinis plenarinis posėdis Plenarinių posėdžių salė
Seimo nario Valdo Rakučio pranešimas: „Kadetų mokyklos: valstybinės svarbos problema“
2021 m. spalio 11 d. pranešimas žiniasklaidai Šiandien Generolo Povilo Plechavičiaus kadetų licėjuje vyko koordinacinis pasitarimas dėl kadetų mokyklų klausimų ir jaunimo pilietinio ir patriotinio ugdymo tinklo stiprinimo bei plėtros, kuriame dar kartą buvo aptartos kylančios problemos dėl minėto ugdymo sistemos problemų bei kylančių iššūkių Kadetų mokyklose ir pasiūlytas veiklų planas problemoms spręsti. „Koordinacinio pasitarimo tikslas – išgryninti problemas ir pasiūlyti, kaip sukurti tokią sistemą, kad Lietuvoje pagaliau pradėtų veikti valstybinė pilietinio ir patriotinio ugdymo sistema. Šiandieną Lietuvoje turime situaciją, kai trūksta 60 tūkst. darbuotojų. Kyla klausimas: kodėl mums trūksta patriotiškai nusiteikusių asmenų, kurie norėtų likti ir dirbti mūsų šalyje? Mums reikalingi pilietiškai ir patriotiškai nusiteikę tautiečiai, kurie galėtų Lietuvą kurti ir remti, būtų įgiję reikalingų įgūdžių ir kompetencijų. Mano nuomone, kadetų mokyklos yra ta grandis, kurios svariai galėtų prisidėti prie pilietiškumo ir patriotiškumo ugdymo. Akivaizdu, kad mokiniai gauna stiprius, patriotiškus pagrindus tose mokyklose, o jas baigę tik maža dalis jaunuolių išvyksta iš Lietuvos. Tos mokyklos yra ir gali būti kalvės, kuriose išugdomi valstybės patriotai“, – teigia vienas iš susitikimo iniciatorių Valdas Rakutis. Seimo nario asmeninio archyvo nuotrauka iš susitikimo Šiuo metu Lietuvoje veikiančios dvi kadetų mokyklos – Generolo Povilo Plechavičiaus kadetų licėjus ir Klaipėdos jūrų kadetų mokykla – bei pilietinio patriotinio ugdymo kelią pasirinkusi Alsėdžių Stanislovo Narutavičiaus gimnazija susiduria su tam tikromis problemomis dėl mokyklų finansavimo ir steigėjų bei dalininkų statuso, neformalaus ugdymo organizavimo. Seimas pritarė Krašto apsaugos ir karo tarnybos įstatymų pataisoms, sudarančioms sąlygas generolo Jono Žemaičio Lietuvos karo akademijai kartu su viena iš sostinės Vilniaus gimnazijų kurti savo globojamas klases, sudarant sąlygas naujo kadetų mokyklos modelio kūrimui. Yra planuojama kurti ir oro kadetų mokyklą Smalininkuose bei Radviliškyje, kuri rengtų jaunimą aviacijai ir su ja susijusioms sritims. Generolo Povilo Plechavičiaus kadetų licėjaus direktorius Ričardas Žilaitis pristatė Kadetų licėjaus situaciją, kylančias problemas dėl reikalingų gyvenamųjų patalpų skyrimo, jų remonto, finansavimo, taip pat formalaus ir neformalaus bendrojo ugdymo mokyklų programų, juridinio mokyklos statuso klausimus ir kitas svarbias problemas ir pasiekimus. Deja, tačiau šiai dienai valstybė neturi sisteminio požiūrio minėtais klausimais. Kadetų mokyklų sistemos sukūrimas vis dar stringa – nėra vienos administruojančios institucijos ar bendros koncepcijos, kuri padėtų plėtotis šioms mokykloms. Susitikimo metu buvo nutarta sudaryti darbo grupę Seime iš šiuo metu veikiančių kadetų mokyklų vadovų, savivaldybių merų, Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos, Vidaus reikalų ministerijos, Krašto apsaugos ministerijos atstovų. Taip pat atsižvelgti į puikiai veikiantį kadetų mokyklų modelį Didžiojoje Britanijoje, bendradarbiauti su šių mokyklų atstovais ir gerąją patirtį panaudoti Lietuvoje. Diskusijoje dalyvavo ir savo nuomonę pateikė Klaipėdos Jūrų kadetų vadovybė, Seimo narys Andrius Kupčinskas, Plungės, Radviliškio rajonų savivaldybių merai, Jurbarko savivaldybės atstovai, Alsėdžių Stanislovo Narutavičiaus gimnazijos direktorius, Generolo Jono Žemaičio Lietuvos karo akademijos atstovai, Lietuvos kariuomenės atskirų pajėgų karininkai ir kariai, Generolo Povilo Plechavičiaus kadetų licėjaus absolventai ir kitų suinteresuotų institucijų atstovai. Daugiau informacijos: Seimo narys Valdas Rakutis Tel. (8 5) 239 6613 El. p. valdas.rakutis@lrs.lt
Vytenis Povilas Andriukaitis priiminės rinkėjus 2010 05 03
Seimo narys Vytenis Povilas Andriukaitis priiminėja rinkėjus asmeniniais klausimais pirmadieniais nuo 12.00 iki 16.00 val. Seimo nario biure Žirmūnuose (Žirmūnų g.143, 107 kabinete). Pasiteirauti galima tel. 8 620 90278.
Seimo delegacija Europos Tarybos Parlamentinėje Asamblėjoje (ETPA) dalyvauja Asamblėjos žiemos sesijoje
2004 m. sausio 27 d. pranešimas VIR Sesijoje, vykstančioje 2004 m. sausio 26-30 dienomis Strasbūre, dalyvauja delegacijos pirmininkas Jonas Čekuolis, pirmininko pavaduotoja Sigita Burbienė, nariai Vaclovas Stankevičius, Algirdas Sysas, Dangutė Mikutienė, Sergejus Dmitrijevas, Antanas Baura ir Gintaras Šileikis. Pagrindiniai sesijoje svarstomi klausimai: Asamblėjos Biuro ir Nuolatinio komiteto veiklos ataskaita – pranešėjas Jonas Čekuolis. Ataskaitoje apžvelgiami Biuro ir Nuolatinio komiteto priimti sprendimai ir vykusios diskusijos nuo paskutinės ETPA sesijos 2003 m. rugsėjo mėnesį. Asamblėjos specialūs pranešėjai pristatė ataskaitas apie rinkimų stebėjimus Rusijoje, Serbijoje ir Juodkalnijoje bei Gruzijoje. Europos Tarybos Žmogaus teisių kontrolieriaus Alvaro Gil-Robleso veiklos ataskaita. Žmogaus teisių kontrolierius pristatė situaciją Europos Tarybos (ET) valstybėse narėse žmogaus teisių srityje. Ypač didelių pastabų sulaukė Gruzija ir Moldova. Demokratijos funkcionavimas Azerbaidžane. Teikiamame pranešime pabrėžiama, kad Azerbaidžano įsipareigojimų Europos Tarybai vykdyme lieka daug trūkumų. 2003 m. prezidento rinkimai neatitiko tarptautinių standartų; šalyje nėra tikros žodžio ir organizacijų laisvės; visiškai neišplėtota vietos savivalda. Šalyje lieka politinių kalinių. ET monitoringo procedūra tęsis, kol Azerbaidžanas nepasieks esminės pažangos. Neišsprendus politinių kalinių problemos, Azerbaidžanas gali būti pašalintas iš ET. Demokratijos funkcionavimas Armėnijoje. Ši šalis pasiekė tam tikrą progresą, vykdydama savo įsipareigojimus ET: panaikino mirties bausmę, priėmė svarbių įstatymų pakeitimus, pasirašė ir ratifikavo būtinas tarptautines sutartis. Tačiau prezidento ir parlamento rinkimai 2003 m. nebuvo sąžiningi, būtinos tolesnės pastangos pertvarkant teisėtvarkos sistemą, kovojant su korupcija, skatinant demokratinį pliuralizmą. Demokratijos funkcionavimas Gruzijoje. Tikimasi, kad naujoji Gruzijos vadovybė labiau nei ankstesnioji sieks ET standartų, todėl Asamblėjai siūloma derybomis nustatyti naujus įsipareigojimų vykdymo grafikus Gruzijai. Gruzijos Prezidento Michailo Saakašvili kalba ir atsakymai į parlamentarų klausimus. Klausimai, susiję su viešaisiais transliuotojais. Viešieji transliuotojai daugelyje ET valstybių narių susiduria su problemomis. Azerbaidžane, Rusijoje, Ukrainoje ir kai kuriose kitose valstybėse viešuosius transliuotojus kontroliuoja valdžia. Kitose šalyse yra kito pobūdžio problemų: didelė komercinės žiniasklaidos konkurencija, globalizacijos ir naujųjų technologijų iššūkiai, ekonominių interesų įtaka. Asamblėja siūlo valstybėms stiprinti viešųjų transliuotojų ekonominę ir politinę nepriklausomybę. Europos Tarybos Ministrų komitetui pirmininkaujančio Nyderlandų užsienio reikalų ministro Bernardo Rudolfo Boto pranešimas ir atsakymai į parlamentarų klausimus. Kipro Prezidento Taso Papadopoulos (Tassos Papadopoulos) kalba ir atsakymai į parlamentarų klausimus. Situacijos Kipre svarstymas. Pastaruoju metu situacija yra palanki dialogui tarp abiejų Kipro dalių. Sveikintina konstruktyvesnė Turkijos pozicija. Nepasiekus susitarimo, artėjanti Kipro narystė Europos Sąjungoje gali dar labiau išryškinti turkiškosios Kipro dalies atsilikimą. Ekonominiai Europos Sąjungos plėtros aspektai. Pateiktame pranešime įspėjama, kad išsiplėtusioje ES ne iš karto bus pasiektas visus patenkinantis ekonominis ir socialinis efektas. Pranešime pasisakoma prieš „dviejų greičių“ Europą, už Bendrosios žemės ūkio politikos reformą. Raginama išlaikyti finansinę discipliną, spręsti „protų nutekėjimo“ problemą. Naujosios narės, nepaisant pažangos, privalo dar įveikti ženklius trūkumus administravimo, teisėsaugos ir kitose srityse. Laisvas asmenų judėjimas Europoje po Europos Sąjungos plėtros. Egzistuoja nuogąstavimai, kad išsiplėtus Europos Sąjungai, griežtai kontroliuojančiai savo sienas, tarp jos ir kitų ES šalių atsiras dar didesni barjerai asmenų judėjimui. Pranešime siūloma spręsti šią problemą pasinaudojant Europos Tarybos parengtu tarptautinių sutarčių paketu. ET valstybių, pasirašiusių ir ratifikavusių šias sutartis, piliečiai galėtų keliauti Europoje daug laisviau, tuo pačiu nenaikinant būtinų saugumo priemonių. Pranešėjai siūlo, kad Asamblėja paragintų visas ET valstybes-nares prisijungti prie šių sutarčių. Papildomai į darbotvarkę įtrauktas klausimas dėl konstitucinės krizės Ukrainoje. Asamblėja svarstys susidariusią politinę krizę Ukrainoje ir suformuluos konkrečius pasiūlymus, kaip ši krizė galėtų būti išspręsta. Kiti klausimai. Delegacijos nariai taip pat dalyvauja ETPA komitetų ir kitų struktūrų, taip pat politinių grupių posėdžiuose. Seimo nariai priklauso šiems komitetams: Jonas Čekuolis – Asamblėjos Biuras, Nuolatinis komitetas, Politinių reikalų komitetas ir Monitoringo komitetas. Sigita Burbienė – Ekonominių reikalų ir plėtros komitetas ir Monitoringo komitetas. Vaclovas Stankevičius – Teisės reikalų ir žmogaus teisių komitetas Algirdas Sysas – Socialinių, sveikatos ir šeimos reikalų komitetas Dangutė Mikutienė – Moterų ir vyrų lygių galimybių komitetas Sergejus Dmitrijevas – Migracijos, pabėgėlių ir demografijos komitetas Antanas Baura – Aplinkosaugos, žemės ūkio, vietinių ir regioninių reikalų komitetas Gintaras Šileikis – Kultūros, mokslo ir švietimo komitetas ir Reglamento komitetas. Seimo delegacijos nariai buvo išrinkti ar perrinkti į aukštas pareigas Asamblėjoje: Jonas Čekuolis perrinktas Asamblėjos vicepirmininku, jis taip pat yra Liberalų, demokratų ir reformatorių grupės vicepirmininkas, Politinių reikalų komiteto pakomitečio Baltarusijai pirmininkas, Monitoringo komiteto reporteris Serbijai ir Juodkalnijai. Sigita Burbienė išrinkta Ekonominių reikalų ir plėtros komiteto pirmąja vicepirmininke, taip pat Socialistų grupės auditore ir grupės biuro nare. Vaclovas Stankevičius yra Teisės reikalų ir žmogaus teisių komiteto reporteris Baltarusijai. Andrius Avižius, Seimo delegacijos ETPA sekretorius, tel.: 239 6224
Speaker of the Seimas: ‘In the context of the war in Ukraine, a white flag is only acceptable if Russia surrenders on the battlefield, rather than competes in sports’
Press release, 3 February 2023 Viktorija Čmilytė-Nielsen, Speaker of the Seimas, met with Andrew Parsons, President of the International Paralympic Committee, on his first visit to Lithuania. Promotion and development of Paralympic sports in Lithuania was not the only item on the meeting agenda. The Speaker of the Seimas pointed out that in the context of the war in Ukraine, which had sent shockwaves across the world, including the Paralympic movement, a neutral flag was not and could be acceptable. ‘At the meeting, we extensively discussed the participation of Russian and Belarusian athletes in international sports events under a neutral flag. I underlined that Lithuania was active in this respect, demonstrating a strong and principled position and inviting other countries to follow suit. We must do our utmost to ensure that the international community adopts a consistent approach and disallows any participation of Russian and Belarusian athletes in the Games, be it under a neutral flag or in any other form,’ Ms Čmilytė-Nielsen said. Photo by Olga Posaškova, Office of the Seimas According to the Speaker of the Seimas, Mr Parsons’ visit is a sign of appreciation for the Lithuanian Paralympic movement and a great opportunity for finding out whether we are working in the right direction and for concurrently gaining more experience. ‘Lithuania has one of the strongest goalball teams in the world, as well as outstanding track and field athletes and swimmers. Over the recent years, some legislative amendments adopted by the Seimas have led to significant changes in the funding of sports, including disability sports. Moreover, Lithuania is among the few countries to organise integrated sports championships in order to bridge the gap between able-bodied and disabled sports, to make sports as inclusive as possible, and to keep up with the global trends in the Paralympic movement,’ Ms Čmilytė-Nielsen said. Ilona Petrovė, Spokesperson for Viktorija Čmilytė-Nielsen, Speaker of the Seimas, tel. +370 5 239 6030, mob. +370 698 42 071, e-mail: ilona.petrove@lrs.lt
Rimantas SINKEVIČIUS Gimė 1952 m. balandžio 3 d. Anykščių rajono Jūsiškių kaime, valstiečių šeimoje. 1970 m. baigė Anykščių rajono Kavarsko vidurinę mokyklą ir įstojo į Kauno politechnikos instituto (dabar – Kauno technologijos universitetas) Cheminės technologijos fakultetą, kurį 1975 m. baigė ir įgijo neorganinių medžiagų ir trąšų cheminės technologijos inžinieriaus specialybę. Nuo 1980 m. pradžios iki išrinkimo į Seimą dirbo Jonavoje esančioje akcinėje bendrovėje „Achema” (buvusi valstybinė įmonė „Azotas”). Ėjo įvairias pareigas: 1980–1983 m. – pamainos viršininkas, 1983–1993 m. – cecho viršininkas, laboratorijos viršininkas, 1993–1997 m. – Naujovių ir pažangos centro direktoriaus pavaduotojas, 1997–2000 m. – komercijos direktoriaus pavaduotojas–Realizacijos skyriaus viršininkas. Nuo 1995 m. – Jonavos rajono savivaldybės tarybos narys, nuo 1995 iki 2000 m. lapkričio mėn. – Jonavos rajono savivaldybės valdybos narys. 2000 m. kovo–lapkričio mėn. – Ekonomikos, finansų, biudžeto ir verslo plėtros komiteto pirmininkas. Lietuvos–Lenkijos prekybos rūmų valdybos narys. Medžiotojų–žvejų draugijos Jonavos skyriaus valdybos narys, egzaminų komisijos pirmininkas, medžiotojų būrelio „Santaka” pirmininkas, Jonavos Senamiesčio gimnazijos tarybos narys. Nuo 1990 m. buvo Lietuvos demokratinės darbo partijos narys. Šios partijos Tarybos narys, Jonavos skyriaus pirmininko pavaduotojas. Nuo 2001 m. sausio 27 d. – Lietuvos socialdemokratų partijos pirmininko pavaduotojas.* Domisi aplinkosaugos, ekologijos (atliekų tvarkymas, atsinaujinantys energijos šaltiniai, biodegalai ir pan.), verslo, ūkio infrastruktūros klausimais. Pomėgis – medžioklė. Moka rusų, anglų kalbas. Žmona Ligita Sinkevičienė – akcinės bendrovės „Achema” inžinierė technologė. Turi du vaikus. Sūnus Mindaugas Sinkevičius ir duktė Rūta Sinkevičiūtė – moksleiviai.
VVSK posėdyje išklausė vidaus reikalų ministro R.Palaičio informaciją apie pasirengimą pertvarkyti apskričių valdymą ir suformuoti regionus
2009 m. gruodžio 3 d. pranešimas VIR Gruodžio 2 d. Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetas (VVSK), paskirtas papildomu, svarstė: - Tarnybos kalėjimų departamente prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos statuto pakeitimo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIP-1428 ir nutarė pritarti iš esmės iniciatoriaus pateiktam įstatymo projektui Nr.XIP-1428 bei komiteto išvadoms; siūlyti pagrindiniam komitetui patobulinti įstatymo projektą, atsižvelgiant į VVSK pasiūlymą: papildyti įstatymo projektą nauju penktuoju straipsniu ir jį išdėstyti taip: „5 straipsnis. Pasiūlymas Vyriausybei Pasiūlyti Vyriausybei parengti ir pateikti Seimui įstatymo (įstatymų) projektą (projektus), kuriuo (kuriais) būtų siūloma nustatyti vieninga (grindžiama tais pačiais kriterijais) valstybės pareigūnų ir tarnautojų priedų už tarnybinius laipsnius ar tarnybinius rangus apskaičiavimo pagal pareiginės algos bazinį dydį koeficientų apskaičiavimo sistema.“ - Ginklų fondo prie Lietuvos Respublikos Vyriausybės įstatymo pavadinimo, 1, 2, 4, 5, 5(1), 6 ir 8 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr.XIP-1162 ir nutarė pritarti iš esmės įstatymo projektui ir pasiūlyti pagrindiniam komitetui jį patobulinti pagal pastabas ir pasiūlymus, kuriems komitetas pritarė. - Sprogmenų apyvartos kontrolės įstatymo 9 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr.XIP-1165 ir nutarė pasiūlyti pagrindiniam komitetui patobulinti įstatymo projektą bei atsižvelgti į pasiūlymus dėl 2009 m. birželio 16 d. įstatymo Nr. 294 pakeitimo. - Administracinių teisės pažeidimų kodekso 167(3), 188(14), 238(1), 259(1), 320 straipsnių pakeitimo, Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo 2 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą, Strateginių prekių kontrolės įstatymo 6 straipsnio pakeitimo, Valstybės ir tarnybos paslapčių įstatymo 7 straipsnio pakeitimo, Nepaprastosios padėties įstatymo 28 straipsnio pakeitimo įstatymų projektus Nr.XIP-1164 ir Nr.XIP-1166-1168 ir nutarė pritarti iniciatorių parengtiems įstatymų projektams. Komitetas taip pat svarstė Sveikatos sistemos įstatymo papildymo 701 straipsniu ir 70 straipsnio pripažinimo netekusiu galios ir jį lydinčiuosius įstatymų projektus Nr.XIP-1285-1290 ir nutarė pritarti iniciatorių parengtiems įstatymų projektams. - Atliekų tvarkymo įstatymo 2, 4, 25, 27, 28, 30, 31, 34 ir 35 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr.XIP-1036ES ir nutarė siūlyti pagrindiniam komitetui įstatymo projektą grąžinti iniciatoriams tobulinti, atsižvelgiant į šiuos argumentus: 1. Įstatymo projekto 6 straipsniu keičiamos įstatymo 30 straipsnio 11 punkto nuostatos, pagal kurias paslaugas teikiantys atliekų tvarkytojai parenkami tik viešojo konkurso būdu, savivaldybei pasirašant su jais sutartį, susiaurina savivaldybių veiklą komunalinių atliekų tvarkymo paslaugos teikimo administravimo srityje. Remiantis Viešojo administravimo įstatymo 2 straipsnio 20 dalies ir Vietos savivaldos įstatymo 9 straipsnio 1 dalies nuostatomis, viešųjų paslaugų teikimo administravimas apima savivaldybių veiklą nustatant viešųjų paslaugų teikimo būdą, taisykles ir režimą, steigiant viešąsias įstaigas arba išduodant leidimus teikti viešąsias paslaugas kitiems asmenims, parenkant viešųjų paslaugų teikėjus, taip pat įgyvendinant viešųjų paslaugų teikimo priežiūrą ir kontrolę. Pagal Vietos savivaldos įstatymo 9 straipsnio 2 dalies nuostatas, savivaldybė steigia naujus viešųjų paslaugų teikėjus ne tik tais atvejais, kai kiti teikėjai viešųjų paslaugų neteikia, bet ir tada, kai kiti teikėjai negali šių paslaugų teikti gyventojams ekonomiškai ir geros kokybės. Atkreiptinas dėmesys, kad komunalinių atliekų tvarkymo sistemų diegimas, antrinių žaliavų surinkimo ir perdirbimo organizavimas, sąvartynų įrengimas ir eksploatavimas yra savarankiškoji savivaldybių funkcija, ir savivaldybėms turėtų būti užtikrinta teisė savarankiškai priimti sprendimus, atsižvelgiant į vietos sąlygas ir savivaldybės bendruomenės interesus. 2. Įstatymo projektu siūlomų kurti komunalinių atliekų tvarkymo regionų statusas – neapbrėžtas, nenustatyti jokie šių regionų formavimo principai, tikslai, uždaviniai ir nereglamentuotas šių regionų santykis su Regioninės plėtros įstatyme numatytais regionais. 3. Įstatymo projekto 5 straipsnio 2 dalimi keičiamo įstatymo 28 straipsnio 4 dalies nuostata, pagal kurią savivaldybės administracijos direktorius yra atsakingas už savivaldybės teritorijoje esančių komunalinių atliekų sutvarkymo organizavimą, neatitinka Vietos savivaldos įstatymu nustatytos savivaldybės administracijos direktoriaus kompetencijos. Remiantis Vietos savivaldos įstatymo 29 straipsnio 8 dalies 7 punktu, savivaldybės administracijos direktorius koordinuoja ir kontroliuoja viešąsias paslaugas teikiančių subjektų darbą, todėl tikslinga tikslinti įstatymo projekto nuostatas. 4. Įstatymo projekto nuostatos tikslintinos, numatant, kad komunalinių atliekų tvarkymo sistemos administratoriai neturi teisės vykdyti atliekų surinkimo, jei, remiantis Viešojo administravimo įstatyti 41 straipsnio 1 dalies 1 punkto nuostatomis, jiems įstatymu yra suteikiami viešojo administravimo įgaliojimai. Tokiu atveju viešąją paslaugą turėtų administruoti savivaldybė. 5. Įstatymo projekto 6 straipsniu keičiamo įstatymo 30 straipsnio 3 dalies 4 punkte ir šio straipsnio 15 dalyje savivaldybėms nustatoma nauja funkcija – komunalinių atliekų turėtojų registravimas. Vietos savivaldos įstatymo 50 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad, jeigu savivaldybių biudžetų pajamos ar išlaidos dėl valstybės institucijų priimtų teisės aktų keičiasi, pasikeitusios sumos, išskyrus sumas, kuriomis savivaldybių biudžetai sumažėja dėl valstybinės žemės laisvosios ekonominės zonos teritorijoje nuomos mokesčio, panaudoto žemei išpirkti iš žemės savininkų šioje teritorijoje, kompensuojamos atitinkamai iš valstybės ar savivaldybių biudžetų. Kompensuojamos sumos nustatomos Savivaldybių biudžetų pajamų nustatymo metodikos įstatymo nustatyta tvarka. Be to, iš įstatymo projekto nuostatų nėra aiškūs tokio komunalinių atliekų turėtojų registravimo tikslai, kokie duomenys bus registruojami, šių duomenų rinkimo, tvarkymo, naudojimo tvarka, todėl įstatymo projekto nuostatas reikėtų tikslinti. 6. Pagal projekto nuostatas komunalinių atliekų tvarkymo sistemos administratoriais turėtų būti tik viešieji juridiniai asmenys. Savivaldybių įsteigti juridiniai asmenys – regioniniai atliekų tvarkymo centrai, kurie šiuo metu įgyvendina tam tikras administravimo funkcijas, galėtų tapti komunalinių atliekų tvarkymo sistemos administratoriais, tačiau jie yra įvairių teisinių formų, t.y. 2 viešosios įstaigos ir 8 uždarosios akcinės bendrovės. Todėl įstatymo projekto nuostatas tikslinga tobulinti, paliekant galimybę komunalinių atliekų tvarkymo sistemos administratoriams išlaikyti įvairias teisines formas. Nei Viešojo administravimo įstatymo, nei kitų įstatymų nuostatos neįpareigoja nustatyti konkrečios komunalinių atliekų tvarkymo sistemos administratoriaus teisinės formos. Pagal Viešojo administravimo įstatyti 41 straipsnio 1 dalies 1 punkto nuostatas, viešojo administravimo įgaliojimai gali būti suteikti institucijoms, įstaigoms, pareigūnams, valstybės tarnautojams, kitiems fiziniams ir juridiniams asmenims. Savivaldybės sukūrė regionines atliekų tvarkymo sistemas. Įsteigti regioniniai atliekų tvarkymo centrai veikia sklandžiai, nėra pagrindo nustatyti papildomų reikalavimų dėl regioninių atliekų tvarkymo centrų teisinės formos. 7. Įstatymo projekto iniciatoriai privalėtų atlikti įstatymo projekto poveikio išplėstinį vertinimą, nes siūlomų nuostatų įgyvendinimas turėtų didelę įtaką valstybės socialiniam gyvenimui ir konkrečiai visuomeninių santykių sričiai, t.y. atliekų tvarkymo sistemoms ir Europos Sąjungos lėšų įsisavinimo procesui. Taip pat įstatymo projekto nuostatos turėtų būti suderintos su visomis suinteresuotomis institucijomis, įstaigomis ir dėl jų turi būti konsultuojamasi su nevyriausybinėmis organizacijomis ir visuomene, kad būtų geriau įvertintos numatomo teisinio reguliavimo teigiamos ir neigiamos pasekmės, jo įgyvendinimo sąnaudos, užtikrintas reguliavimo skaidrumas ir sudaryta visuomenei galimybė daryti įtaką tam tikro sprendimo turiniui. Be to, tikslinga palaukti teisinio ginčo nagrinėjimo baigties dėl savivaldybių priimtų sprendimų, susijusių su išimtinių teisių regioniniams atliekų tvarkymo centrams suteikimu ir galimai nesudarytų galimybių kitiems ūkio subjektams pasinaudoti vienodomis su šiais centrais veiklos sąlygomis ir sąžiningos konkurencijos teikiamomis veiklos atitinkamoje rinkoje galimybėmis. 8. Siūlyti parengti Atliekų įstatymo naujos redakcijos projektą, numatantį iš esmės patobulinti atliekų tvarkymo sritį reglamentuojančią teisinę bazę, kad ji būtų aiški ir užtikrintų efektyviai veikiančių atliekų tvarkymo sistemų sukūrimą, funkcionavimą ir numatytų raidos perspektyvą, taip pat išsamiai nustatytų atliekų tvarkymo sistemoje dalyvaujančių subjektų funkcijas, atsakomybę ir tarpusavio santykius. Rengiant šį įstatymo projektą turėtų būti įvertintos visos suinteresuotų institucijų ir nevyriausybinėmis organizacijų, visuomenės atstovų pastabos, siūlymai ir nuomonės. - Atliekų tvarkymo įstatymo 2, 341, 342, 343, 344, 345 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr.XIP-1153ES ir nutarė iš esmės pritarti įstatymo projektui ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas. - Vandens įstatymo 3, 4, 16, 22, 29, 31, 33 straipsnių ir priedo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr.XIP-1318ES ir nutarė iš esmės pritarti įstatymo projektui ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti, atsižvelgiant į Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, kurioms VVSK pritarė. - Administracinių teisės pažeidimų kodekso 516, 5113, 55, 57, 242 straipsnių pakeitimo ir 581 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektą Nr.XIP-1319ES ir nutarė iš esmės pritarti įstatymo projektui ir siūlyti pagrindiniam komitetui jį tobulinti, atsižvelgiant į VVSK pasiūlymą įstatymo projektą papildyti ir nustatyti, kad šis įstatymas, išskyrus šio įstatymo 7 straipsnį, įsigalioja 2013 m. sausio 1 d., argumentuojant tuo, kad sankcijų, numatytų už nusižengimus, proporcingumo povingumui nustatymo kriterijai turėtų būti skaidrūs ir aiškūs. Tvirtinimas, kad „sankcijos iš esmės nedidintos nuo 2000 metų“, abejotinas argumentas nustatyti siūlomus sankcijų dydžių pakeitimus. Būtina įvertinti pastarojo laikotarpio ekonominio nuosmukio pasekmės visuomenei ir atsižvelgti į pasikeitusį gyventojų vidutinį darbo užmokestį. Nustačius nepagrįstai dideles sankcijas, labai padidėja korupcijos rizika. Be to, būtina įvertinti aplinkybę, kad modernių nuotekų tvarkymo sistemų diegimas daugelyje gyvenamųjų vietovių yra neseniai prasidėjęs. - Sveikatos sistemos įstatymo papildymo 701 straipsniu ir 70 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo ir jį lydinčiuosius įstatymų projektus Nr.XIP-1285-1290 ir nutarė iš esmės jiems pritarti. Vykdydamas parlamentinę kontrolę, komitetas išklausė vidaus reikalų ministro Raimundo Palaičio informaciją „Dėl pasirengimo pertvarkyti apskričių valdymą ir suformuoti regionus”. Išklausius informaciją, vyko diskusija, kurioje dalyvavo komiteto nariai, Vilniaus apskrities viršininko administracijos, visuomeninių organizacijų bei akademinės bendruomenės atstovai. Genovaitė Jasaitienė, Valstybės valdymo ir savivaldybių biuro padėjėja tel. 2396 806
Seimo nario Audrio Šimo 2019 m. vasario 13 d., trečiadienio, darbotvarkė
Seimo nario Audrio Šimo 2019 m. vasario 13 d., trečiadienio, darbotvarkė: 10 val. Seimo narys dalyvaus Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto posėdyje (520 kab.,Seimo III rūmai); 16 val. Seimo narys dalyvaus Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcijos posėdyje (Konstitucijos salė,Seimo I rūmai).
Projekto vadovė – Vaida Servetkienė, el. p. vaida.servetkiene@lrs.lt, tel. 8 (5) 239 6332Projekto koordinatorė – Asta Rubežė, el. p. asta.rubeze@lrs.lt, tel. 8 (5) 239 6227
73. UAB Diena Media News (pateikta 2009-03-31)
BIUDŽETO IR FINANSŲ KOMITETO POSĖDŽIO (2006 06 07) D A R B O T V A R K Ė /Komitetas paskirtas papildomu/ Eil. Nr. Data, Laikas, Vieta Projekto Nr. Svarstomi klausimai Sprendimas Komiteto išvadų rengėjai 1. 2006-06-07 10:00 I rūmai, 314 XP-1381 Lietuvos Respublikos Klaipėdos valstybinio jūrų uosto įstatymo 33 ir 34 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Svarstymas B.Bradauskas R.Palaitis /A.Brazdilienė/ 2. 2006-06-07 10:05 I rūmai, 314 XP-1382 Lietuvos Respublikos Saugios laivybos įstatymo 5 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Svarstymas B.Bradauskas R.Palaitis /A.Brazdilienė/ 3. 2006-06-07 10:10 I rūmai, 314 XP-936 Lietuvos Respublikos Vidaus reikalų, Specialiųjų tyrimų tarnybos, valstybės saugumo, krašto apsaugos, prokuratūros, Kalėjimų departamento, jam pavaldžių įstaigų bei valstybės įmonių pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 16 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Svarstymas A.Butkevičius R.Kupčinskas /A.Brazdilienė/ PASIRENGIMAS PROJEKTŲ SVARSTYMUI /Komitetas paskirtas papildomu/ Eil. Nr. Data, Laikas, Vieta Projekto Nr. Svarstomi klausimai Sprendimas Komiteto išvadų rengėjai 1. 2006-06-07 10:15 I rūmai, 314 XP-1100 Asmenų, nukentėjusių nuo 1939-1990 metų okupacijų, teisinio statuso įstatymo 7 straipsnio papildymo įstatymo projektas Pasirengimas projekto svarstymui R.Kupčinskas L.Počikovska /A.Brazdilienė/ Kiti klausimai Eil. Nr. Data, Laikas, Vieta Svarstomi klausimai 1. 2006 -06-07 10:20 I rūmai, 314 k. Dėl Lietuvos Respublikos Seimo Antikorupcijos komisijos pateiktos informacijos apie Vilniaus miesto savivaldybės tarybos sprendimo dėl nekilnojamojo turto mokesčio antikorupcinio vertinimo 2. 2006 -06-07 10:25 I rūmai, 314 k. Kiti klausimai Komiteto pirmininkas J.Lionginas
ERK 2005 m. rugsėjo 16 d. posėdžio darbotvarkės projektas
2008 m. spalio 6 d. Seimo rytinio posėdžio apžvalga (tęsinys)
PRIIMTI ĮSTATYMAI, NUTARIMAS -Įstatymas dėl Šiaurės Atlanto Sutarties protokolo dėl Albanijos Respublikos prisijungimo ratifikavimo (projektas Nr.XP-3335(2). Balsavo: už – 106, prieš – 2. -Įstatymas dėl Šiaurės Atlanto Sutarties protokolo dėl Kroatijos Respublikos prisijungimo ratifikavimo (projektas Nr.XP-3336 (2). Balsavo: už – 107, susilaikė 1. -Valstybės saugumo departamento statuto 4, 6, 7, 9, 12, 13, 15, 16, 20, 21, 22, 23, 24, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 41, 42, 43, 44, 45, 47, 49 straipsnių pakeitimo ir papildymo, Įstatymo penktojo skirsnio pavadinimo pakeitimo įstatymas (projektas Nr.XP-1073 (3). Balsavo: už – 96, prieš – 5, susilaikė 7. -Valstybės saugumo departamento įstatymo 9, 13, 20 ir 28 straipsnių pakeitimo įstatymas (projektas Nr.XP-3020 (2). Balsavo: už – 80, prieš – 9, susilaikė 7. -Valstybės tarnybos įstatymo 4 ir 19 straipsnių pakeitimo, Įstatymo papildymo 18(1) straipsniu ir 3 priedo pakeitimo įstatymas (projektas Nr.XP-3021(2). Balsavo: už – 87, prieš – 1, susilaikė 18. -Viešojo administravimo įstatymo 2, 5, 7 ir 8 straipsnių pakeitimo ir papildymo bei Įstatymo papildymo 9(1) ir 43 straipsniais įstatymas (projektas Nr.XP-2908(2*). Balsavo: už – 89, prieš – 1, susilaikė 15. -Aplinkos apsaugos įstatymo papildymo 13(1) straipsniu įstatymas (projektas Nr.XP-2961(2). Balsavo: už – 86, prieš – 1, susilaikė 10. -Seimo nutarimas "Dėl Aloyzo Juozo Marčiulionio atleidimo iš Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo pareigų" (projektas Nr.XP-3371). Balsavo: už – 70, prieš – 1, susilaikė 2. KITI SPRENDIMAI -Kainų įstatymo 11 straipsnio papildymo bei pakeitimo ir Įstatymo papildymo 8(1) straipsniu įstatymo projekto Nr.XP-2577(4*) priėmimas atidėtas, iki bus reikiamas Seimo narių skaičius. -Piliečių nuosavybės teisių į išlikusį nekilnojamąjį turtą atkūrimo įstatymo 16, 21 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr.XP-2878 padaryta pertrauka iki kito posėdžio (pritarus opozicinės Frakcijos „Tvarka ir teisingumas“ siūlymui daryti pertrauką iki kito posėdžio: už - 33, prieš - 8, susilaikė 10). -balsavimas dėl Augalų sėklininkystės įstatymo pakeitimo įstatymo projekto Nr.XP-3034(3*) priėmimo atidėtas, iki bus reikiamas Seimo narių skaičius. Savivaldybių aplinkos apsaugos rėmimo specialiosios programos įstatymo 3 ir 4 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Nr.XP-1556 grąžintas iniciatoriams tobulinti. Vida Nacickaitė (2396203)
2018 m. kovo 28 d. Sveikos gyvensenos komisijos posėdžio darbotvarkė
Eil. Nr. Data, laikas, vieta Svarstomas klausimas Komisijos išvados rengėjas (-ai), atsakingas (-i) tarnautojas (-ai) 1. 2018-03-28 14.00-14.05 III r. Baltijos Asamblėjos s. Dėl darbotvarkės tvirtinimo D. Kepenis 2. 2018-03-28 14.05-14.20 III r. Baltijos Asamblėjos s. Dėl Komisijos nuostatų projekto D. Kepenis R. Kniukštienė J. Krumplytė 3. 2018-03-28 14.20-14.50 III r. Baltijos Asamblėjos s. Dėl Komisijos 2018 m. Seimo (pavasario) sesijos darbo plano D. Kepenis R. Kniukštienė J. Krumplytė 4. 2018-03-28 14.50-15.00 III r. Baltijos Asamblėjos s. Kiti klausimai D. Kepenis R. Kniukštienė J. Krumplytė Komisijos pirmininkas Dainius Kepenis
BALTIJOS ASAMBLĖJOS SALĖJE 9.00 val. įvyks Seimo Šeimos ir vaiko reikalų komisijos pirmininkės Rimos BAŠKIENĖS spaudos konferencija „Šeima – pati geriausia vieta augti vaikams“, skirta Tarptautinei šeimos dienai ir Tarptautinei vaikų gynimo dienai paminėti. Dalyvaus Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos direktorė Odeta TARVYDIENĖ. 9.30 val. Įvyks Seimo narės Audronės PITRĖNIENĖS spaudos konferencija „Ar yra valstybėje regioninės kultūros politika?“. Dalyvaus Liaudies kultūros centro direktorius Saulius LIAUSA, Kultūros centrų asociacijos prezidentas Romas MATULIS, Skuodo meno mokyklos direktorė Anėlė RAUGIENĖ. Stebintiems tiesiogines spaudos konferencijų Seime transliacijas internetu yra galimybė užduoti klausimus prelegentams. Nuoroda į klausimų uždavimo sistemą bus Seimo internetinėje svetainėje prie nuorodos į tiesioginę spaudos konferencijos transliaciją: http://www3.lrs.lt/pls/inter/w5_home.dabarseime. Klausimai bus priimami ir į juos atsakoma spaudos konferencijos metu. Esant galimybei į nespėtus atsakyti klausimus parlamentarai atsakys el. paštu po spaudos konferencijos. Telefonas klausimui pateikti konferencijos metu salėje – +370 5 239 6644. Internete http://www3.lrs.lt/pls/inter/w5_ivairus.sp_konf galima rasti ir spaudos konferencijų garso įrašus. A. Zeleniakas, tel. 239 6666, 239 6202
Seimo nario A. Kupčinsko pranešimas: parlamentaras kreipėsi į prokuratūrą dėl viešojo intereso gynimo mažinant Kauno vandenviečių apsaugos zonas
2019 m. birželio 26 d. pranešimas žiniasklaidai Seimo Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos narys Andrius Kupčinskas kreipėsi Generalinę prokuratūrą dėl Kauno miesto savivaldybės administracijos ir tarybos sprendimų, kuriais mažinamos Vičiūnų vandenvietės sanitarinės apsaugos zonos (SAZ). Dar šių metų vasarį Seimo nariai Andrius Kupčinskas ir Kazys Starkevičius kreipėsi į kompetentingas institucijas (Lietuvos geologijos tarnybą (LGT) prie Aplinkos ministerijos, Valstybinę teritorijų planavimo ir statybos inspekciją prie Aplinkos ministerijos, Lietuvos Vyriausybės atstovą Kauno apskrityje, Valstybinę vartotojų teisių apsaugos tarnybą) dėl Kauno miesto Vičiūnų vandenvietės SAZ mažinimo. Gautuose atsakymuose buvo nurodyta, kad Vičiūnų vandenvietės spindulinis šulinys nuo 2001 m. nebeeksploatuojamas ir, anot UAB ,,Kauno vandenys“, 10–15 m. perspektyvoje jo eksploatacija nėra numatyta. Todėl UAB ,,Kauno vandenys“ kreipėsi į LGT su prašymu (2017 m. balandžio 10 d.) ir vandenvietės apsaugos zona buvo perskaičiuota be spindulinio šulinio, t. y. 29 tūkst. m3 (vietoj 53 tūkst. m3) kaptažo pajėgumų. Tačiau šiemet gegužės–birželio mėn. Lietuvoje karščiams viršijus 30 laipsnių, apie tūkstantis Kauno gyventojų jau neturėjo vandens ir „Kauno vandenys“ nesugebėjo užtikrinti geriamo vandens paslaugos jiems. „Panašu, kad Kauno miesto savivaldybę ir jos valdomus „Kauno vandenis“ apsėdęs trumpalaikis ir galimai privataus suinteresuotumo nulemtas mąstymas: maždaug 10–15 metų nereikės to spindulinio šulinio ir kaptažo pajėgumų, tad apsauginę zoną galima ramiai mažinti. Nūdienos karščiai liudija, kad pajėgumų gali pritrūkti daug anksčiau. Tačiau atgal sanitarinių apsaugos zonų nebesugrąžinsi, nes tie 7 ha bus išparceliuoti ir užstatyti individualiomis valdomis prestižinėje Vičiūnų gyvenvietėje“, – sako parlamentaras A. Kupčinskas. Pagal Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo įstatymo ir Vietos savivaldos įstatymo nuostatas geriamojo vandens išgavimą, tiekimą ir nuotekų tvarkymo paslaugų teikimą savivaldybių teritorijose organizuoja savivaldybių institucijos. Geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo paslauga yra viešoji paslauga, savivaldybės yra įpareigotos užtikrinti, kad ja galėtų naudotis visi miesto gyventojai. A. Kupčinsko nuomone, vandens tiekimo problemos Kaune yra neatsakingos ir nedarnios miesto plėtros rezultatas, paminant gyventojų teisėtus lūkesčius ir viešąjį interesą. Prie kreipimosi į Generalinę prokuratūrą taip pat pridėti visi gauti atsakingų institucijų atsakymai. Daugiau informacijos: Seimo narys Andrius Kupčinskas Mob. 8 698 42 690 El. p. andrius.kupcinskas@lrs.lt
Seimas svarstys siūlymą viešinti seniūnų turto deklaracijas
2019 m. rugsėjo 24 d. pranešimas žiniasklaidai Seimas svarstys Gyventojų turto deklaravimo įstatymo pataisas (projektas Nr. XIIIP-3839), numatančias, kad būtų viešinami visų seniūnų, nepriklausomai nuo seniūnijos statuso, turto deklaracijų duomenys be šių gyventojų rašytinio sutikimo. Vietos savivaldos įstatymo 31 str. 1 d. įtvirtinta, kad seniūnijos gali būti savivaldybės administracijos filialai arba biudžetinės įstaigos. Kaip Seimo Spaudos biurui sakė pataisų iniciatorius Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcijos narys Aurimas Gaidžiūnas, Lietuvos savivaldybių asociacijos duomenimis Lietuvoje yra 545 seniūnijos ir visos jos yra savivaldybių administracijų filialai. Nė viena savivaldybė nėra įsteigusi seniūnijos – biudžetinės įstaigos, šios įstaigos vadovo turto deklaracija turėtų būti viešinama. Projektui po pateikimo pritarė 59, prieš balsavo vienas, susilaikė 20 Seimo narių. Pagrindiniu šio klausimo svarstyme paskirtas Biudžeto ir finansų komitetas. Projektą Seimo posėdyje siūloma svarstyti lapkričio 21 d. Parengė Informacijos ir komunikacijos departamento Spaudos biuro vyriausioji specialistė Saulė Eglė Trembo Tel. (8 5) 239 6203, el. p. egle.trembo@lrs.lt
Seime bus minima Lietuvos žmonių su negalia sąjungos 15-oji sukaktis
2010 m. lapkričio 30 d. pranešimas VIR Rytoj gruodžio 1 d. 13.00 val. Seimo parodų galerijoje įvyks Lietuvos žmonių su negalia sąjungos 15-osios sukakties ir Tarptautinės žmonių su negalia dienos minėjimas. Programoje – S. Dikčiūtės ir G. Aleksos muzikos ir žodžio spektaklis „Prabudimai“, virtuali fotoparoda „Tai – mūsų kelias“. Renginio iniciatorius – Seimo narys Kazimieras Uoka. Ryšių su visuomene skyrius
Gimė 1941 m. sausio 21 d. Vilniuje, veterinoriaus ir kirpėjos šeimoje. 1963 m. baigė Kauno politechnikos institutą, įgijo inžinieriaus kelininko specialybę. Tais pat metais pradėjo dirbti Vilniaus kelių eksploatavimo, statybos organizacijose darbų vykdytoju, vyresniuoju inžinieriumi, valdybos viršininku. 1977 - 1982 m. dirbo Vilniaus miesto Tarybų rajono vykdomojo komiteto pirmininko pavaduotoju. 1982 - 1986 m. dirbo LKP Vilniaus miesto statybos ir miesto ūkio skyriaus vedėju. 1986 - 1990 m. - Ministrų Tarybos komunalinio, vėliau miestų ūkio ir gamtos apsaugos skyriaus vedėju. 1990 - 1991 m. - Lietuvos Respublikos Vyriausybės patarėjas. Nuo 1991 iki 1992 lapkričio mėn. dirbo Lietuvos laisvųjų profsąjungų konfederacijoje vyr. specialistu ekonominiais ir socialiniais klausimais. Dirbdamas neakivaizdiniu būdu studijavo politologiją. 1975 - 1977 m. buvo Vilniaus rajono Tarybos deputatas. 1977 - 1982 m.- Vilniaus m. Tarybų rajono deputatas, rajono vykdomojo komiteto pirmininko pavaduotojas. 1982 - 1987m.- Vilniaus m. Tarybos deputatas. Statybos ir architektūros nuolatinės komisijos pirmininkas. 1987 - 1989 m. buvo TSKP narys. Nuo 1990 m. savarankiškos LKP, nuo 1991 m. - Lietuvos Demokratinės darbo partijos narys. Lietuvos Ateities Forumo Vilniaus m. tarybos narys. Žmona Elena - inžinierė ekonomistė, dirba Lietuvos maisto pramonės asociacijoje. Dukros - Jolanta, lituanistė, ir Asta, buhalterė. Kandidatu į Lietuvos Respublikos Seimą iškėlė LDDP. Išrinktas : Senamiesčio apygardoje Nr. 2 (Vilnius)
BIUDŽETO IR FINANSŲ KOMITETO POSĖDŽIŲ SAVAITĖS (Komitetas paskirtas pagrindiniu) Eil. Nr. Data, Laikas, Vieta Projekto Nr. Svarstomi klausimai Sprendimas Komiteto išvadų rengėjai 1. 2001 03 02 9:30 I rūmai 314 k. IXP-154(3) Seimo nario J.Sabatausko pasiūlymai LR azartinių lošimų įstatymo projektui Svarstymas E.Savickas Alg.Butkevičius 2. 2001 03 02 9:50 I rūmai 314 k. IXP-404 Savivaldybių biudžetams 1997 - 2000 metais neperduotos valstybės biudžeto lėšų dalies pripažinimo valstybės vidaus skola ir jos padengimo įstatymo projektas Pasirengimas projekto svarstymui E.Savickas Alg.Butkevičius 3. 2001 03 02 9:51 I rūmai 314 k. IXP-403 Lito patikimumo įstatymo papildymo 8 straipsniu įstatymo projektas Pasirengimas projekto svarstymui R.Palaitis A.Plokšto 4. 2001 03 02 9:52 I rūmai 314 k. IXP-400 Fizinių asmenų pajamų mokesčio laikinojo įstatymo 35 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Pasirengimas projekto svarstymui G.Šivickas Alg.Butkevičius 5. 2001 03 02 9:53 I rūmai 314 k. IXP-371 Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 2, 34, 36, 37(1), 38, 42, 43, 44, 45 ir 46 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Pasirengimas projekto svarstymui G.Šivickas A.Kubilius 6. 2001 03 02 9:54 I rūmai 314 k. IXP-372 Mokesčių administravimo įstatymo 5 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Pasirengimas projekto svarstymui G.Šivickas Alg.Butkevičius 7. 2001 03 02 9:55 I rūmai 314 k. IXP-373 Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros laikinojo įstatymo 1, 2, 3, 5 straipsnių pakeitimo ir 7 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Pasirengimas projekto svarstymui A.Skardžius A.Kubilius (Komitetas paskirtas papildomu) Eil. Nr. Data, Laikas, Vieta Projekto Nr. Svarstomi klausimai Sprendimas Komiteto išvadų rengėjai 1. 2001 03 02 9:56 I rūmai 314 k. IXP-401 Pinigų plovimo prevencijos įstatymo 2 ir 12 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Pasirengimas projekto svarstymui R.Palaitis A.Plokšto 2. 2001 03 02 9:57 I rūmai 314 k. IXP-374 Sveikatos draudimo įstatymo 7, 17, 18 ir 19 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Pasirengimas projekto svarstymui A.Skardžius A.Kubilius 3. 2001 03 02 9:58 I rūmai 314 k. IXP-375 Turto arešto aktų registro įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Pasirengimas projekto svarstymui A.Skardžius A.Kubilius 4. 2001 03 02 9:59 I rūmai 314 k. IXP-376 Administracinių teisės pažeidimų kodekso 188(6), 246(1) ir 259(1) straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Pasirengimas projekto svarstymui A.Skardžius A.Kubilius 5. 2001 03 02 10:00 I rūmai 314 k. IXP-377 Baudžiamojo kodekso 325 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Pasirengimas projekto svarstymui A.Skardžius A.Kubilius 6. 2001 03 02 10:00 I rūmai 314 k. IXP-386 Valstybės ir savivaldybių turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Pasirengimas projekto svarstymui G.Šivickas Alg.Butkevičius KOMITETO PIRMININKAS K.GLAVECKAS
URK pritarė Seimo rezoliucijos „Dėl Černobylio atominės elektrinės katastrofos 20-ųjų metinių“projektui
2006 m. balandžio 21 d. pranešimas VIR Užsienio reikalų komitetas pritarė Seimo rezoliucijos „Dėl Černobylio atominės elektrinės katastrofos 20-ųjų metinių“ projektui: „Lietuvos Respublikos Seimas, minėdamas Černobylio atominės elektrinės katastrofos 20 metų sukaktį, solidarizuojasi su visais nukentėjusiais ir išreiškia gilią užuojautą Černobylio aukų artimiesiems; kviečia Lietuvos Respublikos Vyriausybę ir kitų Europos Sąjungos bei pasaulio šalių vyriausybes neužmiršti šios katastrofos ir teikti aktyvią paramą nukentėjusiems likviduojant jos pasekmes.” Atsižvelgdamas į 2006 m. balandžio 5 d. Užsienio reikalų ministerijos pristatytas pagrindines Lietuvos Respublikos užsienio politikos gaires, komitetas po svarstymo pritarė tarpparlamentinių ryšių grupių prioritetiniam sąrašui 2006 metams. Posėdyje svarstytas Gruzijos parlamento Pirmininkės kreipimasis į Seimo Pirmininką, kurį pristatė Užsienio reikalų ministerijos Rytų Europos ir Vidurinės Azijos departamento direktoriaus pavaduotojas Arūnas Vinčiūnas. Po svarstymo pritarta Gruzijos parlamento Pirmininkės Nino Burdžanadzės iniciatyvai sukurti parlamentinio bendradarbiavimo padalinį prie Demokratinio pasirinkimo bendrijos, kurią 2005 metais įkūrė Gruzijos ir Ukrainos prezidentai. Šis parlamentinis padalinys veiktų kaip tarptautinis forumas, padėsiantis rytinėms Juodosios jūros regiono valstybėms stiprinti demokratinius procesus, paspartinti europinę ir euro-atlantinę integraciją bei užtikrinti taikius konfliktų sprendimo būdus. Demokratinio pasirinkimo bendrijos viršūnių susitikimas numatytas 2006 metų gegužės 4-5 dienomis Vilniuje. Konsulinio statuto pakeitimo įstatymo projektą Nr. XP-1047 pristatė komiteto išvadų rengėjas Audronius Ažubalis ir Užsienio reikalų ministerijos sekretorius Oskaras Jusys. Po svarstymo pritarta patobulintam įstatymo projektui. Teikiamo projekto tikslas – nustatyti konsulinės pagalbos teikimo Europos Sąjungos piliečiams sąlygas bei tvarką, peržiūrėti ir, atsižvelgiant į nacionalinių teisės aktų pakeitimus, pakeisti ir susisteminti konsulinių pareigūnų atliekamas funkcijas. Projekte įtvirtinta Europos Sąjungos piliečių teisė į Lietuvos Respublikos diplomatinės atstovybės ar konsulinės įstaigos pagalbą; nustatytos konsulinės pagalbos teikimo Europos Sąjungos piliečiams sąlygos ir finansinės pagalbos teikimo Europos Sąjungos piliečiams tvarka. Posėdyje pritarta Seimo delegacijos Europos Saugumo ir Bendradarbiavimo Organizacijos Parlamentinėje Asamblėjoje pirmininko Virginijaus Domarko inicijuotam siūlymui paskirti šią delegaciją atsakinga už Seimo narių dalyvavimo rinkimų stebėjime koordinavimą. Vaida Tupčiauskaitė, Užsienio reikalų komiteto patarėja tel.: 2396799
Seimo Pirmininkės ir Ukrainos užsienio reikalų ministro susitikime aptarti planai trišalėje Lietuvos, Lenkijos ir Ukrainos tarpparlamentinėje asamblėjoje diskutuoti apie energetinį saugumą regione
2010 m. birželio 18 d. pranešimas VIR Seimo Pirmininkė Irena Degutienė priėmė Ukrainos užsienio reikalų ministrą Kostiantyną Hryščenką. Susitikimo metu buvo aptarti artimiausi dvišalių Lietuvos ir Ukrainos santykių planai, numatomi vizitai, ekonominio bendradarbiavimo klausimai ir Ukrainos integracijos į Europos Sąjungą stiprinimas. Seimo Pirmininkė pristatė Lietuvos planus šį spalį surengti trišalės Lietuvos, Lenkijos ir Ukrainos tarpparlamentinės asamblėjos susitikimą ir joje numatomus svarstyti klausimus. „Manytume, kad šioje asamblėjoje būtų tikslinga aptarti Vidurio ir Rytų Europos energetinio saugumo problematiką ir kartu ieškoti būdų, kurie leistų dar labiau priartinti Ukrainą prie Europos Sąjungos“, – sakė I. Degutienė. Ukrainos užsienio reikalų ministras pritarė šiam Lietuvos Seimo Pirmininkės siūlymui ir pažymėjo, kad artėjant žiemai energetikos temos ir problemos bus ypač aktualios. K. Hryščenka taip pat dar kartą perdavė Ukrainos Rados Pirmininko Vladimiro Litvino kvietimą I. Degutienei atvykti į Kijevą. Lietuvos Parlamento vadovė padėkojo už šį kvietimą ir pažymėjo planuojanti vizitą į Ukrainą dar prieš trišalės asamblėjos susitikimą Vilniuje, greičiausiai rugsėjo mėnesį. Kalbėdama apie ekonominių ryšių stiprinimą, Seimo Pirmininkė atkreipė dėmesį į pernai ypač smarkiai smukusią Lietuvos užsienio prekybą su Ukraina. „Turime imtis visų reikalingų priemonių, kurios leistų atsigauti dvišaliams ekonominiams ryšiams. Labai svarbu, kad būtų kuriama saugi aplinka investicijoms, kad nebūtų taikomos nepagrįstai prekybą ribojančios priemonės“, – sakė I. Degutienė. Seimo Pirmininkė pažymėjo, kad Ukraina išlieka strateginė partnerė ir paragino Ukrainą vykdyti visas suartėjimui su ES būtinas reformas bei siekti priartėjimo prie ES reikalaujamų standartų. Seimo Pirmininkės sekretoriatas Atstovas spaudai Juozas Ruzgys, tel. 239 6023, 8 698 42073
2016 m. birželio 8 d. Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto posėdžio darbotvarkė
Eil. Nr. Data, laikas, vieta Projekto Nr. Svarstomi klausimai Stadija Komiteto išvadų rengėjai, biuro tarnautojai 1. 2016-06-08 9.00-9.30 III r., 420 s. XIIP-3376(3) Dėl Mokslo ir studijų įstatymo XI-242 naujos redakcijos Pagrindinis/ svarstymas R. Paliukas G. Steponavičius R. Norkienė 2. 2016-06-08 9.30-9.40 III r., 420 s. COM (2015)626 Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Šiuolaikiškos ir labiau visai Europai pritaikytos autorių teisių sistemos kūrimas“ Specializuotas/ svarstymas R. Paliukas L. Skeberdytė 3. 2016-06-08 9.40-9.50 III r., 420 s. COM (2016)180 Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europos pramonės skaitmeninimas. Naudojimasis visais bendrosios skaitmeninės rinkos privalumais Specializuotas/ svarstymas R. Paliukas L. Skeberdytė 4. 2016-06-08 9.50-10.00 III r., 420 s. COM (2016)95 Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Centriniam bankui ir euro grupei 2016 m. „Europos semestras. Struktūrinių reformų pažangos vertinimas, makroekonominio disbalanso prevencija ir naikinimas ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 atliktų nuodugnių apžvalgų rezultatai“ Specializuotas/ svarstymas R. Paliukas L. Skeberdytė 5. 2016-06-08 10.00-10.20 III r., 420 s. Dėl humanitarinių institutų visuotinio susirinkimo kreipimosi R. Paliukas V. Šeina R. Norkienė 6. 2016-06-08 10.20-10.35 III r., 420 s. Dėl Valstybinės lietuvių kalbos komisijos 2015 m. veiklos ataskaitos R. Paliukas D. Vaišnienė K. Kaminskas 7. 2016-06-08 10.35-10.45 III r., 420 s. Kiti klausimai R. Paliukas K. Kaminskas 8. 2016-06-08 12.00-13.30 Totorių g. Valstybės pažinimo centras R. Paliukas J. Bieliūnienė Komiteto pirmininkas Raimundas Paliukas
Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkas Vytautas Landsbergis
 liepos 27 dieną Vilniuje susitiks su Lietuvos ambasadoriais, reziduojančiais užsienio valstybėse;  liepos 29 - rugpjūčio 4 dienomis lankysis Norvegijoje Lietuvos Garbės Konsulo Leono Bodo (Leon Bodd) kvietimu;  rugpjūčio 4-7 dienomis lankysis Ispanijoje Santjago de Compostela Arkivyskupo Chulijano Barijo (Julio Barrio) kvietimu. Dalyvaus Europos jaunimo susitikime ir debatuose tema “Tėvynių Europa” bei perskaitys pranešimą "Politika Europoje dvidešimt pirmajame šimtmetyje";  rugpjūčio 8-18 dienomis privačiai lankysis Jungtinėse Amerikos Valstijose ;  į Lietuvą grįš rugpjūčio 19 dieną. Pastaba: Seimo Pirmininko sekretoriatas pasilieka teisę skelbiamą dienotvarkę keisti.
2010-10-05 pasirašyta paslaugų viešojo pirkimo-pardavimo sutartis
Pasirašyta paslaugų viešojo pirkimo – pardavimo sutartis Nr. 101005-400-UFS(PA)-159(400) su VšĮ „Valstybės institucijų kalbų centras“ dėl užsienio kalbų mokymo kursų paslaugų pirkimo.
2015 m. rugsėjo 30 d. Biudžeto ir finansų komiteto posėdžio darbotvarkė
Eil. Nr. Data, laikas, vieta Projekto Nr. Svarstomi klausimai Pagrindinis ar papildomas komitetas (stadija) Komiteto išvadų rengėjai, biuro tarnautojai 1. 2015-09-30 10.00–10.10 I r 315 kab. (susiję) XIIP-3364 Garantinio fondo įstatymo Nr. VIII-1926 4 ir 6 straipsnių pakeitimo ĮSTATYMO PROJEKTAS Svarstymas (pagrindinis) P.Narkevičius P.Gylys (J.Dzikaitė) 2. 2015-09-30 10.00–10.10 I r 315 kab. (susiję) XIIP-3365 Žalos atlyginimo dėl nelaimingų atsitikimų darbe ar susirgimų profesine liga laikinojo įstatymo Nr. VIII-366 20 straipsnio pakeitimo ĮSTATYMO PROJEKTAS Svarstymas (pagrindinis) P.Narkevičius P.Gylys (J.Dzikaitė) 3. 2015-09-30 10.10–10.15 I r 315 kab. XIIP-3057 Sveikatos draudimo įstatymo Nr. I-1343 18 ir 19 straipsnių pakeitimo ĮSTATYMIO PROJEKTAS Svarstymas (papildomas) A.Nesteckis K.Glaveckas (D.Mudėnienė) 4. 2015-09-30 10.15–10.20 I r 315 kab. XIIP-3058 Mokesčių administravimo įstatymo Nr. IX-2112 14 straipsnio pakeitimo ĮSTATYMO PROJEKTAS Svarstymas (papildomas) A.Nesteckis K.Glaveckas (D.Mudėnienė) 5. 2015-09-30 10.20–10.25 I r 315 kab. XIIP-2422 Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo Nr. IX-751 19 straipsnio pakeitimo ĮSTATYMO PROJEKTAS Svarstymas (pagrindinis) B.Bradauskas A.Kubilius (D.Mudėnienė) 6. 2015-09-30 10.25–10.30 I r 315 kab. XIIP-2395 Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo Nr. IX-751 19 straipsnio pakeitimo ĮSTATYMO PROJEKTAS Svarstymas (pagrindinis) B.Bradauskas A.Kubilius (D.Mudėnienė) 7. 2015-09-30 10.30–10.40 I r 315 kab. (susiję) XIIP-849 Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarų statuso įstatymo 9 straipsnio pakeitimo ĮSTATYMO PROJEKTAS Svarstymas (papildomas) K.Bartkevičius R.Kupčinskas (A.Brazdilienė) 8. 2015-09-30 10.30–10.40 I r 315 kab. (susiję) XIIP-850 Nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo įstatymo 26, 27 straipsnių pakeitimo ĮSTATYMO PROJEKTAS Svarstymas (papildomas) K.Bartkevičius R.Kupčinskas (A.Brazdilienė) 9. 2015-09-30 10.30–10.40 I r 315 kab. (susiję) XIIP-851 Prezidento valstybinės rentos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo ĮSTATYMO PROJEKTAS Svarstymas (papildomas) K.Bartkevičius R.Kupčinskas (A.Brazdilienė) 10. 2015-09-30 10.30–10.40 I r 315 kab. (susiję) XIIP-852 Valstybinių pensijų įstatymo 9 ir 14 straipsnių pakeitimo ĮSTATYMO PROJEKTAS Svarstymas (papildomas) K.Bartkevičius R.Kupčinskas (A.Brazdilienė) 11. 2015-09-30 10.30–10.40 I r 315 kab. (susiję) XIIP-853 Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 38 straipsnio pakeitimo ĮSTATYMO PROJEKTAS Svarstymas (papildomas) K.Bartkevičius R.Kupčinskas (A.Brazdilienė) 12. 2015-09-30 10.30–10.40 I r 315 kab. (susiję) XIIP-854 Valstybinių šalpos išmokų įstatymo 8 straipsnio pakeitimo ĮSTATYMO PROJEKTAS Svarstymas (papildomas) K.Bartkevičius R.Kupčinskas (A.Brazdilienė) 13. 2015-09-30 10.30–10.40 I r 315 kab. (susiję) XIIP-855 Žalos atlyginimo dėl nelaimingų atsitikimų darbe ar susirgimų profesine liga laikinojo įstatymo 7 straipsnio pakeitimo ĮSTATYMO PROJEKTAS Svarstymas (papildomas) K.Bartkevičius R.Kupčinskas (A.Brazdilienė) 14. 2015-09-30 10.40–10.45 I r 315 kab. XIIP-1007 Pasipriešinimo 1940-1990 metų okupacijoms dalyvių teisinio statuso įstatymo 3 ir 5 straipsnių pakeitimo ĮSTATYMO PROJEKTAS Svarstymas (papildomas) R.Markauskas K.Glaveckas (A.Brazdilienė) 15. 2015-09-30 10.45–10.50 I r 315 kab. (susiję) XIIP-2949 Seimo STATUTO „Dėl Lietuvos Respublikos Seimo statuto Nr. I-399 59, 172, 173, 177, 180 straipsnių, dvidešimt septintojo ir trisdešimt septintojo skirsnių pavadinimų pakeitimo ir Statuto papildymo 171(5), 223(1), 223(2) straipsniais“ PROJEKTAS Svarstymas (pagrindinis) P.Narkevičius K.Glaveckas (A.Brazdilienė) 16. 2015-09-30 10.50–10.55 I r 315 kab. (susiję) XIIP-2950 Biudžeto sandaros įstatymo Nr. I-430 20 straipsnio pakeitimo ĮSTATYMO PROJEKTAS Svarstymas (pagrindinis) P.Narkevičius K.Glaveckas (A.Brazdilienė) 17. 2015-09-30 10.55–11.05 I r 315 kab. XIP-1551(2) Tautinio paveldo produktų įstatymo Nr. X-1207 pakeitimo ĮSTATYMO PROJEKTAS (nauja redakcija) Svarstymas (papildomas) R.Markauskas K.Glaveckas (A.Brazdilienė) 18. 2015-09-30 11.05–11.20 I r 315 kab. Parlamentinės kontrolės klausimas: Tarybos rekomendacijų Lietuvai 2015-2016 metams įgyvendinimo priemonių planas A.Palionis P.Gylys (J.Dzikaitė) 19. 2015-09-30 11.20–11.40 I r 315 kab. XIIP-3370 Vartojimo kredito įstatymo Nr. XI-1253 1, 2, 3, 4, 5, 6, 8, 9, 11, 14, 15, 16, 17, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 27, 28, 29, 31, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 40 straipsnių pakeitimo, trečiojo skirsnio ir penktojo skirsnio pavadinimų pakeitimo, 1, 2 priedų pakeitimo ir Įstatymo papildymo 11(1), 14(1), 21(1), 22(1), 22(2), 23(1) ir 25(1) straipsniais, penktuoju(1) skirsniu ĮSTATYMO PROJEKTAS Pasirengimas ir svarstymas (pagrindinis) A.Palionis K.Glaveckas (G.Morkūnas) 20. 2015-09-30 11.40–11.45 I r 315 kab. XIIP-636 Vartojimo kredito įstatymo 21 straipsnio pakeitimo ĮSTATYMO PROJEKTAS Svarstymas (pagrindinis) A.Palionis K.Glaveckas (G.Morkūnas) 21. 2015-09-30 11.45–11.50 I r 315 kab. XIIP-2821(3) Vartojimo kredito įstatymo Nr. XI-1253 8, 9, 10, 11 ir 21 straipsnių pakeitimo ĮSTATYMO PROJEKTAS Svarstymas (pagrindinis) A.Palionis K.Glaveckas (G.Morkūnas) 22. 2015-09-30 11.50–11.55 I r 315 kab. XIIP-2963(2) Vartojimo kredito įstatymo Nr. XI-1253 2, 8 ir 21 straipsnių pakeitimo ir papildymo ĮSTATYMO PROJEKTAS Svarstymas (pagrindinis) A.Palionis K.Glaveckas (G.Morkūnas) 23. 2015-09-30 11.55–12.00 I r 315 kab. XIIP-3479 Vartojimo kredito įstatymo Nr. XI-1253 21 straipsnio pakeitimo ĮSTATYMO PROJEKTAS Pasirengimas ir svarstymas (pagrindinis) A.Palionis K.Glaveckas (G.Morkūnas) 24. 2015-09-30 12.00–12.05 I r 315 kab. Kiti klausimai Komiteto pirmininkas Petras Narkevičius
Seimo archyvas pristato virtualią parodą „Sausio 13-oji gyva atmintyje“
2011 m. sausio 6 d. pranešimas VIR Lietuvos atkurtos nepriklausomybės įtvirtinimo istorijoje išskirtinę vietą užima 1991-ųjų sausio įvykiai, kurie parodė lietuvių tautos ryžtą ir pasiaukojimą būti laisvais ir nepriklausomais. Tautos, nepabūgusios be ginklo stoti prieš automatus ir tankus, drąsa susilaukė didžiulio palaikymo visame demokratiniame pasaulyje bei pačioje buvusioje TSR Sąjungoje. Laisvės gynimo 20-mečiui paminėti Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarijos Dokumentų departamento Archyvo skyrius pristato virtualią parodą „Sausio 13-oji gyva atmintyje“, kurioje eksponuojami Seimo archyve saugomi Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos oficialūs dokumentai, Lietuvos, buvusios TSR Sąjungos ir užsienio šalių politikų, organizacijų, gyventojų laiškai, atspindintys reakciją į Sausio įvykius bei vaikų, gimusių atkurtoje nepriklausomoje Lietuvoje, piešiniai, liudijantys šios datos prasmės ir reikšmės suvokimą. Virtualią parodą galima rasti LR Seimo interneto svetainėje – rubrikoje 1991-ųjų Sausio 13-oji LR Seimo kanceliarijos Dokumentų departamento Archyvo skyrius Tel. (8 5) 239 6153
Frakcija piktinasi incidento aiškinimais (2005 07 28)
2021 10 09 27-osios tradicinės šachmatų varžybos „Lietuvos Respublikos Seimo taurė – 2021“
Seimo narė I. Degutienė susitiks su rinkėjais
Seimo narė Irena Degutienė birželio 6 d. priims Naujamiesčio apygardos gyventojus nuo 11 val. iki 14 val. Kitomis savaitės dienomis, nuo 12 val. iki 15 val., priima Seimo narės padėjėja. Priėmimai vyksta Tėvynės Sąjungos būstinėje (L. Stuokos-Gucevičiaus g. 11). Gyventojai prašomi iš anksto registruotis telefonais 239 6611 arba 8 616 55518.
APLINKOS APSAUGOS KOMITETO POSĖDŽIŲ SAVAITĖS D A R B O T V A R K Ė (2009-04-08)
Eil. Nr. Data, laikas, vieta Projekto Nr. Svarstomi klausimai Komiteto išvadų rengėjai, kuratoriai 1. 2009-04-08 09.00-09.30 I r. 404 kab. XIP-212 Mokesčio už valstybinius gamtos išteklius įstatymo 1, 2 ir 4 priedų pakeitimo įstatymo projektas papildomas/ svarstymas J.Šimėnas, A.Petkus (D.Karvelis) 2. 2009-04-08 09.30-10.00 I r. 404 kab. XIP-161(3) Lietuvos Respublikos naftos ir dujų išteklių mokesčio įstatymo 4, 5, 7 straipsnių pakeitimo ir įstatymo priedėlio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projekto Nr. XIP-161(3) papildomas/ svarstymas J.Šimėnas, V.Babilius (D.Karvelis) 3. 2009-04-08 10.00-10.15 I r. 404 kab. XIP-433 Įstatymo dėl 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos ratifikavimo projektas papildomas/ svarstymas K.Ramelis, J.Urbanavičius (R.Matusevičiūtė) 4. 2009-04-08 10.15-10.30 I r. 404 kab. XIP-133 Lietuvos Respublikos mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10 straipsnių ir 5 bei 6 priedėlių pakeitimo įstatymo projektas papildomas/ svarstymas V.Babilius, A.Salamakinas (D.Karvelis) 5. 2009-04-08 10.30-10.40 I r. 404 kab. XIP-48 Administracinių teisės pažeidimų kodekso 87 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas papildomas/ svarstymas V.Babilius, J.Urbanavičius (D.Karvelis) 6. 2009-04-08 10.40-10.50 I r. 404 kab. Dėl komandiruočių. Kiti klausimai. J.Šimėnas 7. 2009-04-08 11.10-14.30 Išvažiuojamasis komiteto posėdis dėl žvyro karjerų (Vilniaus, Trakų miškų urėdijos). J.Urbanavičius Komiteto pirmininkas J.Šimėnas
TIESIOGIAI 13:00-15:00 Diskusija „Mokymosi turinio įtaka mokinių pasiekimams: problemos ir galimybės“ Tiesioginė transliacija lietuvių kalba Tiesioginė transliacija anglų kalba Tiesioginė transliacija originalo kalba
Užsienio reikalų komiteto posėdis Užsienio reikalų komiteto posėdis Vilnius, liepos 9 d. Šiandien Lietuvos Respublikos Seimo Užsienio reikalų komitetas surengė posėdį, kurio darbotvarkėje buvo svarstomas Lietuvos Respublikos ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko bendrosios sutarties dėl Tarptautinio Ignalinos eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondo veiklos Lietuvoje ratifikavimo įstatymo projektas. Su šiuo projektu supažindino Ūkio ministerijos branduolinės energetikos skyriaus vedėjas Dainius Janėnas, kuris atkreipė komiteto narių dėmesį, jog šis ratifikavimo įstatymo projektas yra pirmas etapas uždarant Ignalinos atominės jėgainės pirmąjį bloką bei gaunant tam reikalingas lėšas. Ratifikavus šį įstatymo projektą bus gaunamos lėšos ir kitų konkrečių projektų, susijusių su Ignalinos atominės jėgainės uždarymu, įgyvendinimui. Ratifikavus šį įstatymo projektą taip pat bus galima rengti projektus, skirtus likviduoti socialines jėgainės uždarymo pasekmes. Po pristatymo komiteto nariai pritarė šiam įstatymo projektui.
Seime bus pristatyta Konstantino Sirvydo asmenybės ir darbų sukaktims paminėti skirta programa
2012 m. gegužės 4 d. pranešimas VIR Gegužės 7 d., pirmadienį, 10 val. Lietuvių kalbos institutas kartu su Seimo Švietimo, mokslo ir kultūros komitetu Seimo Europos informacijos biure (III r.) rengia informacinę spaudos konferenciją, skirtą Konstantinui Sirvydui. Renginyje bus pristatyta vieno iš lietuviškos raštijos pradininkų, pirmojo lietuvių kalbos žodyno autoriaus K. Sirvydo, kilusio iš Sirvydų k. (Anykščių r.), asmenybės ir darbų – gimimo 430-ųjų, mirties 380-ųjų metinių, pirmojo (senojo) žodyno 390 metų (~1620 m.), Dictionarium trium linguarum – 380 metų (1631 m.) – minėjimo programa. Informacinėje spaudos konferencijoje dalyvaus ir K. Sirvydo asmenybės ir darbų sukaktims paminėti skirtą programą pristatys Lietuvių kalbos instituto direktorė doc. dr. Jolanta Zabarskaitė, programos rengėjai ir dalyviai. Justina Paukštė, Seimo Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto biuro padėjėja Tel. (8 5) 239 6715 El. paštas justina.paukste@lrs.lt
Seimo Energetikos komisijos pirmininko Virgilijaus Poderio 2018 m. balandžio 3-6 d. darbotvarkės
Balandžio 3 d. 10.15 val. 11.30 val. 15.00 val. 17.00 val EK klausymai: „Valstybės kontrolės ataskaita Pasirengimas Energetikos komisijos posėdžiui Susitikimas su Valstybės kontrolės 2-ojo audito departamento direktoriaus pavaduotoju Mindaugu Milčiūnu Susitikimas su LR energetikos ministerijos viceministru Vidmantu Macevičium Balandžio 4 d. 9:00 val. 10.00 val. 14.00 val. 16.00 val. Dalyvavimas Ekonomikos komiteto posėdyje Dalyvavimas bendrame Ekonomikos ir Biudžeto ir finansų komitetų posėdyje Diskusija su sekretoriato darbuotojais apie suinteresuotų asmenų pasiūlymus Nacionalinei energetikos strategijai Interviu su žurnalistu Arvydu Jockumi, Lietuvos žinios. Balandžio 5 d. 10.00 val. 13.30 val. 19.00 val. Laikinosios tyrimo komisijos, kuriai pavesta atlikti Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos valdymo, finansinės bei ūkinės veiklos parlamentinį tyrimą, posėdis EK klausymai: Programinis biudžetas ir investicijos Europos Parlamento Biudžeto kontrolės komiteto delegacijos sutikimas Balandžio 6 d. 8.30 val. 11.00 val. 13.00 val. Susitikimas su Europos Parlamento Biudžeto kontrolės komiteto delegacija EK klausymai: VK ataskaita „Ar verslo priežiūros sistema efektyvi“ Darbas su dokumentais
jp.lt: „G. Burokienė: „Vertybių ašis, apie kurią sukasi pagrindiniai darbai“ (2023-07-04)
Aplinkos apsaugos komiteto posėdis 2007 10 10
Po svarstymo komitetas bendru sutarimu pritarė Valstybės paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti bei daugiabučiams namams modernizuoti įstatymo 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui Nr.XP-2224. Projekto pagrindinis tikslas - atsisakyti nuostatos leidžiančios privatizuoti tarnybinius butus lengvatinėmis sąlygomis. Vyriausybei nuspręsta siūlyti peržiūrėti tarnybinių gyvenamųjų patalpų suteikimo kriterijus. Komitetas po svarstymo pritarė Administracinių teisės pažeidimų kodekso 77, 83(1) ir 83(2) straipsnių pakeitimo įstatymo projektui Nr.XP-1391 ir komiteto išvadoms dėl šio projekto. Saugomų teritorijų įstatymo 13 straipsnio 2 dalies papildymo ir pakeitimo įstatymo projektą Nr.XP-1399 komitetas nusprendė tęsti projekto svartymą kitame komiteto posėdyje. Komitete vyko diskusija Dėl Europos Sąjungos Sanglaudos fondo finansuojamų investicinių projektų įgyvendinimo. Vida Katinaitė, Aplinkos apsaugos komiteto padėjėja tel.2396741
Seimo TS-LKD frakcijos seniūno pirmojo pavaduotojo J. Razmos pranešimas: „Savivaldybių švietimo skyriai turėtų pristatyti pažymas apie pedagogų teistumo neturėjimą, o ne patys pedagogai“
2016 m. sausio 29 d. pranešimas VIR Seimo Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų (TS-LKD) frakcijos narys Jurgis Razma kreipėsi į švietimo ir mokslo ministrę Audronę Pitrėnienę ir socialinės apsaugos ir darbo ministrę Algimantą Pabedinskienę, atkreipdamas dėmesį, kad ugdymo įstaigų vadovai iš mokytojų pradėjo reikalauti skubiai pristatyti pažymas iš Įtariamųjų, kaltinamųjų ir nuteistųjų registro apie teistumo neturėjimą. Tokia pažyma kainuoja 5 eurus, todėl pedagogai nesupranta, kodėl patys turi gaišti laiką ir mokėti pinigus. Mokytojų bendruomenės nepasitenkinimą sukėlė tai, kad nuo 2016 m. sausio 1 d. įsigaliojo Lietuvos Respublikos vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo atitinkamų straipsnių pakeitimas. Vadovaudamasi šio įstatymo pakeitimais, Vyriausybė ar jos įgaliota institucija iki 2015 m. gruodžio 31 d. turėjo priimti šio įstatymo įgyvendinimui reikalingus teisės aktus. Tačiau tai iki šiol nepadaryta. „Juos rengiant siūlau numatyti, kad dabar jau dirbantiems mokytojams, darželių auklėtojoms, socialiniams pedagogams ir kitiems dirbantiems su vaikais ar užsiimantiems atitinkama savanoriška veikla tokių pažymų išdavimas būtų nemokamas, – sako Seimo narys. – Geriausia būtų, kad savivaldybių švietimo skyriai, kurie iš esmės turi visą informaciją apie su vaikais dirbančius asmenis, centralizuotai paprašytų informacijos iš Įtariamųjų, kaltinamųjų ir nuteistųjų registro ir tuomet kiekvienam dirbančiajam nereikėtų tuo rūpintis. Juolab kad yra toks precedentas: Vyriausioji rinkimų komisija prieš kiekvienus rinkimus gauna iš minėto registro analogišką informaciją apie kandidatus“. Pasak J. Razmos, kol nėra įstatymo įgyvendinamojo teisės akto, savivaldybėms galėtų būti išsiųstas Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos raštas, raginantis susilaikyti nuo skuboto įstatymo įgyvendinimo. „Vyriausybė, teikdama Seimui minėtą įstatymo projektą, turėjo apgalvoti, kad jo įgyvendinimas dirbantiems su vaikais asmenims, kurie neturi įstatyme paminėtų problemų, nesukurtų jiems papildomos biurokratinės naštos ir nepareikalautų išlaidų“, – konstatuoja Seimo narys J. Razma. Kontaktams: Seimo TS-LKD frakcijos seniūno pirmasis pavaduotojas Jurgis Razma Mob. 8 698 42272 El. p. Jurgis.Razma@lrs.lt
Seimo narys Vytautas Saulis gegužės 13 d. nuo 8 val. 30 min. priiminės gyventojus asmeniniais klausimais Seimo nario priimamajame Rokiškio rajono savivaldybėje.
LR Seimo narė Dalia Teišerskytė gyventojus priima pirmadieniais nuo 10 val. iki 12 val. Kaune, Savanorių pr. 137, tel. 422270. Trečiadieniais nuo 10 val. iki 12 val. gyventojus priima LR Seimo narės D.Teišerskytės padėjėja – sekretorė Laura Radzevičiūtė Kaune, Savanorių pr.137, tel. 422270. Taip pat įvairiais klausimais galite kreiptis adresu: LR Seimas, Gedimino pr. 53, Vilnius, tel. 239-66-92 Elektroniniu paštu: dalia.teiserskyte@lrs.lt arba laura.radzeviciute@lrs.lt
Balandžio 10 d. vakarinis plenarinis posėdis (II pranešimas). Siūloma lėšas, panaudotas SAPARD verslo planams rengti, pilnai kompensuoti iš valstybės biudžeto.
LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO 2003 m. balandžio 10 d. pranešimas VIR II (Iš plenarinių posėdžių) VAKARINIS PLENARINIS POSĖDIS Pritarta po svarstymo Apskrities valdymo įstatymo 7, 9, 10 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui Nr.IXP-2255(3). Teritorijų planavimo įstatymo 30 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui Nr.IXP-2289. Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 37(1) straipsnio pakeitimo įstatymo projektui Nr.IXP-2339. Įmonių įstatymo 20 straipsnio pripažinimo netekusiu galios ir 22 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui Nr.IXP-2432(2). Prekyviečių mokesčio įstatymo pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektui Nr.IXP-1092(2). Padaryta svarstymo pertrauka Švietimo įstatymo pakeitimo įstatymo projekto Nr.IXP-1740ES(3). Pateikti projektai Seimo narys Virginijus Martišauskas pateikė Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 5 straipsnio papildymo ir 5 priedėlio pakeitimo įstatymo projektą Nr.IXP-1729(2). Šiuo įstatymo projektu siūloma įteisinti, kad mokestis už aplinkos teršimą iš geležinkelių transporto priemonių Vyriausybės ar jos įgaliotos institucijos nustatyta tvarka būtų mažinamas jų atliktų investicijų, panaudotų šilumvežių technologinės ir ekologinės kontrolės postų įrengimui, suma. V.Martišausko įsitikinimu, būtina skatinti aplinkosauginiu požiūriu žymiai pranašesnio (lyginant su kelių transportu) geležinkelių transporto plėtrą ir didinti jo reikšmę pervežimuose. Šiuo metu Mokesčio už aplinkos teršimą įstatyme mokesčių už taršą iš geležinkelių transporto tarifai yra apie 1,5 karto didesni nei mokesčių už taršą iš motorinių transporto priemonių su vidaus degimo varikliais tarifus. Tačiau įvairių transporto rūšių energetinio, ekonominio ir ekologinio poveikio aplinkai įvertinimai rodo, kad geležinkelio transportas, lyginant jį su kelių transportu, yra žymiai pranašesnis aplinkosauginiu požiūriu. Taip pat siūloma sumažinti mokesčių už taršą tarifą kelių transportui, naudojančiam dyzeliną. Šiuo metu Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymas numato, kad kelių transportas, naudojantis dyzeliną, apmokestinamas didesniu tarifu nei naudojantis benziną. Tačiau moksliniuose–techniniuose šaltiniuose pateikiama informacija rodo, kad automobilių su benzininiais varikliais pavojingumas yra 1,5 karto didesnis nei dyzelinių automobilių. Nutarta įstatymo projektui po pateikimo pritarti ir pradėti jo svarstymo procedūrą. Pagrindiniu komitetu projektui svarstyti paskirtas Biudžeto ir finansų komitetas. Preliminari svarstymo Seimo plenariniame posėdyje data – gegužės 22 d. Seimo narys Algimantas Matulevičius pateikė Lėšų specialiosios žemės ūkio ir kaimo plėtros paramos programos (SAPARD) verslo planams (investiciniams projektams) rengti kompensavimo pirminiams žemės ūkio produkcijos gamintojams įstatymo projektą Nr.IXP-1578. Įstatymo projektu, kurį parengė parlamentarai Algimantas Salamakinas ir A.Matulevičius, norima nustatyti SAPARD verslo planų (investicinių projektų) rengimo išlaidų kompensavimo pirminiams žemės ūkio produkcijos gamintojams tvarką. Siūloma lėšas, panaudotas verslo planams rengti, pilnai kompensuoti iš valstybės biudžeto. Galiojantys teisės aktai nenumato, kad verslo planų rengimo išlaidos būtų kompensuojamos iš valstybės biudžeto. Tokia tvarka trukdo pirminiams žemės ūkio produktų gamintojams įsisavinti Europos Sąjungos fondų lėšas ir pasirengti konkurencijai Europos Sąjungos rinkoje. Pagal SAPARD statistiką, pirminiai žemės ūkio produkcijos gamintojai įsisavina tik 30 proc. skiriamų lėšų. Nutarta įstatymo projektui po pateikimo pritarti ir pradėti jo svarstymo procedūrą. Pagrindiniu komitetu projektui svarstyti paskirtas Biudžeto ir finansų komitetas. Preliminari svarstymo Seimo plenariniame posėdyje data – birţelio 10 d. Peticijų komisijos pirmininkas Vytautas Einoris pateikė Valstybinių pensijų įstatymo 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr.IXP-1618. Šiuo įstatymo projektu, kurį parengė tragiškai žuvęs buvęs Peticijų komisijos pirmininkas Rimantas Ruzas, norima išplėsti asmenų, kurie turi teisę gauti nukentėjusių asmenų valstybinę pensiją, ratą. Siūloma suteikti teisę gauti tokią pensiją asmenims, kurie Antrojo pasaulinio karo metais buvo išvežti priverčiamiesiems darbams ne tik į nacistinę Vokietiją ar į kitas jos okupuotas šalis, t.y. už buvusios Tarybų Sąjungos ribų, bet ir į kitas buvusios Tarybų Sąjungos dalis. Kaip teigiama aiškinamajame rašte, asmenims, išvežtiems priverstiniams darbams Antrojo pasaulinio karo metais į nacistinės Vokietijos okupuotas buvusios TSRS teritorijas, teko dirbti ne mažiau sunkius ir pavojingus darbus, trunkančius dažniausiai kelerius metus, nei asmenims, išvežtiems į nacistinę Vokietiją. Šis dokumento projektas parengtas pagal Juozo Pajėdos peticijoje „Dėl Lietuvos Respublikos valstybinių pensijų įstatymo 11 straipsnio 1 dalies 4 punkto pakeitimo“ pateiktą siūlymą. Nutarta įstatymo projektui po pateikimo pritarti ir pradėti jo svarstymo procedūrą. Pagrindiniu komitetu projektui svarstyti paskirtas Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Preliminari svarstymo Seimo plenariniame posėdyje data – birželio 26 d. Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkas Algirdas Butkevičius pateikė Mokesčių administravimo įstatymo 5 straipsnio 1 dalies pakeitimo įstatymo projektą Nr.IXP-2485. Šis įstatymo projektas parengtas, atsižvelgiant į tai, kad naikinamas Prekyviečių mokesčio įstatymas. Todėl iš pagal Mokesčių administravimo įstatymą administruojamų mokesčių sąrašo reikia išbraukti prekyviečių mokestį. Numatoma, kad įstatymo projektas turėtų įsigalioti nuo 2004 m. sausio 1 d., nes šį mokestį panaikinti ruošiamasi nuo 2004 m. sausio 1 d. Nutarta įstatymo projektui po pateikimo pritarti ir pradėti jo svarstymo procedūrą. Pagrindiniu komitetu projektui svarstyti paskirtas Biudžeto ir finansų komitetas komitetas. Preliminari svarstymo Seimo plenariniame posėdyje data – balandžio 22 d. Seimo narys Stanislovas Buškevičius pateikė Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo 12 straipsnio papildymo įstatymo projektą Nr.IXP-2178. Įstatymo projektu norima nustatyti, jog asmeniui, iš kurio pagal įstatymus teisė vairuoti transporto priemones buvo atimta dėl teisės pažeidimo padarymo esant neblaiviam arba apsvaigusiam nuo narkotikų, vaistų ar kitų svaigiųjų medžiagų, o šios teisės atėmimo laikas baigėsi, vairuotojo pažymėjimas būtų grąžinamas, pateikus ne anksčiau kaip prieš 3 mėnesius išduotą Vyriausybės ar jos įgaliotos institucijos nustatytos formos galiojančią vairuotojo sveikatos patikrinimo medicininę pažymą, patvirtinančią, kad asmuo neserga lėtiniu alkoholizmu, narkomanija ar toksikomanija ir yra išklausęs paskaitų kursą apie alkoholio ir narkotikų žalą žmogaus sveikatai. S.Buškevičiaus teigimu, ketinama užtikrinti, kad asmenys, atgaunantys teisę vairuoti transporto priemonę, nesirgtų priklausomybės nuo svaigiųjų medžiagų ligomis ir būtų susipažinę su narkotinių ir alkoholinių medžiagų daroma žala žmogaus sveikatai. Nutarta įstatymo projektui po pateikimo pritarti ir pradėti jo svarstymo procedūrą. Pagrindiniu komitetu projektui svarstyti paskirtas Žmogaus teisių komitetas. Preliminari svarstymo Seimo plenariniame posėdyje data – birželio 26 d. Seimo narys Vladas Žalnerauskas pateikė Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo pavadinimo ir 3, 7, 16 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr.IXP-2060(2) ir jį lydinčiuosius Administracinių teisės pažeidimų kodekso 123 ir 224 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr.IXP-2061(2) ir Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr.IXP-2207. Įstatymo projektu Nr.IXP-2060(2) siekiama įtvirtinti, kad gyvenvietėse transporto priemonėms būtų leidžiama važiuoti ne didesniu kaip 60 km/h greičiu. Norima, jog kelių ruožuose, kur eismo sąlygos leistų saugiai važiuoti greičiau, galėtų būti nustatytas didesnis leidžiamas greitis. Tad, pasak V.Žalnerausko, tikimasi įtvirtinti nusistovėjusią, tradicine tapusią, eismo tvarkos normą, tuo pačiu apginti asmenų, vartojančių kelius, teises ir teisinius interesus. Tai priėmus Vyriausybei tektų pakeisti Kelių eismo taisykles. Numatoma nustatyti, jog būtų draudžiama vairuoti transporto priemonę, kurios savininkas ar valdytojas nebūtų apsidraudęs transporto priemonių savininkų ir valdytojų civilinės atsakomybės privalomuoju draudimu, taip pat jog būtų draudžiama vairuoti transporto priemonę prieš jos savininko ar valdytojo valią. Įstatymo projektu Nr.IXP-2061(2) numatoma nustatyti, jog transporto priemonės vairavimas prieš jos savininko ar valdytojo valią užtrauktų teisės vairuoti transporto priemones atėmimą nuo dvejų iki penkerių metų. Įstatymo projektu Nr.IXP-2207 planuojama reglamentuoti, kad policija, vykdydama saugaus eismo priežiūrą, be kitų dalykų, nedelsiant imtųsi priemonių padėti į keblią padėtį patekusiems transporto priemonių vairuotojams ir keleiviams. Be to, siūloma nustatyti, kad, vykdydami policijos funkcijas, policijos pareigūnai dirbtų viešai, nesislapstydami. Nutarta įstatymų projektams po pateikimo pritarti ir pradėti jų svarstymo procedūrą. Pagrindiniu komitetu projektams Nr.IXP-2060(2)-2207 svarstyti paskirtas Žmogaus teisių komitetas, projektui Nr.IXP-2061(2) – Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Preliminari svarstymo Seimo plenariniame posėdyje data – birželio 26 d. Grąžintas iniciatoriams tobulinti (nepritarus po pateikimo) Vietos savivaldos įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Nr.IXP-1753. Vidaus reikalų ministras Juozas Bernatonis atsakė į parlamentarų klausimus.
Tėvynės sąjungos frakcijos nariai lankysis Kėdainiuose
2007 m. sausio 31 d. pranešimas VIR Šiandien, sausio 31 d., Tėvynės sąjungos frakcijos nariai Jurgis Razma, Vincė Vaidevutė Margevičienė, Antanas Matulas, Donatas Jankauskas, Julius Dautartas lankysis Kėdainiuose. 10 val. susitikimas su Kėdainių rajono mere. Tėvynės Sąjungos frakcijos Seime seniūnės pavaduotojas Jurgis Razma: 11 val. – AB „Kėdainių vandenys“. 13 val. – mokesčių inspekcija. 14 val. susitiks Josvainių kaimo bendruomene. Seimo Audito komiteto pirmininkas Donatas Jankauskas: 11 val. – sodra. 14 val. susitiks su bendruomene Aristavos mokykloje. 15.30 val. priims gyventojus TS Kėdainių sk. būstinėje (Didžioji 41). Seimo Švietimo, kultūros ir mokslo komiteto narys Julius Dautartas: 9.30 val. – Kėdainių centrinėje biblioteka. 15 val. susitiks su Lančiūnavos bendruomene. 15.30 val. susitiks su Kaplių bendruomene. Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto narė Vincė Vaidevutė Margevičienė: 11.30 val. susitiks su medicinos personalu Kėdainių ligoninėje. 14 val. susitiks su Kėdainių socialinio centro bendruomene. Seimo Sveikatos reikalų komiteto pirmininkas Antanas Matulas: 11.30 val. susitiks su medicinos personalu Kėdainių ligoninėje. Susitikimas su Pernaravos bendruomene. 16 val. – susitikimas su žiniasklaidos atstovais savivaldybės salėje. 17 val. susitiks su Kėdainių visuomene savivaldybės salėje. Tėvynės sąjungos frakcijos informacija Tel.: 239 6275
Pasirengimas Lietuvos valstybės atkūrimo šimtmečiui
Žmogaus teisių komitetas pritarė vaikų išlaikymo fondo įstatymo naujai redakcijai
2016 m. birželio 1 d. pranešimas žiniasklaidai Birželio 1 dienos posėdyje Seimo Žmogaus teisių komitetas apsvarstė Lietuvos Respublikos vaikų išlaikymo fondo įstatymo Nr. X-987 pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-4321. Šis įstatymo projektas parengtas įvertinus dėl galiojančio teisinio reguliavimo neapibrėžtumo praktikoje kylančias galiojančio įstatymo taikymo problemas. Projekto tikslas – tobulinti ir tikslinti Vaikų išlaikymo fondo išmokų skyrimo ir mokėjimo teisinį reglamentavimą, įgyvendinant valstybės perimtą įsipareigojimą – suteikti vaikams nustatyto dydžio išlaikymą, taip pat gerinti ir tobulinti išmokų išieškojimo teisinį reglamentavimą. Šis įstatymas taikomas vaikui ir vienam iš tėvų, su kuriuo teismo sprendimu nustatyta vaiko gyvenamoji vieta, arba globėjui ar rūpintojui (pareiškėjui), taip pat asmeniui (skolininkui), kuris privalo mokėti vaiko išlaikymo lėšas, bet nevykdo tokio teismo sprendimo arba nemoka visos teismo priteistos sumos. Šiuo metu galiojantis teisinis reguliavimas nėra pakankamai išsamus ir aiškus, nes išmokų mokėjimo nutraukimo ir sustabdymo pagrindai yra nekonkretūs, sudarantys sąlygas skirtingai interpretuoti įstatymo nuostatas. Įstatyme nėra nustatyta minimali išmokos riba, todėl pasitaiko atvejų, kai šių išmokų administravimo kaštai viršija paskirtų išmokų dydį, nenustatytas išmokų mokėjimo nutraukimo momentas, nereglamentuotos pareiškėjo ir skolininko pareigos. Pastebėtina, kad išmokų išieškojimo iš skolininkų procesai nėra efektyvūs, nes skola pradedama išieškoti ne iš karto, priėmus sprendimą mokėti išmokas, bet gerokai vėliau (pavyzdžiui, po 24 mėnesių nuo išmokų mokėjimo pradžios), todėl susikaupia didesnė ir senesnė skola, kurios išieškojimas dažnai tampa neįmanomas. Siekiant užtikrinti teisinio reguliavimo aiškumą, siekiama konkretizuoti išmokų mokėjimo nutraukimo pagrindus, atsisakyti išmokų mokėjimo sustabdymo instituto, siekiant efektyviau valdyti valstybės biudžeto lėšas ir optimizuoti išmokų mokėjimo administravimo procesus, nustatyti minimalią išmokos ribą, taip pat, siekiant optimizuoti išmokų mokėjimo procesus ir efektyviai valdyti valstybės skolą, nustatyti, kad skolų išieškojimo procedūra pradedama jau pirminiame išmokų mokėjimo etape. Komitetas iš esmės pritarė įstatymo projektui, tačiau pasiūlė jį tobulinti. Komitetas išreiškė susirūpinimą, kad projekte numatyta atsisakyti išmokų sustabdymo instituto – tokiu atveju pasikeitus vaiko atstovui pagal įstatymą – pareiškėjui, išmokų mokėjimas būtų nutraukiamas ir vėl atstatomas. Komitetas mano, kad nustačius tokį reglamentavimą, išaugtų biurokratinė našta pareiškėjui. Todėl komitetas siūlo tobulinti įstatymo projektą išlaikant dabar galiojantį išmokų mokėjimo sustabdymo institutą. Parengė ir daugiau informacijos suteiks Žmogaus teisių komiteto biuro patarėja Eglė Gibavičiūtė, tel. (8 5) 239 6809, el. p. egle.gibaviciute@lrs.lt
Zenono Kučinsko liudijimas Spausdintas dokumento variantas
Seimas sutrumpino Seimo nario neliečiamybės panaikinimo procedūrą
2024 m. lapkričio 12 d. pranešimas žiniasklaidai (Seimo naujienos ● Seimo nuotraukos ● Seimo transliacijos ir vaizdo įrašai) Seimas pritarė parlamento Statuto pataisoms, nustatydamas trumpesnę procedūrą, svarstant klausimą dėl Seimo nario patraukimo baudžiamojon atsakomybėn, suėmimo ar kitokio jo laisvės suvaržymo tuo atveju, kai pats Seimo narys prašo panaikinti jo neliečiamybę.Statute įtvirtinta, kad tais atvejais, kai Seimo narys, išklausęs generalinio prokuroro pranešimą dėl jo patraukimo baudžiamojon atsakomybėn, suėmimo ar kitokio jo laisvės suvaržymo, iš karto viešai Seimo posėdyje padaro pareiškimą, jog sutinka, kad jo neliečiamybė būtų panaikinta, tyrimo komisija dėl sutikimo Seimo narį patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę nesudaroma. Tokiais atvejais Seimo Pirmininkas teikia Seimo nutarimo dėl sutikimo Seimo narį patraukti baudžiamojon atsakomybėn, suimti ar kitaip suvaržyti jo laisvę projektą. Seimo nario asmens neliečiamybės atėmimo klausimas įrašomas į artimiausio kitos dienos Seimo posėdžio darbotvarkę.Nutarimas yra laikomas priimtu, kai už jį balsuoja daugiau kaip pusė visų Seimo narių.Seimo statuto pataisoms (projektas Nr. XIVP-4073(2) pritarė 84, prieš balsavo vienas, susilaikė trys Seimo nariai. Parengė Informacijos ir komunikacijos departamentoSpaudos biuro vyriausioji specialistėSaulė Eglė TremboTel. (8 5) 209 6203, el. p. saule.trembo@lrs.lt
Seimo Pirmininkė Loreta Graužinienė dalyvauja 35-oje Baltijos Asamblėjos sesijoje
2016 m. spalio 28 d. pranešimas žiniasklaidai Latvijos Saeimos nuotr. Rygoje vykstančioje 35-oje Baltijos Asamblėjos sesijoje Seimo Pirmininkė Loreta Graužinienė iškėlė regioninio ir energetinio saugumo klausimus, taip pat paragino siekti gilesnės Baltijos šalių integracijos per bendrus strateginius infrastruktūros projektus. Pasak Seimo vadovės, Rusijai toliau vykdant agresyvią politiką, o Baltarusijai statant galimai nesaugią Astravo atominę elektrinę, nerimą kelia saugumo padėtis regione. „Baltijos valstybėms labai svarbu kartu reaguoti į bendras problemas ir grėsmes“, – sakė Seimo vadovė ir pabrėžė, kad svarbu išnaudoti Baltijos regiono ekonomikos augimo ir gerovės kūrimo galimybes. „Tinkamas dėmesys projektui „Rail Baltica“, intensyvus bendradarbiavimas kuriant bendrą dujų rinką, taip pat siekiant sinchronizuoti elektros energetikos sistemas su kontinentinės Europos elektros tinklais – kryptys, kurios reikalauja intensyvaus dialogo ir bendro darbo“, – įsitikinusi Seimo Pirmininkė L. Graužinienė. Seimo Pirmininkė L. Graužinienė pastebėjo, kad Europos Sąjungos politinis aktyvumas palaikant santykius su Rytų partnerystės šalimis, nepaisant viešų deklaracijų, šiuo metu yra linkęs mažėti, todėl svarbu parodyti tarptautinį Europos Sąjungos solidumą ir patikimumą bei Rytų partnerystės politikos svarbą Europos Sąjungai. Latvijos Saeimos nuotr. Pasveikinusi Baltijos Asamblėją garbingos 25-erių metų sukakties proga, Seimo Pirmininkė Loreta Graužinienė paragino didžiuotis pasiekimais ir palinkėjo ateityje nuveikti dar daug reikšmingų darbų. „Raginu kiekvieną atskirai ir visus kartu ieškoti naujų kelių, naujų sprendimų ir naujų galimybių stiprinti Baltijos valstybių bendradarbiavimą. Be Baltijos Asamblėjos, Baltijos valstybių bendradarbiavimas būtų sunkiai įsivaizduojamas“, – sakė Seimo vadovė. Šią savaitę Rygoje (Latvijos Respublika) vykstančioje 35-ojoje Baltijos Asamblėjos (BA) sesijoje ir 22-oje Baltijos Taryboje aptariami ir priimami dokumentai dėl migracijos ir Europos Sąjungos išorinių sienų valdymo, demografinės padėties ir paramos šeimai, bendrų veiksmų plėtojant Baltijos valstybių regioninio transporto infrastruktūrą ir kt. Neringa Mikėnaitė Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininko patarėja Tel. (8-5) 239 6344, mob. 8 698 4 2759, 8 655 15 813 El. p. neringa.mikenaite@lrs.lt
Pagal Lietuvos Respublikos diplomatinės tarnybos įstatymo 47 str. 2 p. Seimo nariams išduodami diplomatiniai pasai. Pasibaigus Seimo nario kadencijai, diplomatinis pasas turi būti grąžintas Užsienio reikalų ministerijai per 7 dienas, išskyrus asmenis, įstatymo nustatyta tvarka turinčius teisę turėti diplomatinį pasą. Seimo valdybai pritarus Seimo nario komandiruotei ar kelionei į valstybę, įvažiuojant į kurią reikalinga viza, Departamentas padeda sutvarkyti dokumentus, reikalingus vizai gauti. Informacija apie įvažiavimo, buvimo šalyje ir išvykimo sąlygas bei vizas konkrečioje valstybėje pateikiama Lietuvos Respublikos užsienio reikalų ministerijos tinklalapyje (prieiga per internetą http://keliauk.urm.lt/index.php: Išvykstantiems / Pasirinkite valstybę, į kurią vyksite). Dėl diplomatinio paso išdavimui reikalingų dokumentų ir vizų klausimais kreiptis į Protokolo skyrių tel.: (8 5) 239 6213, (8 5) 239 6288, II rūmai, 326 kab.
Lietuvos iššūkiai, kuriuos ji sutinka Europos Sąjungos penkerių metų narystės aplinkybėmis, yra ir savi, vietiniai, ir tarptautiniai. Ką tenka daryti jau dabar, skubiai, kai į valdžią po aštuonerių metų pertraukos vėl ateina centro dešiniosios jėgos? Pirmiausiai – susitvarkyti su socialdemokratiniu neatsakingo valdymo paveldu ir pasaulinės finansų krizės padariniais Lietuvai. Be abejo, kur kas geriau, kad Lietuva yra ES narė, o ne viena, kokia staiga pasijuto Islandija, ėmusi prašyti net Rusijos pagalbos. Bet naujoji koalicija Lietuvoje turės parodyti gebėjimą remtis protu ir sutarimu, įveikdama doktrinišką mąstymą ir grupinio egoizmo ambicijas. Čia glūdi vietiniai lietuviški iššūkiai, kurie praeityje sukeldavo ir vėl gali sukelti daug žalos. Nepadarytos, nebaigtos reformos baudžia papildomai – kartu su pasaulinėmis problemomis, – ir kai ką teks daryti visai nepatogiomis aplinkybėmis. Visa Europa laužo galvą dėl energetikos, ir Lietuva – ne išimtis, o dar turi savų, specifinių problemų. Atsinaujinantys resursai pernelyg lėtai plėtojami, iniciatyvos per mažai skatinamos vyraujant inertiškai priklausomybei nuo Rusijos tiekimų. Politikai daugiau supranta, jog tai ir politinė priklausomybė, kurią reikia mažinti (ko buvo pasiekta pasistatant naftos terminalą ir parduodant naftos perdirbimo gamyklą ne Rusijai). Tačiau dujų ir elektros energetikoje ilgai vyravo požiūrių inercija ir trumpalaikis pragmatizmas, vienos dienos ar tiesiog neskaidri nauda. Ar pavyks tai įveikti – čia yra tikrasis iššūkis, kuris apima ir uždelstus elektros tiltų į Švediją bei Lenkiją , ir suskystintų dujų terminalo statybos uždavinius. Gerai, kad artėjantį Lietuvai smūgį, kurį reikš branduolinės jėgainės uždarymas 2009 metais, jau bent pradėjo suvokti Europos Sąjunga. Lietuva turi gražaus žmogiškųjų resursų potencialo, tačiau ir neišeina iš demografinės ir psichologinės krizės, kuri pasireiškia gyventojų mažėjimu dėl depresyvaus alkoholizmo (pernelyg daug beprasmio žudymosi įvairiomis formomis) ir jaunimo emigracijos, dėl šeimos vertybių erozijos ir menko gimstamumo. Vėlgi tai ir visos Europos problemos, bet Lietuvai jos ypač likiminės. Užsidarančios mokyklos, į kurias ateina mažiau mokinių, tai tikras šliaužiančios nelaimės signalas. Ar pavyks pakeisti žmonių nuotaiką, prikelti išblėsusią meilę gyvenimui ne vartotojiška miesčioniška prasme, o su nauja kūrybos ir solidarumo dvasia? Tai gali atrodyti kaip Sizifo arba Heraklio uždaviniai, prisimenant Augėjaus arklides pilnas mėšlo iki lubų, – bet kito kelio nėra. Ir vilties yra, nes Lietuva nori gyventi, nori permainų. Skirta: Diena Media News, 2008.11.17
Siūloma įsteigti atskirą taktinės ir logistinės paskirties transporto priemonių registrą
2006 m. spalio 3 d. pranešimas VIR (iš plenarinių posėdžių) VAKARINIS POSĖDIS PATEIKTI PROJEKTAI Siūloma branduolinių medžiagų krovinių apsaugos funkciją perduoti Vidaus reikalų ministerijos kompetencijai Krašto apsaugos viceministras Antanas Valys pateikė: -Branduolinės energijos įstatymo 20, 21 ir 50 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XP-1654. Balsavo: už – 63, susilaikė 1. Nutarta projektui po pateikimo pritarti. Teikiamas projektas reglamentuoja branduolinių medžiagų fizinės saugos klausimus. Siūloma Branduolinės energijos įstatyme Krašto apsaugos ministerijai numatytą transportuojamų per šalies teritoriją branduolinių medžiagų krovinių apsaugos funkciją perduoti Vidaus reikalų ministerijos kompetencijai. Šios funkcijos perdavimas Vidaus reikalų ministerijai palengvintų skirtingų šalių pareigūnų bendradarbiavimą tais atvejais, kai reikia vykti į kitos šalies teritoriją ir joje užtikrinti fizinę krovinio apsaugą. Aiškinamajame rašte pažymima, kad tokį bendradarbiavimą, kai krovinio fizinę apsaugą vykdo Lietuvos kariai, riboja nacionaliniai teisės aktai ir tarptautinės sutartys. -Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo 2 ir 19 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektą Nr.XP-1477. Pritarta projektui po pateikimo bendru sutarimu. Šiuo projektu siūloma įsteigti Lietuvos Respublikos taktinės ir logistinės paskirties transporto priemonių, naudojamų Lietuvos kariuomenės reikmėms, registrą ir numatyti teisę Vyriausybei įgalioti instituciją įsteigtą registrą tvarkyti, sureguliuoti šarvuočių ir kitos taktinės paskirties transporto priemonių registravimo procedūras ir spręsti problemas, kurios iškyla įregistruojant, išregistruojant Lietuvos kariuomenės transporto priemones, esančias tarptautinėse operacijose. Pasak aiškinamojo rašto, įsteigus atskirą registrą ir pavedus Lietuvos kariuomenei jį tvarkyti, būtų paprasčiau atlikti registravimo procedūras, suderinti kariuomenės transporto priemonių registravimą ir valstybinių numerių pagal LST 1447:2003 išdavimą, taip pat užtikrinti informacijos apie Lietuvos kariuomenės patikėjimo teise valdomas, naudojamas ir disponuojamas transporto priemones apsaugą. Nutarta pradėti projektų svarstymo procedūrą. Pagrindiniu komitetu šiems projektams svarstyti paskirtas Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetas, papildomu – Ekonomikos komitetas. Preliminari svarstymo Seimo posėdyje data – lapkričio 9 d.
LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO 10.00 val. įvyks Seimo nario, Moderniųjų krikščionių demokratų sąjungos atstovo Algio KAŠĖTOS spaudos konferencija "Nelaimė, vardu Žemės reforma". 10.30 val. įvyks Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pirmininko, Naujosios sąjungos frakcijos nario Alvydo SADECKO spaudos konferencija “Dėl Operatyvinės veiklos ir Strateginę reikšmę nacionaliniam saugumui turinčių įmonių ir įrenginių įstatymų projektų”.
Seimo narys Valentinas Bukauskas viešės Telšių rajono Gadūnavo seniūnijoje
2017 m. gegužės 3 d. pranešimas žiniasklaidai Seimo narys Valentinas Bukauskas gegužės 8 d., pirmadienį, lankysis Gadūnave, Buoženuose, Gedrimuose. Susitikimai su bendruomene vyks: 13–13.50 val. Gadūnavo seniūnijoje; 14–15 val. Buožėnų mokykloje-darželyje; 17–18 val. Gedrimų bendruomenės namuose; 18–19 val. Buožėnų kultūros centre. Kontaktams: Laima Jurytė – Zakarauskienė Seimo nario Valentino Bukausko padėjėja-sekretorė Mob. 8 612 01 141
Svarbiausios 1918–1940 m. Lietuvos parlamentarizmo datos
1918 m. vasario 16 d. – paskelbta Lietuvos Nepriklausomybė 1919 m. sausio 1 d. – Lietuvos Vyriausybės įstaigoms persikėlus į Kauną, Kaunas tapo laikinąja Lietuvos sostine 1919 m. – priimtas Seimo Rinkimų įstatymas 1919 m. balandžio 4 d. – išrinktas Lietuvos Valstybės Prezidentas 1920 m. balandžio 14–16 d. – vyko Steigiamojo Seimo rinkimai 1920 m. gegužės 15 d. – įvyko pirmasis Steigiamojo Seimo posėdis 1920 m. gegužės 15 d. – Steigiamasis Seimas priėmė Lietuvos valstybės Nepriklausomybės proklamavimo dokumentą – Lietuva tapo Respublika 1920 m. gegužės 18 d. – priimtas Steigiamojo Seimo statutas 1920 m. spalio 22 d. – 1921 m. sausio 17 d. – posėdžiavo Mažasis Seimas (Steigiamojo Seimo posėdžiai nevyko) 1922 m. rugpjūčio 1 d. – Steigiamasis Seimas priėmė Lietuvos Valstybės Konstituciją 1922 m. vasario 15 d. – Steigiamasis Seimas priėmė pagrindinį Žemės reformos įstatymą 1922 m. rugpjūčio 9 d. – Steigiamasis Seimas priėmė Piniginio vieneto įstatymą (įvestas litas) 1922 m. spalio 10–11 d. – vyko I Seimo rinkimai 1922 m. lapkričio 13 d. – įvyko pirmasis I Seimo posėdis 1923 m. kovo 13 d. – Lietuvos Respublikos Prezidentas paleido I Seimą 1923 m. sausio 15 d. – įvyko Klaipėdos sukilimas, kurio pasekmėje Klaipėdos kraštas tapo Lietuvos teritorijos dalimi 1923 m. kovo 15 d. – Ambasadorių konferencija Vilniaus kraštą oficialiai pripažino Lenkijai 1923 m. gegužės 12–13 d. – vyko II Seimo rinkimai 1923 m. birželio 5 d. – įvyko pirmasis II Seimo posėdis 1924 m. – priimtas Seimo Statutas 1926 m. gegužės 8–10 d. – vyko III Seimo rinkimai 1926 m. birželio 2 d. – įvyko pirmasis III Seimo posėdis 1926 m. gruodžio 17 d. – įvyko valstybės perversmas 1926 m. birželio 17 d. – III Seimas priėmė Karo stovio panaikinimo įstatymą 1927 m. balandžio 12 d. – Lietuvos Respublikos Prezidentas, nepaskelbęs naujo Seimo rinkimų datos, paleido III Seimą 1928 m. gegužės 15 d. – paskelbta Lietuvos Respublikos Konstitucija 1936 m. gegužės 9 d. - Lietuvos Respublikos Prezidentas paskelbė naująjį Seimo rinkimų įstatymą 1936 m. birželio 9–10 d. – vyko IV Seimo rinkimai 1936 m. rugsėjo 1 d. – įvyko pirmasis IV Seimo posėdis 1938 m. – priimta Lietuvos Valstybės Konstitucija 1940 m. birželio 15 d. –Sovietų Sąjunga okupavo Lietuvą 1940 m. liepos 1 d. – okupacinė valdžia paleido IV Seimą
Speech by Dr Vydas Gedvilas, Speaker of the Seimas, at the solemn sitting to mark the start of the Lithuanian Presidency of the Council of the European Union
Your Excellency President Dalia Grybauskaitė, Your Excellency Prime Minister Algirdas Butkevičius, Distinguished foreign guests, Ladies and gentlemen, Today, in the Seimas of the Republic of Lithuania, we solemnly mark the start of our Presidency of the Council of the European Union – a period which will be inscribed in capital letters in the history of Lithuania. Lithuania is the first of the three Baltic States to be entrusted with this significant and responsible mission. We face the challenge of this kind for the first time. This is sort of a test to us. Once we pass it, we will no longer be newcomers; we will be an experienced Member State of the European Union. For the entire half of this year, we will be in charge of the European Union’s agenda and we will have to deal with issues relevant for all Europeans. I am also pleased to note that Lithuania is the first Member State to take over the Presidency of the recently enlarged European Union comprising now as many as 28 Member States. Figures probably speak more loudly of the activeness and business of this Presidency period. Lithuania will have to cope with the challenge of a legislative package of over 350 documents, hitting a record high in volume, to be debated in the Council. Over 200 events are planned for our Presidency of the Council. High level meetings will gather 34 heads of states and governments, over 800 ministers, more than 10 000 delegation members and over 1 500 media representatives. The working groups of the Council alone will hold over 1 600 meetings. The Seimas of the Republic of Lithuania has already started implementing an active and ambitious programme of the Presidency. The Seimas will be the venue for a total of nine parliamentary dimension events, including three significant interparliamentary conferences. Particular focus will be given to the following priorities of the Presidency: strengthening of energy security, effective implementation of the EU Strategy for the Baltic Sea Region, consolidation of closer relations with Eastern EU neighbours and strengthening of security of external EU borders. With our colleagues from the national Parliaments of the European Union, the European Parliament and other EU institutions, we will discuss key issues in connection with the common foreign and security policy, economic and financial management, multilingualism and development of regional cooperation. The Seimas will also host the 50th Plenary Meeting of COSAC which will gather members of Parliamentary Committees for Union Affairs of the Parliaments of the EU. A heated period with heavy workload is ahead of us. Politicians and civil servants from various state institutions will have to deal with heavy workload and great responsibility. It will be up to us to deliver the results we aspire for. I have no doubts that we are ready and that we will do our job properly thereby sending the message that Lithuania is a responsible and solid partner to be fully trusted. I have always stressed that the Presidency of the Council of the European Union is not only a chance to prove that we are able to deal with the most difficult tasks and issues; it also gives us an opportunity to introduce our country. I also believe that after the Lithuanian Presidency, the foreign guests who will have visited Lithuania will be left with the warmest memories of the friendly and good-willing people of our country as well as of their skills and their achievements. They will remember the most beautiful sites of our nature. They will be talking of our culture, its heritage and many other things which Lithuania is well-known for around the world. We have something to show to everyone, something we can be proud of and share with others. I invite you to seize this unique opportunity. Today, as we mark the start of our Presidency, I would like to thank sincerely Ireland which has completed its Presidency of the Council of the European Union and handed over the responsibility to us. Thank you for your tremendous work and the example you set for us. We are aware that Ireland had to face many difficult tasks and you were excellent at dealing with them. I would also like to express hope that both Ireland and Greece, which will take over the Presidency from us, will continue to cooperate closely with Lithuania as it was until now in order to fully implement the Trio Presidency Programme lasting18 months. We have to work shoulder to shoulder and not separately, for this is the only way to deliver the best results for the whole Europe. I believe that we will do so. In conclusion, I would like to thank the distinguished guests who have come to Lithuania today and who are with us on this special day for us. I would also like to congratulate once again Mr Josip Lepo, Speaker of the Croatian Parliament, representing the country which has recently acceded to the European Union. Please extend our heartfelt wishes to the entire Croatian nation. Let us work not for the sake of the process, but rather for the result. Let us meet the expectations and hopes of Europeans. Let us prove that the European Union is not only unified but also active. Thank you.
Lietuvos delegacijos Baltijos Asamblėjoje veiklos ataskaita Lietuvos pirmininkavimo laikotarpiu (1998 m. lapkričio 28 d. – 1999 m. gegužės 29 d.)
manodruskininkai.lt: „Zenonas Streikus: „Jei norite sužinoti apie Druskininkus tiesą – paklauskite miesto svečių“ (2020-09-17)
Seimo Europos informacijos centre – Europos savaitės diskusija apie ES pagrindinių teisių agentūrą
2007 m. gegužės 17 d. pranešimas VIR Gegužės 23 d., trečiadienį, 13 val. Seimo Europos informacijos centre (Seimo III rūmai, Gedimino pr. 53, Vilnius) įvyks Seimo Žmogaus teisių komiteto ir Seimo Europos reikalų komiteto Europos informacijos centro organizuojama Europos savaitės diskusija „Pagrindinių teisių agentūra ir jos įtaka žmogaus teisių įtvirtinimui Europos Sąjungoje“. Diskusija skiriama Lietuvos narystės Europos Sąjungoje trečiosioms metinėms ir Romos sutarties penkiasdešimtmečiui paminėti. Įžanginį žodį renginio metu sakys Seimo Žmogaus teisių komiteto pirmininkas Arminas Lydeka, pranešimus skaitys Užsienio reikalų ministerijos sekretorius Oskaras Jusys, Teisingumo ministerijos l.e. Tarptautinės teisės departamento direktoriaus pavaduotojo pareigas Vygantė Milašiūtė, Tautinių mažumų ir išeivijos departamento generalinio direktoriaus pavaduotojas Stanislav Vidtmann, Socialinių tyrimų instituto direktorius, Lietuvos atstovas Europos komisijoje kovai su rasizmu ir netolerancija prof. Arvydas Matulionis, Lietuvos žmogaus teisių centro direktorė, Mykolo Romerio universiteto Teisės fakulteto Konstitucinės katedros docentė dr. Edita Žiobienė ir RAXEN padalinio Lietuvoje koordinatorius dr. Tadas Leončikas. Diskusijoje kviečiami dalyvauti Seimo nariai, Lietuvoje išrinkti Europos Parlamento nariai, Seimo ir kitų valstybės bei savivaldybių institucijų atstovai, interesų grupių, žiniasklaidos ir visuomenės atstovai. Ši Europos savaitės diskusija yra jau vienuoliktoji Europos savaitės Seime, kuri tęsis iki gegužės 25 d., diskusija. Seimo Europos informacijos centras kartu su specializuotais Seimo komitetais Europos savaitę Seime organizuoja jau ketvirtus metus iš eilės. Šiais metais Europos savaitės Seime metu bus surengta 13 diskusijų. Šios diskusijos yra atviros visuomenei, jų dalyviai aptaria aktualiausius Europos Sąjungos klausimus ir Lietuvos narystės šioje organizacijoje aspektus. Europos savaitės renginiai yra puiki proga visuomenei daugiau sužinoti apie Europos Sąjungą ir Seimo vaidmenį Europos integracijos procese. Norinčius dalyvauti prašome registruotis tel. (8 5) 239 6000 arba el. paštu eic@lrs.lt . Diskusija bus tiesiogiai transliuojama internetu http://www.eic.lrs.lt/ . Programa 13.00 Įžanginis Seimo Žmogaus teisių komiteto pirmininko Armino Lydekos žodis 13.05 „Pagrindinių teisių agentūra ir jos vieta Europos žmogaus teisių architektūroje“. Užsienio reikalų ministerijos sekretorius Oskaras Jusys. 13.20 „Pagrindinių teisių agentūros vaidmuo kovoje su rasizmu ir ksenofobija“. Tautinių mažumų ir išeivijos departamento generalinio direktoriaus pavaduotojas Stanislav Vidtmann. 13.30 „Kovos su diskriminacija stiprinimas Europos Sąjungoje ir tarptautinių organizacijų rekomendacijos Lietuvai“. Socialinių tyrimų instituto direktorius, Lietuvos atstovas Europos komisijoje kovai su rasizmu ir netolerancija prof. Arvydas Matulionis. 13.45 „Etninio nepakantumo ir diskriminacijos stebėsena bei pagrindinių teisių užtikrinimo politika, duomenų rinkimo principai ir problemos“. RAXEN padalinio Lietuvoje koordinatorius dr. Tadas Leončikas. 14.00 „Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros vaidmuo sprendžiant pagrindinių teisių ir žmogaus teisių santykio klausimą“. Teisingumo ministerijos l.e. Tarptautinės teisės departamento direktoriaus pavaduotojo pareigas Vygantė Milašiūtė. 14.15 „Ar reikalinga nacionalinė žmogaus teisių institucija“. Lietuvos žmogaus teisių centro direktorė, Mykolo Romerio universiteto Teisės fakulteto Konstitucinės katedros docentė dr. Edita Liobienė. 14.30 Diskusija. Diskusijos apibendrinimas. Maloniai kviečiame dalyvauti! Seimo Europos informacijos centras
(TIESIOGINĖ TRANSLIACIJA su vertimu į anglų kalbą 2010-10-29 nuo 10.00)
Seimo narės Vilijos Targamadzės pranešimas: „Pirmadienį – forumas „Skaitmeninė medžiaga: kokia ji turėtų būti, kad mokytojai galėtų veiksmingai ja pasinaudoti?“
2021 m. vasario 5 d. pranešimas žiniasklaidai Mokytojai, mokslininkai, švietimo ekspertai ir politikai pirmadienį, vasario 8 d., renkasi į forumą, kuriame diskutuos ir pateiks siūlymus, kokia turėtų būti skaitmeninė medžiaga, kad mokytojai ir mokiniai galėtų veiksmingai ja pasinaudoti. Forumo iniciatorė Seimo narė prof. habil. dr. Vilija Targamadzė pažymi, kad skaitmeninis turinys mokykloms lig šiol yra išblaškytas, dalimi jo, dėl techninių kliūčių, lig šiol neįmanoma pasinaudoti. Parlamentarės teigimu, pandemija tik išryškino tas problemas, apie kurias švietimiečiai kalba jau seniai, tačiau iš šios situacijos galima pasimokyti ir pagaliau imtis konkrečių veiksmų. „Skaitmeninis turinys chaotiškas, kai kada – beviltiškai pasenęs. Tačiau kaip gali būti kitaip, jei iki šiol nėra net skaitmeninės medžiagos kokybinių kriterijų? Dabar yra pats laikas investuoti į kokybišką turinį, kuris būtų naudingas ir mokytojams, ir mokiniams. Juk dar ne kartą, tikėtina, teks grįžti prie nuotolinio mokymo“, – sako prof. V. Targamadzė. Forume dalyvaus švietimo bendruomenės atstovai, Seimo švietimo ir mokslo komiteto nariai, politikai bei atsakingi Prezidentūros, Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos bei jai pavaldžių institucijų vadovai. KADA: vasario 8 d. (pirmadienį) 15–17 val. KUR: nuotoliniu būdu, renginys bus tiesiogiai transliuojamas Seimo „Youtube“ paskyroje: https://bit.ly/3tBTCCj Forumo darbotvarkė Daugiau informacijos: Vaidutė Jakštonienė Seimo narės prof. habil. dr. Vilijos Targamadzės padėjėja Mob. 8 672 56 567 El. p. vaidute.jakstoniene@lrs.lt
2003 m. Politinių partijų finansinės veiklos deklaracijų suvestinė
ERK 2009 m. balandžio 1 d. posėdžio protokolas
Siūloma nustatyti kadencijas ministerijų kancleriams
2017 m. lapkričio 14 d. pranešimas žiniasklaidai Seimas pradėjo svarstyti Seimo nario Vytauto Bako pristatytus Vyriausybės įstatymo pakeitimus (projektas Nr. XIIIP-973), kuriais siūloma nustatyti kadencijas ministerijų kancleriams. Kaip pažymima dokumento aiškinamajame rašte, tai leistų vykdyti dažnesnę ministerijų kanclerių rotaciją, atleisti iš pareigų pasibaigus pirmajai kadencijai, tačiau ministerijų kancleriai galėtų dalyvauti konkurse siekiant eiti pareigas antrą kadenciją. Teikiamais pakeitimais taip pat siekiama numatyti, kad Ministras Pirmininkas ir ministras Seimo sesijoje privalėtų atsakyti ne tik į Seimo nario paklausimus dėl Vyriausybės, ministerijų ar kitų Vyriausybės įstaigų, bet ir dėl įstaigų prie ministerijų bei kitų Vyriausybės įsteigtų biudžetinių įstaigų. Naujomis nuostatomis numatoma atsisakyti reikalavimo, kad tik Vyriausybės įstaigos, kurių veikla susijusi su keliems ministrams pavestomis atitinkamomis valdymo sritimis, gali turėti kolegiją. Prireikus siūloma jas leisti sudaryti ir įstaigose prie ministerijų. Pasak projekto iniciatorių, tai padidintų šių įstaigų veiklos skaidrumą ir pasitikėjimą jomis, didėtų vykdomos veiklos ir priimamų sprendimų efektyvumas. Įstatymo projektu siūloma įtvirtinti nuostatą, kad Vyriausybė gali steigti biudžetines įstaigas, kurios padėtų Ministrui Pirmininkui, Vyriausybei, ministerijoms, Vyriausybės įstaigoms, įstaigoms prie ministerijų ir Vyriausybės kanceliarijai centralizuotai atlikti Vyriausybės nustatytas ministerijų ir Vyriausybės kanceliarijos vidaus administravimo funkcijas. Be to, pagal teikiamas pataisas Vyriausybės narių kasmetinės atostogos būtų skaičiuojamos ne kalendorinėmis, o darbo dienomis suderinant tai su naujojo Darbo kodekso nuostatomis. Po pristatymo už projektą balsavo 57 Seimo nariai, balsavusių prieš nebuvo, susilaikė 41 parlamentaras. Pritarus projektui po pateikimo, toliau jis bus svarstomas pagrindiniu paskirtame Valstybės valdymo ir savivaldybių komitete, papildomu – Socialinių reikalų ir darbo komitete. Prie šio klausimo svarstymo Seimo posėdyje planuojama grįžti gruodžio 21 d. Parengė Informacijos ir komunikacijos departamento Spaudos biuro vyriausiasis specialistas Rimas Rudaitis Tel. (8 5) 239 6132, el. p. rimas.rudaitis@lrs.lt
/Komitetas paskirtas pagrindiniu/ Eil. Nr. Data, Laikas, Vieta Projekto Nr. Svarstomi klausimai Sprendimas Komiteto išvadų rengėjai 1. 2004 04 05 10:00 I rūmai 314 k. IXP-3337 Audito įstatymo projektas Svarstymas V.Saulis K.Glaveckas /M.Šerienė/ 2. 2004 04 05 10:10 I rūmai 314 k. IXP-3353 Įmonių ir organizacijų nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo, kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo, garantinio fondo įstatymo, rinkliavų įstatymo, mokesčių už pramoninės nuosavybės objektų registravimą įstatymo, mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo, konsulinio mokesčio įstatymo, Lietuvos banko įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Svarstymas V.Saulis J.Lionginas /A.Brazdilienė/ 3. 2004 04 05 10:13 I rūmai 314 k. IXP-3354 Asmenų turto įsigijimo ir pajamų teisėtumo pagrindimo įstatymo pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas Svarstymas V.Saulis J.Lionginas /A.Brazdilienė/ /Komitetas paskirtas pagrindiniu/ Eil. Nr. Data, Laikas, Vieta Projekto Nr. Svarstomi klausimai Sprendimas Komiteto išvadų rengėjai 1. 2004 04 05 10:20 I rūmai 314 k. IXP-3361 Žemės ūkio ir maisto atsargų deklaravimo ir perteklinių atsargų apmokestinimo įstatymo projektas Svarstymas G.Šivickas J.Lionginas /A.Brazdilienė/ 2. 2004 04 05 10:30 I rūmai 314 k. IXP-3363 Muitų tarifų įstatymo, antidempingo įstatymo, protekcinių (apsaugos) priemonių įstatymo, kompensacinių muitų įstatymo ir juos keitusių įstatymų pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas Svarstymas G.Šivickas J.Lionginas /A.Brazdilienė/ 3. 2004 04 05 10:35 I rūmai 314 k. IXP-3155 Aukštojo mokslo įstatymo ir mokslo ir studijų įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Svarstymas A.Butkevičius A.Kubilius /A.Brazdilienė/ 4. 2004 04 05 10:40 I rūmai 314 k. IXP-2790 Seimo nutarimo "Dėl 2001-2002 metų ataskaitos apie valstybei nuosavybės teise priklausantį turtą" projektas Svarstymas A.Butkevičius K.Glaveckas /A.Mikalauskas/ KOMITETO PIRMININKAS A.BUTKEVIČIUS
SRK 2012-05-16 patikslinta posėdžio darbotvarkė
Seimo Užsienio reikalų komitetas svarstė Seimo nutarimo „Dėl Seimo IX (rudens) sesijos darbų programos“ projektą XP-3322(2) 2008 m. rugsėjo 12 d. posėdyje Užsienio reikalų komitetas svarstė: Seimo nutarimo „Dėl Seimo IX (rudens) sesijos darbų programos“ projektą XP-3322(2). Komitetas nusprendė iš esmės pritarti pateiktam projektui ir pateikė savo pasiūlymus Seimo IX (rudens) sesijos darbų programai. Bendrame posėdyje su Europos reikalų komitetu Užsienio reikalų ministerijos sekretorius Žygimantas Pavilionis pristatė Lietuvos Respublikos pozicijas vykstant į Europos Sąjungos Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos 2008 m. rugsėjo 15-16 d. posėdį. Buvo nutarta pritarti pateiktoms pozicijoms. Taip pat buvo išklausyta Ministro ataskaita po neformalaus Europos Sąjungos užsienio reikalų ministrų susitikimo (Gymnich) 2008 m. rugsėjo 5–6 d.
Seime bus minimos Baltijos kelio 20-osios metinės
2009 m. rugpjūčio 18 d. pranešimas VIR Rugpjūčio 22-23 d. Baltijos valstybėse – Estijoje, Latvijoje ir Lietuvoje – bus minimos 20-osios Baltijos kelio metinės. Rugpjūčio 22 d., šeštadienį, 9 val. Taline prie Tompėjos (Tompea) bokšto vyks Baltijos Asamblėjos deglo, skirto Baltijos laužui uždegti įžiebimo ceremonija. Baltijos deglas bus vežamas per Estiją, Latviją, o rugpjūčio 23 d., sekmadienį, pasieks Lietuvą:8.15 val. Baltijos Asamblėjos deglo sutikimas Latvijos–Lietuvos (Bauskė–Saločiai) pasienyje.8.45 val. Baltijos Asamblėjos deglo sutikimas Kryžių slėnyje Pasvalyje.9.55 val. Baltijos Asamblėjos deglo sutikimas prie Bendruomenių rūmų Panevėžyje (Kranto g. 28).11.20 val. Baltijos Asamblėjos deglo sutikimas Kęstučio aikštėje Ukmergėje.14.00 val. Nepriklausomybės aikštėje Vilniuje vyks iškilminga Baltijos valstybių vėliavų pakėlimo ir Baltijos Asamblėjos deglo sutikimo ceremonija. Sveikinimo žodį tars Seimo Pirmininkas Arūnas Valinskas ir Baltijos Asamblėjos Pirmininkas Mantas Adomėnas.14.45 val. Seimo parodų galerijoje vyks Seimo kanceliarijos parengtos fotografijų parodos „Bunda jau Baltija“ ir Lietuvos nacionalinės M. Mažvydo bibliotekos parodos „Baltijos kelias – kelias į Nepriklausomybę“ pristatymas.15.10 val. Seimo parodų galerijoje Lietuvos atstovams bus įteikiami Baltijos Asamblėjos medaliai už nuopelnus organizuojant Baltijos kelią.15.30 val. Kovo 11-osios salėje vyks iškilmingas minėjimas Baltijos kelio 20-mečiui paminėti. Minėjime kalbės Lietuvos Respublikos Seimo Pirmininkas Arūnas Valinskas, Lietuvos Respublikos Prezidentė Dalia Grybauskaitė, Vilniaus arkivyskupas metropolitas, kardinolas Audrys Juozas Bačkis, Latvijos Parlamento (Saeimo) Pirmininkas Gundaras Daudzė, Estijos Parlamento (Riigikogu) Pirmininkė Ene Ergma, Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo Pirmininkas, Europos Parlamento narys Vytautas Landsbergis.17.00–18.30 val. Seime rengiamos atvirų durų valandos. Baltijos kelio 20-ųjų minėjimo metinių renginių programa publikuojama Seimo interneto svetainėje.Žiniasklaidos atstovus kviečiame dalyvauti renginiuose. Ryšių su visuomene skyrius
Seimas ratifikavo Konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje
2016 m. spalio 11 d. pranešimas žiniasklaidai Seimas ratifikavo Konvenciją dėl darbo žvejybos sektoriuje Nr. 188. Ši Konvencija taikoma visiems žvejams ir visiems žvejybos laivams, dalyvaujantiems komercinėse žvejybos operacijose, t.y. visose žvejybos operacijose upėse, ežeruose ar kanaluose, išskyrus žvejybą pragyvenimui ir poilsinę žvejybą. Valstybė, ratifikuodama Konvenciją, įsipareigoja visiškai ir iki galo įgyvendinti jos nuostatas, kad garantuotų visiems žvejams teisę į tinkamą darbą. Ratifikavus Konvenciją į nacionalinę teisę reikės perkelti šiuos konvencijoje įtvirtintus reikalavimus ir tvarką: Pavyzdinę darbo sutarties su žveju formą ir darbo sutarties sudarymo tvarką; Darbo ir poilsio laiko žvejybos laivuose tvarką; Reikalavimus dėl saugių ir sveikų darbo sąlygų žvejybos laivuose; Žvejybos laivų sertifikavimo tvarką; Užsienio žvejybos laivų kontrolės ir patikrinimo Lietuvos Respublikos uostuose tvarką; Skundų dėl žvejybos laivo neatitikimo Konvencijos Nr. 188 reikalavimams nagrinėjimo tvarką. Už įstatymą „Dėl Konvencijos dėl darbo žvejybos sektoriuje ratifikavimo“ (projektas Nr. XIIP-4610(2) balsavo 80, prieš – vienas Seimo narys. Saulė Eglė Trembo Seimo kanceliarijos Informacijos ir komunikacijos departamento Spaudos biuras, tel. (8 5) 239 6203, el. p. egle.trembo@lrs.lt
Liberalų sąjūdžio frakcija: streikuojančių mokytojų reikalavimai – teisėti
Seimo narės D. Teišerskytės 2001-2002 m. kelionių sąrašas
(paryškintos tos komandiruotės, apie kurias Tarptautinių ryšių skyriui yra pateiktos ataskaitos) D. Teišerskytė kelionės į Kipro Respubliką (2002 05 21-30) D.Teišerskytės kelionė į Vokietijos Federacinę Respubliką (2000 11 20-24)
Seimo narys Juozas Olekas dalyvaus NATO Parlamentinės Asamblėjos komiteto posėdyje
2018 m. vasario 2 d. pranešimas žiniasklaidai Seimo valdyba komandiravo Seimo narį Juozą Oleką vasario 5–10 dienomis dalyvauti NATO Parlamentinės Asamblėjos Gynybos ir saugumo komiteto posėdyje Vašingtone ir Čarlstone (Jungtinės Amerikos Valstijos). Pasak Seimo nario, šis vizitas yra skirtas tik NATO šalių parlamentarams ir yra tradiciškai sudarytas iš dviejų dalių – politinių susitikimų ir apsilankymų kariniuose ar karinės pramonės objektuose. Vašingtone yra numatyti susitikimai su JAV Kongreso nariais, Valstybės bei Gynybos departamentų atstovais, įtakingais politikos ekspertais. Čarlstone numatyta apsilankyti viename JAV karinių jūrų pajėgų lėktuvnešyje, „Boeing Everett“ gamykloje, kurioje gaminami ir surenkami „Boeing“ lėktuvai, Pietų Karolinos koledže. Seimo narys J. Olekas yra NATO Parlamentinės Asamblėjos Gynybos ir saugumo komiteto narys bei Saugumo ir gynybos pajėgumų pakomitečio pirmininko pavaduotojas. Parengė Informacijos ir komunikacijos departamento Spaudos biuro vyriausioji specialistė Saulė Eglė Trembo Tel. (8 5) 239 6203, el. p. egle.trembo@lrs.lt
Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataras Stasys Kropas Apie 2000 m. | Fotografas nenurodytas Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarų klubo archyvas 1953 m. vasario 6 d. – gimė Tumagalio kaime, Panevėžio rajone. 1972 m. – baigė Panevėžio 2-ąją vidurinė mokyklą. 1972–1977 m. – studijavo Vilniaus valstybiniame universitete (dabar – Vilniaus universitetas), įgijo ekonomisto kvalifikaciją. 1977–1978 m. – dirbo Vilniaus valstybinio universiteto Ekonomikos, kibernetikos ir finansų fakulteto skaičiavimo stotyje inžinieriumi. 1978–2015 m. – Vilniaus universiteto dėstytojas, nuo 1988 m. – docentas, nuo 2010 m. – profesorius. 1984 m. – tuometiniame Leningrado ekonomikos ir finansų institute apgynė kandidato disertaciją. 1990 m. vasario 24 d. – išrinktas į Lietuvos Respublikos Aukščiausiąją Tarybą-Atkuriamąjį Seimą Panevėžio kaimiškojoje rinkiminėje apygardoje Nr. 98 (Panevėžio r.). 1990–1992 m. – Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos-Atkuriamojo Seimo deputatas. 1990 m. kovo 11 d. balsavo už Lietuvos Respublikos Aktą „Dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo“. Nuo 1990 m. kovo 17 d. – Savivaldybių reikalų komisijos pirmininkas. Priklausė Septintajai frakcijai (nuo 1991 m. gruodžio 11 d. – Nuosaikiųjų frakcijai). 1992 m. – kandidatavo Lietuvos Respublikos Seimo rinkimuose. 1992 m. – Ketvirtosios Vyriausybės ministras be portfelio. 1996–1999 m. – Vyriausybinės darbo grupės vadovas Lietuvos finansų sektoriaus teisinės sistemos harmonizavimui su Europos Sąjunga. 1993–2008 m. – Lietuvos banko Tarptautinio departamento direktorius. 1995–2001 m. – Lietuvos banko valdybos narys. 1995–2003 m. – Europos Sąjungos PHARE programos projektų finansų sektoriui Lietuvoje koordinatorius. 1997–1999 – buvo Lietuvos pasirengimo deryboms narystei Europos Sąjungoje delegacijos narys. 1997–2001 m. – Lietuvos bankininkystės, draudimo ir finansų instituto Tarybos narys, pirmininkas. 2001–2003 Tarptautinio valiutos fondo vykdančiojo direktoriaus patarėjas Vašingtone (JAV). 2003–2008 m. – Lietuvos banko Investavimo komiteto narys. 2008 m. vasario 11 d. – pradėjo eiti Lietuvos bankų asociacijos prezidento pareigas,2008–2017 m. – Lietuvos bankų asociacijos prezidentas. 2016 m. gegužės 31 d. – patvirtintas Lietuvos pramonininkų konfederacijos viceprezidentu, jam paskirta vadovauti naujai įsteigtam Verslo finansų komitetui. Parašė knygas: „Banko tarptautinės operacijos“ (su V. Katkumi, 1997 m.), „Kelias į pinigų sąjungą“ (1999 m.), „Europos pinigai“ (su R. Kropiene, 2005 m.), „Lietuvos ekonomika Europoje ir globalioje erdvėje“ (2007 m.), „Banko finansų valdymas: krizės pamokos ir reguliavimo priemonių poveikis“ (2013 m.), „Finansų mokslo ąžuolas Alfonsas Žilėnas: prisiminimai, rankraščiai, bibliografija“ (2016 m.). 2000 m. liepos 1 d. – apdovanotas Lietuvos Nepriklausomybės medaliu. 2015 m. – apdovanotas Švedijos Poliarinės žvaigždės pirmojo laipsnio ordinu. Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos deputato Stasio Kropo (Panevėžio kaimiškoji rinkimų apygarda Nr. 98 / Panevėžio rajonas) vardinio balsavimo „Dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo“ kortelė Vilnius, 1990 m. kovo 11 d. Lietuvos Respublikos Seimo archyvas. F. 2, ap. 1, b. 17, l. 131 MANO KOVO 11-OJI Prisiminimai apie Kovo 11-ąją ir svarstymai apie valstybę: „Kelias į Kovo 11-ąją labai tampriai susijęs su profesine veikla. Dirbdamas Vilniaus universiteto Ekonominės kibernetikos ir Finansų fakulteto finansų ir kredito katedros asistentu 1984 m. tuometiniame Leningrado ekonomikos ir finansų institute apgyniau disertaciją tema – finansinis balansas (Lietuvos pavyzdžiu). Atliekant darbą iš esmės pavyko nustatyti pinigų judėjimo srautus tarp Lietuvos ir tuometinės SSSR. Nors šio darbo aktualumu tuo metu buvo nemažai abejojančių, devintojo dešimtmečio pabaigoje jau kiek primirštas darbo tezes pristačiau viename iš Lietuvos ekonomistų seminare. Profesorius K. Antanavičius po seminaro pasiūlė vadovauti vienam iš Lietuvos ekonominio savarankiškumo koncepcijos kūrimo barui. Kaip vėliau paaiškėjo, tai buvo ir politinės veiklos pradžia. Iškeltas kandidatu savo gimtojoje Panevėžio kaimiškoje rinkimų apygardoje pirmame rinkimų ture lengvai buvau išrinktas į Lietuvos Aukščiausiąją Tarybą-Atkuriamąjį Seimą deputatu. Kolegos Atkuriamajame Seime patikėjo vadovauti Savivaldybių reikalų komitetui. 1990 m. kovo 11-oji neabejotinai liks atmintyje kaip ilgiausia gyvenime, džiugaus jaudulio pilna diena, kurios bėgyje ne tiktai buvo išrinkti Aukščiausiosios Tarybos valdymo organai bet ir priimta laikinoji šalies Konstitucija. Darbą Aukščiausiojoje Taryboje prisimenu kaip veiklą neformalizuotoje aplinkoje tarp kolegų idealistų. 1990 m. kovo 11-ąją tikėjausi, kad ši diena bus šalies ir jos piliečių naujų galimybių pradžia, kad negalima tikėtis greitai gyvenimo lygio pagerėjimo, kad būdami maži sugebėsime geriau tvarkyti šalies ūkio reikalus. Tačiau nesitikėjau, kad galimybėmis sugebės pasinaudoti tiek nedaug Lietuvos žmonių, kad valdydami valstybę būsime tokie neracionalūs ir vangūs. Per Nepriklausomybės dešimtmetį įvykę didžiuliai teigiami pasikeitimai visose gyvenimo srityse, tačiau klaidų „limitas“ valdant valstybę taip pat jau išnaudotas. Kitą dešimtmetį jų paprasčiausiai nebegalime daryti, jeigu nenorime likti ekonominio augimo kelkraštyje. To ir norėčiau palinkėti sau ir visiems kitiems, neabejingiems Lietuvos likimui.“ Iš knygos: „LIETUVOS NEPRIKLAUSOMOS VALSTYBĖS ATSTATYMO AKTO SIGNATARAI, 1990“ (parengė Julius Beinortas, Jūratė Černiauskienė, Gediminas Ilgūnas ir kt.). Vilnius: Savastis, 2000, p. 123.
Seimas po svarstymo pritarė iniciatyvai dėl Lietuvos gynybos pramonės stiprinimo
2024 m. gegužės 7 d. pranešimas žiniasklaidai (Seimo naujienos ● Seimo nuotraukos ● Seimo transliacijos ir vaizdo įrašai) Seimas po svarstymo pritarė Gynybos ir saugumo pramonės įstatymo projektui ir lydimųjų teisės aktų pakeitimams, kuriais numatoma skatinti inovacijas ir investicijas į gynybos ir saugumo pramonę, didinti jos konkurencingumą, sudaryti palankias krašto apsaugos sistemos ir viešąjį saugumą užtikrinančių institucijų aprūpinimo strateginėmis prekėmis ar gynybos ir viešojo saugumo užtikrinimo reikmėms skirtais produktais sąlygas. Kaip anksčiau yra pabrėžęs krašto apsaugos ministras Laurynas Kasčiūnas, Lietuvos gynybos pramonė turi būti integrali saugumo ir gynybos politikos dalis.Svarstomais projektais planuojama tobulinti gynybos ir saugumo pramonės vystymuisi reikalingą teisinį reguliavimą. Numatoma, kad Vyriausybė, siekdama užtikrinti esminius Lietuvos valstybės saugumo interesus, turėtų patvirtinti prioritetiniams Lietuvos kariuomenės pajėgumams vystyti būtiną karinės įrangos ir ginkluotės sąrašą, kuris parodytų aiškias Lietuvos gynybos ir saugumo pramonės plėtros kryptis, pramonės subjektams leistų išsigryninti, į kurių karinių technologijų, įrangos vystymą yra tikslinga investuoti.Naujasis įstatymas įtvirtintų ir pramoninį bendradarbiavimą, kuris sudarytų galimybę Lietuvos gamintojams įsitraukti į krašto apsaugos sistemos institucijų vykdomus prioritetinius karinės įrangos ir ginkluotės įsigijimus. Numatoma, kad taikant pramoninį bendradarbiavimą dalis užsienio karinės įrangos tiekėjų ar gamintojų sutartinių įsipareigojimų privalėtų būti vykdomi Lietuvoje gynybos ir saugumo pramonės srityje veikiančių ūkio subjektų. Pramoninis bendradarbiavimas galėtų būti taikomas, kai ketinamos sudaryti sutarties vertė viršytų 5 mln. eurų (be PVM). Tokiu būdu Lietuvos gynybos pramonės įmonės būtų įtraukiamos į vykdomus nacionalinius ir tarptautinius pirkimus, skirtus Lietuvos kariuomenei aprūpinti, o tai paskatintų įmonių plėtrą.Siūlomu reguliavimu taip pat būtų numatytos papildomos finansavimo priemonės, kurios didintų investicijas į pažangių gynybos technologijų mokslinius tyrimus, plėtrą ir gamybą, leistų įsigyti Lietuvos mokslininkų ir pramonės sukurtus produktus, kurie svarbūs nacionaliniam saugumui užtikrinti, taip pat sudarytų sąlygas pačiai valstybei inicijuoti užsakymus dėl konkrečių produktų, svarbių nacionaliniam saugumui, išvystymo.Po svarstymo už tai numatančius teisės aktų projektus (pagrindinis projektas Nr. XIVP-3629(2) vieningai balsavo 92 Seimo nariai. Tam, kad jie būtų priimti, Seimas turės balsuoti dar kartą. ParengėInformacijos ir komunikacijos departamentoSpaudos biuro patarėjasRimas RudaitisTel. (8 5) 209 6132, el. p. rimas.rudaitis@lrs.lt
Liberalcentristai siūlo KGB problemą spręsti iš esmės
Šiandien opozicinės Liberalų ir centro frakcijos nariai Algis Čaplikas ir Vytautas Čepas užregistravo nutarimą projektą, kuriuo siūloma Seimui sudaryti nuolatinę komisiją KGB problemoms tirti. Šios komisijos uždavinys – siekti, kad nuosekliai ir išsamiai būtų ištirta bei įvertinta buvusios SSRS specialiųjų tarnybų bei su jomis bendradarbiavusių arba jose dirbusių asmenų veikla Lietuvoje. “Nors praėjo penkiolika metų nuo Lietuvos valstybės nepriklausomybės atkūrimo, turime pripažinti, jog KGB taip ir liko šmėkla, apie kurios mąstą ir įtaką kol kas drįstama tik spėlioti”, – teigia Liberalų ir centro frakcijos narys Vytautas Čepas. Seimo nutarimo projekto teikėjų nuomone, atsižvelgiant į tai, kad buvusios SSRS specialiosios tarnybos Lietuvoje sukūrė platų agentų ir kitų slaptų bendradarbių tinklą, į kurį gali būti patekę ir įvairaus lygio politikai, tarnautojai, pareigūnai bei teisėjai, šių asmenų patikimumo, lojalumo Lietuvos valstybei užtikrinimo problemos spartus sprendimas yra prioritetinis uždavinys, siekiant užtikrinti valstybės saugumo interesų apsaugą. “Proginis KGB temos aptarinėjimas nesprendžia problemos iš esmės. Tik nuosekliai kryptingai veikdami, šalindami esamas ir būsimas kliūtis, galime tikėtis, kad nei menami, nei realūs SSRS spec. tarnybų keliami pavojai nepersekios valstybės kūrimo darbų”, – taip sprendimą siūlyti įsteigti Valstybės interesų apsaugos, nuo asmenų, bendradarbiavusių su buvusios SSRS specialiosiomis tarnybomis, neteisėto poveikio, problemų sprendimo komisiją komentavo Seimo Liberalų ir centro seniūnas Algis Čaplikas. Iniciatorių nuomone, specialios Seimo komisijos suformavimas leistų koordinuoti valstybės institucijų veiklą, tiriant ir vertinant buvusios SSRS specialiųjų tarnybų ir su jomis bendradarbiavusių asmenų veiklą Lietuvoje bei sustiprintų jų parlamentinę kontrolę bei parodytų nedviprasmišką Seimo norą spręsti įsisenėjusią problemą. Seimo Liberalų ir centro frakcijos sekretoriatas Kontaktinis asmuo: Algis Čaplikas 8 658 42167 Vytautas Čepas 8 698 42138
2023 m. birželio 14 d. Minėjimas, skirtas Gedulo ir vilties bei Okupacijos ir genocido dienoms atminti (Seimo posėdžių stenogramų rinkinys Nr. 22, 2024)
Seimo nario Evaldo Jurkevičiaus pranešimas: Klaipėdos valdžia dosniai remia Vilniaus visuomenininkus
2010 m. sausio 18 d. pranešimas VIR Lietuvoje yra šimtai Nevyriausybinių organizacijų – vadinamųjų NVO. Jų veiklą reglamentuoja Lietuvos Respublikos asociacijų įstatymas. Tačiau viena nevyriausybinė organizacija yra aukščiau nei kitos. Jos veiklą vis dar reglamentuoja specialiai jai priimtas įstatymas. Ši organizacija gyvena iš valstybės lėšų – per pastaruosius penkerius metus nuo 2005-ųjų iki 2010-ųjų pradžios šiai ypatingai NVO pervesta beveik 9 milijonai litų (8 968 895 Lt). Ypatingą padėtį tarp kitų šalies organizacijų užima sostinėje įsikūrusi Lietuvos savivaldybių asociacija (LSA), kurios narės yra visos šalies savivaldybės. LSA išlaiko 19 etatų, turi net savo atstovybę Briuselyje. Ypač derlingi metai LSA buvo 2008-ieji, kai savivaldybės atseikėjo beveik 2,6 mln. litų. Viena dosniausių LSA donorių yra Klaipėdos miesto savivaldybė. Pavyzdžiui, 2009-aisiais mūsų miesto valdžia asociacijai atseikėjo daugiau nei 142 tūkst. litų. Palyginti Vilniaus savivaldybė – 110 tūkst., o Kaunas – 79 tūkst. Lt. Kai kurios šalies savivaldybės: Panevėžio miesto, Plungės, Šalčininkų ir Telšių rajonų, matyt, suprasdamos, kad sunkmečiu yra svarbesnių reikalų, pernai į LSA sąskaitą nepervedė nė lito. Iš uostamiesčio biudžeto Klaipėdos nevyriausybinių organizacijų, kurių yra apie 5 šimtai, socialinėms ir kultūros programoms pernai skirta tik 122 tūkst. litų, tai yra 20 tūkst. litų mažiau nei atiduota LSA išlaikyti. Įdomu, kuo taip svarbi mūsų miesto valdžiai organizacija, kuri įsikūrusi Vilniuje? Kiek naudos yra davusi LSA Klaipėdai, jei uostamiestis per penkerius metus šiai asociacijai pervedė beveik 513 tūkst. litų? Gal miesto savivaldybės tarybos nariai susimąstys, skirstydami biudžetą, ar nėra svarbesnių reikalų Klaipėdoje nei LSA išlaikymas? Išsamesnė informacija: Seimo narys Evaldas JurkevičiusTel. +370 698 42650
Apie Ekonomikos komiteto 2005-04-27 posėdį
Ekonomikos komiteto 2005-04-27 posėdyje: 1. SVARSTYTA: LR Seimo nario J.Veselkos pasiūlymas Valstybės įmonės Ignalinos atominės elektrinės pirmojo bloko eksploatavimo nutraukimo įstatymo 4 ir 10 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui. NUSPRĘSTA (bendru sutarimu): 1. Svarstyme daryti pertrauką iki 2005 m. balandžio 28 d. 2. SVARSTYTA: Dėl Privatizavimo komisijos sudėties pakeitimo tikslingumo. NUSPRĘSTA (bendru sutarimu): 1. Pasiūlyti Lietuvos Respublikos Vyriausybei ir Seimo frakcijoms pateikti nuomonę dėl Privatizavimo komisijos sudėties pakeitimo tikslingumo ir pasiūlymus dėl minėtos komisijos personalinės sudėties, remiantis Valstybės ir savivaldybės turto privatizavimo įstatymo 5 straipsnio 3 dalimi. 3. SVARSTYTA: Kiti klausimai. NUSPRĘSTA: 1. Kreiptis į Ūkio ministeriją, kad pateiktų atsakymus į šiuos klausimus (bendru sutarimu): 1) kokie buvo verslo informacijos centrų dalininkai 2005 m. pradžioje, 2) kuriuose verslo informacijos centruose ir kokios asocijuotos verslo struktūros pareiškė norą tapti naujomis dalininkėmis, 3) kokios asocijuotos verslo struktūros ir kuriuose verslo informacijos centruose jau tapo dalininkėmis, 4) kokiu pagrindu Ūkio ministerija pritarė verslo informacijos centrų naujų dalininkų atsiradimui (pateikti ir pilną informaciją apie naujus dalininkus ir pirminius dokumentus, pateiktus siekiant jais tapti). 2. Siūlyti Ūkio ministerijai laikinai – iki šio klausimo svarstymo Ekonomikos komitete neinicijuoti verslo informacijos centrų naujų dalininkų priėmimo (6 už, 2 prieš, 3 susilaikė). 3. Komiteto išvadų rengėjais paskirti P.Vilką, R.Garbaravičių, komiteto patarėją G.M.Pajuodienę. 4. SVARSTYTA: Pasirengimas Uždarosios akcinės bendrovės “Kauno energetikos remontas” statuso nustatymo įstatymo projekto XP-423 svarstymui. NUSPRĘSTA (bendru sutarimu): 1. Komiteto išvadų rengėjais paskirti P.Vilką, R.Garbaravičių, komiteto patarėją V.Strimaitį, padėjėją G.Smetonaitę. 5. SVARSTYTA: Pasirengimas “Naujosios cheminių medžiagų tvarkymo sistemos (REACH)” svarstymui. NUSPRĘSTA (bendru sutarimu): 1. Komiteto išvadų rengėjais paskirti B.Vėsaitę, E.Masiulį, komiteto patarėją R.O.Duburaitę. 6. SVARSTYTA: Pasirengimas Laikinojo verslo mokesčio įstatymo projekto XP-435, Nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo projekto XP-436, Mokesčių administravimo įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto XP-437, Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 6, 20, 27 ir 37 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto XP-438 svarstymui. NUSPRĘSTA (bendru sutarimu): 1. Komiteto išvadų rengėjais paskirti V.Navicką, E.Masiulį, J.Razmą, komiteto patarėją G.M.Pajuodienę. 7. SVARSTYTA: Pasirengimas Cheminių medžiagų ir preparatų įstatymo 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15, 17, 18, 19, 20, 22, 24, 25, 26, 27 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto XP-445 svarstymui. NUSPRĘSTA (bendru sutarimu): 1. Komiteto išvadų rengėjais paskirti B.Vėsaitę, E.Masiulį, komiteto patarėją R.O.Duburaitę.
2017 - 02 - 17 Vasario 17 d.: 12 val. dalyvaus susitikime su Šiaulių miesto ir rajono bendruomenėmis Šiaulių miesto savivaldybės salėje; nuo 14 iki 17 val. priims gyventojus Šiaulių rajono savivaldybės 110 kab. (Vilniaus g. 263, Šiauliai).
2002-03-20 d. SPRENDIMAS. Dėl Lietuvos Respublikos kooperatinių bendrovių (kooperatyvų) įstatymo pakeitimo įstatymo projekto Nr.IXP-1459 ES svarstymo parengiamųjų darbų.
LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO KAIMO REIKALŲ KOMITETAS SPRENDIMAS DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS KOOPERATINIŲ BENDROVIŲ (KOOPERATYVŲ) ĮSTATYMO PAKEITIMO ĮSTATYMO PROJEKTO Nr.IXP-1459ES SVARSTYMO PARENGIAMŲJŲ DARBŲ 2002 m. kovo 20 d. Nr.10-2 Vilnius 1. Komiteto išvadų projekto rengėjais paskirti: Z. Mačernių, V. Rinkevičių. 2. Prašyti išvadų šių ekspertų: Neprašyti. 3. Prašyti papildomų išvadų šių komitetų, valstybės institucijų ar visuomeninių organizacijų: Žemės ūkio ministerijos, Agrarinės ekonomikos instituto, Žemės ūkio rūmų. 4. Ar rengti klausymus Rengti 2002 04 10 (iki šio laiko laukti pasiūlymų). 5. Ar prašyti atleisti nuo Seimo statuto 147 straipsnio 7 dalies prievolių Neprašyti. 6. Data, iki kurios turi būti pateiktas išvados projektas Iki 2002 04 12. 7. Svarstymo data pagrindiniame komitete 2002 04 17. 8. Paskirti šiuos komiteto sekretoriato darbuotojus, atsakingus už komiteto išvados projekto (išvados) surašymą ir klausymų organizavimo techninį aptarnavimą: L. Michelbertą, S. Kairienę. KOMITETO PIRMININKAS GINTAUTAS KNIUKŠTA
Address by Marija Pejčinović Burić, Secretary General of the Council of Europe, at the Ceremony on the occasion of the 75th anniversary of the Council of Europe
18 June 2024Seimas, Parliament of the Republic of LithuaniaPhoto by Ilona Šilenkova, Office of the Seimas Deputy Speaker of the Seimas, Chair of the Lithuanian Delegation to the Parliamentary Assembly of the Council of Europe, dear Emanuelis, distinguished parliamentarians, dear friends,It is a great pleasure to be back in Lithuania, and to speak here in the Seimas, the beating heart of this country’s flourishing democracy.Lithuania has embarked on a positive and ambitious agenda for its Chairmanship of the Council of Europe’s Committee of Ministers – one that respects the legacy and ongoing aims of our Organisation, but also addresses some of the more recent and defining challenges of our times.This really is the story of the Council of Europe. The determination to apply long-standing values to the evolving challenges that our societies face.Our Organisation was established 75 years ago in the wake of the Second World War and on the promise of “never again”. From 10 member states then we have grown to 46 today. Each of which has ratified the European Convention on Human Rights, which protects every individual on European soil, and is interpreted by a European Court of Human Rights whose judgments are binding.Our work to protect and promote common European standards in human rights, democracy and the rule of law now includes more than 200 treaties and an extraordinary range of soft law tools.From early on, member states worked together to create a death penalty-free zone.Eradicate torture and implement national minority and minority language rights among many other things.As our societies have changed and developed, we have been sure to keep pace. For example, our Istanbul Convention is combating violence against women and domestic violence, and has resulted in positive changes to the law in every member state where it is in force.Our work to ensure the rights of LGBTI people is providing recognition and ensuring dignity as never before, and our range of tools and activities to counter contemporary crime – from terrorism and cybercrime, to corruption and money-laundering – are extending the rule of law’s reach, and ensuring people’s safety and security in our complex modern world.But, of course, Europe continues to change.New developments, new technology – new threats.So, once again, we are responding.European leaders endorsed our approach when they met last year in Reykjavík for our Summit of Heads of State and Government.So, now we are at work on new tools on the environment recognising the triple planetary threat posed to our rights by pollution, climate change and loss of biodiversity.Last month, European foreign ministers used the opportunity of our Ministerial Session to adopt a Framework Convention on Artificial Intelligence – a first-of-a-kind global treaty that will ensure the rise of AI upholds people’s rights and does not undermine them. And of course, we are doing all that we can to support our member state, Ukraine, as its government and people continue their brave resistance to Russia’s brutal war of aggression. Our action here includes opening our Register of Damage, which became fully operational last month recording the loss and harm being inflicted by Russia and serving as a first and necessary step towards a future compensation mechanism in which we are ready to play our part, just as we are with any Tribunal on the crime of aggression on which we are fully engaged with the Core Group’s discussions.So, while it is true that Europe today faces a range of difficulties – some of them very stark indeed – it is equally true that the values of the Council of Europe were not only designed to weather all circumstances, but to help us navigate through the storms that come our way.On this, the Council of Europe has an extraordinary record. It is a unique and unparalleled achievement in world history. And its future success is ours to decide.We must work together – in unity. And for Lithuania’s determined contribution to that effort we are profoundly grateful.May the next 75 years ensure our future success. Council of Europe and Lithuania, and all 46 hand in hand.Thank you very much.
Seimo nario P. Gražulio pranešimas: parlamentaras pasveikino Ukrainą, pasisakiusią prieš netradicinių santykių propagandą
2013 m. liepos 17 d. pranešimas VIR Seimo narys Petras Gražulis lankėsi Ukrainos ambasadoje Vilniuje, kur įteikė oficialius sveikinimus Ukrainos Prezidentui Viktorui Janukovyčiui ir parlamento nariams, išreikšdamas palaikymą kovojant prieš netradicinių santykių propagavimą. Seimo narys P. Gražulis pasveikino Ukrainos parlamento narius už susitelkimą ir parodytą stiprią politinę valią, kurios užteko priimti tokius svarbius sprendimus siekiant stabdyti netradicinių santykių propagavimą. „Ukrainos administracinis teismas, uždrausdamas seksualinių mažumų eitynes, įrodė, jog yra puikus pavyzdys, kaip reikia kovoti prieš netradicinių santykių propagandą. Tikiuosi, kad Lietuva ir kitos Europos Sąjungos valstybės paseks Ukrainos pavyzdžiu ir įtvirtins draudimą propaguoti netradicinius lytinius santykius“, – argumentus dėstė Seimo narys Petras Gražulis. Seimo narys Petras Gražulis Tel. (8 5) 239 6638
Oficiali Seimo Pirmininko Artūro Paulausko 2003 m. gegužės 10 d., šeštadienio darbotvarkė
Oficiali Seimo Pirmininko Artūro Paulausko 2002 m 2003 m. gegužės 9 d. pranešimas VIR 9.00 Balsuos referendume dėl narystės Europos Sąjungoje Vilniaus miesto 204-oje Gabijos rinkiminėje apylinkėje (Pašilaičių g. 13, Gabijos gimnazijoje). 9.30 Atvyks į Seime įsikūrusį Referendumo rezultatų stebėjimo štabą, dalyvaus Eurobuso sutikime Didžiajame Seimo kieme 15.00 Dalyvaus Spaudos konferencijoje (Seimo I rūmų foje) 18.30 Referendumo rezultatų stebėjimo štabe susitiks su Prezidentu Rolandu Paksu. 19.30 Referendumo rezultatų stebėjimo štabe susitiks su Ministru Pirmininku Algirdu Brazausku. Seimo Pirmininko sekretoriatas
Seimas svarstys, ar perduoti valstybinės signataro rentos mokėjimą Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos įgaliotoms administravimo įstaigoms
2013 m. lapkričio 12 d. pranešimas VIR Seimo Pirmininko pavaduotojas Algirdas Sysas pristatė parlamentui Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarų ir Lietuvos Laisvės Kovos Sąjūdžio Tarybos 1949 m. vasario 16 d. deklaraciją pasirašiusių asmenų statuso įstatymo pataisas (projektas Nr. XIIP-935), kuriomis siūloma nustatyti, kad nuo 2014 m. sausio 1 d. valstybinę signataro rentą, valstybinę signataro našlių ir našlaičių rentą mokėtų Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos įgaliotos Valstybinio socialinio draudimo fondo administravimo įstaigos. Šiuo metu pagal galiojantį įstatymą rentas moka Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarija. Pasak projekto iniciatoriaus, įgyvendinant šią nuostatą kyla praktinių problemų, nes Seimo kanceliarija neturi teisės prisijungusi prie Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos informacinių sistemų gauti duomenų apie rentų gavėjų draudžiamąsias pajamas – dėl šios informacijos įstaiga turi kiekvieną kartą kreiptis raštu, todėl įstatymo reikalavimai, susiję su išmokų mokėjimu, įgyvendinami pavėluotai. „Seimo kanceliarijai socialinių išmokų mokėjimo funkcija taip pat nėra būdinga pagal šios įstaigos tikslinę paskirtį“, – tvirtinama dokumento aiškinamajame rašte. Po pristatymo už siūlomus pakeitimus balsavo 40 Seimo narių, prieš – 7, susilaikė 13 parlamentarų. Pritarus projektui po pateikimo, toliau jis bus svarstomas pagrindiniu paskirtame Socialinių reikalų ir darbo komitete. Projektą Seimo posėdyje numatoma svarstyti gruodžio 3 d. Rimas Rudaitis Ryšių su visuomene skyrius, tel. (8 5) 239 6132, el. p. rimas.rudaitis@lrs.lt
2023 m. kovo 16 d. BNS publikacija: „Seimo Ateities komiteto diskusijoje apie skurdo problemą: „Lietuvoje skurdo rizikos lygis išlieka didelis, tačiau gyvenančių už absoliučios skurdo ribos nėra daug“
Seimo narių dalyvavimas Seimo posėdžiuose 2024 m. vasario mėnesį
Jonas Vileišis Kaunas, 1922–1923 m. | Fotografas nenurodytasLietuvos centrinis valstybės archyvas. P-41969 (nuotraukos fragmentas) Vardas ir pavardė – Jonas VILEIŠISGimimo data ir vieta – 1872 m. sausio 3 d., Medinių kaimas, Pasvalio valsčius, Biržų apskritis Mirties data ir vieta – 1942 m. birželio 1 d., Kaunas Palaidojimo vieta – Vileišių šeimos koplyčia, Rasų kapinės, Vilnius Profesija – teisininkas Tautybė – lietuvis (katalikas) Tėvai – Vincentas Vileišis ir Agota Vileišienė, pasiturintys ūkininkai Šeiminė padėtis – 1902 m. vedė, žmona – Ona Teodora Vileišienė (buv. Kazakauskaitė), kilusi iš bajorų, turėjo penkis vaikus, dukras – Birutę (g. 1903 m.), Aleną (g. 1904 m.), Ritą (1906 m.), sūnus – Petrą (g. 1906 m.) ir Kazimierą (Kazį, g. 1915 m.) Lietuvos Respublikos Seimo kadencijosI Seimo (1922–1923) narys – 1922 m. gruodžio 7 d. – 1923 m. kovo 13 d. Seimo nario veiklaI Seimo (1922–1923) narys – 1922 m. gruodžio 7 d. – 1923 m. kovo 13 d.Rinkimų apygarda: Kandidatavo II (Kauno) rinkimų apygardoje pagal „Lietuvos Socialistų Liaudininkų Demokratų Partijos“ sąrašą Nr. 12 (jame įrašytas antras), taip pat kandidatavo I (Marijampolės) rinkimų apygardoje pagal „Lietuvos Socialistų Liaudininkų Demokratų Partijos“ sąrašą Nr. 14 (jame įrašytas ketvirtas), III (Raseinių) rinkimų apygardoje pagal „Lietuvos Socialistų Liaudininkų Demokratų“ partijos sąrašą Nr. 5 (jame įrašytas penktas), V (Panevėžio) rinkimų apygardoje pagal „Lietuvos Socialistų Liaudininkų Demokratų Partijos“ sąrašą Nr. 16 (jame įrašytas antras), tačiau išrinktas nebuvo. Seimo nariu tapo, kai į Seimą išrinkta Gabrielė Petkevičaitė atsisakė užimti Seimo nario vietą. 1922 m. gruodžio 1 d. Seimo posėdyje buvo patvirtintas Jono Vileišio išrinkimas Seimo nariu, jis Lietuvos Respublikos Seime prisiekė ir Seimo nario įgaliojimus įgijo 1922 m. gruodžio 7 d. Frakcija: Lietuvos socialistų liaudininkų demokratų partijos frakcijos, įėjusios į Lietuvos valstiečių sąjungos ir Lietuvos socialistų liaudininkų demokratų partijos frakcijų bloką, narys. 1922 m. gruodžio pradžioje susijungus Lietuvos valstiečių sąjungai ir Lietuvos socialistų liaudininkų demokratų partijai į Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungą, tapo šios sąjungos frakcijos nariu. Seimo prezidiumo narys: nebuvo Seniūnų sueigos narys: 1922 m. gruodžio 4 d. buvo iškeltas kandidatu į Seniūnų sueigą, tačiau atidėjus šios institucijos sudarymą (rinkimai vyko 1923 m. vasario 6 d.), į ją išrinktas nebuvo. Seimo komisijų narys: 1923 m. sausio 23 d. – išrinktas Užsienio reikalų komisijos nariu; 1923 m. vasario 6 d. – išrinktas Teisių ir redakcijos komisijos nario pavaduotoju; Paklausimai, pasisakymai: 1922 m. gruodžio 21 d. Seime renkant Lietuvos Respublikos Prezidentą, kartu su kitais Seimo nariais ginčijo Aleksandro Stulginskio išrinkimo Lietuvos Respublikos Prezidentu teisėtumą. 1923 m. sausio 12 d. kartu su kitais frakcijos nariais teikė paklausimą Lietuvos Respublikos finansų reikalų ministrui dėl papildomų mokesčių už 1922 metus išieškojimo. Lietuvos Respublikos I Seimo (1922–1923) Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos frakcijos nariaiJonas Vileišis – pažymėtas nuotraukojeKaunas, 1922–1923 m. | Fotografas nenurodytasLietuvos centrinis valstybės archyvas. P-41969 Išsilavinimas1884–1891 m. mokėsi Šiaulių berniukų gimnazijoje. 1891–1894 m. studijavo Sankt Peterburgo imperatoriškojo universiteto Fizikos ir matematikos fakultete. 1894–1898 m. studijavo Sankt Peterburgo imperatoriškojo universiteto Teisės fakultete, kurį baigęs įgijo teisininko išsilavinimą. 1899 m. vieną semestrą studijavo kriminalinę teisę Berlyno universitete. Politinė, visuomeninė, profesinė ir kultūrinė veikla1895–1897 m. Petrapilio lietuvių studentų draugijos vadovas. 1895 m. pradėjo rašyti straipsnius laikraščiui „Varpas“. 1898 m. grįžo į Lietuvą, apsistojo Vilniuje. 1898 m. kartu su broliais Petru ir Antanu Vileišiais, kunigu Juozapu Ambraziejumi, Donatu Malinausku ir kitais inteligentais įsteigė draugiją „Dvylika Vilniaus apaštalų“. 1899–1902 m. kartu su kitais visuomenės veikėjais organizavo slaptą lietuviškų leidinių gabenimą iš Tilžės į Vilnių, Šv. Mikalojaus bažnyčios patalpose įrengė slaptą knygų sandėlį. 1900 m. pradėjo dirbti advokato Tado Vrublevskio padėjėju.1900 m. prisidėjo įrengiant Lietuvos ekspoziciją Paryžiaus pasaulinėje parodoje. 1900 m. kartu su kitais įkūrė slaptą draugiją „Daukanto manta“ lietuvių mokslo ir meno kūriniams leisti, lietuvių rašytojams ir menininkams remti. 1900–1901 m. žiemą kartu su kitais surengė pirmąjį Vilniaus lietuvių vakarą.1902 m. vienas iš Lietuvių demokratų partijos steigėjų ir vienas iš šios partijos programos autorių, ilgametis partijos narys ir vienas iš jos vadovybės narių. 1905 m. lapkričio 1 d. – 1905 m. gruodžio 5 d. vienas iš Didžiojo Vilniaus Seimo Organizacinio komiteto narių. 1905 m. gruodžio 4–5 d. – Didžiojo Vilniaus Seimo dalyvis. 1905–1906 m. laikraščio „Lietuvos ūkininkas“ steigėjas, redaktorius ir leidėjas. 1906 m. vienas iš Lietuvių demokratų partijos programos bendraautorių. 1906 m. tapo prisiekusiuoju advokatu.1907 m. – vienas iš Lietuvių mokslo draugijos steigėjų ir jos valdybos narys, organizavo vadovėlių leidybą. 1907 m. prisidėjo rengiant Pirmąją lietuvių dailės parodą. 1907 m. su Jonu Jablonskiu ir Antanu Smetona įsteigė draugiją „Aušra“ lietuviškoms knygoms leisti ir bibliotekoms steigti. 1907–1908 m. – kultūros draugijos „Vilniaus kanklės“ valdybos pirmininkas. 1907–1909 m. laikraščio „Vilniaus žinios“ leidėjas. 1909 m. pradėjo redaguoti laikraštį „Lietuvos žinios“, vienas iš leidinio steigėjų. 1909 m. kartu su kitais įsteigė draugiją „Rūta“. 1911 m. Vilniuje suorganizavo pirmąją sporto draugiją Lietuvoje – Lietuvių gimnastų kuopą. 1913 m. atnaujino „Varpo“ žurnalo leidimą Tilžėje. 1913 m. kartu su kitais įsteigė Lietuvių kredito draugiją (Lietuvių banką), buvo išrinktas draugijos valdybos nariu. 1914 m. įkūrė draugiją „Globa“. Prasidėjus Pirmajam Pasauliniam karui įsteigė Lietuvių draugiją nukentėjusiems dėl karo gyventojams agronomijos ir teisių pagalbai teikti, vadinamąją – Agronomijos ir teisių draugiją, vadovavo jos valdybai. Alantos valsčiuje jo rūpesčiu buvo įsteigtos šešios mokyklos. 1916 m. prisidėjo rengiant ir pasirašė memorandumus dėl Lietuvos politinių siekių, kurie buvo įteikti Jungtinių Amerikos Valstijų prezidentui Woodrow T. Wilsonui ir Vokietijos kariuomenės Rytų fronto vyriausiajam karo vadui. 1916 m. vasarą už antivokiškų atsiliepimų platinimą buvo suimtas ir kalinamas Lukiškių kalėjime, vėliau – Čersko (dabar – Lenkija) koncentracijos stovykloje, iš jos, buvo gabenamas priverstiniams darbams į Belgiją. 1917 m. pradžioje iš koncentracijos stovyklos pabėgo, daugiau nei pusmetį slapstėsi Vokietijoje. 1917 m. vasaros pabaigoje grįžo į Lietuvą. 1917–1922 m. – Lietuvos socialistų liaudininkų demokratų partijos narys. 1917 m. rugsėjo 18–19 d. – Lietuvių konferencijos Vilniuje dalyvis, konferencijos Prezidiumo narys. 1917 m. rugsėjo 22 d. – 1919 m. sausio 22 d. – Lietuvos Tarybos (nuo 1918 m. liepos 11 d. – Lietuvos Valstybės Taryba) narys, juo išrinktas Lietuvių konferencijoje. Lietuvos Taryboje dirbo Finansų, Teisės, Prekybos ir pramonės, Skundų komisijose, palaikė ryšius su Vilniaus, Molėtų, Pabradės ir Saldutiškio apskričių gyventojais. 1918 m. vasario 16 d. kartu su kitais Lietuvos Tarybos nariais pasirašė Nutarimą dėl nepriklausomos Lietuvos valstybės atkūrimo, žinomą Lietuvos Nepriklausomybės Akto pavadinimu. Lietuvos Tarybos kartu su kun. Justinu Staugaičiu ir dr. Jurgiu Šauliu buvo deleguotas į Vokietiją siekti, kad Lietuvos nepriklausomybės pripažinimo. 1918 m. gruodžio 26 d. – 1919 m. kovo 12 d. – vidaus reikalų ministras (Lietuvos Valstybės II Ministrų Kabinetas, Ministras Pirmininkas – Mykolas Sleževičius). 1919 m. persikėlė iš Vilniaus į Kauną. 1919 m. balandžio 12 d. – 1919 m. spalio 7 d. – finansų ministras (Lietuvos Valstybės IV Ministrų Kabinetas, Ministras Pirmininkas – Mykolas Sleževičius).1919–1920 m. Jonas Vileišis dalyvavo derybose su Vokietijos valdžios atstovais. 1919–1921 m. vadovavo pirmajai diplomatinei Lietuvos Valstybės atstovybei Jungtinėse Amerikos Valstijose. Išeivijos lietuvių bendruomenėse Lietuvai surinko beveik 2 mln. dolerių Laisvės paskolą. 1921 m. rugsėjo 30 d. – 1931 m. liepos 2 d. – Lietuvos laikinosios sostinės Kauno burmistras. 1922 m. – bendrovės „Atžala“ steigėjas. 1922 m. lapkričio 4 d. kartu su kitais įsteigė Lietuvos liaudies banką. 1922 m. gruodžio 7 d. – 1923 m. kovo 13 d. – Lietuvos Respublikos I Seimo (1922–1923) narys. 1922–1929 m. – Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos narys, Centro komiteto narys. 1923 m. gegužės 12–13 d. Lietuvos Respublikos II Seimo (1923–1926) rinkimuose kandidatavo II (Kauno) rinkimų apygardoje pagal „Valstiečių liaudininkų sąjungos“ sąrašą Nr. 6 (jame buvo įrašytas penktas), V (Panevėžio) rinkimų apygardoje pagal „Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos“ sąrašą Nr. 5 (jame įrašytas pirmas), tačiau išrinktas nebuvo. 1923 m. birželio 19 d. Jono Vileišio kandidatūra buvo iškelta Lietuvos Respublikos Prezidento rinkimuose, tąsyk Seimas Lietuvos Respublikos Prezidentu išrinko Aleksandrą Stulginskį. 1924 m. pirmosios Lietuvos dainų šventės organizacinio komiteto narys / LE1924 m. vienas iš Lietuvos miestų sąjungos steigėjų. 1925 m. paskirtas Lietuvos (nuo 1930 m. – Vytauto Didžiojo) universiteto docentu, skaitė komunalinės teisės kursą, dėstė ir XX a. 4 dešimtmetyje. 1925 m. gruodžio 25 d. įregistruoti akcinės bendrovės „Varpas“ įstatai, Jonas Vileišis vienas iš bendrovės steigėjų. Lietuvos prekybos ir pramonės banko tarybos narys. 1927 m. vienas iš Lietuvos aeroklubo steigėjų. 1931 m. pabaigoje, pasitraukęs iš Kauno burmistro pareigų, ėmė vertis advokato praktika.1933 m. vasario 1 d. – 1940 m. Valstybės Tarybos narys, parengė Civilinio kodekso projektą. 1934 m. išrinktas Kauno miesto tarybos nariu. 1940 m. birželio 15 d. Sovietų Sąjungai okupavus Lietuvą, liko Lietuvoje. Antrojo pasaulinio karo metais dalyvavo slapta veikusios Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos veikloje.1942 m. birželio 1 d. mirė Kaune, buvo pašarvotas Karo muziejuje, birželio 5 d. velionio palaikai buvo pervežti į Vilnių ir kitą dieną palaidoti Rasų kapinėse – Vileišių šeimos koplyčioje. Organizacijų, asociacijų narysAkcinės bendrovės „Varpas“ narys; Draugijos „Aušra“ narys; Draugijos „Dvylika Vilniaus apaštalų“ narys (vienas iš steigėjų); Draugijos „Rūta“ narys; Draugijos „Vilniaus kanklės“ narys; Kauno Rotary klubo narys; Labdaros draugijos „Žiburėlis“ narys; Liaudies pramonei remti draugijos narys; Lietuvių dailės draugijos narys; Lietuvių demokratų partijos narys (steigėjas, vienas iš vadovybės narių); Lietuvių draugijos nukentėjusiems dėl karo gyventojams agronomijos ir teisių pagalbai teikti (Agronomijos ir teisių draugijos) steigėjas ir valdybos narys; Lietuvių kredito draugijos narys; Lietuvių mokslo draugijos narys; Lietuvių ūkininkų bendrovės narys; Lietuvių vartotojų draugijos narys; Lietuvių–estų draugijos narys (vienas iš steigėjų, draugijos pirmininkas); Lietuvių–prancūzų draugijos narys (vienas iš steigėjų); Lietuvių–švedų draugijos narys (vienas iš steigėjų); Lietuvos aeroklubo narys (vienas iš steigėjų); Lietuvos automobilių klubo narys (vienas iš steigėjų); Lietuvos gyvūnų globos draugijos narys; Lietuvos miestų sąjungos narys (vienas iš steigėjų); Lietuvos socialistų liaudininkų demokratų partijos narys;Lietuvos teisininkų draugijos garbės narys; Lietuvos turizmo sąjungos narys; Lietuvos universiteto studentams šelpti draugijos steigėjas ir narys; Lietuvos valstiečių liaudininkų sąjungos narys, Centro komiteto narys, garbės teismo narys; Vilniaus lietuvių kankinių draugijos narys (jos vadovas); Vilniui vaduoti sąjungos narys; Vytauto Didžiojo komiteto narys. Įvertinimas, apdovanojimai, atminimo įamžinimasApdovanojimai: 1929 m. rugpjūčio 14 d. – Lietuvos valstybės apdovanojimas – Didžiojo Lietuvos kunigaikščio Gedimino 2-ojo laipsnio ordinas; 1930 m. – ugniagesių apdovanojimas „Artimui pagelbon“ 1-ojo laipsnio garbės ženklas; 1931 m. – Skautų sąjungos apdovanojimas – Svastikos ordinas; 1932 m. – Latvijos valstybės apdovanojimas – Trijų žvaigždžių 2-ojo laipsnio ordinas; 1934 m. rugsėjo 8 d. – Lietuvos valstybės apdovanojimas – Vytauto Didžiojo 2-ojo laipsnio ordinas; 1937 m. – Estijos valstybės apdovanojimas – Erelio Kryžiaus 2-ojo laipsnio ordinas; Lietuvos kariuomenės kūrėjų–savanorių medalis; Lietuvos Šaulių sąjungos apdovanojimas – Šaulių Žvaigždės ordino medalis. Atminimo įamžinimas: 1992 m. birželio 5 d. – Kaune, ant namo V. Putvinskio g. 68, atidengta memorialinė lenta su bareljefu: „Šiame name 1931–1937 m. gyveno Nepriklausomybės akto signataras, Kauno burmistras, teisininkas Jonas Vileišis“ (skulptorius Stasys Žirgulis). 1993 m. vasario 16 d. – serijoje „Lietuvos nepriklausomybės diena“ išleistas pašto ženklas, skirtas Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarui Jonui Vileišiui (dailininkas Jokūbas Zovė). 1996 m. lapkričio 27 d. – Jono Vileišio ir kitų Vileišių šeimos narių palaidojimo vieta – koplyčia-mauzoliejus Rasų kapinėse, Vilniuje, buvo įtrauktas į Kultūros vertybių registrą. 1997 m. liepos 1 d. – Jono Vileišio ir jo brolių gimtosios sodybos vieta Medinių kaime, Saločių seniūnijoje, Pasvalio rajono savivaldybėje buvo įtraukta į Kultūros vertybių registrą. Teritorijoje pastatytas Lietuvos Nepriklausomybės Akto Signataro ženklas. 2007 m. – Lietuvos savivaldybių asociacija, Žurnalistų sąjunga ir Nacionalinė žurnalistų kūrėjų asociacija įsteigė Jono Vileišio premiją už aktualius straipsnius savivaldos temomis. 2009 m. – Kauno miesto savivaldybės taryba, minėdama Lietuvos laikinosios sostinės Kauno 90-metį, įsteigė Kauno miesto burmistro Jono Vileišio medalį (žalvarinis arba pasidabruotas), kuriuo apdovanojami asmenys už nuopelnus įtvirtinant Kauno miesto savivaldą, įgyvendinant pilietines iniciatyvas ir kuriant miesto įvaizdį. 2009 m. liepos 2 d. – Kauno miesto savivaldybės tarybos sprendimu Kauno Petro Vileišio vidurinei mokyklai (Demokratų g. 36) buvo suteiktas Kauno Jono ir Petro Vileišių mokyklos vardas. 2012 m. rugsėjo 4 d. – Vilniuje, ant namo Liejyklos g. 9, atidengta memorialinė lenta, skirta 1907 m. įsteigtos Lietuvių dailės draugijos ir jos steigėjų (Sofijos Gimbutaitės, Petro Rimšo, Mikalojaus Konstantino Čiurlionio, Antano Žmuidzinavičiaus ir Jono Vileišio) atminimui pagerbti (skulptorius Mikalojus Povilas Vilutis). 2017 m. liepos 6 d. – minint Valstybės dieną, Laisvės alėjoje, priešais Kauno centrinį paštą, buvo atidengtas paminklas – bronzinė skulptūra Jonas Vileišis, skirta pirmajam Kauno burmistrui (skulptorius Kęstutis Balčiūnas), vėliau skulptūra perkelta į Rotušės aikštę. 2018 m. vasario 8 d. – Vilniuje, T. Kosciuškos gatvėj, Vileišių skvere, buvo atidengtas paminklas, skirtas Petrui, Antanui ir Jonui Vileišiams (skulptorius Regimantas Midvikis). Paminklas pastatytas Vileišių giminės iniciatyva. 2018 m. rugsėjo 8 d. – Žalgirio pergalės parke, (Kauno r.) Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarų garbei (tarp jų ir Jonui Vileišiui) pasodinta ąžuolų alėja (architektas Stanislovas Kalinka). Vilniaus Šv. Mikalojaus bažnyčioje yra atidengtos dvi atminimo lentos. Viena iš jų skirta broliams Antanui, Petrui ir Jonui Vileišiams (skulptorius Algirdas Bosas), kita – Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarams (tarp jų ir Jonui Vileišiui) atminti. Suteikti pavadinimai gatvėms: Vileišių skveras, Vilniuje; Vileišių gatvė, Mediniuose, Pasvalio apylinkės seniūnija, Pasvalio rajono savivaldybė; Vileišių gatvė, Žilpamūšyje, Saločių seniūnija, Pasvalio rajono savivaldybė. Rašytinis palikimasJonas Vileišis bendradarbiavo spaudoje, rėmė slaptą lietuviškos spaudos leidybą ir platinimą. Buvo vienas iš laikraščių „Lietuvos ūkininkas“, „Lietuvos žinios“ steigėjų, 1907 – 1909 m. laikraščio „Vilniaus žinios“ leidėjas. Rengė publikacijas laikraščiams ir žurnalams: „Varpas“ (iki 1904 m. šiame laikraštyje paskelbė 118 straipsnių), „Ūkininkas“, „Vienybė Lietuvninkų“, „Aušrinė“, „Lietuvos ūkininkas“, „Lietuvos žinios“, „Savivaldybė“, „Lietuvos aidas“, „Revue Baltique“ ir kt. Paskelbė apie 500 mokslinių ir publicistinių straipsnių. Pasirašinėjo slapyvardžiais: J. Berželis, Beržaitis, J. Birželis, Petraitis, Kurimas, J. V., J. Vil ir kt. Lietuvos Taryba, 1918 m. vasario 16 d. pasirašiusi Nutarimą dėl nepriklausomos Lietuvos valstybės atkūrimo, žinomą Lietuvos Nepriklausomybės Akto pavadinimu Jonas Vileišis – pažymėtas nuotraukojeVilnius, 1917 m. rugsėjo 25 d. | Fotografė Aleksandra JurašaitytėKauno arkivyskupijos kurijos archyvas. Alb. 18-6Lietuvos finansinės misijos nariai su Jungtinių Amerikos Valstijų komiteto atgimusiai Lietuvai remti nariais Centre sėdi – Lietuvos finansinės misijos pirmininkas Jonas VileišisBostonas, 1920 m. | Fotografas George C. StukasLietuvos centrinis valstybės archyvas. P-20570Kauno miesto burmistras Jonas Vileišis statybų pradžios iškilmėse Jonas Vileišis – stovi dešiniauKaunas, apie 1930 m. | Fotografas nenurodytasLietuvos centrinis valstybės archyvas. 0-081165 Šaltiniai ir literatūra: Aničas, Jonas. Jonas Vileišis, 1872–1942: gyvenimo ir veiklos bruožai, Vilnius: Alma litera, 1995, 672 p. Blažytė‑Baužienė, Danutė. Vileišis Jonas, Lietuvos Respublikos Seimų I (1922–1923), II (1923–1926), III (1926–1927), IV (1936–1940) narių biografinis žodynas, sudarė Aivas Ragauskas, Mindaugas Tamošaitis, Vilnius: Vilniaus pedagoginio universiteto leidykla, 2007, p. 554–556.Bukaitė, Vilma. Būsimieji Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarai Didžiajame Vilniaus Seime, Parlamento studijos, 2018, Nr. 25, p. 11–36.III (Raseinių) Apygardos Rinkimų Komisijos kandidatų sąrašai, Lietuva, 1922-09-27, p. 3. Klimavičius, Raimundas. Neįminta XX amžiaus istorijos mįslė: Vasario 16-osios pėdsakais, Vilnius: Žinija, 2003, 231 p.Lazauskaitė, Jurgita. Jonas Vileišis, Vilnijos vartai. Vilniaus apskrities kraštotyra, https://www.vilnijosvartai.lt/personalijos/jonas-vileisis/ (žiūrėta 2022-07-20). Lietuva vokiečių okupacijoje Pirmojo pasaulinio karo metais 1915–1918: Lietuvos nepriklausomos valstybės genezė, sudarė Edmundas Gimžauskas, Vilnius: Lietuvos istorijos institutas, 2006, 596 p.Lietuvos nepriklausomos valstybės atkūrimas 1917–1920 metais: idėja virsta valstybe, sudarė Vilma Bukaitė, Vilnius: Lietuvos nacionalinis muziejus, 2018, 290 p.Lietuvos Taryba ir nepriklausomos valstybės atkūrimas 1914–1920 metų dokumentuose, sudarė Alfonsas Eidintas, Raimundas Lopata, Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras, Vilnius, 2018, 817 p.Lietuvos Valstybės Tarybos protokolai 1917–1918, sudarė Alfonsas Eidintas, Raimundas Lopata, Vilnius: Mokslas, 1991, 536 p.Lopata, Raimundas. Lietuvos valstybingumo raida 1914–1918 metais, Vilnius: Mintis, 1996, 223 p.Maksimaitis, Mindaugas. Mažoji Konstituanta: Lietuvos Taryba atkuriant valstybingumą, Vilnius: Justitia, 2011, 432 p.Politinės partijos Lietuvoje 1918–1940: dokumentų rinkinys, parengė Mindaugas Tamošaitis, Artūras Svarauskas, Algis Bitautas, Vilnius: Parlamentarizmo istorijos tyrimo centras, 2020. Respublikos Prezidento aktas, Kaunas, 1933 m. vasario 2 d., Vyriausybės žinios, 1933-03-11, Nr. 407, p. 4. Seimo Rinkimų I Apygardos (Marijampolės) Komisija, Lietuva, 1922-09-22, p. 3. Skirius, Juozas. Lietuvos užatlantės diplomatija 1918–1929 metais: santykių su JAV politiniai ir ekonominiai aspektai, Vilnius, 1995, 184 p.Tamošaitis, Mindaugas. Kazys Grinius ir jo bendražygiai Lietuvos politiniame gyvenime, 1926–1940: valstiečiai liaudininkai autoritarizmo laikotarpiu, Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras, 2012, 423 p.Tamošaitis, Mindaugas. Vileišis Jonas, Lietuvos Respublikos 1918–1940 m. vyriausybių ministrų biografinis žinynas, sudarė Mindaugas Tamošaitis, Algis Bitautas, Artūras Svarauskas, Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras, 2016, p. 475–479.Terleckas, Vladas. Lietuvos bankininkai. Gyvenimų ir darbų pėdsakai 1918–1940, Vilnius, 2001. Vasario 16 šventės reikšmė: rašo Valstybės Tarybos narys Jonas Vileišis, Trimitas, 1936, vasario 13, Nr. 7.Vileišis Jonas, in: Kaluškevičius, Benjaminas ir Misius, Kazys. Lietuvos knygnešiai ir daraktoriai 1864–1904, Vilnius: Diemedžio leidykla, 2004. Vileišis Jonas, Lietuvių enciklopedija, Bostonas: Lietuvių enciklopedijos leidykla, 1966, t. 34, p. 81–82.Vileišis Jonas, Žymūs Kauno žmonės: atminimo įamžinimas, http://atminimas.kvb.lt/asmenvardis2311.html?asm=VILEI%d0IS%20JONAS (žiūrėta 2022-07-20). Vileišis, Jonas. Dėlei mūsų tautos šventės, Lietuvos ūkininkas, 1919, Nr. 5.Vileišis, Jonas. Kova dėl Vasario 16 dienos Akto, XX amžius, 1938, vasario 19, Nr. 40.Vileišių šeimos sodybos vieta, Kultūros vertybių registras, https://kvr.kpd.lt/#/static-heritage-detail/09762B58-661C-4EA7-8D80-30173398A140 (žiūrėta 2022-07-20). Vilniaus senųjų kapinių, vad. Rasų kapinėmis, komplekso Vileišių šeimos koplyčia-mauzoliejus, Kultūros vertybių registras, https://kvr.kpd.lt/#/static-heritage-detail/ce916d5c-6052-43b4-849a-61580f746007 (žiūrėta 2022-07-20). Už nuopelnus Lietuvai. D. 2, 1918–1940 metais Lietuvos Respublikos ordinais ir medaliais pažymėtų Lietuvos ir užsienio piliečių sąrašas, sudarė Vilius Kavaliauskas, Vilnius: Daigai, 2003.Antrosios Apygardos Kandidatų Seiman Sąrašas, Lietuva, 1922-09-17, p. 3. V Rinkimų Apygardos kandidatų sąrašas, Lietuva, 1922-10-06, p. 3. Lietuvos liaudies banko įstatai, Vyriausybės žinios, 1922-11-06, Nr. 113. I Seimo stenogramos: 1922-12-07 (8 posėdis), 1922-12-21 (14 posėdis), 1923-01-12 (17 posėdis), 1923-01-23 (20 posėdis), 1923-02-06 (25 posėdis), 1923-02-06 (25 posėdis), Seimo stenogramos, [Kaunas], 1922–1923. II Seimo stenogramos: 1923-06-19 (6 posėdis), Seimo stenogramos, [Kaunas], 1923–1926.Seimo atstovų sąrašo pakeitimas, Vyriausybės žinios, 1923-03-10, Nr. 125. Antrosios Apygardos Kandidatų Seiman Sąrašai, Lietuva, 1923-04-17, p. 5. V Apygardos rinkimų Seiman kandidatų sąrašai, Lietuva, 1923-04-25, p. 6. Akcinės „Varpo“ bendrovės įstatai, Vyriausybės žinios, 1926-01-27, Nr. 214. Susijusi informacija: 1918 m. vasario 16 d. Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataraiJonas VILEIŠIS (1872–1942), Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataras Parengė Vilma Akmenytė-Ruzgienė Parlamentarizmo istorinės atminties skyrius
M. Petrauskienė. Lietuvos laukia permainos
Seimo Pirmininkas nemato prasmės atidėti Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo įsigaliojimą
2005 m. balandžio 14 d. pranešimas VIR Seimo Pirmininkas Artūras Paulauskas, stingant aiškios motyvacijos, parlamentui nesiūlys ypatingos skubos svarstymo procedūros dėl Liberalų ir centro sąjungos parengtų įstatymo pataisų, pagal kurias jau priimto Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo įsigaliojimas būtų atidėtas pusei metų. Ypatingą skubą šiuo atveju turi teisę siūlyti tik Seimo Pirmininkas. Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymas įsigalios nuo 2005 metų balandžio 19 d., jo tikslas – įtvirtinti konkrečią ir tiesioginę atsakingų valstybės institucijų ir savivaldybių atsakomybę už kultūros paveldo išsaugojimą. Įsigaliojus šiam įstatymui, bus reorganizuotas daug kritikos sulaukiantis Kultūros vertybių apsaugos departamentas; jam bus suteikta visapusiškai įteisinta kontrolės funkcija. Seimo Pirmininkas reiškia įsitikinimą, kad Nekilnojamojo kultūros vertybių apsaugos įstatymo įsigaliojimas padės užkirsti kelią Lietuvos kultūros paveldo naikinimui, įtvirtins didesnę sprendimus dėl šalies paveldo objektų tolesnės ateities priimančių institucijų atsakomybę. A. Paulauskas taip pat reiškia nuostabą, kad Kultūros ministerija, atsakinga už poįstatyminių teisės aktų parengimą, iki šiol vėluoja juos parengti. Parlamento vadovas ragina Kultūros ministrą nubausti už neveiklumą asmenis, atsakingus, kad minėti teisės aktai būtų rengiami laiku. Seimo Pirmininkas pabrėžia, kad tokia situacija yra netoleruotina ir privalo būti skubiai išspręsta bei turi kuo greičiau įsigalioti visos Nekilnojamojo kultūros paveldo apsaugos įstatymo nuostatos. Seimo Pirmininko atstovas spaudai Arvydas Žilinskas
Seimo Europos informacijos centre vyks diskusija apie atsinaujinančius energijos šaltinius
2006 m. balandžio 24 d. pranešimas VIR Balandžio 26 d., trečiadienį, 14.00 val. Seimo Europos informacijos centre vyks Seimo Aplinkos apsaugos komiteto ir Seimo Europos reikalų komiteto Europos informacijos centro organizuojama „Europos savaitės“ ir Europos ateities diskusija ,,Atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo skatinimas Lietuvoje Europos energetinės sistemos kontekste“. Renginio metu sveikinimo žodį sakys Seimo Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkas Antanas Bosas, pranešimus skaitys Ūkio ministerijos Energetikos departamento direktorius Algimantas Zaremba, bendrijos „Atgaja“ pirmininkas Saulius Pikšrys, Seimo Aplinkos apsaugos komiteto pirmininko pavaduotojas Viktoras Rinkevičius, Generalinis miškų urėdas Benjaminas Sakalauskas, Lietuvos vėjo energetikų asociacijos prezidentas dr. Stasys Paulauskas ir Lietuvos pramonininkų konfederacijos Aplinkosaugos komiteto pirmininkas dr. Rimantas Budrys. Diskusijoje pakviesti dalyvauti Seimo nariai, Europos Parlamento nariai, išrinkti Lietuvoje, Seimo ir kitų valstybės institucijų tarnautojai, akademinės bendruomenės, interesų grupių, žiniasklaidos ir visuomenės atstovai. „Europos savaitės“ diskusija Seime organizuojama minint dviejų Lietuvos narystės Europos Sąjungoje metų sukaktį. Seimo Europos informacijos centras kartu su specializuotais Seimo komitetais Europos savaitę organizuoja nuo 2003 m. Diskusija taip pat siekiama prisidėti prie Europos Komisijos paskelbto plano D (demokratija, dialogas ir diskusijos), kurio pagrindu šiuo metu visose Europos Sąjungos valstybėse narėse vyksta išsamios diskusijos dėl Europos ateities, įgyvendinimo. Planu D siekiama pasiekti naują politinį bendrą sutarimą dėl tinkamos politikos, kad Europa galėtų atremti XXI amžiaus iššūkius. Diskusija „Atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo skatinimas Lietuvoje Europos energetinės sistemos kontekste“ vyks Seimo Europos informacijos centre (Seimo III rūmai, Gedimino pr. 53, Vilnius). Norinčius dalyvauti prašome registruotis tel. (8~5) 239 6000 arba el. paštu eic@lrs.lt Maloniai kviečiame dalyvauti žiniasklaidos atstovus! PROGRAMA 13.50–14.00 Registracija 14.00–14.05 Seimo Aplinkos apsaugos komiteto pirmininko Antano BOSO sveikinimo žodis. 14.05 – 14.25 „ES atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo politika ir šių išteklių panaudojimas Lietuvoje“. Pranešėjas – Ūkio ministerijos Energetikos departamento direktorius Algimantas ZAREMBA. 14.25–14.40 „Nevyriausybinių organizacijų požiūris į atsinaujinančių energijos šaltinių plėtrą Lietuvoje“. Pranešėjas – bendrijos „Atgaja“ pirmininkas Saulius PIKŠRYS. 14.40–14.55 „Biokuro gamybos ir naudojimo problemos ir perspektyvos Lietuvoje“. Pranešėjas – Seimo Aplinkos apsaugos komiteto pirmininko pavaduotojas Viktoras RINKEVIČIUS. 14.55–15.10 ,,Atsinaujinantys biokuro ištekliai valstybiniuose miškuose“. Pranešėjas – Generalinis miškų urėdas Benjaminas SAKALAUSKAS. 15.10–15.20 „Lietuvos atsakingosios vėjo energetikos perspektyvos“. Pranešėjas – Lietuvos vėjo energetikų asociacijos prezidentas dr. Stasys PAULAUSKAS. 15.20–15.30 „Energijos gamyba iš biodegraduojančių atliekų“. Pranešėjas – Lietuvos pramonininkų konfederacijos Aplinkosaugos komiteto pirmininkas dr. Rimantas BUDRYS. 15.30 - 16.00 Diskusija, diskusijos apibendrinimas. Seimo Europos informacijos centras Jurga Valančiūtė, tel.: 2396594
Seime lankysis Gruzijos Parlamento narių delegacija
2018 m. rugsėjo 17 d. pranešimas žiniasklaidai Rugsėjo 16–20 dienomis Lietuvoje su darbo vizitu lankosi Gruzijos Parlamento narių delegacija, atvykusi susipažinti su Lietuvos Respublikos demokratinėmis reformomis ir euroatlantinės integracijos patirtimi. Rugsėjo 18 d., antradienį, 9 val. Algirdo Mykolo Brazausko salėje (Seimo I rūmai) įvyks Seimo Pirmininko pavaduotojos Irenos Degutienės, 11 val. – Seimo Biudžeto ir finansų, Audito, Ekonomikos komiteto narių, o 14 val. – Seimo Etikos ir procedūrų komisijos narių susitikimai su Gruzijos Parlamento narių delegacija. Rugsėjo 19 d., trečiadienį, 11 val. Prezidento salėje (Seimo I rūmai) numatytas delegacijos susitikimas su Seimo Žmogaus teisių komiteto nariais, 12 val. Algirdo Mykolo Brazausko salėje – susitikimas su Seimo Užsienio reikalų komiteto nariais, 15 val. Algirdo Mykolo Brazausko salėje – susitikimas su Seimo Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto nariais. Pirmadienį jau įvyko susitikimas su užsienio reikalų viceministru Dariumi Skusevičiumi, taip pat su Europos Komisijos atstovybės Lietuvoje vadovu Arnoldu Pranckevičiumi. Vizito Lietuvoje metu taip pat numatyta susitikti su Vyriausiosios tarnybinės etikos komisijos ir Valstybės kontrolės atstovais. Parengė Informacijos ir komunikacijos departamento Spaudos biuro vyriausioji specialistė Monika Kutkaitytė Tel. (8 5) 239 6666, el. p. monika.kutkaityte@lrs.lt
Seimo nario Dainiaus Gaižausko 2017 m. birželio 23 d., penktadienio, darbotvarkė
Arkivyskupui Sigitui Tamkevičiui bus įteikta Laisvės premija
SRK 2024-05-08 sprendimas Nr. 111-S-10 „Dėl sveikatos priežiūros įstaigų tinklo pertvarkos eigos Utenos apskrityje ir pasiūlymų sveikatos priežiūros prieinamumui didinti“
Oficiali Seimo Pirmininko Artūro Paulausko penktadienio, rugsėjo 27 d., darbotvarkė
Rugsėjo 26 d Rugsėjo 26 d. pranešimas VIR Seimo Pirmininkas lankysis Klaipėdoje, Šilutėje. 11.15 val. Seimo Pirmininkas susitiks su Klaipėdos prekybos, pramonės ir amatų rūmų nariais. (viešbutyje „Klaipėda“, N. Sodo g. 1) 12.00 val. Seimo Pirmininko spaudos konferencija (viešbutyje „Klaipėda“, N. Sodo g. 1). 13.00 val. Seimo Pirmininkas dalyvaus ekologiškai švaraus kuro etanolio gamybos linijos atidarymo ceremonijoje (SPAB „Stumbras“ Šilutės gamykloje). Seimo Pirmininko atstovas spaudai Arvydas Žilinskas
Seimo Demokratų frakcijos „Vardan Lietuvos“ pranešimas: „Pirmosios pagalbos darbuotojai: „Lietuvoje gaivinti žmogaus nemoka apie 45 proc. gyventojų, o Skandinavijoje viešai sunegalavę asmenys „ištraukiami“ beveik visada“
2022 m. birželio 29 d. pranešimas žiniasklaidai Seimo kanceliarijos nuotrauka (aut. Viktorija Chorna) Trečiadienį Seime būriavosi greitosios medicinos pagalbos darbuotojai. Jie čia atvyko Seimo narių Jurgitos Sejonienės ir Tomo Tomilino kvietimu surengti pirmosios pagalbos bei gaivinimo mokymus Seimo nariams ir kanceliarijos darbuotojams. Mokymai skirti ne tik žinių atnaujinimui, bet ir Seimo narių, kurie jau rudenį spręs dėl greitosios pagalbos reformos, priartinimui prie to, ką kasdien patiria šie darbuotojai. „Šiandien išgirdome labai svarbų dalyką – pirmosios 3–4 minutės yra lemtingos „auksinės“ ar net „platininės“. Turime suprasti, kad šie darbuotojai tokių lemtingų minučių per dieną turi ne vieną porą. Kiekvienas iškvietimas gali būti toks, kuriame nuo tavo reakcijos greičio priklauso kito gyvybė. Todėl labai svarbūs keli dalykai, pirma, kad kuo daugiau Lietuvos gyventojų sugebėtų tinkamai atlikti gaivinimą, o antra – šių darbuotojų socialinės teisės. Tai yra mūsų pirmieji kasdienio mūšio lauke atsiduriantys asmenys, todėl svarbu, kad jie būtų pailsėję ir pasiruošę. Man labai patinka Arestovičiaus mintis: „Politikas pats turi pamatyti ir bent kažkiek patirti dalykus, dėl kurių daro sprendimus.“ Todėl labai džiaugiuosi, kad darbuotojai sutiko ateiti ir parodyti menką dalį to, ką turime žinoti, tuo labiau, kad rudenį spręsime dėl greitosios pagalbos reformos“, – kalbėjo Demokratų frakcijos „Vardan Lietuvos“ narys T. Tomilinas. Kol kas greitosios pagalbos darbuotojus vienijanti profesinė sąjunga „Solidarumas“ ir Sveikatos apsaugos bei Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos ieško bendros kalbos dėl papildomų socialinių garantijų darbuotojams. Medikai prašo įvertinti nuolatinį psichologinį ir fizinį krūvį, kuris jiems tenka, ir leisti išeiti į pensiją anksčiau. Tačiau ministerijos ieško alternatyvių sprendimų. Derybos vyksta aktyviai ir tai nuteikia optimistiškai. „Šie darbuotojai per savo iškvietimus pabūna įvairiose rolėse – socialiniais darbuotojais, gydytojais, sunkumų kilnotojais, neretai patiria ir smurtą. Jau nekalbu apie tai, kiek per juos kiekvieną dieną „praeina“ pykčio, liūdesio, ašarų. Šiandien gavome pakilnoti ir dalį jų aparatūros. Tai įsivaizduokite prie 30 laipsnių karščio darbuotoją, kuris važiuoja į ketvirtą savo iškvietimą per paskutines pora valandų ir į penktą aukštą tempia papildomai 20 kilogramų įrangos. Tai yra nežmoniški krūviai, sumaišyti su didele įtampa. Lietuva negatyviai „pirmauja“ ties išvengiamu mirtingumu. Jei norime gerinti statistiką, tuo labiau ministerijai tolinant sveikatos apsaugos įstaigas, turime gerinti darbo sąlygas greitosios pagalbos darbuotojams“, – užbaigė Seimo narys T. Tomilinas. Priminsime, kad Seime surengtuose mokymuose dalyvavo daugiau nei 70 Seimo kanceliarijos darbuotojų ir Seimo narių. Jais buvo siekiama atnaujinti žinias ir padėti suprasti, kaip teisingai suteikti skubiąją medicinos pagalbą ištikus nelaimei. Daugiau informacijos: Demokratų frakcijos „Vardan Lietuvos“ referentas (atstovas spaudai) Kęstutis Butvydas El. p. kestutis.butvydas@lrs.lt, mob. 8 612 22 573
Utenos meno mokyklos absolventų darbų paroda, skirta Utenos miesto gimtadieniui (II RŪMŲ PARODŲ GALERIJA, laisvas įėjimas)
2020 m. rugsėjo 2 d. pranešimas žiniasklaidai Rugsėjo 4 d., penktadienį, 12:30 val. Seimo II rūmų parodų galerijoje (laisvas įėjimas nuo upės pusės) bus pristatyta Utenos meno mokyklos dailės skyriaus mokinių baigiamųjų darbų paroda, skirta Utenos miesto 759-ajam gimtadieniui. Paroda eksponuojama 2020 m. rugsėjo 2 – 15 dienomis. Parodą atvers jos iniciatorius Seimo narys Edmundas Pupinis, žodį tars Utenos meno mokyklos direktoriaus pavaduotojas ugdymui Giedrius Mazūras, darbų autoriai, koncertuos Utenos meno mokyklos muzikos skyriaus mokiniai. Utenos meno mokykla įkurta 2017 m., buvusią Dailės mokyklą prijungus prie Muzikos mokyklos. Mokyklos misija – teikti neformaliojo dailės ir muzikinio ugdymo paslaugas tenkinant individualius mokinių pažinimo ir saviraiškos poreikius, mokyti meno paslapčių visus, kurie to nori novatoriškoje, atviroje visoms meno kryptims aplinkoje. Mokinių meninę raišką užtikrina dailinio ugdymo branduolio dalykai: piešimas, tapyba (spalvinė raiška), kompozicija, grafika, dizaino pagrindai, skulptūra, keramika, meno istorija ir teorija, projektinė, programinė veikla, pasirenkamieji dalykai. Meno mokyklos mokiniai savo meniniais pasiekimais garsina ne tik Utenos miestą, bet ir Lietuvą – mokyklos absolventai yra žymūs šalies kūrėjai, menininkai, o moksleiviai – įvairių tarptautinių konkursų laureatai. „Rudens pradžia Seime be Utenos meno mokyklos moksleivių darbų parodos jau tampa nebeįsivaizduojama. Džiugu, kad dalis Utenos miesto šventės pasiekia ir sostinę, kur Seimo lankytojai kiekvienais metais turi progą iš naujo grožėtis jaunųjų menininkų kruopščiai paruoštais darbais. Neabejoju, jog meno mokykloje skiepijamos kūrybiškumo, atsakomybės, tolerancijos vertybės mokiniams praverčia ne tik meno pasaulyje, bet ir kasdieniame gyvenime“, – teigė Seimo narys Edmundas Pupinis. Parengė Informacijos ir komunikacijos departamento Ryšių su visuomene skyriaus vyriausioji specialistė Asta Markevičienė, tel. (8 5) 239 6202, el. p. asta.markeviciene@lrs.lt
Seimo narys Dainius Kepenis dalyvaus renginiuose Kretingoje
2017 m. rugsėjo 29 d. pranešimas žiniasklaidai Seimo Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcijos, Seimo Sveikatos reikalų komiteto narys Dainius Kepenis rugsėjo 30 d., šeštadienį, 12 val. dalyvaus tradicinėje ūkininkų, amatininkų, tautodailininkų Rudens derliaus ir Moliūgo šventėje Kretingoje, susitiks su bendruomenių atstovais, gražiausiai rajone besitvarkančių sodybų šeimininkais (Rotušės aikštė, Kretinga). Spalio 1 d., sekmadienį, 12 val. parlamentaras dalyvaus labdaringoje akcijoje – solidarumo bėgime „Šv. Pranciškaus taurė“, kuris skirtas atkreipti visuomenės dėmesį į socialinių problemų prevenciją, socialinės atskirties grupes bendruomenėje ir paremti vienintelę visame pajūrio regione labdaros valgyklą „Rūpestėliai“ (Rotušės aikštė, Kretinga). Daugiau informacijos: Seimo nario Dainiaus Kepenio padėjėja-sekretorė Irena Ramelytė Tel. (8 5) 239 6603, el. p. irena.ramelyte@lrs.lt
Seimo Pirmininkas TS-LKD suvažiavime teigė: „Demokratijos pagrindas – partijos“
2018 m. gegužės 12 d. pranešimas žiniasklaidai Seimo Pirmininkas Viktoras Pranckietis dalyvavo Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų (TS-LKD) partijos XXIII suvažiavime. „Tikiu demokratija ir tikiu, kad jos pagrindas – partijos. Tėvynės sąjunga-Lietuvos Krikščionys demokratai yra išskirtinis demokratiškos partijos pavyzdys, nes jos viduje yra suvienytos net kelios buvusios savarankiškos politinės jėgos. Šioje sąjungoje egzistuoja kelios ryškios politinės nuomonės, tačiau jos yra suvienijamos į vieną poziciją. Tai yra šios partijos išskirtinumas Lietuvos partiniame pasaulyje“, – teigė Seimo Pirmininkas sveikindamas suvažiavimo dalyvius. Seimo Pirmininkas kalboje prisiminė ir Sąjūdžio 30-metį. „Sąjūdis buvo ne tik TS-LKD partijos ištakos, jis davė pradžią visai Lietuvos partinei sistemai“, – teigė Seimo Pirmininkas. Seimo Pirmininkas pareiškė pagarbą Sąjūdžio dalyviams ir padėkojo už tai, kad dėl jų visa Lietuva buvo tapusi Sąjūdžiu. Suvažiavimo dalyviams jis palinkėjo bendradarbiauti ir sutelkti jėgas. „Kaip teigė prof. Vytautas Landsbergis, pirmas demokratijos principas yra tolerancija, gyvuojanti kritiniuose idėjų mainuose. Nūdienos aktualijų kontekste, vadovaukimės tuo, išlikime kritiški, ne vien kritikuojantys. Mainykimės idėjomis“, – teigė Seimo Pirmininkas Viktoras Pranckietis. Daugiau informacijos Seimo Pirmininko padėjėjas Paulius Žeimys Tel. (8 5) 239 6030, mob. 8 61226440 El. p. paulius.zeimys@lrs.lt
Lietuvos Respublikos Seimo ir Pasaulio lietuvių bendruomenės komisijos posėdis (2014-06-17 vaizdo įrašas) I DALIS (Lietuvių kalba) II DALIS (Lietuvių kalba) III DALIS (Lietuvių kalba)
Seimo narės D. Bekintienės pranešimas: puota maro metu nepriimtina
Seimo narė Danutė Bekintienė šiandien kreipėsi į Vyriausybę dėl numatyto finansavimo persvarstymo Varėnoje statomam daugiafunkciniam sporto, pramogų, konferencijų, parodų, turizmo ir aktyvaus poilsio centrui. Varėnos rajono savivaldybės administracija 2008 metais pradėjo įgyvendinti investicijų projektą „Varėnos miesto daugiafunkcinio sporto, pramogų, konferencijų, parodų, turizmo ir aktyvaus poilsio centro statyba“, kurio kaina numatyta 30,416 mln. litų finansuojant iš valstybės biudžeto. Akivaizdu, kad ši gigantiška statyba negali būti prioritetinė miestui, kuriame gyvena 10 tūkst. žmonių. Abejotina, ar pritrauks lankytojų toks centras nedideliame miestelyje, kai septynis kartus daugiau gyventojų turinčiame Alytuje, esančiame 48 km nuo Varėnos, Sporto ir rekreacijos centro išlaikymas dalinai dotuojamas iš savivaldybės lėšų. „Prašau pateikti informaciją, ar skiriant finansavimą iš valstybės biudžeto Varėnos miesto daugiafunkcinio sporto, pramogų, konferencijų, parodų, turizmo ir aktyvaus poilsio centro statybai buvo atliktas ekonominis vertinimas nustatant, per kiek laiko ir kokiomis formomis atsipirks valstybės investicijos, kiek kainuos centro eksploatavimas ir kokiomis lėšomis bus dengiamos eksploatavimo išlaidos esant nepakankamam lankytojų srautui“, – kreipimesi rašo Seimo narė, atkreipdama dėmesį, kad šie klausimai kyla ir daugeliui Varėnos savivaldybės tarybos narių, kurie taip pat abejoja, ar toks daugiafunkcinis kompleksas Varėnai bus ekonomiškai naudingas. Pasak D. Bekintienės, atsižvelgiant į tai, jog 2010 metų biudžete finansavimas daugiafunkcinio centro statybai nebuvo skirtas, tačiau statybos vykdomos, tikslinga atlikti nepriklausomą projekto įgyvendinimo auditą. „Būtina nustatyti, ar tokiu būdu nepažeidžiama finansinė drausmė ir nedaromas Vyriausybei spaudimas. Finansinio sunkmečio sąlygomis viename seniausių gyventojų amžiumi Lietuvos rajonų statyti gigantišką objektą pramogoms nėra tikslinga. Tai panašu į puotą maro metu“, – sako D. Bekintienė. Parlamentarė siūlo stabdyti statybos darbus ir 2011 metų biudžete numatytus 2,5 mln. litų palikti Kūno kultūros ir sporto departamento prie Vyriausybės žinioje. Seimo narės D. Bekintienės raštas dėl daugiafunkcinio centro Varėnoje . Seimo TS-LKD frakcijos Viešųjų ryšių tarnyba Tel. 8 5 239 6275 E. paštas tsfrakcija@lrs.lt
Lietuvos Respublikos liberalų sąjūdžio ir “Už Lietuvą be kabučių” atstovai aptars viešojo intereso gynimo problemas bei galimus jų sprendimo variantus
Bendro Europos reikalų ir Užsienio reikalų komitetų 2013 kovo 13 d. uždaro posėdžio protokolo išrašas
Seimo nario Eugenijaus Sabučio pranešimas: Artėjantis šildymo sezonas žada rekordines sąskaitas gyventojams, o energetikams dar didesnius pelnus. Ar tai normalu?
2022 m. liepos 28 d. pranešimas žiniasklaidai (daugiau naujienų) Šiuo metu jau net neverta abejoti, kad dėl Europą ištikusios energetikos krizės, Lietuvos ir vėl lauks itin sunkus šildymo sezonas. Verta prisiminti, kad praėjusi žiema buvo bene brangiausia per dešimtmetį – centralizuotos šilumos kaina gyventojų sąskaitose vidutiniškai didėjo daugiau nei 70 proc. Dar niūresni skaičiai prognozuojami ateinančiai žiemai. Pačiomis optimistiškiausiomis prognozėmis šildymas mūsų valstybėje šį sezoną brangs 20 proc. daugiau lyginant su praėjusiais metais, o šildymo kaina Vilniuje veikiausiai išaugs net trečdaliu ar dar daugiau. Brangsta ne tik centinis šildymas. Natūralu, kad kainų bumas neaplenkė ir elektros bei dujų rinkų. Kiekvieną mėnesį galime stebėti oficialius pranešimus, kad vidutinė elektros kaina dėl įvairiausių priežasčių Lietuvoje pasiekia vis naujas aukštumas, o dėl rinkose besiformuojančių aukštų dujų ir biokuro kainų padėtis šiame sektoriuje išlieka itin įtempta ir sunkiai nuspėjama. Žinoma, tokios tendencijos nieko teigiamo nežada ne tik vartotojams, kurie šilumą gauna centralizuotai, bet ir tiems gyventojams, kurie namus šildosi dujomis ir elektra. Būtent ši vartotojų grupė yra mažiausiai apsaugota valstybės ir į didesnį kompensacinį mechanizmą net negali pretenduoti. Iki šios dienos net nėra išsamių paskaičiavimų, kiek kartų šiems gyventojams išaugs sąskaitos už suvartotą elektrą ir dujas. Kol kas aišku viena, valstybei priklausančios „Ignitis grupės“ visuomeninės elektros kainos nuo liepos padidėjo beveik dvigubai, o dujų kubinio metro kaina didėja nuo 27,5 proc. iki 41,5 proc. Tiksli kaina, žinoma, priklauso nuo dujų suvartojimo kiekio, nes vieni gyventojai jas naudoja maistui gaminti, kiti – šildytis savo būstą. Verta pabrėžti, kad nauji ir smarkiai išaugę tarifai pateikiami jau su Vyriausybės patvirtinta subsidija. Jau anksčiau buvo skelbta, kad, siekdama sumažinti elektros ir dujų kainų augimo įtaką galutinėms vartotojų sąskaitoms, Vyriausybė patvirtino tvarką, kaip gyventojams iš dalies bus kompensuojamos elektros ir dujų kainos. Žinoma, toks Vyriausybės žingsnis yra sveikintinas. Ypač dėlto, kad buvo susizgribta laiku, nes pavyzdžių dėl dešiniųjų valdžios visiško neveiksnumo reaguoti į energijos kainų šuolį jau matėme ne vieną kartą. Tereikia atsiminti jų trypčiojimą dėl nulinio PVM tarifo įvedimo centriniam šildymui. Galime prisiminti ir tai, kad dar praėjusiais metais, kai rinkos jau pradėjo signalizuoti apie žaliavų kainų beprecedentį augimą, premjerė Ingrida Šimonytė net buvo pareiškusi, kad kainų augimas nuo Vyriausybės nepriklauso ir valdantieji į tą procesą nesikiš. Todėl šiais metais ministrų kabineto priimti sprendimai atrodo protingesni ir, svarbiausia, nebeapsimetinėjant, kad jokios kainų krizės nėra. Bet ar visos įmanomos priemonės jau tikrai išnaudotos? Ar įvesti elektros, dujų ir šildymo kainų šuolio subalansavimui skirti mechanizmai yra pakankami? Atsakymas vienareikšmiškas – tikrai ne. Taip galima teigti dėl kelių esminių priežasčių. Pirma, įvesta kompensavimo tvarka galios tik iki šių metų pabaigos. Visiškai nekalbama apie kitus žiemos mėnesius, todėl norisi paklausti, kaip bus tada, juk šildymo sezonas tęsiasi iki vėlyvo pavasario, o sausis ir vasaris tradiciškai laikomi pačiais šalčiausiais mėnesiais, kada vartotojams tenka pakloti didžiausias sumas. Vyriausybė šioje vietoje tyli ir suka uodegą, prisidengdama nerišliais pamąstymais apie bendrus ES sprendimus, kurie neaišku, ar apskritai bus priimti. Vietoje to, tiek energetikos ministras, tiek pati premjerė turėtų pradėti rimtai svarstyti kitas dar neišnaudotas galimybes, nes jie savo rankose vis dar turi nepasitelktų svertų, kurie leistų ženkliai sumažinti gyventojams tenkančią naštą ar bent jau išlaikyti energijos kainas tame pačiame lygyje, koks buvo praėjusį šildymo sezoną. Kalbu apie valstybinių energetikos įmonių pelningumo peržiūrą ir jų tiesioginę socialinę atsakomybę šios energijos kainų krizės akivaizdoje. Socialdemokratų frakcija jau anksčiau garsiai kalbėjo apie galimybes panaudoti dalį valstybinių įmonių grynojo pelno, siekiant subsidijuoti šildymo, elektros energijos ar dujų kainų padidėjimą galutiniams vartotojams. Deja, bet visi šie racionalūs pasiūlymai atsitrenkė į valdančiųjų užsitvertą sieną. Bet problema niekur nedingo, ji tik paaštrėjo, todėl tikrai vertėtų grįžti prie šio klausimo ir bent jau šiais metais, kai vartotojai vis dar susiduria su neregėtu energijos kainų šuoliu, valstybinių įmonių pelną nukreipti ne į dividendus ar investicijas, o būtent į kylančių kainų amortizavimą. Reikėtų suprasti ir įsisąmoninti vieną svarbų aspektą – Lietuvos gyventojai susiduria su didžiausia infliacija per pastaruosius 25 metus, o šiam rekordiniam kainų augimui didžiausią įtaką daro energijos žaliavų kainos, todėl valstybės valdomų įmonių, ypač tokių natūralių monopolijų, kaip energetikos bendrovės, pagrindinis tikslas šiuo metu turėtų būti ne besaikio pelno vaikymasis, o tenkančios naštos pasidalinimas su vartotojais. Tai turėtų būti svarbiausias jų tikslas, o lėšų šiam tikslui pasiekti tikrai yra. Reikia tik prisiminti anksčiau skelbtą informaciją, iš kurios matyti, kad valstybinė energetikos įmonė „Ignitis grupė“ per pirmąjį šių metų ketvirtį uždirbo 46,8 mln. eurų grynojo pelno – beveik 9 proc. daugiau nei tuo pačiu laikotarpiu prieš metus. Beje, šiuo metu oficialiai galima susipažinti tik su pirmųjų trijų mėnesių bendrovės rezultatais. Artimiausiu metu jau turėtų pasiekti naujesni duomenys, kuriuose atsispindės pusmečio pajamos ir grynieji pelnai. Net nereikia abejoti, kad turėtume išvysti šimtamilijonines sumas, juolab, pati „Ignitis grupė“ yra patikslinusi savo prognozes – padidino šių metų koreguoto grynojo pelno prognozę iki 330–360 mln. eurų. Ankstesnė jų prognozė buvo 290–335 mln. eurų. Net ir mažiausias žinias apie ekonominius procesus turintis žmogus galėtų pasakyti akivaizdžią tiesą – energetinė krizė, užklupusi senąjį žemyną, praktiškai nedearo įtakos energetikos įmonių finansams. Žinoma, kritikai pasakys: didesnis grynasis pelnas reiškia didesnius dividendus į valstybės biudžetą, per kurį valstybė gali perskirstyti gautus šių įmonių dividendus atskiroms išlaidų eilutėms. Kritikams šioje vietoje galiu atsakyti, kad sumokamų dividendų suma yra palyginti nedidelė, ji valstybės biudžete tiesiog pasimeta, o gyventojai praktiškai nejaučia jos poveikio, kokį galėtų pajusti, jeigu jiems tiesiogiai kas mėnesį mažėtų elektros, dujų ar šildymo išlaidos. Neužmirškime ir to fakto, kad bendrovės „Ignitis“ bei kitų energetikos įmonių pelno peržiūra buvo ir VERT akiratyje. Tą buvo patvirtinęs ir šios institucijos vadovas. Tuometiniai jo teiginiai apie įstatyminės bazės pakeitimus, kurie leistų įmonių pelną naudoti kaip tiesioginę subsidiją galutiniams vartotojams, taip ir liko tik žodžiais. Realių veiksmų nebuvo imtasi. Matyt, ir dėlto, kad pati Vyriausybė nerodė didelio entuziazmo apkarpyti šios bendrovės viršpelnius. Todėl dar kartą norisi pakartoti, kad valstybinės įmonės nebeturėtų piktnaudžiauti padėtimi rinkoje ir didinti pelnus, vien padidindamos kainas vartotojams. Jos nebegali stovėti nuošalyje ir vykstantį procesą stebėti tik svečio teisėmis, nes šiuo metu už Vyriausybės nenorą išnaudoti visas priemones bei minėtų įmonių žūtbūtinį norą nusišalinti nuo kainų augimo suvaldymo turi mokėti visi gyventojai. Daugiau informacijos: Eugenijus Sabutis Lietuvos socialdemokratų partijos frakcijos Seime seniūno pavaduotojas Tel.: (8 5) 239 6979, mob. 8 698 42 633 El. p. eugenijus.sabutis@lrs.lt
2012-06-06 d. SPRENDIMAS DĖL ŽIEMINIŲ ŠILTNAMIŲ VEIKLOS 2012 m. birželio 6 d. Nr. 110-S-9
SPRENDIMAS DĖL ŽIEMINIŲ ŠILTNAMIŲ VEIKLOS 2012 m. birželio 6 d. Nr. 110-S-9 Vilnius Kaimo reikalų komitetas, apsvarstęs šalies žieminių šiltnamių veiklos perspektyvas, konstatuoja, kad spartus energetinių išteklių brangimas (kuris gaminamos produkcijos savikainos struktūroje siekia iki 60 proc.) didina šios šakos nuostolingumą ir dėl blogėjančių ekonominį gyvybingumą apibūdinančių rodiklių šios įmonės negalės dalyvauti naujojo finansinio 2014-2020 metų laikotarpio įmonių modernizavimo priemonėse. Kaimo reikalų komitetas n u s p r e n d ž i a: Pasiūlyti Vyriausybei: 1. Siekti susitarimo tarp Žemės ūkio, Finansų ir Energetikos ministerijų dėl dalies išlaidų už įsigytus energetinius išteklius kompensavimo mechanizmo taikymo žieminiams šiltnamiams ir visam žemės ūkio sektoriui. 2. Išnagrinėti galimybes atpiginti Lietuvos elektrinės tiekiamą šiltą vandenį UAB „Kietaviškių gausa“. 3. Apie priimtus sprendimus iki 2012 m. birželio 25 d. informuoti Seimo Kaimo reikalų komitetą. Komiteto pirmininkas Edmundas Pupinis
Ekonomikos komiteto pirmininku išrinktas Dainius Budrys
2008 m. lapkričio 19 d. pranešimas VIR Lapkričio 19 d. Ekonomikos komitetas, remiantis Seimo statuto 46 straipsnio nuostatomis ir Seimo Seniūnų sueigos 2008-11-19 nutarimu Nr. 3, išrinko Dainių Budrį komiteto pirmininku. Šiai kandidatūrai dar turi pritarti Seimas. Rima Petkūnienė, EK biuro padėjėja (239 67 59)
Viešųjų pirkimų skyriaus uždaviniai ir funkcijos
VEIKLOS ADMINISTRAVIMO DEPARTAMENTO VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ SKYRIAUS UŽDAVINIAI IR FUNKCIJOS Pagrindiniai Skyriaus uždaviniai: 1. užtikrinti, kad Seimo kanceliarijos planuojami prekių, paslaugų ar darbų viešieji pirkimai būtų organizuojami ir atliekami pagal Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo ir kitų teisės aktų reikalavimus, siekiant sudaryti prekių, paslaugų ir darbų pirkimo sutartis, efektyviai ir racionaliai naudojant Seimo kanceliarijos lėšas ir Seimo kanceliarijos valstybės tarnautojų (toliau – tarnautojai) ir darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, (toliau – darbuotojai) darbo laiką; 2. užtikrinti sklandų Seimo kanceliarijos viešųjų pirkimų komisijų ir viešuosius pirkimus organizuojančių ir atliekančių pirkimų organizatorių darbą; 3. vykdyti prevencines priemones viešųjų pirkimų srityje, siekiant didinti viešųjų pirkimų efektyvumą ir mažinti Viešųjų pirkimų įstatyme nustatytos viešųjų pirkimų vykdymo tvarkos pažeidimų galimybę. Skyrius, įgyvendindamas pavestus uždavinius, atlieka šias funkcijas: 1. analizuoja Seimo kanceliarijos padalinių metinėse paraiškose pateiktą informaciją apie numatomus inicijuoti viešuosius pirkimus, priskiria pirkimų kodus prekių ir paslaugų pirkimams bei paslaugų kategorijas paslaugų pirkimams, parenka numatomo pirkimo būdą, nustatyta tvarka ir terminais rengia Seimo kanceliarijos metinio pirkimų plano ir jo pakeitimo projektus ir teikia tvirtinti Seimo kancleriui; 2. apskaičiuoja numatomas prekių, paslaugų ir darbų vertes, tvarko Seimo kanceliarijos viešųjų pirkimų verčių apskaitą; 3. tvarko mažos vertės pirkimų, pirkimų, atliktų Centrinės viešųjų pirkimų informacinės sistemos priemonėmis, pirkimų iš Viešųjų pirkimų įstatymo 91 straipsnyje nurodytų įmonių ir pirkimų, kuriems taikyti aplinkos apsaugos kriterijai, apskaitą; 4. Viešųjų pirkimų įstatymo nustatyta tvarka ir terminais teikia Viešųjų pirkimų tarnybai viešųjų pirkimų skelbimus, ataskaitas apie atliktus pirkimus; 5. Viešųjų pirkimų įstatymo nustatyta tvarka ir terminais rengia ir skelbia Seimo kanceliarijos supaprastintų viešųjų pirkimų taisykles, planuojamų atlikti viešųjų pirkimų suvestinę, viešųjų pirkimų technines specifikacijas, skelbimus, skelbia laimėjusių dalyvių pasiūlymus, sudarytas pirkimo sutartis, pirkimo sutarties sąlygų pasikeitimus, viešųjų pirkimų ataskaitas ir kitus dokumentus, informuoja apie pradedamus organizuoti viešuosius pirkimus, nustatytus laimėtojus, ketinamas sudaryti ir sudarytas prekių, paslaugų ar darbų pirkimo sutartis; 6. atlieka Centrinės viešųjų pirkimų informacinės sistemos administratoriaus, atsakingo už Seimo kanceliarijos vykdomus pirkimus, funkcijas; 7. atlieka už pirkimų vykdymą naudojantis centrinės perkančiosios organizacijos elektroniniu katalogu atsakingo asmens funkcijas, Seimo kanclerio pavedimu tiesiogiai atlieka prekių, paslaugų ar darbų pirkimus naudodamasis šiuo katalogu; 8. prižiūri, kad Seimo kanceliarijos viešųjų pirkimų komisijų ir Viešųjų pirkimų pretenzijų nagrinėjimo komisijos nariai, ekspertai ir pirkimų organizatoriai prieš pradėdami darbą pasirašytų konfidencialumo pasižadėjimą ir nešališkumo deklaraciją, saugo pasirašytus viešuosius pirkimus vykdančių asmenų konfidencialumo pasižadėjimus ir nešališkumo deklaracijas, tvarko kitus Seimo kanceliarijos atitinkamų metų dokumentacijos plane Skyriui priskirtus su viešaisiais pirkimais susijusius registrus; 9. registruoja Seimo kanceliarijos padalinių pateiktas pirkimų paraiškas ir siūlo Seimo kancleriui, kuriai viešųjų pirkimų komisijai ar pirkimų organizatoriui pavesti atlikti pirkimų paraiškoje nurodytą pirkimą; 10. rengia Seimo kanclerio įsakymų, susijusių su organizuojamais ir atliekamais viešaisiais pirkimais, projektus; 11. organizuoja viešųjų pirkimų komisijų darbą: rengia posėdžius, organizuoja susirašinėjimą su tiekėjais, atlieka kitus veiksmus, reikalingus viešųjų pirkimų komisijoms tinkamai atlikti jų darbo reglamente nustatytas funkcijas; 12. teikia Viešųjų pirkimų pretenzijų nagrinėjimo komisijai informaciją, reikalingą argumentuotiems siūlymams dėl tiekėjų pateiktų pretenzijų parengti, pakviestas dalyvauja šios komisijos posėdžiuose; 13. kartu su kitais Seimo kanceliarijos padaliniais nagrinėja tiekėjų pareikštus ieškinius ir rengia atsiliepimus į juos, Seimo kanclerio pavedimu dalyvauja šių ginčų teismo procesuose; 14. vadovaudamasis Viešųjų pirkimų įstatymo reikalavimais, pirkimų dokumentuose ir tiekėjų pasiūlymuose nustatytomis pirkimo sąlygomis, rengia viešųjų pirkimų komisijų atliktų pirkimų sutarčių projektus; 15. rengia pirkimo sutarčių keitimo projektus, prireikus – kreipimųsi į Viešųjų pirkimų tarnybą projektus; 16. teikia Seimo kancleriui ir viešąjį pirkimą inicijavusiam padaliniui informaciją apie viešojo pirkimo procedūrų eigą; 17. analizuoja tarnautojų ir darbuotojų, dalyvaujančių visuose pirkimų proceso etapuose, poreikį ir teikia siūlymus Seimo kancleriui dėl pirkimų organizatorių, viešųjų pirkimų komisijų, Viešųjų pirkimų pretenzijų nagrinėjimo komisijos narių ir kitų Seimo kanceliarijos pirkimų procese dalyvaujančių asmenų skyrimo; 18. analizuoja informaciją apie atliekamus viešuosius pirkimus, atlieka galimų rizikos veiksnių vertinimą ir informuoja Seimo kanclerį arba jo įgaliotą asmenį apie rizikingiausius nepasibaigusius pirkimus arba atskirus jų etapus; 19. peržiūri ir įvertina padalinių pateiktus motyvus neatlikti centrinės perkančiosios organizacijos elektroniniame kataloge siūlomų prekių, paslaugų ar darbų pirkimo; 20. įvertina pirkimų organizatorių teisę atlikti pirkimus ir pasirinktų pirkimų būdų teisėtumą, pagal kompetenciją tikrina, kaip pirkimų organizatoriai laikosi Seimo kanclerio nustatytos viešųjų pirkimų atlikimo tvarkos; 21. konsultuoja padalinius dėl motyvų neatlikti centrinės perkančiosios organizacijos elektroniniame kataloge siūlomų prekių, paslaugų ar darbų pirkimo pateikimo, pirkimų organizatorius dėl pirkimų būdų pasirinkimo; 22. atlieka išankstinę Seimo kanclerio įsakymu pavesto pirkimo procedūrų ar jų atskirų etapų stebėseną, patikrinimą ir suderinimą, prevencinę Seimo kanceliarijos sudarytų pirkimo sutarčių vykdymo kontrolę; 23. Seimo kanclerio pavedimu teikia informaciją apie pastebėtus atliekamų pirkimų trūkumus, siūlymus dėl Seimo kanceliarijos vykdomų pirkimų procedūrų, pirkimų organizavimo ir vidaus kontrolės procedūrų nustatymo ir tobulinimo; 24. analizuoja kitų Lietuvos perkančiųjų organizacijų ir Seimo kanceliarijos patirtį viešųjų pirkimų vykdymo srityje ir teikia siūlymus dėl viešųjų pirkimų proceso Seimo kanceliarijoje optimizavimo; 25. Skyrius pagal kompetenciją taip pat atlieka šias funkcijas: 25.1. inicijuoja su Skyriaus funkcijų atlikimu susijusių Seimo kanceliarijos veiklą reglamentuojančių teisės aktų projektų rengimą, rengia ar dalyvauja rengiant nurodytų teisės aktų projektus, nuolat atnaujina duomenis Seimo kanceliarijos informacinėse sistemose arba inicijuoja jų atnaujinimą; 25.2. kartu su kitais Departamento padaliniais dalyvauja rengiant Seimo kanceliarijos strateginį veiklos planą, jo įgyvendinimo metines ataskaitas; 25.3. rengia Skyriaus nuostatų, tarnautojų ir darbuotojų pareigybių aprašymų projektus; 25.4. teikia konsultacijas Seimo nariams, Seimo kanceliarijos vadovams, tarnautojams ir darbuotojams; 25.5. nagrinėja asmenų prašymus ir raštus; 25.6. dalyvauja Seimo valdybos ir Seimo kanclerio sudaromų ir kitų darbo grupių bei komisijų veikloje; 25.7. teisės aktų nustatyta tvarka saugo ir tvarko Skyriaus ir viešųjų pirkimų komisijų atliktų pirkimų dokumentus, užtikrina bylų, Skyriui pavestų sudaryti pagal Seimo ir Seimo kanceliarijos dokumentacijos (viešos ir įslaptintos) planus, sudarymą ir jų parengimą archyviniam saugojimui ar naikinimui; 25.8. kitas teisės aktuose numatytas funkcijas, Seimo kanclerio ir Departamento direktoriaus pavedimus, reikalingus Seimo kanceliarijos strateginiams tikslams pasiekti.
Gruodžio 13-14 dienomis šaukiama 21-oji Baltijos Asamblėjos sesija
Spalio 4 d Gruodžio 12 d. pranešimas VIR Gruodžio 13 d., penktadienį, Latvijos Respublikos Seime atidaroma 21-oji Baltijos Asamblėjos sesija. Pagrindinės BA sesijos darbotvarkės temos - Baltijos valstybių integracija į Europos Sąjungą ir visuomenės informavimas, teisės aktų vaidmuo kovojant su narkotikų plitimu, geležinkelių transporto plėtra. Gruodžio 13 d. posėdžiaus BA Prezidiumas (Pirmininkas - Latvijos delegacijos BA vadovas Janis Reiris, Prezidiumo pirmininko pavaduotojai - Lietuvos delegacijos BA vadovė Giedrė Purvaneckienė ir Estijos delegacijos BA vadovas Trivimi Velliste), BA komitetai, BA ir Baltijos Ministrų Tarybos darbo grupė; bus paskelbta BA Prezidiumo ataskaita; BA Prezidiumas susitiks su Beneliukso Tarpparlamentinės konsultacinės tarybos delegacija (Tarybos viceprezidentas - Žanas Mari Aparas). Dekoratyvinio taikomojo meno muziejuje bus įteikti 2002-ųjų BA Literatūros, meno ir mokslo apdovanojimai. Gruodžio 14 d. planuojama priimti 21-osios BA dokumentus: sprendimus dėl BA Statuto pakeitimo ir BA struktūrinių reformų; taip pat rezoliucijas dėl Baltijos valstybių stojimo į NATO, Kovos su narkotikų plitimu, Judėjimo I Kretos koridoriumi atnaujinimo, Bendradarbiavimo plėtojant mokslą ir technologijas; patvirtinti 2003 m. BA biudžetą. BA Prezidiumo pirmininko pavaduotoja, Lietuvos delegacijos BA vadovė - Giedrė Purvaneckienė. Lietuvos delegacija - Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas Česlovas Juršėnas, Seimo Pirmininko pavaduotojas Vytenis Povilas Andriukaitis, ir Seimo nariai Antanas Baura, Jonas Budrevičius, Jūratė Juozaitienė, Audrius Klišonis, Kęstutis Kuzmickas, Nikolajus Medvedevas, Alvydas Ramanauskas, Valerijus Simulikas, Irena Šiaulienė, Gintaras Šileikis, Domininkas Velička. *** Baltijos Asamblėja yra Lietuvos Respublikos, Estijos Respublikos ir Latvijos Respublikos parlamentų bendradarbiavimo tarptautinė organizacija, sudaryta remiantis Lietuvos Respublikos, Estijos Respublikos ir Latvijos Respublikos Aukščiausiųjų Tarybų narių 1990 m. gruodžio 1 d. Vilniuje priimtu bendru sprendimu, veikianti 1991 m. lapkričio 8 d. Taline patvirtintų Baltijos Asamblėjos nuostatų ir 1994 m. birželio 13 d. pasirašyto Lietuvos Respublikos, Estijos Respublikos ir Latvijos Respublikos susitarimo „Dėl Baltijos valstybių parlamentų ir vyriausybių bendradarbiavimo“, BA Statuto ir kitų Baltijos Asamblėjos bei jos organų priimtų teisės aktų pagrindu. Sesijos rengiamos du kartus per metus, pavasarį ir rudenį, vienoje iš Baltijos valstybių rotaciniu principu. Sesija yra aukščiausiasis Baltijos Asamblėjos organas. Sesijos būna eilinės ir neeilinės. Sesija kompetentinga priimti sprendimus visais su jos veikla susijusiais klausimais. Parengė Jurgita JELINSKAITĖ
2008-05-21 d.SPRENDIMAS Dėl Augalų apsaugos įstatymo pakeitimo ĮSTATYMO PROJEKTO (Nr.XP-3035)
SPRENDIMAS Dėl Augalų apsaugos įstatymo pakeitimo ĮSTATYMO PROJEKTO (Nr.XP-3035) svarstymo parengiamųjų darbų 2008 m. gegužės 21 d. Nr.17(135) Vilnius 1. Komiteto išvadų projekto rengėjais paskirti: Alvydą Ramanauską ir Antaną Napoleoną Stasiškį. 2. Prašyti išvadų šių ekspertų: neprašyti. 3. Prašyti papildomų išvadų šių komitetų, valstybės institucijų ar visuomeninių organizacijų – neprašyti 4. Ar rengti klausymus – 2008-06-04 d. (pasiūlymų laukti iki 2008-06-02). 5. Ar prašyti atleisti nuo Seimo statuto 147 straipsnio 7 dalies prievolių – neprašyti. 6. Data, iki kurios turi būti pateiktas išvados projektas – 2008-06-09 7. Svarstymo data pagrindiniame komitete – 2008-06-11 8. Paskirti šiuos komiteto sekretoriato darbuotojus, atsakingus už komiteto išvados projekto (išvados) surašymą ir klausymų organizavimo techninį aptarnavimą: Komiteto biuro patarėją S.kairienę, padėjėją Gintarę Rimeisienę.
Seimo socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininko Algirdo SYSO spaudos konferencija „2006 metų „Sodros“ biudžetas: lūkesčiai ir galimybės“
Ekonomikos komitetas pritarė patobulintam Energetikos įstatymo pakeitimo įstatymo projektui
2010 m. balandžio 8 d. pranešimas VIR Balandžio 7 d. Ekonomikos komitetas apsvarstė ir pritarė komiteto patobulintam Energetikos įstatymo 2, 6, 7(1), 16, 19, 21 ir 26 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui Nr.XIP-1511. Šiuo projektu siūloma patikslinti įstatymą atsižvelgiant į Paslaugų direktyvos nuostatas ir nustatyti nediskriminacinį teisinį reglamentavimą, kai paslauga teikiama kitų valstybių narių teikėjų. Taip pat siūloma nustatyti vertimosi didmenine ir mažmenine prekyba nefasuotais naftos produktais licencijų galiojimų sustabdymo ir galiojimo panaikinimo pagrindus. Komitetas apsvarstė ir iš esmės pritarė iniciatorių pateiktam Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 2, 4, 7 ir 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui Nr.XIP-1759. Komitetas pasiūlė pagrindiniam komitetui patobulinti įstatymo projektą pagal Seimo kanceliarijos Teisės departamento pastabas, kurioms Ekonomikos komitetas pritarė. Taip pat komitetas pasiūlė Seimui priimti protokolinį nutarimą: pasiūlyti Vyriausybei kompleksiškai peržiūrėti individualių įmonių savininkams, ūkinių bendrijų tikriesiems nariams ir visiems kitiems savarankiškai dirbantiems asmenims nustatytas valstybinio socialinio draudimo ir privalomojo sveikatos draudimo įmokas ir jų bazes siekiant, kad apmokestinimo (ir atitinkamų socialinių garantijų užtikrinimo) nuostatos būtų plačiai aptartos su suinteresuotais (skirtingas veiklos formas praktikuojančiais) asmenimis ir taptų aiškios, galimai stabilios bei ateityje nebereikalautų dažno įstatymų keitimo, liečiančio vieną ar kitą savarankiškai dirbančių asmenų grupę. Komitetas apsvarstė ir pritarė komiteto patobulintiems Laisvųjų ekonominių zonų pagrindų įstatymo 9 straipsnio pakeitimo (Nr.XIP-1786) ir Kauno laisvosios ekonominės zonos įstatymo 6 straipsnio pripažinimo netekusiu galios, 7 ir 8 straipsnių pakeitimo (Nr.XIP-1787).įstatymų projektams. Taip pat apsvarstė ir pritarė iniciatorių pateiktam Klaipėdos laisvosios ekonominės zonos įstatymo 6 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektui Nr.XIP-1788. Rima Petkūnienė, Ekonomikos komiteto biuro padėjėja tel.239 6759
SPRENDIMAS DĖL GINKLŲ FONDO PRIE LIETUVOS RESPUBLIKOS VYRIAUSYBĖS 2004M. VEIKLOS ATASKAITOS
Seimo Pirmininko pavaduotojo Č. Juršėno spaudos konferencija NEĮVYKS
2006 m. gegužės 9 d. pranešimas VIR Skelbta Seimo Pirmininko pavaduotojo Česlovo JURŠĖNO spaudos konferencija „Seimo politinės aktualijos per padidinimo stiklą“ šiandien, gegužės 9 d., NEĮVYKS.
Seimo narės Aušrinės Armonaitės pranešimas: parlamentarė siūlo parduoti skandalų lydimą Seimo viešbutį
2019 m. gruodžio 4 d. pranešimas žiniasklaidai Seimo kanceliarijos nuotr. (aut. Dž. G. Barysaitė) Seimo narė, Laisvės partijos pirmininkė Aušrinė Armonaitė siūlo atsisakyti skandalų nuolat lydimo Seimo viešbučio ir jį parduoti. Kasmet viešbučio išlaikymas valstybei kainuoja 123 tūkst. eurų, pastatas 2007 m. įvertintas 6,3 mln. eurų. „Siūlau Seimo statuto pakeitimus, kurie leistų atsisakyti Seimo viešbučio paslaugų ir jį privatizuoti. Tai ne tik sutaupytų valstybės lėšų, bet ir būtų atsisveikinta su nuolat skandalų lydimu atgyvenusiu objektu pačiame Vilniaus centre“, – teigė A. Armonaitė. Žiniasklaida pastaruoju metu atskleidė ne vieną atvejį, kai Seimo viešbutis buvo naudojamas ne pagal jo pirminę paskirtį – suteikti gyvenamąjį plotą Seimo nariams, kurie neturi nekilnojamojo turto Vilniuje. Skelbiama, kad Seimo viešbutyje kai kurie Seimo nariai patys negyvena, gyvena jų artimieji. Kiti Seimo nariai – turi nekilnojamojo turto Vilniuje, bet jį yra išnuomavę ir tuo pat metu naudojasi galimybe nemokamai gyventi Seimo viešbutyje. „Ruošiant šį įstatymo projektą pasikonsultavome su kolegomis kitose Europos valstybėse. Paaiškėjo, kad tokia praktika neturi analogų, kai pati valstybė nuosavybės teise turi savo viešbutį, kurį prižiūri ir išlaiko“, – kalbėjo A. Armonaitė. Seimo narė siūlo sekti Estijos pavyzdžiu, kurios parlamentarai nuomos išlaidas gali kompensuoti iš parlamentinei veiklai skirtų lėšų. „Estijoje parlamentarai gauna papildomas parlamentines lėšas (jų paskirtis panaši, kaip ir Lietuvoje – parlamentinei veiklai skirtos lėšos), už kurias gali nuomoti būstą. Tačiau daug parlamento narių tokia galimybe netgi nesinaudoja“, – teigė A. Armonaitė. Seimo narės teigimu, Prancūzijos parlamentarams yra apmokamos nakvynės privačiuose viešbučiuose, Didžiojoje Britanijoje valstybė subsidijuoja nuomą arba suteikia ją viešbučiui išsinuomoti. Švedijoje pasiūloma nuomoti vieno kambario butą arba suteikiama subsidija būsto nuomai, Vengrijoje parlamentarams yra nuomojami butai, o Ukrainoje parlamentarų kambariai nuomojami privačiuose viešbučiuose arba suteikiamos lėšos nuomai savarankiškai. Seimo kanceliarijos duomenimis, Seimo viešbučio pastato likutinė vertė yra 6,3 mln. eurų (vertinta 2007 m.), kasmet Seimo viešbučio išlaikymas valstybei kainuoja 123 tūkst. eurų (komunalinės paslaugos, teritorijos priežiūra, remontas, baldai, inventoriaus įsigijimas, administratoriaus darbo užmokestis ir t. t.). Taip pat įprastai išlaidos padidėja Seimo kadencijų pasikeitimo metais, kai reikia atlikti papildomus remonto darbus, baldų, įrangos pirkimus. Seimo kanceliarijos nuotr. (aut. Dž. G. Barysaitė) Daugiau informacijos: Aušrinė Armonaitė Lietuvos Respublikos Seimo narė Laisvės partijos pirmininkė Mob. 8 621 12 548 El. p. ausrine.armonaite@lrs.lt
2006 m. liepos 19 d. pranešimas VIR Iš plenarinio posėdžio Liepos 19 d. Seimo posėdyje priimtas Atmintinų dienų įstatymo 1 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymas (projektas XP-856). Šiuo įstatymu papildytas atmintinų dienų sąrašas: sausio 15-ąją bus minima Klaipėdos krašto diena, balandžio 6-ąją – Saugaus eismo diena, balandžio 15-ąją – Kultūros diena, gegužės 25-ąją – Tarptautinė dingusių vaikų diena, rugsėjo 28-ąją – Tuskulėnų aukų atminimo diena, spalio 16-ąją – Mažosios Lietuvos gyventojų genocido diena. Valdas Sinkevičius, 2 396 211
2024 03 07 VSD ir AOTD metinio grėsmių Lietuvos nacionaliniam saugumui vertinimo pristatymas
2012-03-14 Darbo grupės posėdis Policijos veiklos įstatymo projektui tobulinti
Seimo nario Dainiaus Kepenio 2019 m. vasario 14 d., ketvirtadienio, darbotvarkė
Seimo nario Dainiaus Kepenio 2019 m. vasario 14 d., ketvirtadienio, darbotvarkė: 8.45 val. – Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcijos posėdis (Seimo I r., Konstitucijos salė); 10 val. – Seimo rytinis posėdis; 15 val. – Seimo vakarinis posėdis.
SRDK nepritaria tolesniam senatvės pensijos amžiaus ilginimui
Šiandien Seimo Socialinių reikalų ir darbo komitetas (SRDK) tęsė Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo Nr. I-549 pakeitimo įstatymo projekto Nr. XIIP-3239, kuris yra vienas iš svarbiausių pensijų gavėjams socialinio modelio projektų, svarstymą. SRDK pritarė Seimo narių pasiūlymams, kad nebūtų didinamas senatvės pensijos amžius po 2026 metų (projekto iniciatoriai siūlė įtvirtinti senatvės pensijos amžiaus ilginimo po 2026 metų taisykles). Komitetas pritarė projekto iniciatorių pasiūlytai nuostatai palaipsniui didinti būtinąjį stažą senatvės pensijai, kol 2027 metais pasieks 35 metus (šiuo metu nustatytas būtinasis stažas senatvės pensijai ‑ 30 metų), nes nuo 2012 m. didinamas senatvės pensijos amžius (kol pasieks vyrų ir moterų 65 metus). SRDK pritarė Seimo narių pasiūlymams, kad išankstinė senatvės pensija būtų skiriama likus ne daugiau kaip 5 metams iki nustatyto senatvės pensijos amžiaus, t.y. paliekant šiuo metu nustatytą laikotarpį (projekto iniciatoriai ir Seimo nariai siūlė sugriežtinti šią sąlygą nustatant, kad išankstinė senatvės pensija būtų skiriama likus ne daugiau kaip 3 metams iki senatvės pensijos mažiaus). Komitetas nepritarė Seimo nario pasiūlymams mažesniu procentiniu dydžiu (t. y. po 0,2 proc. už kiekvieną mėnesį, likusį iki senatvės pensijos amžiaus sukakties) mažinti išankstinę senatvės pensiją (šiuo metu nustatytas mažinimas – po 0,4 proc.), nes išankstinių senatvės pensijų gavėjai atsidurtų palankesnėje padėtyje (per visą pensijos gavimo laikotarpį jiems būtų išmokėta daugiau), negu tie asmenys, kurie pasitraukimo į išankstinę senatvės pensiją galimybe nepasinaudojo. Įstatymo projekto Nr. XIIP-3239 svarstymas bus tęsiamas kitame SRDK posėdyje. Socialinių reikalų ir darbo komiteto biuro informacija tel. (8 5) 239 6775
2024 11 12 Paskutinis 2020–2024 metų kadencijos Seimo posėdis
Seimo narys Dainius Gaižauskas dalyvaus renginiuose
2017 m. gegužės 18 d. pranešimas žiniasklaidai Seimo Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcijos narys Dainius Gaižauskas gegužės 19 d., penktadienį: 14 val. dalyvaus visuomeninės organizacijos ,,Gelbėkit vaikus“ Marijampolės padalinio 20 metų sukakties minėjime. Šventė vyks Marijampolės savivaldybės administracijos I aukšto salėje. 16 val. dalyvaus akcijoje ,,Žydintis tiltas. Padovanok gėlę savo miestui!“. Akcija vyks prie pagrindinio Marijampolės tilto, Vilkaviškio g. Gegužės 20 d., šeštadienį, 11 val. Seimo narys dalyvaus vaikų menų festivalyje ,,Mažieji talentai Lietuvai“. Festivalis vyks Marijampolės Kultūros centre. Kontaktinis asmuo: Seimo narys Dainius Gaižauskas Mob. 8 668 42 174
Sprendžiant iš spaudos, V.Putinas paliko Lenkijoje savotišką įspūdį. Regis, ne tokį, kokio tikėjosi jo aplinka. D.Medvedevo tikrai neperspėjo, jis nebūtų draskęsis diena-dvi prieš tai, kad V.Putinas atrodytų solidžiau. Bemaž visi stebėtojai pažymėjo, net vokiečiai, vieną prieštaravimą. Nauju sau pareiškimu, kaip niekad anksčiau pripažindamas gėdingą Molotovo-Ribbentropo paktą, V.Putinas pasitraukė nuo visiškai kvailos neosovietinės propagandos. Tačiau nematė reikalinga parodyti bent truputį gailesčio dėl to, ką padarė jo šalis. Veikiau teisino. Kažkas tiksliai pastebėjo, kad posovietinis elitas bet kurį užuojautos reiškimą, jeigu kas nors nuo tavęs nukentėjo, vertintų kaip silpnumą. Čia ryškėja elgesio kultūros, taip pat politikoje, skirtumai. Ko vertas kad ir pokštas, kuriuo niekšingas sandėris, atnešęs neįtikėtinas tragiškas pasekmes milijonams, prilygintas kaip ir saldžiai razinai iš senos bandelės. Tokie žodžiai kaip "klaida", "skriauda", "amoralumas" užuot prabilus apie nusikaltimą, juolab tarptautinį, atskleidžia mėginimą sumenkinti, trivializuoti, o gal ir nesugebėjimą žmogiškai suprasti, ką tai reiškė ir tebereiškia kitiems. Šiuo požiūriu V.Putinas atvykęs parodyti, kad Rusija gali keistis į gera, pats sau daug nelaimėjo. Kalbėta "Laisvės" radijui rusų kalba, 2009.09.02. Siųsta "Lietuvos žinioms", 2009.09.03.
Priimtas Technologijų ir inovacijų įstatymas
2018 m. birželio 30 d. pranešimas žiniasklaidai Seimas priėmė Technologijų ir inovacijų įstatymą ir Mokslo ir studijų įstatymo pakeitimus (projektai Nr. XIIIP-2269(3), Nr. XIIIP-2270(3), kuriais įtvirtinama technologijų ir inovacijų sistemos sandara, technologijų ir inovacijų politiką formuojančios ir įgyvendinančios institucijos, technologijų ir inovacijų veiklą vykdantys subjektai, technologijų ir inovacijų veiklos finansavimas ir skatinimas. Už pagrindinį teisės aktą balsavo 93 Seimo nariai, susilaikė 6 parlamentarai. Priimtomis nuostatomis siekiama sukurti darnią teisinę aplinką, įstatymu nustatančią pagrindines mokslo, technologijų ir inovacijų viešojo valdymo sritis. Šiuo metu eksperimentinė plėtra, kaip technologijų srities veikla, buvo reglamentuojama vadovaujantis Mokslo ir studijų įstatymu, kurio paskirtis reguliuoti ne technologijų sritį, o mokslą ir studijas. Todėl iki šiol inovacijos versle ir viešajame sektoriuje yra skatinamos remiantis Mokslo ir studijų įstatymo nuostatomis, kurios yra skirtos mokslo ir studijų sistemos valstybiniam reguliavimui ir finansavimui. Nauju reglamentavimu nuspręsta aiškiai apibrėžti viso inovacijų ciklo ir jo etapų sampratą, valstybės paramos visų subjektų vykdomai eksperimentinei plėtrai ir inovacinei veiklai principus, derančius su Europos Sąjungos taikomais valstybės pagalbos reikalavimais. Nutarta sukurti efektyvią mokslo technologijų inovacijų politikos koordinavimo ir strateginio valdymo sistemą, kuri užtikrins mokslo ir studijų sistemos bei technologijų ir inovacijų sistemos sąveiką. Taip pat nuspręsta optimizuoti institucinę mokslo technologijų inovacijų sistemos sandarą ir sumažinti agentūrų skaičių, formuojančių ir įgyvendinančių technologijų ir inovacijų politiką bei teikiančių viešąsias paslaugas technologijų ir inovacijų srityje, siekiant kuo efektyviau panaudoti valstybės biudžeto ir Europos Sąjungos paramos lėšas. Seimas pritarė siūlymui įkurti Vyriausybės komisiją – Mokslo, technologijų ir inovacijų tarybą, kuriai pirmininkaus Ministras Pirmininkas. Taip siekiama darnesnio horizontalaus mokslo technologijų, inovacijų viešojo reguliavimo srities politikos koordinavimo ir strateginio valdymo. Į šią tarybą bus įtraukti mokslo ir verslo atstovai, kad ji būtų labiau nepriklausoma ir ekspertinė. Pagal naujas nuostatas Ūkio ministerija perims eksperimentinės plėtros reguliavimą ir bus atsakinga už naujo produkto veiklų skatinimą nuo idėjos iki to produkto pateikimo rinkai. Ūkio ministerijos kompetencijai bus priskirtas valstybės politikos formavimas technologijų ir inovacijų srityje. Technologijų ir inovacijų srities politikai įgyvendinti bus įkurta Inovacijų agentūra. Priimtais teisės aktais taip pat nutarta sudaryti prielaidas įkurti valstybinį inovacijų skatinimo fondą, kuris teiktų neatlygintiną arba grąžintiną paramą inovatyviam verslui, ypač besikuriančioms ir jaunoms įmonėms. Ūkio ministerijai ir Švietimo ir mokslo ministerijai nuspręsta pavesti parengti ilgalaikę mokslo, technologijų ir inovacijų plėtros strategiją, kurią Vyriausybės teikimu tvirtintų Seimas. Kaip yra teigęs ūkio ministro Virginijus Sinkevičius, šie siūlymai sudarys palankias ir aiškias sąlygas verslui ir mokslo bendradarbiavimui, paremtam abipuse nauda, ir užtikrins efektyvesnį mokslinių tyrimų rezultatų komercializavimą, padidins šalies ekonominę pažangą ir konkurencingumą. Parengė Informacijos ir komunikacijos departamento Spaudos biuro vyriausiasis specialistas Rimas Rudaitis Tel. (8 5) 239 6132, el. p. rimas.rudaitis@lrs.lt
Komisijos 2001 04 25 posėdžio darbotvarkė
1 1. R. Liako ir P. Pilecko peticijos "Dėl Žemės reformos įstatymo 7 ir 10 straipsnių pakeitimo ir papildymo" nagrinėjimas iš esmės. 2. Dėl Linos Svilainytės kreipimosi "Dėl Lietuvos Respublikos Baudžiamojo kodekso 127 straipsnio pakeitimo" pripažinimo peticija. 3. Kiti klausimai.
4.Dėl R. Sargūno komandiruotės į Portugalijos Respubliką
Gedulo ir vilties dienos ir Okupacijos ir genocido dienos minėjimo renginiai savivaldybėse (2013)
Akmenės r. savivaldybė Birželio 14 d. 10.00 val. Šv. Mišios. Po šv. Mišių – muzikinis literatūrinis pusvalandis Papilės Šv. Juozapo bažnyčioje Birželio 14 d. 12.30 val. Šv. Mišios. Po šv. Mišių – Gedulo ir Vilties dienos paminėjimas Naujosios Akmenės Šventosios Dvasios Atsiuntimo bažnyčioje Birželio 14 d. 18.00 val. Šv. Mišios. Po šv. Mišių – Gedulo ir Vilties dienos paminėjimas Ventos Švč. Mergelės Marijos Nekalto Prasidėjimo bažnyčioje Birželio 14 d. 19.00 val. Šv. Mišios. Po šv. Mišių – Gedulo ir Vilties dienos paminėjimas Akmenės Šv. Onos bažnyčioje. Prie Nepriklausomybės paminklo padedamos gėlės, uždegamos žvakutės Birželio 6–17 d. „Atplėšti nuo namų ir tėvynės“ – spaudinių paroda, skirta Gedulo ir Vilties dienai Akmenės r. viešosios bibliotekos skaitytojų aptarnavimo skyriuje Birželio 10–20 d. „Vagonuos prekiniuos atrodė, visa sugrūsta Lietuva“ – spaudinių paroda Agluonų bibliotekoje Birželio 11–17 d. „Tremties keliai“ – spaudinių paroda Kairiškių bibliotekoje Birželio 11–17 d. „Kur tu Tėvyne, kur tu Lietuva!“ – spaudinių paroda Kivylių bibliotekoje Birželio 12–28 d. „Už Uralo, žemės galo“ – spaudinių paroda Papilės miestelio Kazio Narščiaus biblioteka Birželio 13–29 d. „Nugrimzk į praeitį, tremtie...“ – spaudinių paroda Akmenės bibliotekoje Birželio 14–21 d. „Kur tas dulkėtas traukinys“ – spaudinių paroda Jučių bibliotekoje Alytaus m. savivaldybė Birželio 14 d. 12.00 val. Šv. Mišios už Alytaus miestą ir bendruomenę, už Lietuvos laisvės kankinius Šv. Angelų Sargų bažnyčia (Savanorių g. 14) Birželio 14 d. 13.00 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas miesto sode, prie „Nurimusio varpo“. Dalyvauja literatų klubas ,,Tėkmė“ ir LPKTS Alytaus skyriaus choras „Atmintis“ Alytaus r. savivaldybė Birželio 14 d. 14.00 val. Popietė ,,Tremties paženklinti likimai“ Alytaus rajono Krokialaukio daugiafunkciniame centre (Vytauto g. 1, Krokialaukio mstl., Krokialaukio sen.) Birželio 1–28 d. Spaudinių paroda „Gražūs savo buvimu“. Akimirkas iš alytiškių tremtinių ir laisvės kovų dalyvių kasdienybės užfiksavo Putinų gimnazijos mokiniai, projekto „Kuriame respubliką“ dalyviai, Alytaus rajono savivaldybės viešojoje bibliotekoje (Naujoji g. 48, Alytus) Birželio 1–30 d. Spaudinių paroda „Iš tremties archyvo“ Alytaus rajono savivaldybės viešosios bibliotekos Balninkų filiale (Balninkai, Nemunaičio sen.) Birželio 1–30 d. Spaudinių paroda „Tremties prisiminimai“ Alytaus rajono savivaldybės viešosios bibliotekos Mergalaukio filiale (Mergalaukis, Simno sen.) Birželio 1–30 d. Spaudinių paroda „Skaudi tautos istorija“ Alytaus rajono savivaldybės viešosios bibliotekos Punios filiale (Punia, Punios sen.) Birželio 1–30 d. Spaudinių paroda „Ilgiuos, dainuoju už tave meldžiuos“ Alytaus rajono savivaldybės viešosios bibliotekos Verebiejų filiale (Verebiejai, Simno sen.) Anykščių r. savivaldybė Birželio 14 d. 11.00 val. Šv. Mišios Anykščių Šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčioje Birželio 14 d. 12.00 val. Vėliavos pakėlimo ceremonija prie paminklo Laisvei Anykščiuose Birželio 14 d. Tremtinių ir politinių kalinių sueiga Niūronyse Birštono savivaldybė Birželio 12 d. Birštono muziejus kartu su Prienų krašto muziejumi Birštono ir Prienų krašto tremtiniams, laisvės kovų ir pasipriešinimo dalyviams organizuoja išvyką į Punską aplankyti Dainavos apygardos štabo organizacinio skyriaus viršininko, Dainavos apygardos Mindaugo kuopos vado, partizano Jurgio Kriščiūno žūties (1949 m. gruodžio 15 d.) Šlynakiemio kaime (Punsko valsčiuje) vietą. Punske aplankysime Laisvės kovų nuotraukų parodą Birželio 14 d. 10.00 val. Birštono bažnyčioje bus aukojamos šv. Mišios už tremtinius, Gedulo ir vilties dienai paminėti. Po mišių J. Basanavičiaus aikštėje prie Partizanų paminklo bus padedamos gėlės ir uždegamos žvakutės. Dainuojamos tremties dainos Birželio 14 d. 11.00 val. Birštono muziejuje (Vytauto g. 9) bus tęsiamas paminėjimas. Vyks Tremtinių poezijos popietė Elektrėnų savivaldybė Birželio 14 d. 15.00 val. Literatūrinė-muzikinė kompozicija „Tėvynė - šventas žodis" Kietaviškių kultūros namuose Birželio 14 d. 17.30 val. Elektrėnų bažnyčios parapijos salėje – paminėjimas, skirtas Gedulo ir vilties dienai. Programoje: Kietaviškių pagrindinės mokyklos etnokultūros centro skaitovų literatūrinė-meninė kompozicija. Dainuos choras „Salvė“, Bočių bendrijos moterų ansamblis „Dubija“. Gros Elektrėnų meno mokyklos atlikėjai. Po paminėjimo – gėlių padėjimas prie tremtinių paminklo Birželio 14 d. 19.00 val. Šv. Mišios Elektrėnų Marijos Kankinių Karalienės bažnyčioje Paroda „Istorinė atmintis gyva“ Elektrėnų viešojoje bibliotekoje Ignalinos r. savivaldybė Birželio 13–30 d. Spaudinių paroda „Istorija to negali pamiršti...“, skirta Gedulo ir vilties dienai Ignalinos viešojoje bibliotekoje Birželio 14 d. 16.00 val. Ignalinos viešosios bibliotekos Kazitiškio filiale – popietė „Dejavo žemė ir žmonės“, skirta Gedulo ir vilties dienai (literatūros paroda veiks 11–29 d.) Birželio 14 d. 16.00 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas prie kryžiaus tremtiniams Ignalinos mieste Nuo birželio 7 d. Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centro, Memorialinio departamento, Genocido aukų muziejaus kilnojamoji paroda „KARAS PO KARO: ginkluotasis antisovietinis pasipriešinimas Lietuvoje 1944-1953 m.“ Ignalinos krašto muziejuje Birželio 14 d. Gedulo ir Vilties dienos minėjimas „Kelionė į niekur...“ Dūkšte: 18.00 val. – Šv. Mišios Dūkšto bažnyčioje; 18.45 val. – minėjimas prie kryžiaus Jonavos r. savivaldybė Birželio 14 d. 11.00 val. Minėjimas Jonavoje prie memorialo rezistencijos aukoms Birželio 14 d. 12.00 val. Minėjimas Jonavos geležinkelio stotyje Birželio 14 d. 13.00 val. Šv. Mišios Tremtinių koplyčioje (Jonavos miesto kapinėse) Joniškio r. savivaldybė Birželio 14 d. 12.00 val. Šv. Mišios Joniškio Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į Dangų bažnyčioje, gėlių padėjimas, žvakių uždegimas Joniškio geležinkelio stotyje Birželio 14 d. 14.30 val. Vakaronė „Tas erškėčiuotas kelias...“ Kirnaičių klėtyje Birželio 14 d. 18.00 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas, vyks Žagarės Šv. Petro ir Povilo bažnyčios šventoriuje Birželio 4–28 d. Spaudinių paroda „Sunkus gyvenimo išbandymas“ (Gedulo ir vilties dienai) J. Avyžiaus viešosios bibliotekos Kriukų filiale Birželio 4–29 d. Literatūros paroda „Kas apverks jų dalią“ (Gedulo ir vilties dienai) J. Avyžiaus viešosios bibliotekos Maldenių filiale Jurbarko r. savivaldybė Birželio 11 d. Literatūros paroda ,,Išgyventi padėjo viltis…“, skirta Gedulo ir vilties dienai, viešosios bibliotekos hole Birželio 14 d. 9.00 val. Gedulo ir vilties dienos paminėjimas prie Girdžių skyriaus Birželio 14 d. 10.00 val. Šv. Mišios, skirtos Gedulo ir vilties dienos paminėjimui, Jurbarko Švč. Trejybės bažnyčioje Birželio 14 d. 11.00 val. Gedulo ir vilties dienos paminėjimas Jurbarko miesto kapinėse, prie simbolinio Tremtinių kapo ir Lietuvos laisvės gynėjų paminklo Birželio 14 d. 12.00 val. Gedulo ir vilties dienai skirtas renginys „Mus skaičiavo vagonais...“ Jurbarko krašto muziejuje. Veiks knygų ir kitų spaudinių, esančių muziejaus fonduose, apie tremtį ir kovą už Lietuvos laisvę ir nepriklausomybę paroda (veiks iki birželio 30 d.) Birželio 14 d. 12.00 val. Gedulo ir vilties dienos paminėjimas Skirsnemunės kapinėse prie Lietuvos laisvės gynėjų paminklo Birželio 14 d. 17.00 val. Popietė „Pabūkim kartu“, skirta Gedulo ir vilties dienai bei Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio 25-osioms metinėms paminėti Veliuonos krašto istorijos muziejuje Birželio 14 d. 19.00 val. Gedulo ir vilties dienos ir Lietuvos Persitvarkymo Sąjūdžio 25-ųjų metinių paminėjimas Vozbutų kaime prie koplytstulpio Kalvarijos savivaldybė Birželio 14 d. 17.00 val. Kalvarijos savivaldybės kultūros centras Kalvarijos geležinkelio stotyje organizuoja Gedulo ir vilties dienos paminėjimą Kauno r. savivaldybė Birželio 14 d. 20.00 val. Raudondvarietės bendraautorės Lauros Janušauskienės knygos „Tremties vaikai“ pristatymas Raudondvario kultūros centre Kaišiadorių r. savivaldybė Birželio 13 d. 14.00 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas Žiežmarių kultūros centro Pakertų skyriuje Birželio 14 d. 17.00 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas prie Kaišiadorių kultūros ir meno centro. Dalyvauja Kaišiadorių kultūros ir meno centro folkloro ansamblis ,,Verpeta Birželio 14 d. 19.00 val. Šv. Mišios Kaišiadorių katedroje Birželio 14 d. 18.00 val. Popietė, skirta Gedulo ir vilties dienai, Rumšiškių kultūros centro Dovainonių skyriaus salėje. Dalyvauja Rumšiškių kultūros centro folkloro ansamblis „Praviena“ (vad. Ernesta Žiūkienė) Birželio 14 d. 19.00 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas „Tremtinių ir politkalinių sąšauka“ Pravieniškių I k., prie kryžiaus Birželio 16 d. 13.00 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas Žiežmarių kultūros centre. Andriaus Vasiliausko (fortepijonas) koncertas Kelmės r. savivaldybė Birželio 11–28 d. Kelmės Žemaitės viešojoje bibliotekoje veiks literatūrinė paroda „Tautos žaizda, kuri negyja“ Birželio 12–20 d. Mockaičių skyriuje veiks spaudinių paroda „Tremtis, įamžinta eilėse“ Birželio 14–19 d. Pagryžuvio skyriuje veiks spaudinių paroda „Išliko lietuviškas žodis“ Birželio 14 d. 12.30 val. Užvenčio kultūros centre popietė „Dainoj ir širdy tu skambėsi, Tėvyne!“ Birželio 14 d. 13.00 val. Popietė „Į tėviškę kelias toks ilgas“ Kražių M. K. Sarbievijaus kultūros centre. Bibliotekoje veiks spaudinių paroda Birželio 14 d. 16.00 val. Kiaunorių skyriuje popietė „Juodąjį birželį prisiminus“ Birželio 14 d. 17.00 val. Susikaupimo valanda prie paminklo „Tautos kančiai atminti“ Kelmės kapinėse Birželio 14 d. 18.00 val. Šv. Mišios Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčioje. Po šv. Mišių koncertuos Kelmės kultūros centro mišrus choras „Cantio“, moterų vokalinis ansamblis „Cantica“ ir vyrų vokalinis ansamblis Kėdainių r. savivaldybė Birželio 13 d. 18.00 val. Karl Jenkins REQUIEM, skirtas Gedulo ir vilties dienai, Kėdainių kultūros centre Birželio 14 d. 16.00 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas Josvainių gimnazijoje Birželio 14 d. 16.30 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas Kėdainių geležinkelio stotyje Birželio 14 d. 17.00 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas Kauno g. kapinėse, Kėdainiuose Birželio 14 d. 17.30 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas Akademijos miestelio parke Birželio 14 d. 18.00 val. Mišių auka už Lietuvos Tremtinius Kėdainių Šv. Juozapo bažnyčioje Birželio 14 d. 18.00 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas Pagirių miestelyje Klaipėdos m. savivaldybė Birželio 14 d. 16.00 val. Eisena nuo Klaipėdos politinių kalinių ir tremtinių sąjungos buveinės (Liepų g. 3) iki Tautos kančios memorialo (S. Daukanto g. 3) Birželio 14 d. 16.20 val. Iškilmingas minėjimas sovietinio genocido aukoms pagerbti ir gėlių padėjimas prie Tautos kančios memorialo Birželio 14 d. 18.00 val. Šv. Mišios Kristaus Karaliaus bažnyčioje Birželio 15 d. 17.00 val. Šv. Mišios Šv. Pranciškaus Asyžiečio koplyčioje (Savanorių g. 4) Pamaldos tremtyje žuvusiems lietuviams atminti ir koncertas. Dalyvauja Žvejų rūmų mišrus choras „Klaipėda“, dirigentas Kazys Kšanas, solistai Valentina Vadoklienė ir Mindaugas Gylys, koncertmeisterė Miglė Mosėnienė, koncerto vedėjai Dalia Kanclerytė ir Brolis Benediktas Kretingos r. savivaldybė Birželio 7 d. 17.00 val. Tremtinių chorų šventė „Pavaikščiokim atminties takais” Kretingos rajono kultūros centre Birželio 14 d. 10.00 val. Renginys ,,Kur tas dulkėtas traukinys“ Kūlupėnų geležinkelio stotyje Birželio 14 d. 12.00 val. Iškilminga ceremonija prie Nepriklausomybės paminklo Rotušės aikštėje, Kretingoje Birželio 14 d. 12.30 val. Šv. Mišios Kretingos Viešpaties Apreiškimo Švč. Mergelei Marijai bažnyčioje Birželio 14 d. 14.30 val. Muzikinė – literatūrinė kompozicija „Mano palydovas – ilgesys” Kretingos muziejaus vandens malūno terasoje Birželio 14 d. 15.00 val Knygos „Laisvė ir tikėjimas: krikščioniški trileriai sovietmečiu“ pristatymas bei diskusija „Ko galime išmokti iš sovietmečio laisvės kovų?“ Kretingos rajono savivaldybės M. Valančiaus viešosios bibliotekos Abonemente Birželio 3–19 d. Spaudinių, rankraščių ir nuotraukų paroda „Kretingos rajono gyventojų tremties prisiminimai – jaunajai kartai“ Kretingos rajono savivaldybės M. Valančiaus viešosios bibliotekos Abonemente Birželio 3–28 d. Spaudinių paroda „Tremtis ir likimai“ Kretingos rajono savivaldybės M. Valančiaus viešosios bibliotekos Juodupėnų filiale Birželio 14–31 d. Paroda „Išvaryti, bausti, tremti“ Salantų kultūros centre Birželio 13–31 d. Paroda „Tautos kančių metai” Kretingos muziejuje Kupiškio r. savivaldybė (plakatas) Birželio 14 d. 9.30 val. Lietuvos valstybės vėliavos pakėlimo ceremonija L.Stuokos Gucevičiaus aikštėje Birželio 14 d. 10.00 val. Trėmimų iš Kupiškio krašto 72-ųjų metinių paminėjimas Kupiškio geležinkelio stotyje. Dalyvauja Kupiškio mišrus choras ,,Bočiai“. Vadovė Vanda Dičkienė. Akcija ,,Uždekime žvakutes sielvarto stotyse“ Gėlių padėjimas atmintinose, trėmimus ir sovietines represijas menančiose vietose Birželio 14 d. 11.00 val. Šv. Mišios Kupiškio Kristaus Žengimo į dangų bažnyčioje. Po šv. Mišių – prisiminimų, dainų, poezijos valanda „Tegul Tiesa šviečia“. Koncerte dalyvauja: Panevėžio mišrus choras ,,Godos“ (vadovė Jelena Urbutienė), Panevėžio Vytauto Mikalausko menų mokyklos smuikininkai, solistai Regina Juškienė, Rafaelis Štarolis, Vakarė Škulevičiūtė, Ieva Šimoliūnaitė Birželio 15 d. 18.00 val. Proginis koncertas ,,Į Tėvynę sugrįžti“ Kupiškio kultūros centro vitražu salėje. Koncertuos Murmansko (Rusija) lietuvių ansamblis „Lietuva" (vadovė Elena Masiukaitė) Marijampolės savivaldybė (plakatas) Birželio 14 d. 12.00 val. Šv. Mišios už tremtinius Marijampolės šv. Arkangelo Mykolo bažnyčioje (Bažnyčios g. 3) Birželio 14 d. 13.30 val. Gėlės tremties aukoms prie Marijampolės geležinkelio stoties Birželio 14 d. 15.00 val. Paminklinio akmens Masaičių sodyboje (Skaisčiūnų kaimas) atidengimo iškilmės Birželio 14 d. 18.00 val. XVIII Pažaislio muzikos festivalio koncertas istorinėje cukraus fabriko erdvėje. V. A. Mocartas (W. A. Mozart) REQUIEM. ARVI įmonės dovana miestui (P. Armino g. 65, Marijampolė) Birželio 14 d. 20.00 val. Dainų ir poezijos vakaras EŠELONŲ BROLIAI, EŠELONŲ SESĖS Poezijos parke Marijampolėje. Dalyvauja Lietuvos tremtinių chorai ir ansamblis „Vilniaus aktoriai“ Birželio 14 d. 21.30 val. Teatralizuotas tautinio kostiumo pristatymas RAŠTŲ PYNĖ Marijampolės J. Basanavičiaus aikštėje Birželio 14 d. 22.00 val. Vilties koncertas Marijampolės J. Basanavičiaus aikštėje. Koncertuos Aistė Smilgevičiūtė ir grupė SKYLĖ Mažeikių r. savivaldybė Birželio 14 d. 12.00 val. Švč. Jėzaus Širdies bažnyčioje bus aukojamos šv. Mišios. Giedos Mažeikių rajono savivaldybės kultūros centro politinių kalinių ir tremtinių choras „Atmintis“ (vad. Zita Gužauskienė) Birželio 14 d. 12.00 val. Laižuvoje, prie paminklinės lentos 1941-1952 m. laižuviškių tremtinių atminimui, vyks minėjimas. Prie uždegto aukuro bus dalijamasi prisiminimais apie tremtį, skaitovų būrelis „Balsas“ skaitys Bernardo Brazdžionio ir kitų poetų eiles, dainuos senjorų ansamblis „Laižuvos širdis“. Laižuvos kapinėse giesmėmis bus pagerbti ten palaidoti tremtiniai Birželio 14 d. 13.00 val. Prie Lūšės geležinkelio stoties bus aukojamos šv. Mišios. Po jų susirinkusieji dalyvaus muzikinėje–literatūrinėje kompozicijoje „Laiškai Tėvynei“. Koncertuos Židikų kultūros centro Pikelių kultūros namų moterų ansamblis ir skaitovai iš Ritinės kaimo Birželio 14 d. 13.30 val. Prie Mažeikių geležinkelio stoties organizuojama „Atminties valanda“ su Kultūros centro mėgėjų teatro trupe „VISAVI“ (rež. Daiva Gedvilienė) Birželio 14 d. 16.00 val. Sedos miesto bibliotekoje vyks poetinė–muzikinė kompozicija. Skambės gitarų muzika, bus skaitomos eilės, prisiminimais dalinsis sediškiai tremtiniai. Sedos bibliotekoje nuo birželio pradžios galima apžiūrėti parodą „Atmintis gyva mūsų širdyse“ Birželio 14 d. 17.00 val. Viekšnių kultūros centre rengiama popietė, skirta tremtiniams Birželio 14 d. 19.00 val. Viekšnių Šv. Jono Krikštytojo bažnyčioje bus meldžiamasi už tremtį patyrusius viekšniškius Birželio 14 d. Mažeikių muziejuje atidaroma paroda „Tremčiai atminti“. Dabartinė rezistencijos ekspozicija bus papildyta daiktais, kuriuos tremtiniai parvežė iš Sibiro Moletų r. savivaldybė Birželio 14 d. 9.00 val. Alantoje, Turgaus aikštėje, vyks Gedulo ir vilties dienos minėjimas (eisena, eilės, dainos, skaitymai, malda) Pagėgių savivaldybė Birželio 14 d. 16.00 val. Minėjimas, skirtas Gedulo ir vilties dienai, prie Pagėgių geležinkelio stoties. Tremties aukų pagerbimui Birutės gatvėje bus sukurtas floristikos darbas iš žolynų „Sudaužyta širdis“, uždegtos atminimo žvakutės, dainuojamos tremtinių dainos Pakruojo r. savivaldybė Birželio 12 d. 14.00 val. Nuotraukų ir istorinės medžiagos paroda „Viso tautos kančia“ Stačiūnų kultūros namuose Birželio 12 d. Gedulo ir vilties diena Plaučiškių laisvalaikio salėje. Gėlių padėjimas prie Plaučiškių kaimo kryžiaus, bus tvarkoma Rimų sodybos aplinka Birželio 14 d. 12.00 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas Pakruojo kultūros centre Birželio 14 d. 14.00 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas Pašvitinio laisvalaikio saleje. Koncertuoja Pumpėnų saviveiklininkai Birželio 14 d. 16.00 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas šventoriuje, prie tremtinių sienelės Linkuvoje. Dokumentų paroda Linkuvos bibliotekoje Birželio 14 d. 16.00 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas Ūdekų kultūros namuose. Popietė „Kur tas dulkėtas traukinys“ Birželio 14 d. 16.00 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas Bardiškių kultūros namuose. Tremtinių kapų lankymas. Paroda „Tremties takais“ Birželio 14 d. 18.00 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas Pamūšio kultūros namuose. Prisiminimų popietė „Jie sugrįžo – gyvi ir mirę...“ Birželio 14 d. Paroda „Iš praeities skaudžių prisiminimų“ Guostagalio kultūros namuose. Kino filmo „Ledo vaikai‘ demonstravimas Birželio 14 d. Popietė „Ilgas tremties kelias“ Triškonių laisvalaikio salėje Birželio 14 d. Paroda „Prisiminimai iš praeities“ Žeimelio kultūros namuose Birželio 14 d. Gedulo ir vilties diena Rozalimo kultūros namuose. Rozalimo miestelio kapinėse ant partizanų kapų degamos žvakės ir dedamos gėlės Palangos m. savivaldybė Birželio 14 d. 15.00–17.00 val. Tremties ir rezistencijos muziejaus lankymas (Vytauto g. 21, Palanga) Birželio 14 d. 17.00 val. Skulptūros „Laiminantis Kristus” atstatymo 20-ties metų paminėjimas (prie Gintaro muziejaus) Birželio 14 d. 19.00 val. Šv. Mišios Palangos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčioje Birželio 14 d. 20.00 val. Prisiminimų valanda prie Tremtinių kryžiaus. Panevėžio m. savivaldybė Renginiai Panevėžyje Gedulo ir vilties dienai paminėti AŠ GYVENT IR MYLĖT SUGRĮŽAU: Birželio 14 d. 11.30 val. Padedamos gėlės ir uždegamos atminimo žvakutės prie Atminimo sienelės Svč. Trejybės bažnyčios šventoriuje ir geležinkelio stotyje. Dainuoja politinių kalinių ir tremtinių choras „Likimai" (vadovė Giedrė Bartuškienė) ir Panevėžio apskrities šaulių sąjungos 5-osios rinktinės mišrusis choras „Aukštaitis" (vadovė Zina jareckienė) Birželio 14 d. 12.00 val. Švč. Trejybės bažnyčioje aukojamos šv. Mišios už politinius kalinius ir tremtinius. Giedos choras „Likimai" Birželio 14 d. 13.00 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas muzikiniame teatre. Muzikinio teatro choro koncertas (chormeisteris Algirdas Viesulas) kino filmas „Misija Sibiras'll Tomsko srityje" (režisierius Karolis Kaupinis) Birželio 14 d. 16.00 val. Panevėžio apskr. G.Petkevičaitės-Bitės viešojoje bibliotekoje (konferencijų salėje) prisiminimais apie atšiauriausią lietuvių tremties vietą — Trofimovsko salą dalinsis gydytojas Darius Staugaitis Birželio 14 d. Teatro fojė eksponuojama fotografijų paroda „Didysis tautos išbandymas" didžiausių pokario trėmimų 65 metų sukakčiai paminėti Pasvalio r. savivaldybė Birželio 11 d. 14.00 val. Prisiminimų popietė „Išplėšti iš gimtųjų namų“ Pasvalio Mariaus Katiliškio viešosios bibliotekos Namišių kaimo bibliotekoje Birželio 13 d. 16.00 val. Akcija „Vilties sparnai“ Pasvalio Mariaus Katiliškio viešosios bibliotekos Nakiškių kaimo bibliotekoje. Skaitytojai lankstys paukščius, ant jų sparnų rašys viltis ir svajones Birželio 14 d. 11.30 val. Prisiminimų popietė „Toli nuo Tėvynės“ Pasvalio Mariaus Katiliškio viešosios bibliotekos Ustukių kaimo bibliotekoje Birželio 14 d. 16.00 val. Poezijos knygos „Anglimi ant beržo tošiės“ pristatymas Pasvalio Mariaus Katiliškio viešosios bibliotekos Nairių kaimo bibliotekoje, Nairių kultūros centre Birželio 14 d. 16.00 val. Dokumentinio filmo „Ledo vaikai“ peržiūra Gulbinėnuose Birželio 14 d. 16.00 val. Tremtinių knygelės „Anglimi ant beržo tošies“ pristatymas Nairiuose. Skambės tremtinių eilės ir dainos Birželio 14 d. 18.00 val. Renginys „Sugrįšiu aš...“ Pasvalio Mariaus Katiliškio viešosios bibliotekos Joniškėlio miesto bibliotekoje (kartu su Joniškėlio kultūros centru) Birželio 14 d. 18.00 val. Kryžių slėnyje literatūrinė-muzikinė kompozicija „Tremties prisiminimai“ Pasvalio Mariaus Katiliškio viešosios bibliotekos Diliauskų kaimo bibliotekoje, Diliauskų kultūros centre Birželio 14 d. 18.00 val. Literatūrinė-muzikinė kompozicija „Tremties prisiminimai“ Diliauskuose, Kryžių slėnyje Birželio 14 d. 18.00 val. Minėjimas prie simbolinio traukinio Joniškelyje Birželio 14 d. 19.00 val. Vakaras „Atmintis liks gyva“ Pavalio kultūros centre. Projekto „Misija Sibiras“ pristatymas pasvaliečiams Parodos, skirtos Gedulo ir vilties dienai: Virtuali paroda „Iš juodojo metraščio“ – Mariaus Katiliškio viešojoje bibliotekoje „Be antkapio, be kryžiaus ir be vardo“ – Ustukių kaimo bibliotekoje „Regėjau Tėviškę sapne“ – Joniškėlio miesto bibliotekoje „Į Sibiro platybes...“ – Gulbinėnų kaimo bibliotekoje „Lietuva, tu mūsų širdyse“ – Kraštų kaimo bibliotekoje „Gedulas ir Viltis“ – Grūžių kaimo bibliotekoje Prienų r. savivaldybė Birželio 12 d. Prienų krašto muziejaus ir Birštono muziejaus pilietinė patriotinė akcija „Žinok, kad kraujas yra pralietas už šventą žemę Lietuvos“ – Laisvės kovų įamžinimo vietų lankymo akcija, skirta birželio 14 d. paminėti (aplankant Dainavos partizanų apygardos žūties vietas, J. Krikščiūno žūties vietą (Šlynakiemyje, Punske) ir dalyvavimas J. Paršeliūno fotografijų parodos pristatyme Punsko lietuvių liaudies kultūros centre Birželio 14 d. 12.00–16.00 val. Paroda (foto nuotraukos), susitikimų-prisiminimų vakara s„Tremties prisiminimai, atmintyje atgyja“. Vieta - Ašmintos seniūnijos salė Birželio 14 d. 10.00 val. Šv. Mišios Jiezno parapijos bažnyčioje Birželio 14 d. 11.00 val. Minėjimas-koncertas prie paminklo kovotojams už laisvę Jiezne Birželio 14 d. 12.00 val. Tremtinių prisiminimų popietė Jiezno kultūros ir laisvalaikio centre Birželio 14 d. 12.00 val. Stakliškių vidurinės mokyklos kieme prie „Vilties medžio“ vyks minėjimas, skirtas Gedulo ir vilties dienai Birželio 14 d. 14.00 val. Šilavoto seniūnijos tremtinių susitikimas „Sibiro kančias ištvėrę, grįžę žemėn Lietuvos...“, skirtas Gedulo ir vilties dienai paminėti. Vieta - Šilavoto laisvalaikio salė Birželio 15 d. 13.00 val. Veiverių „Skausmo kalneliui“ – 25 m. Renginiai visą dieną: Mišios Šv. Liudviko bažnyčioje, minėjimas kalnelyje, koncertas Šaulių namuose, pokalbiai Veiverių T. Žilinsko gimnazijoje ir paroda „Nepamiršk ir liksiu gyvas" Birželio 11–17 d. Literatūros paroda „Gedulo ir vilties diena“ Prienų Justino Marcinkevičiaus viešosios bibliotekos Balbieriškio skyriuje Birželio 11–30 d. Literatūros paroda „Mes, palikę arklą, knygą...“, skirta Gedulo ir vilties dienai, Prienų Justino Marcinkevičiaus viešosios bibliotekos Aptarnavimo skyriuje Radviliškio r. savivaldybė Birželio 14 d. 11.00 val. Teatralizuotas renginys, skirtas paminėti didžiausio masinio žmonių trėmimo iš Lietuvos kodiniu pavadinimu „Pavasaris“ 65 metų sukaktį bei Gedulo ir vilties dieną Radviliškyje Birželio 14 d. 14.00 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas Sidabravo miestelyje prie koplytstulpio, Sidabravo bibliotekoje Birželio 14 d. 14.00 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas Vadaktų kaime prie Vytauto Didžiojo paminklo Birželio 14 d. 17.00 val. Tremtyje žuvusiųjų pagerbimas Šeduvos Šv. Kryžiaus Atradimo bažnyčioje, Šeduvos geležinkelio stotyje Raseinių r. savivaldybė Birželio 14 d. 7.00–8.00 val. Valstybinių vėliavų pakėlimas Birželio 14 d. 10.00 val. Šv. Mišios Viduklės Šv. Kryžiaus bažnyčioje. Po Šv. Mišių padedamos gėlės ir uždegamos žvakutės Raseinių rajono atmintinose vietose žuvusiems už Lietuvos laisvę ir nepriklausomybę Birželio 14 d. 10.00 val. Gedulo ir Vilties dienos minėjimas Viduklės geležinkelio stotyje. Koplytstulpių tremtinių atminimui šventinimas Aukštkelių kaime (Viduklės seniūnija) Birželio 14 d. 11.00 val. Išvyka autobusu nuo Viduklės Šv. Kryžiaus bažnyčios į Viduklės geležinkelio stotį Birželio 14 d. 11.15 val. Koplytstupių, skirtų Gedulo ir vilties dienai atminti, atidengimas ir šventinimas. (Pirmasis koplytstulpis bus atidengtas ir pašventintas prie Viduklės geležinkelio stoties, antrasis Mažosios Viduklės kaimų bendruomenės kiemelyje (Raseinių r. sav., Viduklės sen., Viduklės geležinkelio stotis) Birželio 14 d. 12.00 val. Susitikimas – koncertas „Atminimo valanda“ Mažosios Viduklės kaimų bendruomenės kiemelyje Birželio 14 d. 12.00 val. Minėjimas, skirtas Gedulo ir Vilties dienai, Šiluvos kultūros namuose Birželio 14 d. 14.00 val. Minėjimas, skirtas Gedulo ir Vilties dienai, Betygalos kultūros namuose Rokiškio r. savivaldybė (plakatas) Birželio 14 d. 16.00 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas Vytauto gatvės parke, Rokiškyje. Dalyvauja Rokiškio kultūros centro tremtinių choras (vad. J. Raugienė) Birželio 14 d. 18.00 val. Šv. Mišios Rokiškio Šv. Mato bažnyčioje Šiaulių m. savivaldybė Birželio 14 d. 15.30 val. Parodos „Skaudžios praeities liudininkai“ iš Šiaulių politinių kalinių ir tremtinių privačių archyvų atidarymas Šiaulių „Aušros“ muziejaus Edukacinis centre (Aušros al. 47) Birželio 14 d. 17.00 val. Šv. Mišios Šv. Jurgio bažnyčioje. Po mišių – iškilmingas Gedulo ir vilties dienos minėjimas prie geležinkelio rampos. Dalyvauja Šiaulių politinių kalinių ir tremtinių choras ,,Tremtinys“ (vad. Nijolė Karalienė) ir Prisikėlimo apygardos vyrų vokalinis ansamblis „Vidurnakty nežuvę“ (vad. Ilmera Abromavičienė) Birželio 14 d. 19.30 val. Koncertas „Tautos gyvatos giesmė“ koncertų salėje „Saulė“ (Tilžės g. 140). Dalyvauja: Šiaulių pučiamųjų orkestras (vad. Gediminas Brūzga), Šiaulių kultūros centro „Laiptų galerija“ folkloro ansamblis „Salduvė“ (vad. Violeta ir Darius Dakniai), Šiaulių berniukų ir jaunuolių choras „Dagilėlis“ (vad. Remigijus Adomaitis) Šilutės r. savivaldybė Birželio 14 d. Iš ciklo „Laiko puslapiai“: Literatūros paroda „Vilties ir tikėjimo keliu“. Fridricho Bajoraičio viešoji biblioteka Birželio 14 d. Literatūros ir spaudinių paroda „Vežė ešelonais – grįžome po vieną“ viešosios bibliotekos Šylių filialas Birželio 14 d. Gedulo ir vilties dienos minėjimas su Šilutės rajono vokiečių bendrijos choru „Heidė“ Saugose Birželio 14 d. Gedulo ir vilties dienos minėjimas Salos etnokultūros ir informacijos centre Birželio 14 d. Renginys, skirtas Tautos gedulo ir vilties dienai paminėti. LGGRTC Genocido aukų muziejaus parengtos parodos „Krepšinis sovietų lageriuose ir tremtyje” pristatymas Šilutės muziejuje (Lietuvininkų g. 36), Macikų lagerio karcerio-muziejuje (Macikų kaimas) Birželio 14 d. 15.00 val. Tradicinė popietė viešosios bibliotekos Vilkyčių filiale „To nepamiršim…“, dalyvaujant Vilkyčių bendruomenės buvusiems tremtiniams: atsiminimai, pasakojimai ir mintys. Virtualus istorinės medžiagos pristatymas Trakų r. savivaldybė Birželio 13 d. 13.00 val. Pokalbis, skirtas Gedulo ir vilties dienai „Ką aš žinau apie Birželio 14-ąją“ Trakų rajono viešosios bibliotekos Vaikų literatūros skyriuje (Birutės g. 44, Trakai) Birželio 14 d. 10.00 val. Pilietinė iniciatyva „Vilties medis“, skirta Gedulo ir Vilties dienai paminėti, Aukštadvaryje Birželio 14 d. 10.00 val. Renginys, skirtas Gedulo ir vilties dienai, „Tremtis. Mes grįžome namo“, Onuškyje Birželio 14 d. 11.30 val. Gedulo ir vilties dienos minėjimas Lentvaryje (prie geležinkelio stoties, Lentvario bažnyčioje, Rūpintojėlio skulptūros) Birželio 14 d. 12.00 val. Popietė, skirta Gedulo ir vilties dienai, „Tėvynės ilgesys“ Lentvario biblioteka (Fabriko g. 2, Lentvaris) Birželio 14 d. 12.00 val. Šv. Mišios Trakų Švč. Mergelės Marijos Apsilankymo bažnyčioje Birželio 14 d. 14.00 val. Literatūrinė popietė su Trakų rajono tremtiniais Trakų rajono savivaldybės viešojoje bibliotekoje. Z. Ramanausko knygos „Gyvenimo džiaugsmai ir negandos“ pristatymas Birželio 14 d. 15.00 val. Muzikinė – literatūrinė kompozicija „Tremties kelias“ Duomenų kultūros namuose Birželio 14 d. 15.00 val. Renginys, skirtas Gedulo ir vilties dienai, „Išlikti ir papasakoti“, Tiltų kaime Varėnos r. savivaldybė Birželio 14 d. 10.00 val. Šv. Mišios Varėnos Šv. Arkangelo Mykolo bažnyčioje Birželio 14 d. 11.00 val. Minėjimas prie paminklo teemtiniams Varėnoje. Dalyvauaja Varėnos politinių kalinių ir tremtinių ansamblis „Viltis“, Varėnos kultūros centro jaunimo folkloro ansamblis „Žeiria“ Vilkaviškio r. savivaldybė Gegužės 22 d. 12.00 val. 1948 m. tremties 65-mečio paminėjimas ir parodos „Ištvėrę kančią Sibiro Gulaguos sugrįžom stipresni“ atidarymas Birželio 14 d. 17.00 val. 1941 m. birželio 23 d. sukilimo vieno iš vadų Leono Prapuolenio 100 gimimo metinių jubiliejaus paminėjimas Vilkaviškio krašto muziejuje Vilniaus m. savivaldybė renginiai Vilniaus m. ugdymo įstaigose, skirti birželio 14-ajai, Gedulo ir vilties dienai: Paroda Aš myliu Lietuvą lopšelyje-darželyje „Gilužis“ Paroda „Vilties akimirka... “ Vilniaus šv.Kristoforo progimnazijoje Paroda „Tas gražus mūsų gyvenimas iki 1941 m.“ Vilniaus Naujininkų vidurinėje mokykloje Projektas „Tremtinių prisiminimai“ Vilniaus Naujininkų vidurinėje mokykloje Projektas „Vaikystė Sibiro platybėse“ Naujininkų vidurinėje mokykloje Paroda ,,Kartų dienoraštis“ Vilniaus Karoliniškių gimnazijoje Diskusija „Ledo vaikai“ Vilniaus „Varpo“ suaugusiųjų vidurinėje mokykloje Paroda „Pirmieji Lietuvos tremtiniai“ Vilniaus suaugusiųjų mokymo centre Minėjimas Gedulo ir vilties dienai Vilniaus suaugusiųjų mokymo centre Paroda Gedulo ir Vilties dienai paminėti Vilniaus m. Žemynos gimnazijoje Vilniaus r. savivaldybė Birželio 14 d. 10.30 val. Kenos geležinkelio stotyje bus padedamos gėlės, uždegamos žvakelės. Ceremonijoje dalyvaus Kalvelių bendruomenė, vaikų darželių, mokyklų atstovai. Vėliau minėjimo koncertas. Planuojama į renginį pakviesti tremtinių (jei bus galimybė), suteikti jiems žodį Birželio 15 d. Rastinėnų kultūros centras kartu su biblioteka rengia spaudinių parodą, skirtą Okupacijos ir Genocido dienai paminėti Birželio 21 d. 13.45 val. Avižienių gimnazijoje planuojamas Gedulo ir vilties dienos ir Okupacijos ir Gnocido dienos minėjimo renginys Visagino savivaldybė Birželio 10-30 d. Literatūros paroda ,,Ir tada skaisti birželio saulė tekėjo....“, skirta Gedulo ir vilties dienai paminėti, Visagino savivaldybės viešosios bibliotekos skaitykloje (Taikos pr. 52)
Laisvės byla, 1990-1991: kalbos, pranešimai, užrašai, laiškai, pokalbiai, interviu, įvairūs dokumentai / Vytautas Landsbergis. - Vilnius: Lietuvos aidas, 1992. - 349 p.
STATEMENT TO THE PARLIAMENTS OF DEMOCRATIC COUNTRIES (24 August 1991)
Komisijos 2011 metais nagrinėti kreipimaisi, peticijos ir dėl jų priimti sprendimai
2006 06 28 Aplinkos apsaugos komiteto posėdis
Po svarstymo komitete Valstybės kontrolės valstybinio audito ataskaitos “Komunalinių atliekų tvarkymas” nuspęsta priimti sprendimą šiuo klausimu kitame komiteto posėdyje. Taip pat komitete vyko problemų dėl šalia Pilaitės esančių ežerų paplūdimių palikimo visuomenės poreikiams tenkinti aptarimas. Nuspręsta šiam klausimui išnagrinėti sudaryti komiteto darbo grupę ir prašyti iki š.m. liepos 11 dienos Aplinkos ministerijos, Vilniaus apskrities viršininko administracijos, Vilniaus miesto savivaldybės, Vilniaus rajono savivaldybės, Pilaitės bendruomenės į ją deleguoti savo atstovus. Klausimo kuratoriumi paskirti komiteto narį Rimantą Remeiką. Aplinkos apsaugos komitetas bendru sutarimu pritarė Teritorijų planavimo įstatymo 26 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui Nr.XP-1475. ir komiteto išvadoms šiam įstatymo projektui. Komiteto paskirtas pranešėjas Antanas Bosas. Taip pat komitetas pritarė Medžioklės įstatymo 7, 8, 11, 13 ir 22 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui Nr.XP-1370(2) ir komiteto išvadoms šiam įstatymo projektui.Balsavimo rezultatai: "už"-6;"prieš"-0; "susilaikė"-1. Komiteto paskirtas pranešėjas Antanas Bosas.
Bronius Pauža dalyvaus susitikime ir renginiuose 2012,06,23
LR Seimo narys Bronius Pauža š. m. birželio 23 d.: 11.00 val. dalyvaus Sportinėse varžybose Vadžgirių miestelyje; 12.00 val. susitiks su Šimkaičių seniūnijos gyventojais; 19.00 val. dalyvaus Joninių šventėje Šimkaičiuose. LR Seimo narys Bronius Pauža š. m. birželio 23 d.: 19.00 val. dalyvaus Joninių šventėje Žindaičiuose.
Lietuvos Respublikos įstatymas Dėl Respublikos Prezidento, Seimo Pirmininko, Ministro Pirmininko ir oficialių svečių apsaugos departamento nuostatų patvirtinimo, 1991 m. rugpjūčio 27 d. Nr. I-1706
Seimo Sveikatos reikalų komiteto narės Astos Kubilienės 2017-03-02, ketvirtadienio, darbotvarkė
11.00 val.: A. Kubilienė dalyvaus Lietuvos Valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcijos atstovų susitikime su Ministru Pirmininku (Lietuvos Respublikos Vyriausybės rūmai, 413 kab., Gedimino pr. 11, Vilnius) 14.00 val.: Darbas su dokumentais ir korespondencija __________________________________________________________________________________________________________________ Audronė Ivanauskienė LR Seimo narės Astos Kubilienės padėjėja Tel. (8 5) 239 6735 El. p.: audrone.ivanauskiene@lrs.lt
Paroda „Laisvės premijos laureatas Albinas Kentra“
1. The Speaker of the Seimas shall: 1) direct the work of the Seimas and represent the Seimas; 2) within 10 days following the passage, certify with his signature the authenticity of the text of the law passed by the Seimas and refer it to the President of the Republic to sign, within 10 days sign the Statute of the Seimas and amendments thereto, within 3 days sign the laws which are not signed by the President of the Republic and not returned to the Seimas for repeat consideration within 10 days from the submission thereof, as well as proclaim them; 3) within 10 days from the passage, sign the resolutions of the Seimas and other acts passed by the Seimas; 4) within 24 hours sign the minutes of Seimas sittings, as well as the decisions of the Board of the Seimas, provided he has presided over them; 5) temporarily act as President of the Republic or temporarily deputise for President of the Republic in the cases specified in Article 89 of the Constitution; 6) have the right to convene an extraordinary Seimas sitting or an extraordinary session in the cases laid down in paragraph 1 of Article 89 of the Constitution; 7) propose to the Seimas candidatures to the posts of Deputy Speakers of the Seimas; 8) propose to the Seimas candidatures to Constitutional Court judges in accordance with the procedure established by the Constitution; 9) propose to the Seimas the candidatures of the Seimas ombudsmen and the head of the Seimas ombudsmen’s office for appointment and dismissal; 10) propose candidatures to the Seimas for appointment and dismissal to the posts of heads and deputy heads of State institutions in the cases provided by the Constitution and laws; 11) preside over the sittings of the Seimas and the Board of the Seimas or charge one of his Deputies to carry out this function; 12) submit drafts of the work programmes of a session and draft agendas of week- or day-long sittings to the Conference of Chairs or charge one of his Deputies to carry out this function; 13) submit draft agendas of meetings of the Board of the Seimas or charge one of his Deputies to carry out this function; and 14) exercise other powers provided for in this Statute. 2. While exercising his powers, the Speaker of the Seimas shall issue directives. 3. The Speaker of the Seimas and, in his absence, his Deputy may, provided he is not presiding over a sitting, voice out of turn his own opinion or the opinion of the Board of the Seimas on any issue under consideration at the Seimas sittings. 4. During a session of the Seimas, the Speaker of the Seimas, his Deputies shall, at least once a month, answer the questions concerning their activities, which are beforehand submitted in writing by the Seimas Members.
2011-01-19 UŽSIENIO REIKALŲ KOMITETO POSĖDŽIO D A R B O T V A R K Ė Eil. Nr. Data, laikas, vieta Svarstomi klausimai Komiteto išvadų rengėjai, atsakingi patarėjai 1. 2011-01-19 9.00-10.00 II r. 006 k. Bendras posėdis su Nacionalinio saugumo ir gynybos komitetu: Dėl „Mistral“ klasės laivų pardavimo Rusijos Federacijai. (Uždaras klausimas). E. Zingeris D. Kopilevič 2. 2011-01-19 10.00-10.05 II r. 006 k Kiti klausimai. Komiteto pirmininkas Emanuelis Zingeris
Seimo laikinosios grupės „Už lygybę“ pareiškimas: radikalų eitynės rodo nepagarbą Lietuvos valstybei ir tautai
2011 m. kovo 14 d. pranešimas VIR Seimo laikinoji grupė „Už lygybę“ smerkia radikalų eitynes, surengtas Vilniuje kovo 11 dieną. Rasistiniai šūkiai „Lietuva – lietuviams“, „Už rasę ir tautą“ griauna demokratinės, atviros Lietuvos visuomenės įvaizdį Europoje ir pasaulyje, daro gėdą mūsų valstybei, kuri yra Europos Sąjungos narė. Grupė „Už lygybę“ kritiškai vertina Vilniaus savivaldybės administracijos sprendimą išduoti leidimą vadinamųjų patriotinių jėgų eitynėms 21-ųjų Lietuvos nepriklausomybės metinių minėjimo proga. Žmonės, kurie išdavė leidimą radikalams marširuoti centrinėje Vilniaus gatvėje, ir neišprususių neonacių minia parodė nepagarbą Lietuvos valstybės ir tautos praeičiai ir dabarčiai. Grupės nariai – Marija Aušrinė Pavilionienė, Birutė Vėsaitė, Vytenis Povilas Andriukaitis, Algirdas Sysas, Julius Sabatauskas, Ona Valiukevičiūtė, Vytautas Gapšys, Donalda Meiželytė-Svilienė, Eligijus Masiulis, Dalia Kuodytė, Rokas Žilinskas. Grupės vardu Seimo narė Marija Aušrinė Pavilionienė, Tel. 239 6661
Seimo nario Dainiaus Gaižausko 2018 m. balandžio 24 d., antradienio, darbotvarkė
Nuo 8.45–10.00 val. Seimo narys dalyvaus Seimo LVŽS frakcijos posėdyje (2018 kab., Seimo I rūmai). Nuo 10.00–14.00 val. Seimo narys dalyvaus Seimo rytiniame posėdyje. Nuo 15.00–18.40 val. Seimo narys dalyvaus Seimo vakariniame posėdyje.
Photo exhibition to mark the 45th Anniversary of the Chronicle of the Catholic Church in Lithuania arranged at the Seimas
Press release, 16 March 2017 Photo: Truth will liberate you! – Chronicle of the Catholic Church in Lithuania (photomontage) From the personal archives of the Most Revd Sigitas Tamkevičius A photo exhibition to mark the 45th Anniversary of the launch of the Chronicle of the Catholic Church in Lithuania was arranged at the Gallery of the Defenders of Freedom of Lithuania. Visitors of the exhibition are invited to view the historical photographs reminding of the history of publication of the Chronicle, its editors, staff members and supporters, and the persecution of the publication. The photos come from the personal archives of the Most Revd Sigitas Tamkevičius, Archbishop emeritus of Kaunas; the Museum of Genocide Victims; the Lithuanian Special Archives; the Lithuanian Central State Archives, and personal archives of Andrius Petrulevičius, photographer. The Chronicle, which originated as a result of secret meetings of active Lithuanian priests, was the longest-running and most-widely distributed undeground magazine. It gradually became a symbol of the Catholic Church: persecuted yet not broken. The first issue of the publication was released in a small town of Simnas on 19 March 1972. Most Revd Sigitas Tamkevičius (currently – Archbishop emeritus of Kaunas), one of the non-official heads of the gatherings of active priests from Vilkaviškis diocese, became the editor of the magazine and coordinator of its publishing activities. Most Revd. Tamkevičius continued to organise the publishing of the Chronicles in Simnas and Kybartai until his arrest in 1983. Rev. Jonas Boruta (currently – the Bishop of Telšiai) subsequently took over this responsibility and headed the publishing process during 1983–1989. Despite the KGB persecution and repressions, which resulted in the imprisonment of dozens and blackmailing of hundreds of staff members and distributors of the Chronicle, the publication was regularly released until the very restoration of freedom. As many as 81 issues of the Chronicle were produced until the day of the National Revival dawned. The last issue was released on 19 March 1989. Thanks to the efforts of the Lithuanian expats in America, all the issues of the Chronicle were collected and released in a ten-volume set. There were also a number of editions in other languages. The exhibition arranged by the Unit for Historical Memory of Parliamentarianism, Information and Communication Department, Office of the Seimas, will be held at the Gallery of the Defenders of Freedom of Lithuania until 31 March 2017. Žydrūnas Mačiukas, Chief Specialist, Unit for Historical Memory of Parliamentarianism, Information and Communication Department, tel. +370 5 239 6318, e-mail: zydrunas.maciukas@lrs.lt Laima Šandarienė, Chief Specialist, Public Relations Unit, Information and Communication Department, tel.+370 5 239 6206, e-mail: laima.sandarienė@lrs.lt
2010 m. sausio 28 d. pranešimas VIR Sausio 29 d., penktadienį, 11–15 val. – atvirų durų valandos Seimo parodų galerijoje. Lankytojams pristatoma fotomenininko Aleksandro Ostašenkovo fotografijų paroda „Mirties sodas“. Taip pat lankytojai kasdien kviečiami Seimo II rūmų fojė (1 aukšte) apžiūrėti meninių nuotraukų apie gamtą parodą, parengtą minint Tarptautinius biologinės įvairovės metus. Ekspozicijoje – gamtininko, Dzūkijos nacionalinio parko direktoriaus pavaduotojo Eugenijaus Drobelio užfiksuoti reti Lietuvos gyvūnai ir paukščiai. Nerijus Vėta, Ryšių su visuomene skyrius (tel. 239 6208)
Justinas Karosas dalyvaus renginyje 2011.03.23
Kovo 23 d., trečiadienį, 17 val. Seimo narys J.Karosas LSDP Druskininkų skyriaus ataskaitiniame-rinkiminiame susirinkime.
Mokslinė konferencija Lietuva Europos istorijos ir kultūros kontekste. Senovės baltų ir Lietuvos indėlis. 2002.04 4-5d.
PASAULIO LITUANISTŲ ASOCIACIJA PASAULIO LITUANISTŲ ASOCIACIJA ISTORIJOS SKYRIUS VILNIAUS PEDAGOGINIS UNIVERSITETAS ISTORIJOS FAKULTETAS LIETUVOS ISTORIJOS KATEDRA MOKSLINĖ KONFERENCIJA LIETUVA EUROPOS ISTORIJOS IR KULTŪROS KONTEKSTE. SENOVĖS BALTŲ IR LIETUVOS INDĖLIS 2002m. balandžio mėn. 4-5d. (ketvirtadienis-penktadienis) VPU ISTORIJOS FAKULTETAS VILNIUS, T.Ševčenkos g. 31 P RO G R A M A 2002m. balandžio mėn. 4d. 9.30 Įžanga Juozas Girdzijauskas, Pasaulio lituanistų asociacijos Valdybos pirmininkas. Antanas Pakerys, Vilniaus Pedagoginio universiteto rektorius. Romas Batūra, Pasaulio lituanistų asociacijos Istorijos skyriaus pirmininkas. 10-12 Algirdas Girininkas. Baltų kultūros įtaka proistorės Europai. Gintaras Beresnevičius. Burtų technikos : germanai, alanai, baltai. Bronys Savukynas. A. J.Greimo mitologijos tyrimo projektai. Jonas Trinkūnas. Baltų pasaulėjautos savitumai. Romas Batūra. Lietuvos tarptautinio vaidmens iškilimas XIVa. pabaigoje. Vytautas Raudeliūnas. Lietuvos Statutų įtaka kitų šalių teisei. 12-12.30 P e r t r a u k a 12-14 Napoleonas Kitkauskas. Lietuvos ir kaimyninių šalių valdovų rezidencijų architektūra. Algimantas Miškinis. Vakarų urbanistikos poveikis LDK rusų žemių miestams (Valakų reformos metu). Raimonda Ragauskienė. Svetimšaliai XVIa. Lietuvoje: nuo svečio iki kliento. Antanas Tyla. Europos politinių ekonominių procesų raiška Lietuvos Didžiojoje Kunigaikštystėje XVIIa. 14-15 P i e t ų p e r t r a u k a 15-16 Libertas Klimka. Lietuva mokslo raidoje XVI - XIXa. Aldona Prašmantaitė. Kunigaikščiai Giedraičiai: Lietuva ir pasaulis. Aldona Vasiliauskienė. Bazilijonai ir Lietuva. Nuo 16 Diskusijos, bendrieji klausimai. 2002m. balandžio mėn. 5d. 9.30-12 Sigitas Narbutas. Lietuvių herojinio epo sklaida Europos kultūrai: Radvano Radviliada. Vacys Milius. Lietuvių kryždirbystė – pasaulio kultūros paveldas. Vytautas Landsbergis. M.K.Čiurlionio įnašas. Kazys Grigas. Lietuvių patarlės Europos kontekste. Kazimieras Garšva. Lietuvių kalbos substratas gretimose valstybėse. Algimantas Kasparavičius. Vilniaus ir Klaipėdos reikšmė tarpukario Lietuvos politinei tapatybei. Arvydas Anušauskas. Vienų vieni – lietuvių pasipriešinimo fenomenas Europoje. Vytautas Zabiela. Tarptautinio Vilniaus tribunolo nuosprendis ir jo reikšmė. 12-12.30 P e r t r a u k a 12.30-14 Lionė Lapinskienė. Petro Būtėno indėlis į lituanistiką. Aldona Vasiliauskienė. Lietuvos įvaizdžio puoselėtoja Marija Remienė (Bareikaitė). Judith Lewonig (Austrija ). Lietuvos įvaizdžio pasaulyje klausimu. Regina Sinkevičienė. Lietuvių poezijos vertėjas Horst Engert. Vytautas Kubilius. Lietuvių literatūros tautiniai archetipai. 14-15 P i e t ų p e r t r a u k a 15-15.40 Aušrinė Jonikaitė. Lietuvių literatūros kelias į dabartinį pasaulį. Rasa Vasinauskaitė. Šių dienų lietuvių teatras ir jo savitumas Europoje. Intertekstualumo problema ir integracijos galimybė. Nuo 16 Diskusijos ir baigiamieji klausimai. Pastaba. Pranešimų trukmė - iki 15 min.
Rytoj Seimui bus pristatyta I. Šimonytės kandidatūra į Ministro Pirmininko pareigas
2020 m. lapkričio 18 d. pranešimas žiniasklaidai Rytoj, lapkričio 19-ąją, 10.50 val. Seimo posėdyje Respublikos Prezidentas Gitanas Nausėda pristatys Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų lyderės Ingridos Šimonytės kandidatūrą į Ministro Pirmininko pareigas. Per pirmąjį šios Seimo kadencijos posėdį buvo paskelbta politinė deklaracija dėl valdančiosios koalicijos sudarymo, pagal kurią Seimo nariai, priklausantys Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų, Liberalų sąjūdžio ir Laisvės frakcijoms, jungiasi į koaliciją. Didžiausiai Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijai šiuo metu priklauso 50 Seimo narių, Liberalų sąjūdžio frakcijai – 12, Laisvės frakcijai – 11. Remiantis Konstitucija, Ministrą Pirmininką Seimo pritarimu skiria ir atleidžia Respublikos Prezidentas. Kaip svarstoma Ministro Pirmininko kandidatūra? Seimo statute įtvirtinta, kad Seimas, gavęs Respublikos Prezidento teikimą dėl Ministro Pirmininko kandidatūros, artimiausiame posėdyje suteikia galimybę šalies vadovui pristatyti pretendentą. Respublikos Prezidentui po Ministro Pirmininko kandidatūros pristatymo klausimai nėra užduodami. Pretendentui į Ministro Pirmininko pareigas bus suteikiamas žodis prisistatymui (iki 30 min.), po kurio jis atsakys į Seimo narių klausimus (iki 40 min.). Po to prisistatymo Ministro Pirmininko kandidatūra bus perduodama svarstyti Seimo narių frakcijoms. Frakcijos turi teisę su pretendentu suderintu laiku pakviesti jį į savo posėdžius ir užduoti jam klausimų. Frakcijos Ministro Pirmininko kandidatūrą turi apsvarstyti ne vėliau kaip per 2 darbo dienas. Ne vėliau kaip per savaitę nuo Ministro Pirmininko kandidatūros pristatymo turės būti surengtas kitas Seimo posėdis sprendimui dėl pateiktos kandidatūros priimti. Šiame posėdyje pirmiausia išklausomos frakcijų išvados pradedant didžiausia ir baigiant mažiausia frakcija. Po to rengiama diskusija, kurios pabaigoje suteikiamas žodis pretendentui (iki 20 min.), taip pat galimybė jam dar kartą atsakyti į Seimo narių klausimus (iki 30 min.). Pretendentui baigus atsakinėti į klausimus, balsuojama, ar pritarti pateiktai Ministro Pirmininko kandidatūrai. Pagal Seimo statutą, Respublikos Prezidentas turi teisę atšaukti pristatytą kandidatūrą bet kuriuo metu iki balsavimo dėl pritarimo jai pradžios. Ministras Pirmininkas ne vėliau kaip per 15 dienų nuo jo paskyrimo Seimui turės pristatyti savo sudarytą ir Respublikos Prezidento patvirtintą Vyriausybę ir pateikti svarstyti šios Vyriausybės programą. Parengė Informacijos ir komunikacijos departamento Spaudos biuro vyriausiasis specialistas Rimas Rudaitis Tel. (8 5) 239 6132, el. p. rimas.rudaitis@lrs.lt
Parlamentarai dalyvaus Europos Komisijos organizuojamame tarptautiniame seminare
Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto veiklos planai ir ataskaitos
George W. Bush: jaki człowiek, jaki prezydent? / Longin Pastusiak. - Toruń: Wydawnictwo Adam Marszalek, 2004. - 524 p.
Medininkų tragedijos 20-ųjų metinių minėjimui skirta paroda
G. Jakavonis dalyvaus ETPA Nuolatinio komiteto posėdyje
2008 m. gegužės 27 d. pranešimas VIR Seimo valdyba pritarė Seimo nario Gedimino Jakavonio komandiruotei į Stokholmą (Švedijos Karalystė) 2008 m. gegužės 28 – 30 dienomis dalyvauti Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos Nuolatinio komiteto posėdyje. Seimo narys G. Jakavonis pristatys rezoliucijos, patvirtintos ETPA Aplinkosaugos, žemės ūkio ir regioninių reikalų komiteto posėdyje, projektą dėl nuo Antrojo pasaulinio karo metų Baltijos jūroje likusio cheminio ginklo. Lina Žilytė (2396210)
Seimo Lietuvos socialdemokratų partijos frakcijos narys J. Juozapaitis susitiks su rinkėjais
2010 m. spalio 7 d. pranešimas VIR Spalio 8 d., penktadienį, nuo 8 iki 10 val. Seimo narys Jonas Juozapaitis priims gyventojus asmeniniais klausimais Pakruojo raj. savivaldybėje 303 k. 11 val. susitiks su Plaučiškių kaimo gyventojais kultūros namuose. 12 val. Seimo narys J. Juozapaitis lankysis individualioje A. Krivickienės įmonėje. 14 val. parlamentaras lankysis UAB „Sidabra“ kiaulių auginimo įmonėje. Spalio 11 d., pirmadienį, nuo 8 iki 10 val. Seimo narys priims gyventojus asmeniniais klausimais Joniškio raj. savivaldybėje 122 k. 10 val. 30 min. parlamentaras J. Juozapaitis lankysis UAB „Sidabra“. Atstovė spaudai Evelina Butkutė Tel. 2396327, 865048830
2020-05-29 D.SPRENDIMAS DĖL PAŠARŲ ĮSTATYMO NR. VIII-1610 PAKEITIMO ĮSTATYMO PROJEKTO (NAUJA REDAKCIJA) NR. XIIIP-4519 SVARSTYMO PARENGIAMŲJŲ DARBŲ
2020 m. gegužės 29 d. Nr. 110-S-11 Vilnius Lietuvos Respublikos Seimo Kaimo reikalų komitetas nusprendžia: 1. Komiteto išvadų projekto rengėjais paskirti: Aurimas Gaidžiūnas ir Algimantas Salamakinas. 2. Prašyti išvadų šių ekspertų: neprašyti. 3. Prašyti papildomų išvadų Seimo komitetų (komisijų) ar valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų, asociacijų, politinių partijų, kitų suinteresuotų asmenų: neprašyti. 4. Parengti klausymus: ne. 5. Prašyti atleisti nuo Seimo statuto 147 str. 7 dalies prievolių: ne. 6. Pateikti išvados projektus: 2020 m. birželio 16 d. 7. Svarstyti pagrindiniame komitete: 2020 m. birželio 17 d. 8. Paskirti šiuos komiteto biuro darbuotojus, atsakingus už komiteto išvados projektų (išvados) surašymą ir svarstymo techninį aptarnavimą: Simantę Kairienę ir Gintarę Rimeisienę. Komiteto pirmininkas Andriejus Stančikas
Seimo Pirmininko Vydo Gedvilo kalba, pasakyta susitikime su Lietuvos diplomatinių atstovybių vadovais
2013 m. gegužės 3 d. pranešimas VIR Seimo Pirmininkas Vydas Gedvilas priėmė Lietuvos Respublikos diplomatinių atstovybių vadovus, susirinkusius į Lietuvą dalyvauti metiniame susitikime. Seimo Konstitucijos salėje surengtame priėmime taip pat dalyvavo Seimo Pirmininko pavaduotojai Petras Auštrevičius, Jaroslavas Narkevičius, Algirdas Sysas, Seimo opozicijos lyderis Andrius Kubilius, Seimo Užsienio reikalų komiteto pirmininkas Benediktas Juodka ir komiteto pirmininko pavaduotojas Audronius Ažubalis, Seimo Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto pirmininkas Artūras Paulauskas ir komiteto pirmininko pavaduotojas Michalas Mackevičius. Seimo Pirmininko V. Gedvilo kalba: „Gerbiamieji Seimo valdybos nariai, gerbiamieji ambasadoriai, mieli kolegos, man labai malonu pasveikinti jus šiandien Lietuvos Respublikos Seime. Džiaugiuosi, kad vykstant tradiciniam ambasadorių suvažiavimui, dalis jūsų laiko skirta ir Seimui, jo aktualijoms. Su daugeliu iš jūsų jau teko susipažinti – lankantis su vizitais Latvijoje, Estijoje, Švedijoje, Lenkijoje, Briuselyje ir kitur. Dar kartą dėkoju mūsų diplomatinei tarnybai už pagalbą, tikimės ir toliau su jumis visais sėkmingai bendradarbiauti. Šie metai mums visiems yra išskirtiniai dėl artėjančio svarbiausio įvykio – Lietuvos pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai. Jau dabar jaučiame padidėjusį užsienio partnerių dėmesį, vizitų į Lietuvą intensyvumą – visai neseniai Lietuvoje pirmą kartą po Nepriklausomybės atkūrimo lankėsi Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmų pirmininkas, šiomis dienomis vieši Indonezijos parlamento pirmininkas, susitikome su Ukrainos, Turkijos prezidentais, laukiame Estijos, Suomijos, Vokietijos, Izraelio ir kitų valstybių vadovų. Suprantama, kad tiems, kurie dirbate Briuselyje, netrukus teks atlaikyti milžinišką krūvį ir uždavinį atstovauti ne tik Lietuvai, bet kartu ir visai Europos Sąjungai. Nemaži darbai laukia besidarbuojančių ir kitose sostinėse, mūsų atstovybėse tarptautinėse organizacijose. Tokio išmėginimo, kurį apibūdinčiau kaip garbingas pareigas ir atsakomybę drauge, mūsų valstybė, jos diplomatinė tarnyba dar nėra turėjusi, ypač įvertinant tai, kad tuos darbus teks nudirbti palyginti nedidelėmis pajėgomis ir turint ribotus išteklius. Dėl to tik dar tikslingesnės ir kryptingesnės turi būti mūsų pastangos. Tačiau kartu tai unikali, vertinga patirtis ir galimybė mums visiems, todėl visų pirma linkiu ir tikiuosi sėkmės, stiprybės ir susitelkimo. Manau, kad artėjantis Lietuvos pirmininkavimas ES Tarybai – tai kartu ir proga pasakyti Europai ir pasauliui apie save, o drauge ir patiems pamąstyti ir padiskutuoti apie mūsų valstybei tenkančius iššūkius. Juos įvardyčiau labai paprastai: sėkmingas pirmininkavimas, valstybės saugumas ir gerovė. Valstybės pirmininkavimas Europos Sąjungos Tarybai, viena vertus, reiškia labai konkrečius uždavinius, taip pat visai Europos Sąjungai reikalingų sprendimų suderinimą išlaikant neutralumo principą. Kaip jūs gerai žinote, Lietuva sieks susitelkti į patikimos, augančios ir atviros Europos kūrimą. Kaip suprantame, įprastai, pirmininkaujančios šalies sėkmė matuojama „uždarytų“ teisėkūros iniciatyvų skaičiumi. Seimui tenkantis uždavinys – parama Vyriausybei siekiant šių tikslų savo parlamentiniais ryšiais, renginiais, kontaktais; manau, kad Seimas geranoriškai ir greitai patvirtins derybinius aprašus, padės Vyriausybei savo patarimais, akyla, tačiau draugiška kontrole; stengsis palengvinti kompromiso suradimą labai sunkioje ir apkrautoje europinėje darbotvarkėje. Ypač norėčiau pažymėti Seimo pastangas prisidedant ir siekiant pažangos dėl Rytų partnerystės klausimų, visų pirma santykiuose su Ukraina. Manau, jog būsimasis Vilniaus Rytų partnerystės vadovų susitikimas – tai istorinė galimybė Europai ir Ukrainai, taip pat kitoms partnerėms. Kaip žinote, Seime vyks parlamentinio matmens renginiai, iš kurių norėčiau išskirti 50-ąjį COSAC posėdį, Tarpparlamentinę bendros užsienio ir saugumo politikos bei bendros saugumo ir gynybos politikos konferenciją, pirmąjį posėdį naujai įsteigtos tarpparlamentinės konferencijos, remiantis Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje 13 straipsniu, kurioje ES valstybių narių parlamentai diskutuotų ekonominės ir biudžeto politikos klausimais, bei ES parlamentų pirmininkų konferenciją 2014 metais. Mūsų ambicija – iškelti bent vieną, o gal ir kelias inovatyvias idėjas ar mintis, paveikias toliau plėtoti europinį diskursą ar prisidėti prie konkrečių problemų sprendimų. Gerbiamieji kolegos, mūsų užsienio politika jau ganėtinai ilgą laikotarpį yra aiški, nekintanti – aktyvi narystė ES ir NATO, transatlantinis bendradarbiavimas ir geri santykiai su kaimynais. Šiuos dalykus bei užsienio politikos tęstinumą po rinkimų akcentavo ir mūsų valdančioji dauguma, kartu pabrėždama, jog esama sričių, kuriose reikalingos permainos, pavyzdžiui, santykiuose su Lenkija. Džiaugiuosi atsinaujinusiu dialogu – mano kolega Gediminas Kirkilas, kaip dvišalės Asamblėjos pirmininkas, kaip tik šiuo metu lankosi Varšuvoje, kurioje pažymima Abiejų Tautų Konstitucijos sukaktis. Labai norėčiau, kad mūsų parlamentinė diplomatija prisidėtų ir prie realių politikos problemų sprendimų, apie kuriuos diskutuojame jau ne vienus metus – tai ir energetiniai, ir infrastruktūros plėtros projektai, ir kiti klausimai. Kita vertus, ateinančiais metais minėsime mūsų narystės tiek Europos Sąjungoje, tiek NATO dešimtmetį. Artėjanti sukaktis galėtų tapti akstinu mūsų svaresnėms diskusijoms, taip pat ir parlamente, apie šiandieninę tarptautinę situaciją, aktualiausias problemas ir mūsų valstybės užsienio politikos tikslus. Aš manau, kad turime susitelkti į valstybės saugumą ir gerovę. Praėjusiais metais Seimo patvirtintoje Nacionalinėje saugumo strategijoje teigiama, jog dabartinė valstybės padėtis saugumo požiūriu – kaip niekada gera. Tačiau tai neturi atpalaiduoti mūsų nuo poreikio nuolat stebėti ir vertinti besikeičiančią tarptautinę situaciją, o čia labai svarbus yra ir jūsų indėlis bei požiūris. Pavyzdžiui, ką mums, nedidelei valstybei, reiškia mūsų strateginės partnerės JAV posūkis į Azijos ir Ramiojo vandenyno regioną (o kartu ir tam tikras pasitraukimas iš Europos), jos gynybos biudžeto mažinimas; kokį prognozuojame Kinijos bei kitų augančių galių vaidmenį pasaulyje bei jų poveikį mums; ar turime argumentuotą poziciją kitais karštųjų taškų klausimais, kaip Sirija, Iranas, Afganistanas, Artimieji Rytai ar Šiaurės Korėja. Manau, kad Lietuva, kaip būsimoji ES pirmininkė, pretenduodama ir į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos nenuolatines nares, turi praplėsti savo matymą ir už mūsų kaimynystės horizonto, nors tai turbūt visuomet liks mums svarbiausia. O čia matome tam tikras augančio susirūpinimo saugumu Baltijos jūros regione tendencijas, apie tai diskutavome ir su Švedijos bei kitais politikais. Lietuvos krašto apsaugos sistemos finansavimas, nors absoliučiais skaičiais ir padidintas, tačiau tebėra labai nepakankamas. Todėl aš, kaip Seimo Pirmininkas, darysiu viską, kad būtų įvykdytas politinių partijų susitarimas bei įsipareigojimas padidinti krašto apsaugos sistemos finansavimą iki 2 proc. Šiuo klausimu kalbamės su Vyriausybe bei ieškome konkrečių sprendimų. Energetinis saugumas – neabejotinas mūsų prioritetas, praeitą savaitę Seime Vyriausybės darbo grupė pristatė savo išvadas dėl energetikos strategijos krypčių, įvyko diskusija šiais klausimais. Tikimės, kad artimiausiu metu pavyks pasiekti ir susitarimus. Aišku, labai svarbu ateityje turėti tokį pat susitarimą, kokį turime dėl krašto apsaugos, ir dėl energetikos saugumo, kad visos partijos priimtų strateginį dokumentą ir jį pasirašytų. Tai būtų dokumentas, kokiu keliu eisime siekdami savo energetinio saugumo tikslų. Turime matyti ne tik išorės, bet ir vidaus saugumo iššūkius, kurie labiausiai susiję su mūsų ekonomine-socialine situacija. Lietuva – viena iš labiausiai nukentėjusių valstybių Europoje nuo 2008 m. ekonomikos krizės. Ją suvaldėme, tačiau su didelėmis socialinėmis sąnaudomis, labai išaugo valstybės skola. Mūsų ekonomika iš lėto atsigauna, tačiau situacija dar nėra džiuginanti. Socialinės pasekmės – aukštas nedarbas, ypač tarp jaunimo, padidėjęs skurdo lygis (daugiau nei 30 proc. Lietuvos gyventojų gyvena skurdžiai), padidėjusi migracija. Vis dar nėra atkurtas sumažintas viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokestis, įšaldytos pensijos ir kitos socialinės išmokos. Žinau, kad ir mūsų diplomatinei tarnybai teko patirti finansinių apribojimų. Todėl laukiame vykdomosios valdžios iniciatyvų, skirtų mūsų ekonominei-socialinei situacijai gerinti. Stodami į Europos Sąjungą, kaip tik ir akcentavome jos, kaip „minkštojo saugumo“ teikėjos, aspektą. Taip, pažangos esama daugelyje sričių, tačiau net ir po beveik dešimtmečio narystės ES pragyvenimo lygis Lietuvoje išlieka vienas žemiausių Europoje. Globaliame, tarpusavyje susijusiame pasaulyje, augančių galių kontekste veikti ir konkuruoti tampa gerokai sudėtingiau. Todėl visiems mums – ir Seimui, ir Vyriausybei – tenkantis uždavinys, kaip pasiekti, kad Lietuvoje būtų gera ir norėtųsi gyventi. Tikiu, kad vis dar galime atsiremti į mūsų stiprybes: esame nedidelė valstybė, gana vienalytė jos visuomenė, gebanti susitelkti dideliems tikslams, valstybės institucijos gana gerai išplėtojusios savo organizacinius, komunikacinius gebėjimus. Tuo tikslu kreipiuosi ir į jus – skleiskime gerą žinią apie Lietuvą, esame stiprūs, talentingi, išmanūs. Turime savo Svajonių komandą krepšinyje, kurkime jas ir kitose srityse. Ieškokime pozityvių žinių, megzkime ir išlaikykime kontaktus su žmonėmis, turinčiais pasiekimų savo srityje pasaulyje, tieskime tiltus. Lietuva – sėkminga šalis, kurioje saugu ir gera gyventi. Tai valstybė, kuriai mes ir jūs dirbame.“ Seimo Pirmininko sekretoriatas, tel. (8 5) 239 6002
Seimo Liberalų sąjūdžio frakcijos pranešimas: „1,2 proc. gyventojų pajamų mokesčio parama turi pasiekti nevyriausybinių organizacijų sektorių“
2021 m. kovo 23 d. pranešimas žiniasklaidai Kovo 22 d. Seime buvo registruota Labdaros ir paramos įstatymo nuostatų pataisa, kad gyventojų pajamų mokesčio (GPM) 1,2 proc. parama atitektų tik nevyriausybinių organizacijų (NVO) sektoriui. Anot Liberalų sąjūdžio frakcijos atstovo Andriaus Bagdono, NVO sektorius nuolat kreipiasi į Seimo narius su prašymu keisti dabar galiojančias įstatymo nuostatas. Seimo kanceliarijos nuotr. (aut. Olga Posaškova) „Naujoje įstatymo redakcijoje įtvirtinta nuostata, kad 1,2 proc. GPM paramą gali gauti tik NVO sektorius. Tai sustiprins Lietuvos pilietinį sektorių, kuris sukuria didelę pridėtinę vertę valstybės socialinėje ekonomikoje. NVO finansavimo stiprinimas ir filantropijos, nukreiptos į pilietines organizacijas, skatinimas, ypač šiais mūsų valstybei neramiais laikais, yra gyvybiškai būtinas“, – sakė Seimo Ekonomikos komiteto narys A. Bagdonas. Skiriant GPM dalį būtent NVO sektoriui, siekiama stiprinti pilietinę visuomenę, suteikiant galimybę nuo valdžios aparato nepriklausomoms bei viešąjį interesą tenkinančioms organizacijoms užsitikrinti bent minimalius finansinius resursus bei paskatinti visuomenę domėtis pilietinėmis organizacijomis ir įsitraukti į filantropinę veiklą. „Nevyriausybinės organizacijos pandemijos laikotarpiu tapo ypač pažeidžiamas, nes nesulaukia tokios paramos kaip verslo sektorius. Labai tikime, kad ir kitos frakcijos palaikys šį įstatymo projektą“, – teigė liberalas A. Bagdonas. Dar 2009 metais Lietuvos Respublikos valstybės kontrolės išvadose dėl Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto teigiama, kad didžiausią dalį GPM paramos gauna biudžetinės įstaigos ir tai kelia abejones, ar tokia besiklostanti praktika – skirti paramą biudžetinėms įstaigoms – nėra ydinga ir neiškreipia pačios paramos tikslų. Seime užregistravus įstatymo pataisas, toliau laukia svarstymo ir tvirtinimo procedūros. Daugiau informacijos: Andrius Bagdonas Seimo narys Ekonomikos komiteto narys Liberalų sąjūdžio pirmininkės pavaduotojas Tel. (8 5) 239 6646 El. p. andrius.bagdonas@lrs.lt
2009-04-29 Socialinių reikalų ir darbo komitetas lankėsi Garantinio ir Vaikų išlaikymo fondų administracijoje
Socialinių reikalų ir darbo komitetas, vykdydamas Vaikų išlaikymo fondo įstatymo įgyvendinimo parlamentinę kontrolę, lankėsi Garantinio ir Vaikų išlaikymo fondų administracijoje prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos. Vaikų išlaikymo fondo įstatymas, įsigaliojęs 2008 m. sausio 1 d., buvo parengtas Komiteto iniciatyva. Šio įstatymo pagrindu buvo įkurtas Vaikų išlaikymo fondas, kurį administruoti pavesta bendrai Garantinio fondo ir Vaikų išlaikymo fondo administracijai. Vaikų išlaikymo fondo išmokas (iki 195 Lt per mėnesį) valstybė moka vaikui išlaikyti, kai jis negauna iš tėvo ar motinos priteisto išlaikymo. Komiteto nariai susipažino su Fondų administracijos veikla, jos darbo pobūdžiu įgyvendinant teisės aktuose įtvirtintas funkcijas, krūviais, domėjosi vaikų išlaikymo lėšų mokėjimu. Buvo aptartos problemos, su kuriomis susiduriama: tai didelis besikreipiančiųjų skaičius, specialios kompiuterinės programos nebuvimas, trukdžiai išieškant valstybės išmokėtas vaiko išlaikymo lėšas. 2008 metais Vaikų išlaikymo fondas gavo beveik 18 tūkst. prašymų išmokai gauti; 2009 m. I ketvirtį jau gauta daugiau nei 21 tūkst. prašymų. Išmokas iš šio fondo jau gauna daugiau nei 16 tūkst. vaikų. Komiteto pirmininkas Donatas Jankauskas domėjosi, kaip tarpusavyje dera abiejų – Garantinio fondo ir Vaikų išlaikymo fondo veikla. Fondų administracijos vadovė patikino, kad sujungus šių fondų administravimą, jo kaštai sumažėjo, informacinė sistema buvo adaptuota abiem fondams, yra patogu naudotis viena duomenų baze, nes abiejų fondų išmokos yra įskaitomos į šeimos pajamas. Komitetas nutarė tęsti parlamentinę kontrolę, stebint, kad būtų kuo racionaliau panaudojamos abiejų Fondų lėšos. Taip pat nuspręsta pasiūlyti į darbo grupę Vaikų išlaikymo fondo įstatymui tobulinti įtraukti Komiteto biuro atstovus bei teikti siūlymus galiojančiam įstatymui tobulinti. Pirmininkas D. Jankauskas paprašė pateikti Komitetui išsamią informaciją apie problemas, su kuriomis savo darbe susiduria Fondų administracija ir pasiūlyti galimus sprendimus, siekiant efektyvesnio Fondų administravimo. Parengė Asta Dolmantienė, Socialinių reikalų ir darbo komiteto biuro patarėja, 239 6822
Naujosios sąjungos frakcijos pranešimas: Seimo narys A. Monkevičius susitiko su JAV ambasadoriumi D. Klaudu
2007 m. sausio 19 d. pranešimas VIR Sausio 19 d. Seimo narys Algirdas Monkevičius susitiko su Jungtinių Amerikos Valstijų ambasadoriumi Lietuvoje Džonu Klaudu (John Albert Cloud). Susitikime, įvykusiame Seime ambasadoriaus iniciatyva, buvo aptarta Naujosios sąjungos programa Vilniaus savivaldybės rinkimuose, socialliberalų požiūris į miesto plėtrą ir kitas svarbias sostinės problemas. Naujosios sąjungos (socialliberalų) frakcija
Tema: artėjantis referendumas dėl stojimo į ES. (Korida)
Liberalų ir centro frakcija (22 nariai)Liberalų frakcija Naujosios sąjungos (socialliberalų) frakcija (20 narių) Liberaldemokratų frakcija (15 narių) Socialdemokratinės koalicijos (LDDP-LSDP-LRS) frakcija (54 nariai) Tėvynės Sąjungos - konservatorių frakcija (10 narių) Valstiečių ir Naujosios demokratijos partijų frakcija (7 nariai) Mišri Seimo narių grupė (8 nariai)
Seimo narys J.Sabatauskas – bendrame Europos Parlamento ir Čekijos parlamento Atstovų Rūmų bei Senato komitetų posėdyje laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės tema
Seimo valdyba komandiravo Žmogaus teisių komiteto pirmininką Arminą Lydeką sausio 18–21 dienomis ir Seimo narį Julių Sabatauską sausio 18–20 dienomis į Briuselį (Belgijos Karalystė). Seimo nariai dalyvaus bendrame Europos Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Čekijos parlamento Atstovų Rūmų ir Senato komitetų posėdyje laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės tema. Komunikacijos departamento Ryšių su visuomene skyrius, tel. 2396206
Gegužės 26 d. kviečiame visus į tradicija tampančią Šeimų šventę
Gegužės ir birželio mėnesiais minime daug šeimai svarbių švenčių: Motinos, Tarptautinę šeimos, Vaikų gynimo, Tėvo dienas. Jos svarbios kiekvienam, todėl, siekiant paminėti šias šventes, paskatinti šeimas laisvalaikį leisti kartu, paraginti pavienes šeimas jungtis, įsitraukti į visuomeninę ir savanorišką veiklą bei sutelkti šeimų organizacijas, sustiprinti jų bendradarbiavimą, gegužės 26 d. rengiama „Šeimų šventė 2012“. Prieš metus pirmą kartą organizuota ir didžiulio pasisekimo sulaukusi šventė šiemet tampa jau tradicine. Šventėje kviečiamos dalyvauti visos šalies šeimos, šeimas vienijančios ir su šeimomis dirbančios visuomeninės organizacijos, bendruomenės. Renginyje šeimos turės galimybę pabendrauti, pasikalbėti aktualiomis temomis, užduoti rūpimus klausimus politikams, pasidalinti savo patirtimi. Vyks visuomeninių organizacijų veiklų prisistatymas–„mini mugė“, bus organizuojama vaikų priežiūra. Visus susirinkusius sveikins valdžios atstovai, įdomų pranešimą skaitys Benas Ulevičius – teologijos daktaras, etnologas, indėnų kultūros tyrinėtojas, dažnai kviečiamas skaityti pranešimus apie santuoką ir šeimą. Jaukiose erdvėse vyks pokalbių grupelės šeimoms aktualiomis temomis. Sutuoktinių pora negailės naudingų ir nuotaikingų patarimų, kaip poros santykiuose nepavykus išvengti konflikto, jį paversti naudinga ir šeimą vienijančia patirtimi. Bus galima sužinoti apie tai, kuo skiriasi biologinė ir nebiologinė tėvystė, apie vaikų globą ir įsivaikinimą, išklausyti vaikus globojančių šeimų liudijimų. Kartu su pedagogikos specialistais šeimos galės pasikalbėti apie jaunimo ruošimą šeimai mokyklose. Šventės dalyvių lauks ir pramogos, patiksiančios tiek mažiems, tiek dideliems. Tai ir smagūs žaidimai, įvairios sportinės varžybos, kūrybinės dirbtuvėlės, ir dailiojo jojimo bei konkūrų varžybos, įdomios diskusijos, gyvo garso koncertas. Šeimos šventė – puiki galimybė ne tik pabūti kartu, pasidžiaugti pavasariu ir ateinančia vasara, bet ir pabendrauti su kitomis šeimomis, pasidalinti patirtimi, įgauti naujų žinių ir, žinoma, turiningai praleisti laiką gamtoje. Renginys vyks nepriklausomai nuo oro sąlygų. Jei švies saulė – šventė vyks lauke, o jei lis lietus – persikels į jaukiai įrengtas patalpas. Oficialus Šeimų šventės globėjas – Seimo Socialinių reikalų ir darbo komitetas. Šventės organizatoriai – Socialinės apsaugos ir darbo ministerija bei Visuomenės harmonizavimo parkas. Šeimų šventė vyks gegužės 26 d. (šeštadienį) Prienų rajone, Vazgaikiemo kaime esančiame Visuomenės harmonizavimo parke. Renginio pradžia – 12 val. Šventės pabaiga numatoma 19-20 val. Maloniai kviečiame visus dalyvauti. Įėjimas ir visos pramogos šventės dalyviams nemokami. Šventės programą, nuorodas, kaip nuvykti, ir daugiau informacijos apie renginį bei galimybę nuvykti į renginį nemokamais autobusais rasite internete adresu http://www.seimusvente.lt/. Pranešimų ir diskusijų PROGRAMA: 12.00 – Šventės atidarymas. Sveikinimo žodžius tars Prienų savivaldybės meras Vytas Bujanauskas, LR Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkas Rimantas Jonas Dagys, Socialinės apsaugos ir darbo ministras Donatas Jankauskas. 12.20 – 12.50 Įvadinis pranešimas apie šeimą, kuriame bus iškelti pagrindiniai klausimai, vėliau aptariami darbo grupėse. Pranešimą skaitys dr. Benas Ulevičius – teologijos daktaras, Vytauto Didžiojo universiteto Teologijos fakulteto dekanas, pirmosios krikščioniškos sunkiojo metalo grupės „Quest Rising“ Lietuvoje lyderis, indėnų kultūros tyrinėtojas, dažnai kviečiamas skaityti pranešimus jaunimo renginiuose, konferencijose apie santuoką ir šeimą. 12.50 – 13.30 Šeimų klausimai politikams aktualiomis šeimos politikos temomis. Diskusiją moderuoja dr. Andrius Navickas – filosofijos daktaras, Mykolo Romerio universiteto dėstytojas, interneto dienraščio Bernardinai.lt vyriausiasis redaktorius. Diskusijos šeimoms darbo grupėse: 13.30 – 14.30 Darbo grupė „Vaikų globa šeimoje. Kuo skiriasi biologinė tėvystė/motinystė nuo nebiologinės“. Grupę veda Andrius Atas – psichologas, viešojoje įstaigoje „SOTAS“ veda mokymus būsimiems įtėviams ir globėjams, dirba mokykloje, veda mokymus suaugusiems vadybos ir psichologijos temomis. Grupėje dalyvaus ir savo patirtimi dalinsis šeimos, globojančios vaikus. 14.30 – 15.30 Darbo grupė „Rengimo šeimai ir lytiškumo ugdymo programa mokykloje“. Grupę veda edukologijos dr. Stasė Ustilaitė – sveikatos ugdymo, rengimo šeimai ir lytiškumo ugdymo, bioetikos, žmogaus anatomijos ir fiziologijos dalykų dėstytoja. 15.30 – 16.30 Darbo grupė „Bendravimas ir tarpusavio santykiai šeimoje“. Grupę veda Vytautas ir Jurgita Saliniai Šv. Arkangelo Gabrieliaus ateitininkų šeimų klubo nariai, „Šeimų universiteto“ dalyviai ir moderatoriai, šeimoje auginantys 4 vaikus. Jurgita ir Vytautas dalinsis savo patirtimi, pagal „Šeimų universiteto“ metodiką kartu su grupės dalyviais gilinsis, diskutuos apie šeimų gyvenime iškylančias situacijas, kai ypač svarbu vienam kitą išgirsti. 16.30 – 17.30 Šeimų organizacijų veiklos mugė ir prisistatymai. Po to vyks šeimų apdovanojimai ir koncertas, kuriame dalyvaus Oranžinis Alytaus choras ir J.Lapatinskas, Cacos ir Linksmasis Do, Kvinta, Ša lia lia. Maloniai kviečiame visus aktyviai dalyvauti „Šeimų šventėje 2012“! Socialinių reikalų ir darbo komiteto biuro informacija (85) 2396822
Seimo nario S. Gentvilo pranešimas: parlamentaras kreipėsi į EBPO su prašymu įvertinti miškų urėdijų reformą
2019 m. birželio 21 d. pranešimas žiniasklaidai Seimo Aplinkos apsaugos komiteto pirmininko pavaduotojas Simonas Gentvilas kreipėsi į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizaciją (EBPO) Paryžiuje, prašydamas įvertinti vykdytą miškų reformą. „Stodami į EBPO įsipareigojome apjungti vienodos paskirties valstybines įmones ir depolitizuoti jų valdymą. Tačiau po Konstitucinio Teismo įpareigojimo pakartoti įstatymo priėmimo procedūrą iškilo rizika, kad mūsų įsipareigojimai bus pakeisti. Jau dabar priregistruota eilė pasiūlymų įstatymui, kurie prieštarauja OECD rekomendacijoms“, – kalbėjo parlamentaras. „Neramina ir tai, kad aplinkos ministras Kęstutis Mažeika pamažu įvedinėja tiesioginį politinį valdymą urėdijoje. Ir tai jam leidžia daryti valstybinės įmonės statusas. Juk VĮ „Valstybinės miškų urėdijos“ generalinis direktorius yra pavaldus ne profesionalų sudarytai valdybai, bet tiesiogiai ministrui, kuris kėsinasi įvesti destrukciją“, – savo kreipimąsi į EBPO argumentavo liberalas S. Gentvilas. Jis įsitikinęs, kad nusprendus depolitizuoti ir pertvarkyti urėdijas, aplinkos ministras neturėtų tiesiogiai kištis į urėdijos veiklą. Parlamentaras teigė, kad „valstiečiams“ savo valios primetimas tapęs politine norma kelia sąmyšį valstybėje. „Buvęs aplinkos ministras K. Navickas dar pernai viršijo savo įgaliojimus tiesiogiai įmonės valdybai liepęs nutraukti kirtimus konkrečiose vietovėse ir tai pavadino „savanorišku“ įmonės sprendimu, nors tai turėjo daryti per kirtimų leidimus išdavinėjančią Valstybinę miškų tarnybą. Dabartinis aplinkos ministras K. Mažeika ir premjeras S. Skvernelis prezidento rinkimų kampanijos tiesiojoje – balandžio 27 d. – nacionalinio miškasodžio metu, įmonės valdybai ir vadovams pareiškė, jog urėdijos centrinė būstinė privalo keltis į Kazlų Rūdą – K. Mažeikos vienmandatę apygardą“, – kalbėjo Seimo narys. Parlamentaro teigimu, valdantieji viršija savo įgaliojimus tik prisidengdami siekimu depolitizuoti miškų urėdijas, o pavojaus signalais skambina urėdijų vadovų pareiškimai trauktis iš pareigų. „Manau, vyriausiojo urėdo M. Pulkauninko sprendimas trauktis iš pareigų „nejaučiant ministerijos palaikymo“ yra rimtas signalas Lietuvai. Situaciją privalo įvertinti išorinės tarptautinės organizacijos“, – įsitikinęs S. Gentvilas. Daugiau informacijos: Seimo Liberalų sąjūdžio frakcijos narys Aplinkos apsaugos komiteto pirmininko pavaduotojas Simonas Gentvilas Mob. 8 6 984 2168, el. p. simonas.gentvilas@lrs.lt
Rugpjūčio 4 d., trečiadienio, spaudos konferencijos Seime
2021 m. rugpjūčio 3 d. pranešimas žiniasklaidai SPAUDOS KONFERENCIJŲ SALĖJE 10.30 val. įvyks Seimo nario Petro Gražulio spaudos konferencija „Kodėl dėl neteisėtų imigrantų reikia derėtis su Baltarusijos vadovu“. Išsamiau – Seimo nario P. Gražulio pranešimas žiniasklaidai. *** Spaudos konferencijos transliuojamos tiesiogiai internetu ir Seimo YouTube paskyroje. Stebintiems transliacijas sudaryta galimybė užduoti klausimus nuotoliniu būdu. Nuoroda į klausimų uždavimo sistemą matoma tik spaudos konferencijos metu Seimo interneto svetainėje, renginių kalendoriuje atvėrus spaudos konferencijos langą. Seimo interneto svetainėje ir YouTube paskyroje galima rasti spaudos konferencijų įrašus. Atsižvelgdami į Seimo valdybos sprendimą dėl Seimo ir Seimo kanceliarijos veiklos organizavimo, rekomenduojame spaudos konferencijas stebėti ir klausimus užduoti nuotoliniu būdu. Visuose Seimo renginiuose (tiek viduje, tiek lauke) visiems dalyviams privaloma dėvėti nosį ir burną dengiančias apsaugos priemones. Parengė Informacijos ir komunikacijos departamento Spaudos biuro patarėja Jolanta Anskaitienė Tel. (8 5) 239 6508, el. p. jolanta.anskaitiene@lrs.lt
NATO Parlamentinės Asamblėja vieningai pasisakė už visokeriopą pagalbą ir paramą Ukrainai
2023 m. gegužės 23 d. pranešimas žiniasklaidai Liuksemburge baigėsi NATO Parlamentinės Asamblėjos pavasario sesija. Asamblėja vieningai pasisakė už visokeriopą pagalbą ir paramą Ukrainai, už būtinybę įvykdyti teisingumą nuteisiant Rusijos režimą ir priverčiant atsakyti už įvykdytus karo nusikaltimus Ukrainoje. Tačiau sesijos metu nepavyko pasiekti bendro sutarimo ir konkrečių politinių sprendimų dėl Ukrainos pakvietimo į NATO liepos mėnesį Vilniuje vyksiančiame NATO viršūnių susitikime. Vieni argumentuoja, kad Ukraina neatitinka NATO standartų ir sąlygų, kiti − aiškiai jų net neįvardijo. Lietuvos delegacijos vadovas Audronius Ažubalis Asamblėjos Nuolatinio komiteto posėdyje teikė pataisas, vėliau Politinio komiteto posėdyje ne kartą kalbėjo ir argumentavo politikų drąsos ir valios svarbą, parodant lyderystę ir skatinant savo vyriausybes žengti pasekti tokiu pavyzdžiu. Asamblėja priėmė dvi deklaracijas: „Naujas NATO strateginės konkurencijos amžiuje: NATO adaptacijos spartinimas Vilniaus viršūnių susitikime“; „Vieningi ir ryžtingi remdami Ukrainą“. NATO Parlamentinės Asamblėjos pavasario sesijoje gegužės 19−22 dienomis dalyvavo Seimo delegacijos NATO Parlamentinėje Asamblėjoje pirmininkas Audronius Ažubalis, pirmininko pavaduotojas Dainius Gaižauskas, nariai Vytautas Bakas ir Arvydas Pocius. Daugiau informacijos: Seimo kanceliarijos Tarptautinių ryšių skyriaus patarėja Kristina Gražytė Tel. (8 5) 239 6226, el. p. kristina.grazyte@lrs.lt
jp.lt: „Panevėžio ir Šiaulių PPAR atstovai su Seimo nare aptarė regioninės politikos problematiką" (2018-11-24)
Gegužės 5 d., antradienio, spaudos konferencijos Seime
2020 m. gegužės 4 d. pranešimas žiniasklaidai 10.30 val. įvyks Seimo nario Remigijaus Žemaitaičio spaudos konferencija „Dėl kreipimosi į Konstitucinį Teismą dėl subsidijų dydžių skirtumo dirbantiems savarankiškai ir dirbantiems pagal darbo sutartis“. Dalyvauja politikai Artūras Paulauskas ir Artūras Zuokas. Klausimus galima užduoti šiais būdais: iš anksto, prieš spaudos konferenciją el. paštu, adresu: rsv@lrs.lt; spaudos konferencijos metu nuotoliniu būdu Seimo interneto svetainėje, renginių kalendoriuje, atvėrus spaudos konferencijos langą. Spaudos konferencijos transliuojamos tiesiogiai internetu ir Seimo „YouTube“ paskyroje. Stebintiems transliacijas yra galimybė užduoti klausimus prelegentams. Nuoroda į klausimų uždavimo sistemą bus matoma tik spaudos konferencijos metu. Esant galimybei, į nespėtus atsakyti klausimus spaudos konferencijos dalyviai atsakys po spaudos konferencijos el. paštu. Internete ir Seimo „YouTube“ paskyroje galima rasti spaudos konferencijų įrašus. Parengė Informacijos ir komunikacijos departamento Spaudos biuro patarėja Jolanta Anskaitienė Tel. (8 5) 239 6508, el. p. jolanta.anskaitiene@lrs.lt
Seimo Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos seniūno pavaduotojo prof. Kęstučio Masiulio pranešimas: „darbiečių“ siūlymai praturtinti Vilnių kirs per kitų savivaldybių finansus
2010 m. birželio 19 d. pranešimas VIR Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos seniūno pavaduotojas prof. Kęstutis Masiulis teigė esąs nustebintas Darbo partijos atstovų Jono Pinskaus ir Virginijos Baltraitienės siūlymų, kuriais Vilniaus miesto savivaldybės naudai būtų nukreipiamos kitų savivaldybių gyvavimui būtinos lėšos. „Jei būtų priimta „darbiečių“ pataisa, kiekviena Lietuvos savivaldybė, išskyrus, žinoma, sostinę, vidutiniškai netektų apie 7 milijonus litų pajamų kasmet. Kitaip būti ir negali, juk „darbiečių“ Vilniui papildomai siūlomi 420 milijonų litų gali atsirasti tik sumažinus kitų savivaldybių biudžetus“, – teigia K. Masiulis. Seimo narys tokius siūlymus vertina kaip pasikėsinimą į realios savivaldos formavimąsi mažesnėse Lietuvos savivaldybėse. „Kažin ar kėdainiškiai, Seimo rinkimuose išrinkę V. Baltraitienę, labai apsidžiaugtų tokia jų atstovės idėja“, – sakė parlamentaras. Penktadienį Seimo Darbo partijos frakcijos nariai J. Pinskus ir V. Baltraitienė užregistravo Teritorijos administracinių vienetų ir jų ribų įstatymo bei savivaldybių biudžetų pajamų nustatymo metodikos įstatymo priedėlio pakeitimus, nustatančius ir apibrėžiančius Vilniaus kaip sostinės statusą, bei keičiančius pajamų mokesčio dalies perskirstymo santykį Vilniaus naudai. Kartu su šiuo projektu teikiami Savivaldybių biudžeto pajamų nustatymo metodikos įstatymo priedėlio pakeitimai. Projekto autorių skaičiavimais, priėmus šias pataisas, Vilniaus miesto savivaldybės biudžetas padidės apie 420 mln. Lt. Anot K. Masiulio, šiuo metu nemaža dalis Vilniuje surenkamo gyventojų pajamų mokesčio paskirstoma kitų 57 savivaldybių reikmėms. Pinskaus ir Baltraitienės pataisų priėmimas grėstų šių savivaldybių biudžetų pajamų stabilumui, nes biudžete papildomų pajamų nėra. Išsamiau: Prof. Kęstutis Masiulis Tel: 8 698 42190 E. paštas: kestutis.masiulis@lrs.lt Skype: kestutis.masiulis http://www.masiulis.eu
Naujienlaiškis „ES naujienos. Parlamentinis matmuo” Nr.25
2014-05-07 UŽSIENIO REIKALŲ KOMITETO POSĖDŽIO D A R B O T V A R K Ė Eil. Nr. Data, laikas, vieta Projekto Nr. Svarstomi klausimai Pagrindinis ar papildomas komitetas (stadija) Komiteto išvadų rengėjai, biuro tarnautojai 1. 2014-05-07 9.00–9.20 I r. Lietuvos Tarybos salė Lietuvos Respublikos pozicijų pristatymas prieš vykstant į ES Užsienio reikalų tarybą (prekybos klausimai) 2014 m. gegužės 12 d. Briuselyje (Belgijos Karalystė) (uždaras klausimas). B. Juodka M. Petrokaitė 2. 2014-05-07 9.20–10.00 I r. Lietuvos Tarybos salė Dėl Europos Sąjungos Asociacijos susitarimų, įskaitant išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės dalis, su Gruzija, Moldova ir Ukraina pasirašymo (uždaras klausimas). B. Juodka M. Petrokaitė 3. 2014-05-07 10.00–10.30 I r. Lietuvos Tarybos salė Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2013 metų veiklos ataskaita (Migracijos politika, Krašto gynyba ir nacionalinis saugumas, ES ir užsienio politika. Nacionalinio saugumo būklės ir plėtros 2013 metų ataskaita). B. Juodka A. Ažubalis L. Plyniuvienė 4. 2014-05-07 10.30–10.40 I r. Lietuvos Tarybos salė XIIP-919(3) Seimo kanceliarijos Teisės departamento išvada dėl Lietuvos Respublikos asmens tapatybės kortelės įstatymo Nr. IX-577 2, 5 ir 6 straipsnių pakeitimo įstatymo projekto Pagrindinis (svarstymas) B. Juodka L. Plyniuvienė 5. 2014-05-07 10.40–10.45 I r. Lietuvos Tarybos salė Kiti klausimai. Komiteto pirmininkas Benediktas Juodka
2011 m. gegužės 5-6 ir 12-13 dienomis įvyko mokymai Seimo kanceliarijos padalinių vadovams
Tęsiant Seimo kanceliarijos aukščiausio lygio ir vidurinės grandies padalinių vadovų vadybinių (vadovavimo) įgūdžių tobulinimą, įvyko antrasis mokymų renginys „Laiko valdymas. Projektų valdymas“ pagal Seimo kanceliarijos vykdomo ES struktūrinių fondų lėšomis finansuojamo projekto veiklas. Mokymai vienai Seimo kanceliarijos padalinių vadovų grupei vyko š. m. gegužės 5-6 dienomis, antrajai grupei – gegužės 12-13 dienoms. Vadovų mokymo paslaugas teikia VšĮ „Lietuvos viešojo administravimo institutas”.
Seimo nario J. Jagmino pranešimas: Seimo narys neigia informaciją apie turimus žemės sklypus pajūryje
2008 m. sausio 14 d. pranešimas VIR „Sausio 13 d. LNK laidoje ir ankstesnėse „Savaitės žinių apžvalga su Virgiu Valentinavičiumi“ laidose aš buvau minimas kaip „žemgrobys“, o paskutinėje laidoje – kaip turintis žemės sklypų Palangoje ir kitose pajūrio vietose. Aš, Seimo narys, Jonas Jagminas atsakingai pareiškiu, kad nei aš, nei mano šeimos nariai niekada neturėjo ir neturi žemės sklypų minėtose teritorijose, išskyrus pusę namo ir po juo esantį žemės sklypą, įsigytą prieš aštuonerius metus Palangoje.“ Seimo narys J. Jagminas, tel.: 8 698 42160
Seimo Pirmininko pavaduotojo Arvydo Nekrošiaus pranešimas: „Seimo narių susidomėjimą kelia ne LRT laidų turinys, o lėšų panaudojimas ir administravimas“
2017 m. lapkričio 13 d. pranešimas žiniasklaidai Praeitą savaitę 66 Seimo nariai, priklausantys skirtingoms Seimo frakcijoms, Lietuvos nacionalinio radijo ir televizijos (LRT) tarybai pateikė 45 klausimus, prašydami informacijos apie darbuotojų atlyginimus, mokamus priedus, LRT vadovų turto deklaravimą, LRT vadovybės priimamų sprendimų procedūras ir sprendimų priėmimo viešumą, LRT vykdomus viešuosius konkursus ir juos reguliuojančius LRT vidinius teisės aktus, LRT santykius su prodiuserinėmis kompanijomis ir prodiuserinių kompanijų darbo sąlygas LRT. „Seimo narių pageidavimas gauti atsakymus į administracinio ir finansinio pobūdžio klausimus yra parlamentinės kontrolės dalis – juk LRT yra finansuojama iš valstybės biudžeto, jos metiniai asignavimai siekia beveik 40 milijonų eurų. Natūralu yra domėtis, kur ir kaip tokie pinigai išleidžiami, kaip vykdomi viešieji konkursai, kaip užtikrinamas veiklos skaidrumas. Tiek Seimo Audito, tiek Kultūros komitetuose buvo kilę klausimų dėl lėšų panaudojimo, anksčiau atliktų auditų. LRT nepavyko įtikinamai atsakyti į užduotus klausimus, tad buvo žengtas dar vienas žingsnis – pasitarėme su kolegomis ir parengėme 45 labai konkrečius klausimus“, – teigia Seimo Pirmininko pavaduotojas Arvydas Nekrošius. Pasak Seimo Pirmininko pavaduotojo, sudarydami klausimyną Seimo nariai sąmoningai neįtraukė klausimų, susijusių su programų turiniu. „Mes suprantame savo, kaip Seimo narių, atsakomybę ir žinome, kad viena iš pamatinių Konstitucijos puoselėjamų vertybių – spaudos laisvė. Ji yra demokratijos garantas. Tad net neketiname kištis į programų turinį ar komentuoti LRT laidų. Mums svarbu tik būti užtikrintiems, kad lėšos, skirtos LRT (taigi ir jos laidoms parengti), buvo, yra ir bus naudojamos tikslingai pagal paskirtį. Ne mažiau svarbus ir LRT veiklos viešumas. Būtina užtikrinti, kad kuo daugiau informacijos apie sprendimų priėmimą LRT būtų prieinama visuomenei, mokesčių mokėtojams, kurie LRT ir išlaiko“, – sako A. Nekrošius. Daugiau informacijos: Seimo Pirmininko pavaduotojas Arvydas Nekrošius Tel. (8 5) 239 6678 El. p. Arvydas.Nekrosius@lrs.lt
Neįgaliųjų teisių komisija: asmenų su negalia užimtumui reikia skirti didesnį dėmesį
2023 m. lapkričio 16 d. pranešimas žiniasklaidai (Seimo naujienos ● Seimo nuotraukos ● Seimo transliacijos ir vaizdo įrašai) Seimo Neįgaliųjų teisių komisija lapkričio 15 d. posėdyje išklausė Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos, Užimtumo tarnybos ir kitų suinteresuotų šalių informaciją dėl asmenų su negalia užimtumo. Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos ir Užimtumo tarnybos atstovės pristatė informaciją apie tai, kaip kito asmenų su negalia užimtumas panaikinus socialines įmones. Atkreiptinas dėmesys, kad gerokai padidėjo įdarbinimo subsidijuojant priemonėje dalyvaujančių žmonių su negalia skaičius. Kita nemaloni tendencija, kad net 29 proc. buvusių socialinių įmonių darbuotojų atleisti, pasibaigus įdarbinimo subsidijuojant priemonės taikymui. Siekiant padidinti asmenų su negalia užimtumą, kuriamas naujas profesinės reabilitacijos modelis. Naujajame modelyje profesinę reabilitaciją sudarytų 3 dalys: profesinės reabilitacijos paslaugos, profesinis mokymas ir darbo funkcijų pritaikymas darbo vietoje. Taip pat, norint pagerinti mokymo programų pritaikymą asmenims su negalia, bus atsisakoma profesinio mokymo viešųjų pirkimų, todėl patys profesinės reabilitacijos dalyviai galės pasirinkti mokymo programą ir tiekėją, atsižvelgiant į programų pritaikymą žmonėms su negalia. Neįgaliųjų teisių komisijos pirmininkė Monika Ošmianskienė pažymėjo, kad būtina gerinti asmenų su negalia užimtumo sistemą. Reikia padidinti įkainį už paslaugas, kurias teikia nevyriausybinės organizacijos (NVO) asmenims su negalia, siekiant didesnio žmonių su negalia užimtumo. Be to, lieka tik apgailestauti dėl to, kad NVO vaidmuo, siekiant didinti asmenų su negalia užimtumą, menksta. Prieš priimant naują užimtumo modelį buvo žadama, kad NVO vaidmuo bus stiprinamas šioje srityje, pasitelkiant visą turimą šio sektoriaus patirtį. Parengė Seimo kanceliarijos patarėja Indrė Žukauskaitė Tel. (8 5) 239 6836
2007 m. spalio 12 d. pranešimas VIR Seimo valdyba nusprendė pratęsti darbo grupės Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui parengti veiklos terminą iki 2007 m. gruodžio 31 d. *** Atsižvelgdama į Seimo Sveikatos reikalų komiteto siūlymą, Seimo valdyba 2006 m. birželio 7 d. (sprendimo Nr. 962) sudarė darbo grupę Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektui parengti: Antanas Matulas – Seimo narys (darbo grupės vadovas); Vida Augustinienė – Lietuvos pacientų organizacijos atstovų tarybos pirmininkė; Ana Bernotienė – Seimo Sveikatos reikalų komiteto vyriausioji patarėja; Daiva Brogienė – AB SEB Vilniaus banko Sveikatos draudimo skyriaus vadovė; Raimonda Janonienė – Respublikos Prezidento patarėja; Laura Kovaitė-Simaitienė – advokatė; Valentinas Mikelėnas – Vilniaus universiteto profesorius; Ramunė Navickienė – Valstybinės medicininio audito inspekcijos direktorė; Rima Vaitkienė – Sveikatos apsaugos ministerijos sekretorė; Dalia Zeleckienė – advokatė; Vida Žvirblienė – Vilniaus rajono centrinės poliklinikos direktorė. Ryšių su visuomene skyriaus vyresnysis specialistas Rimas Rudaitis, tel. 239 6132
Seimo nario Mindaugo Skritulsko pranešimas: „Seimo nariai ėmėsi iniciatyvos atsisakant reinvestuoto pelno apmokestinimo“
2022 m. sausio 18 d. pranešimas žiniasklaidai Reaguojant į susiklosčiusią ypatingą geopolitinę situaciją ir pasaulinės energijos išteklių rinkos kainų šuolius, šiandien Seime įregistruota Pelno mokesčio įstatymo pataisa, nustatanti nulinį tarifą į atsinaujinančius energijos išteklius naudojančias technologijas reinvestuojamam pelnui. Įstatymo projektą registravo grupė Seimo Ekonomikos komiteto narių: Mindaugas Skritulskas, Kazimieras Starkevičius, Ieva Pakarklytė. Seimo kanceliarijos nuotr. Siūloma įstatymo 5 straipsnį papildyti nuostata, kad pelnas, panaudotas investicijoms į atsinaujinančius energijos išteklius naudojančias technologijas, verslo plėtrą – įrenginius, kitą ilgalaikį turtą, didinantį gamybos, paslaugų teikimo našumą, naujoms darbo vietoms sukurti, apmokestinamas taikant 0 procentų mokesčio tarifą. Šiuo atveju investicijos ir vieneto apmokestinamasis pelnas apskaičiuojamas Lietuvos Respublikos Vyriausybės nustatyta tvarka. Šiuo projektu siekiama įgyvendinti XVIII Lietuvos Respublikos Vyriausybės programoje įtvirtintą prioritetinę mokesčių sistemos pokyčio kryptį: augančiai ekonomikai – mažiau žalingi mokesčiai. Lietuvos kaimyninės šalys, tokios kaip Estija, Latvija, o nuo šių metų – ir Lenkija, taiko skirstomojo pelno apmokestinimo sistemą, atsisakant reinvestuoto pelno apmokestinimo. Įstatymo projektas teikiamas siekiant sustiprinti Lietuvos pozicijas, pritraukiant užsienio investicijas, ir prisidėti prie viso regiono sėkmės, suvienodinant mokestinę sistemą su kaimyninėmis šalimis, kad būtume konkurencingi regione. Tikimasi, kad įgyvendinus įstatymo projekto nuostatas bus užtikrintas didesnis Lietuvos ekonomikos bei investicijų efektyvumas: įmonės turės realių lėšų šaltinių investicijoms ir plėtrai, sumažės jų poreikis skolintis, sumažės paskatos verstis šešėline veikla ir dirbtinai mažinti apmokestinamąjį pelną. Siūlomas teisinis reguliavimas taip pat prisidės ir prie Lietuvos Nacionalinės energetinės nepriklausomybės strategijoje numatyto siekio 2030 m. 45 proc. šalyje suvartojamos elektros energijos pagaminti iš atsinaujinančių išteklių. Daugiau informacijos: Seimo narys Mindaugas Skritulskas Mob. 8 683 23 341 El. p. mindaugas.skritulskas@lrs.lt
Seimo narė Rima Baškienė lapkričio 20-21 d. dalyvaus renginiuose
2010 m. lapkričio 18 d. pranešimas Lapkričio 20 d., šeštadienį, 18.00 val. Seimo narė Rima Baškienė dalyvaus Šiaulių rajono Gilaičių kaimo šventėje Gilaičių kultūros namuose, o 20.00 val. susitiks su serialo “Naisių vasara” kūrybine grupe Meškuičių kultūros namuose. Lapkričio 21 d., sekmadienį, nuo 12.00 val. dalyvaus XI Respublikiniame politinių kalinių ir tremtinių chorų festivalyje skirtame Šv.Cecilijai, chorų globėjai, Kuršėnų šv. Jono Krikštytojo bažnyčioje. Mišrios Seimo narių grupės informacija, Gražina Grabauskienė, 239 6246
2016 m. spalio 12 d. Nacionalinio saugumo ir gynybos komiteto posėdžio darbotvarkė
Eil. Nr. Data, laikas, vieta Projekto Nr. Svarstomi klausimai Pagrindinis ar papildomas komitetas (stadija) Komiteto išvadų rengėjai, biuro tarnautojai 1 . 2016-10-12 10.00–10.20 III r. 520 k. Pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas, kuriuo nustatoma Sąjungos lygmens perkėlimo į ES sistema ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 516/2014 Nr. COM(2016) 468 A. Paulauskas R. Šidlauskaitė 2 . 2016-10-12 10.20–11.50 III r. 520 k. XIIP-4041 (kartu XIIP-4042 – XIIP-4059) Organizuoto nusikalstamumo užkardymo ir kontrolės įstatymo projektas Papildomas Svarstymas A. Paulauskas V. Dmitrijev R. Šidlauskaitė 3 . 2016-10-12 10.20–11.50 III r. 520 k. XIIP-4042 Strateginę reikšmę nacionaliniam saugumui turinčių įmonių ir įrenginių bei kitų nacionaliniam saugumui užtikrinti svarbių įmonių įstatymo Nr. IX-1132 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Papildomas Svarstymas A. Paulauskas V. Dmitrijev R. Šidlauskaitė 4 . 2016-10-12 10.20–11.50 III r. 520 k. XIIP-4043 Sprogmenų apyvartos kontrolės įstatymo Nr. IX-1315 7 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Papildomas Svarstymas A. Paulauskas V. Dmitrijev R. Šidlauskaitė 5 . 2016-10-12 10.20–11.50 III r. 520 k. XIIP-4044 Smurtiniais nusikaltimais padarytos žalos kompensavimo įstatymo Nr. X-296 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Papildomas Svarstymas A. Paulauskas V. Dmitrijev R. Šidlauskaitė 6 . 2016-10-12 10.20–11.50 III r. 520 k. XIIP-4045 Radiacinės saugos įstatymo Nr. VIII-1019 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Papildomas Svarstymas A. Paulauskas V. Dmitrijev R. Šidlauskaitė 7 . 2016-10-12 10.20–11.50 III r. 520 k. XIIP-4046 Radiacinės saugos įstatymo Nr. VIII-1019 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Papildomas Svarstymas A. Paulauskas V. Dmitrijev R. Šidlauskaitė 8 . 2016-10-12 10.20–11.50 III r. 520 k. XIIP-4047 Valstybės tarnybos ir paslapčių Nr. VIII-1443 16 ir 35 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Papildomas Svarstymas A. Paulauskas V. Dmitrijev R. Šidlauskaitė 9 . 2016-10-12 10.20–11.50 III r. 520 k. XIIP-4048 Narkotinių ir psichotropinių medžiagų pirmtakų (prekursorių) kontrolės įstatymo Nr. VIII-1207 31 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Papildomas Svarstymas A. Paulauskas V. Dmitrijev R. Šidlauskaitė 10 . 2016-10-12 10.20–11.50 III r. 520 k. XIIP-4049 Kriminalinės žvalgybos įstatymo Nr. XI-2234 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Papildomas Svarstymas A. Paulauskas V. Dmitrijev R. Šidlauskaitė 11 . 2016-10-12 10.20–11.50 III r. 520 k. XIIP-4050 Korupcijos prevencijos įstatymo Nr. IX-904 9 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Papildomas Svarstymas A. Paulauskas V. Dmitrijev R. Šidlauskaitė 12 . 2016-10-12 10.20–11.50 III r. 520 k. XIIP-4051 Gyventojų turto deklaravimo įstatymo Nr. I-1338 papildymo 73 straipsniu ir Įstatymo 1, 2, 3, 4, 5, 9 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Papildomas Svarstymas A. Paulauskas V. Dmitrijev R. Šidlauskaitė 13 . 2016-10-12 10.20–11.50 III r. 520 k. XIIP-4052 Civilinių pirotechnikos priemonių apyvartos kontrolės įstatymo Nr. IX-931 11 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Papildomas Svarstymas A. Paulauskas V. Dmitrijev R. Šidlauskaitė 14 . 2016-10-12 10.20–11.50 III r. 520 k. XIIP-4053 Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymo Nr. IX-705 18 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Papildomas Svarstymas A. Paulauskas V. Dmitrijev R. Šidlauskaitė 15 . 2016-10-12 10.20–11.50 III r. 520 k. XIIP-4054 Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo Nr. IX-1007 27 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Papildomas Svarstymas A. Paulauskas V. Dmitrijev R. Šidlauskaitė 16 . 2016-10-12 10.20–11.50 III r. 520 k. XIIP-4055 Aviacijos įstatymo Nr. VIII-2066 66 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Papildomas Svarstymas A. Paulauskas V. Dmitrijev R. Šidlauskaitė 17 . 2016-10-12 10.20–11.50 III r. 520 k. XIIP-4056 Asmens ir turto saugos įstatymo Nr. IX-2327 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Papildomas Svarstymas A. Paulauskas V. Dmitrijev R. Šidlauskaitė 18 . 2016-10-12 10.20–11.50 III r. 520 k. XIIP-4057 Administracinių nusižengimų kodekso 512 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Papildomas Svarstymas A. Paulauskas V. Dmitrijev R. Šidlauskaitė 19 . 2016-10-12 10.20–11.50 III r. 520 k. XIIP-4058 Baudžiamojo kodekso papildymo 321 straipsniu įstatymo projektas Papildomas Svarstymas A. Paulauskas V. Dmitrijev R. Šidlauskaitė 20 . 2016-10-12 10.20–11.50 III r. 520 k. XIIP-4059 Baudžiamojo proceso kodekso 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Papildomas Svarstymas A. Paulauskas V. Dmitrijev R. Šidlauskaitė 21 . 2016-10-12 11.50–12.00 III r. 520 k. Kiti klausimai: - dėl kito komiteto posėdžio A. Paulauskas V. Dmitrijev Komiteto pirmininkas Artūras Paulauskas
Baltic Olympiad in Informatics 2002 Agenda
SCHEDULE Tuesday, April 23th Arrival day 18:00 Dinner (at Hotel) Hotel 19:00 Meeting of the Team Leaders The Parliament Wednesday, April 24th Opening Ceremony Day 07:00 Breakfast (at Hotels) 08:00 Departure to the Parliament 10:00 Opening Ceremony 11:30 Trial Session 14:15 Lunch (at Seimas) 15:00 Excursion to the Old Town and around the Parliament 17:00 Results of Evaluation 18:00 Dinner for Team Leaders (at Seimas) 18:30 Departure to Hotel "Sportas" for the contestants 19:00 Dinner (for Contestants) 20:00 Meeting of the Team Leaders (at Seimas) Thursday, April 25th First Competition Day 07:00 Breakfast (at Hotels) 07:30 Departure to the Parliament 09:00 Competition starts 11:00 Excursion to the Vilnius University for the Team Leaders 14:00 Competition finishes 14:15 Lunch (at Seimas) 15:00-17:00 Free time 17:00 Results of Evaluation 18:00 Dinner for Team Leaders (at Seimas) 18:30 Departure to Hotel "Sportas" for the contestants 19:00 Dinner for Contestants (at Hotel) 19:00 Meeting of the Team Leaders Friday, April 26th Second Competition Day, Conference Day 07:00 Breakfast (at Hotels) 07:30 Departure to the Seimas 09:00 Competition starts 10:00 Conference (for Team Leaders) 14:00 Competition finishes 14:15 Lunch (at Seimas) 15:00-17:00 Conference (for Team Leaders) 17:00 Results of Evaluation, Appeals 18:00 Dinner for Team Leaders (at Seimas) 18:30 Departure to Hotel "Sportas" for the contestants 19:00 Dinner for Contestants (at Hotel) 19:00 Meeting of the Team Leaders (at Seimas) Saturday, April 27th Closing Ceremony Day 07:00 Breakfast (at Hotels) 08:00 Excursion to the Open Air Museum of the Centre of Europe Excursion to Trakai History Museum 14:15 Lunch (at Seimas) 15:00 Closing Ceremony Composer Giedrius Kuprevičius, performance "Contemporary music in the Virtual World" 17:00 Party for Contestants in Vilnius Lyceum 17:30 Party for Team Leaders, Sponsors and Organizers in the cafe-bar "Paukščių takas" ("Milky Way") in the Television Tower Sunday, April 28th Departure Day 07:00 Breakfast (at Hotels) Departure
Seimo Aplinkos apsaugos komiteto pirmininko pavaduotojo Simono Gentvilo pranešimas: „Valdantieji nenori, kad už „Ekologistikos“ ir kitų bankrutavusių perdirbėjų sąvartynų tvarkymą mokėti jų savininkai, o ne mokesčių mokėtojai“
2020 m. birželio 16 d. pranešimas žiniasklaidai Seimo kanceliarijos archyvo nuotr. Nepaisant ekologinės katastrofos Alytuje 2019 m. spalį, per 8 mėnesius Vyriausybė nepadarė nieko, kad užkirstų nusikalstamą ir fiktyvų atliekų tvarkymą. Vyriausybės abejingumu užsikrėtė ir Seimas. Šiandien iš parlamento posėdžio darbotvarkės valdantieji išbraukė Seimo Aplinkos apsaugos komiteto pirmininko pavaduotojo liberalo Simono Gentvilo ir grupės Seimo narių parengtas 3 įstatymų pataisas, kurios įpareigotų atliekų tvarkytojus turėti realias draudimo ir bankų garantijas už savo sandėliuose laikomų atliekų sutvarkymą. „Valdantieji ir toliau nenori spręsti „Ekologistikos“ katastrofos išryškintų problemų. 10 000 tonų padangų išslapstytos po Alytaus Pramonės g. sandėlius yra laiduotos vos 18 000 eurų bankine garantija, kai vidutinis 1 tonos sutvarkymas rinkoje kainuoja apie 100 eurų. Aplinkos ministerijos skaičiavimais vien Alytaus gaisravietės atliekų tvarkymas kainuos iki 3,7 mln. eurų. Šokiruojanti ekologinė katastrofa, panašu, kad atskleidė tipinę fiktyvių atliekų tvarkytojų schemą – surinkti pinigus už atliekų perdirbimą, tačiau nepasisekus verslui bankrutuoti arba net sudegti. Vien Vyriausybė mokesčių mokėtojų pinigais jau sumokėjo 1,9 mln. eurų kompensacijų šalia gaisro buvusioms įmonėms, kurios buvo priverstos sustabdyti veiklą. O kur dar sunkiai įvertinama žala visuomenės sveikatai, jau nekalbant apie realius sandėliuotų padangų sutvarkymo kaštus“, – teigia Seimo Aplinkos apsaugos komiteto pirmininko pavaduotojas, Liberalų sąjūdžio frakcijos narys S. Gentvilas. Atsižvelgdamas į pasibaisėtiną Vyriausybės aplaidumą, parlamentaras Seimui pateikė Atliekų tvarkymo ir Aplinkos apsaugos įstatymų bei Administracinių nusižengimų kodekso pataisas. Jų dėka siekiama sukurti efektyvią atliekas naudojančių ar šalinančių įmonių prievolių įvykdymo užtikrinimo sistemą, kartu sumažinant esamą administracinę naštą įmonėms ir valstybės institucijoms. Tačiau Seimas šiandien valdančiųjų balsais atliekų tvarkymo klausimą išbraukė iš darbotvarkės kaip neaktualų. „Šviežiausias Valstybės kontrolės auditas skelbia skandalingus atradimus: net pusės pavojingas atliekas tvarkančių įmonių civilinės atsakomybės draudimas nesiekia 10 000 eurų, o kai kurių – vos kelis šimtus eurų. Neužsitikrinę realių atliekų tvarkytojų laidavimų, ateityje nuolat matysime pasikartojančius įmonių bankrotus su pilnais sandėliais atliekų, kurių sutvarkymą turėsime apmokėti mes, mokesčių mokėtojai. Taip, mano siūlomos pataisos pareikalaus rimtesnių investicijų, tačiau Alytaus gaisras parodė, kad tik taip atliekų tvarkymas gali tapti ilgalaikiu tvariu verslu. Šiam verslo sektoriui būtinos rimtos permainos, kurios eliminuotų vienadienes piramidines įmones ir popierinį atliekų tvarkymą. Apmaudu ir pikta, kad dabartinė valdžia ciniškai ignoruoja pastangas spręsti susikaupusias problemas. Iki kitos ekologinės katastrofos“, – teigia Seimo Aplinkos apsaugos komiteto pirmininko pavaduotojas. Daugiau informacijos: Simonas Gentvilas Seimo Aplinkos apsaugos komiteto pirmininko pavaduotojas Liberalų sąjūdžio frakcijos narys Mob. 8 698 42 168, el. p. simonas.gentvilas@lrs.lt
Seimo opozicijos lyderis A. Kubilius dalyvaus Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo 25-mečio minėjimo renginiuose Šveicarijoje
2015 m. kovo 19 d. pranešimas VIR Seimo valdyba komandiravo Seimo opozicijos lyderį Andrių Kubilių į į Fribūrą ir Berną (Šveicarijos Konfederacija) 2015 m. kovo 22–24 dienomis dalyvauti Lietuvos nepriklausomybės atkūrimo 25-mečio minėjimo renginiuose. Renginius organizuoja Lietuvos-Šveicarijos mokslo, informacijos ir kultūros centras bei Lietuvos Respublikos ambasada Šveicarijos Konfederacijoje. Vizito metu numatomi susitikimai su Šveicarijos lietuviais. Saulė Eglė Trembo, Seimo kanceliarijos Komunikacijos departamento Ryšių su visuomene skyrius (tel. (8 5) 239 6203, el. p. egle.trembo@lrs.lt)
Komisijos 2006 m. nagrinėti kreipimaisi, peticijos ir dėl jų priimti sprendimai
2017-09-13 Seimo narių kreipimasis į finansų ministrą
Seimo narys D. Kaminskas dalyvaus Lietuvos valstybės atkūrimo dienai skirtuose renginiuose Kėdainiuose
2017 m. vasario 15 d. pranešimas žiniasklaidai Rytoj, vasario 16 d., Seimo narys Darius Kaminskas dalyvaus Lietuvos valstybės atkūrimo dienai skirtuose renginiuose Kėdainiuose: 11 val. – akcijoje „99 vėliavos Lietuvai“ ir kovotojų už Lietuvos laisvę pagerbimo ceremonijoje Dotnuvos kapinėse; 12 val. – šv. Mišių aukojime už Lietuvos valstybę Šv. Juozapo bažnyčioje; 13 val. – šventiniame koncerte „Užaugs vėl ąžuolai“ Kėdainių kultūros centre (dalyvauja Vilniaus universiteto studentų dainų ir šokių ansamblis). Seimo narys Darius Kaminskas Mob. 8 668 42 149 El. p. darius.kaminskas@lrs.lt
Seimo lankytojų centre – paroda „Velykinis margutis: žemaitiški raštai ir simboliai“
2023 m. kovo 30 d. pranešimas žiniasklaidai (daugiau naujienų) 2023 m. balandžio 3 d., pirmadienį, 14 val. Seimo lankytojų centre (Gedimino pr. 60) bus atverta Lietuvos tautodailininkų sąjungos narės Jadvygos Mačiūnienės paroda „Velykinis margutis: žemaitiški raštai ir simboliai“. Sveikinimo žodį tars parodos iniciatorius Seimo narys Valentinas Bukauskas, renginyje dalyvaus parodos autorė J. Mačiūnienė, Telšių r. savivaldybės meras Kęstutis Gusarovas, Lietuvos tautodailininkų sąjungos Telšių skyriaus pirmininkė Sigita Dacienė. Tautodailininkė skutinėtus margučius nuo 2010 m. eksponuoja parodose. Jų dažymui naudoja tik gamtines medžiagas. Margučių raštuose – žemaitiški ir baltiški ženklai bei augaliniai motyvai, o tapytose paveiksluose dominuoja gėlės, natiurmortai ir gamtos vaizdai. 2020 m. tapo Pasaulio žemaičių tautodailės parodos laureate, už margučius apdovanota Laureato ženklu. Jos tapybos darbų ir margučių yra įsigijęs Žemaičių muziejus „Alka“, Akmenės krašto muziejus ir privatūs asmenys Lietuvoje bei užsienyje. Maloniai kviečiame dalyvauti. Įėjimas laisvas. Parodą Seimo lankytojų centre apžiūrėti galima iki balandžio 17 d. pirmadienį–ketvirtadienį 9–17 val., penktadienį 9–15.45 val. Įėjimas laisvas. Daugiau informacijos: Seimo nario V. Bukausko patarėja Aušra Karvelienė Tel. (8 5) 239 6728, el. p. ausra.karveliene@lrs.lt Parengė Informacijos ir komunikacijos departamento Lankytojų centro biuro vyriausioji specialistė Laima Šandarienė Tel. (8 5) 239 6206, el. p. laima.sandariene@lrs.lt
Antikorupcijos komisija rengia diskusiją dėl korupcinio pobūdžio veikų, kai disponuojama turtu, kurio įgijimo šaltinis nepagrįstas
2007 m. vasario 12 d. pranešimas VIR Rytoj, vasario 13 d., Seimo Antikorupcijos komisija, atsižvelgdama į tai, kad parlamentinių frakcijų susitarime dėl kovos su korupcija stiprinimo frakcijos įsipareigojo parengti teisės aktų pataisas, kuriomis būtų įgyvendintas turto, kurio įsigijimo teisėtumas nebuvo pagrįstas, išieškojimas civiline tvarka, rengia diskusiją dėl šių teisės aktų pataisų rengimo. Taip pat susitarime buvo įsipareigota parengti tokias teisės aktų pataisas, kuriose teisinė sistema, kai vertinama politikų, valstybės tarnautojų bei jiems prilygintų asmenų gyvenimo pagal teisėtai gautas pajamas situacija, būtų grindžiama teisine prezumpcija, kad turtas ir pajamos, kurių įsigijimo šaltinio šie asmenys negali nurodyti ir pagrįsti, laikomas įgytu padarius korupcinio pobūdžio veiką. Seimo Antikorupcijos komisija parengė preliminarias teisės aktų pataisas, perdavė jas suinteresuotoms valstybės institucijoms bei gavo jų nuomonę ir pastabas. Diskusija vyks Seimo I r. Konstitucijos salėje. Pradžia – 13 val. Skirmantė Velioniškytė, Seimo Antikorupcijos komisijos padėjėja (tel. 239 68 15)
Kitą savaitę Seime numatomų įvykių anonsas (2006 04 10–16)
UŽSIENIO REIKALŲ KOMITETO POSĖDŽIO DARBOTVARKĖ Eil. Nr. Data, laikas, vieta Svarstomi klausimai Komiteto išvadų rengėjai, kuratoriai 1. 2009-09-23 10.00-10.20 I r. 209 k. Užsienio reikalų ministro ataskaita po ES Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos posėdžio, vykusio 2009 m. rugsėjo 14-15 d. Briuselyje (Uždaras klausimas). A. Ažubalis M. Petrokaitė 2-3. 2009-09-23 10.20-10.50 I r. 209 k. Uždari klausimai. 4. 2009-09-23 10.50-10.55 I r. 209 k. Kiti klausimai.
PASAULIO LIETUVIŲ BENDRUOMENĖS XV SEIMO REZOLIUCIJA DĖL DVIGUBOS PILIETYBĖS 2015 m. liepos 17 d. Vilnius Pasaulio lietuvių bendruomenės Seimas atkreipdamas dėmesį, kad Konstitucinis teismas tris kartus – 2003, 2006 ir 2013 m. išaiškino, kad norint Lietuvoje įteisinti dvigubą pilietybę kitokiais negu „ypač retais, išimtinais“ atvejais, būtina keisti Konstitucijos 12 straipsnį; pripažindamas, kad galutinį ir neskundžiamą sprendimą dėl įstatymų atitikimo Konstitucijai priima Konstitucinis teismas, ir net nesutinkant su jo pozicija, jo sprendimais vadovautis privaloma; pabrėždamas, kad Referendumo įstatymo nuostata, pagal kurią referendume dėl Konstitucijos 12 straipsnio keitimo referendumo nuostatai pritarti turėtų daugiau nei pusė visų balso teisę turinčių ir į rinkėjų sąrašus įtrauktų rinkėjų, yra pernelyg griežta ir stipriai sumažina galimybę surinkti reikalingą balsų kiekį; atkreipdamas dėmesį, kad galimybė balsuoti internetu užsienio lietuviams sudarytų palankias sąlygas dalyvauti balsavime dėl referendumo ir padidintų jo sėkmės tikimybę; suprasdamas visų pagrindinių Lietuvos partijų paramos referendumui svarbą; pripažindamas, kad dėl aukštų dalyvavimo reikalavimų ir laiko trūkumo įgyvendinti plataus masto informacinę kampaniją, egzistuoja maža tikimybė, jog referendumas įvyktų, jei būtų organizuojamas kartu su 2016 m. Seimo rinkimais: skatina visas pagrindines Lietuvos partijas sutarti dėl Konstitucijos 12 straipsnio keitimo referendumu būtinybės kaip valstybinio intereso, susitarti dėl konkrečios referendumo formuluotės ir užtikrinti visų pagrindinių partijų palaikymą šiai iniciatyvai referendumo agitacijos metu; ragina sudaryti galimybę už referendumo nuostatas užsienio lietuviams balsuoti internetu; ragina LR Seimą pakeisti Referendumo įstatymą, sudarant galimybes Konstitucijos 12 straipsnio pakeitimą referendume priimti įprasta referendumo nuostatų priėmimo tvarka, t.y. pritarus daugiau kaip pusei piliečių, dalyvavusių referendume, bet ne mažiau nei 1/3 piliečių, turinčių rinkimų teisę ir įrašytų į rinkėjų sąrašus. pritaria ir skatina Lietuvos partijas surengti referendumą kartu su 2016 m. Seimo rinkimais tik jei ligi to laiko bus įgyvendintos visos trys aukščiau įvardintos sąlygos dėl partijų sutarimo, balsavimo internetu ir Referendumo įstatymo pakeitimo; pabrėžia, kad neįgyvendinus šių sąlygų, referendumas turėtų būti rengiamas ne anksčiau kaip 2019 m. kartu savivaldybių tarybų arba Prezidento rinkimais; ragina LR Seimą iki prasidedant referendumo agitaciniam periodui parengti ir priimti susitarimą dėl būsimo Pilietybės įstatymo nuostatų, kuriame būtų nurodyta, kaip ir kokiomis sąlygomis bus įgyvendinamas teisės į dvigubą pilietybę suteikimas ir kokiomis priemonėmis bus suvaldoma rizika, susijusi su Rusijos valstybės vykdoma priešiška politika Baltijos valstybių atžvilgiu. Šioms Pilietybės įstatymo nuostatoms turėtų pritarti visos pagrindinės Lietuvos partijos. Pasaulio Lietuvių Bendruomenės Seimo Prezidiumo pirmininkė Regina Narušienė Pasaulio Lietuvių Bendruomenės Seimo Nutarimų komisijos pirmininkas Romas Cibas
SOCIALINIŲ REIKALŲ IR DARBO KOMITETO POSĖDŽIŲ SAVAITĖS (NUO 2008-10-06) DARBOTVARKĖ
Eil. Nr. Data, laikas, vieta Projekto Nr. Svarstomi klausimai Pagrindinis ar papildomas komitetas, stadija Komiteto išvadų rengėjai 1. 2008-10-07 8.30-8.50 III r. 614 k. XP-3302 Seimo nutarimo dėl Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos nacionalinės kovos su korupcija programos patvirtinimo" pakeitimo projektas Svarstymas, papildomas komitetas I. Degutienė, A. Sysas (D. Aleksejūnienė) 2. 2008-10-07 8.50-9.10 III r. 614 k. XP-1493(2) Tarnybos Kalėjimų departamente prie Lietuvos Respublikos Teisingumo ministerijos statuto pakeitimo įstatymo projektas Svarstymas, papildomas komitetas J. Čekuolis, V.V.Margevičienė (R. Molienė) 3. 2008-10-07 9.10-9.30 III r. 614 k. XP-3326 Valstybės saugumo departamento statuto 43 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Svarstymas, papildomas komitetas V.V.Margevičienė A. Sysas (R. Molienė) 4. 2008-10-07 9.30-9.50 III r. 614 k. Ataskaita po Europos Sąjungos Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos 2893-ojo posėdžio, vykusio 2008 m. spalio 2 d. KOMITETO PIRMININKAS ALGIRDAS SYSAS
manoukis.lt: „Skirtinga produktų sudėtis nėra vartotojų diskriminavimas" (2018-02-28)
Seime bus svarstomas siūlymas nėščioms moterims sutrumpinti darbo savaitę
2013 m. rugsėjo 19 d. pranešimas VIR (iš plenarinio posėdžio) Seimas po pateikimo pritarė grupės parlamentarų teikiamam Darbo kodekso 214 straipsnio papildymo projektui Nr. XIP-1097, kuriuo siūloma nėščioms moterims nuo 181 nėštumo dienos iki nėštumo ir gimdymo atostogų pradžios sutrumpinti darbo laiką dešimčia valandų per savaitę, mokant darbuotojai priklausantį vidutinį darbo užmokestį. Projektui po pateikimo pritarė 45, prieš balsavo 4, susilaikė 15 Seimo narių. Pagrindiniu šio klausimo svarstyme paskirtas Socialinių reikalų ir darbo komitetas, numatoma svarstymo plenariniame posėdyje data – lapkričio 21 d. Seimo nariai nusprendė šiuo klausimu kreiptis į Vyriausybę išvados. Saulė Eglė Trembo, Ryšių su visuomene skyrius (tel. (8 5) 239 6203, el. p. egle.trembo@lrs.lt)
Seimo nario G. Songailos pranešimas: apie visuomeninių parlamentinių klausymų, susijusių su interpeliacija teisingumo ministrui R. Šimašiui, išvadas
2012 m. gegužės 8 d. pranešimas VIR Parlamentinės grupės „Už teisingumą Lietuvoje“ iniciatyva, dalyvaujant Lietuvos Nepriklausomybės Akto signatarams, visuomeninio judėjimo „Už teisingumą“, susivienijimo „Už Lietuvą Lietuvoje“ ir kitiems visuomenės atstovams, vakar, t. y. 2012 m. gegužės 7 d., įvyko susitikimas su teisingumo ministru Remigijumi Šimašiumi, siekiant papildomai pasiaiškinti jo atsakymų į interpeliacijos klausimus turinį. Klausymų dalyviai apgailestavo, kad interpeliacijos pirmojo klausimo, t.y. iniciatyvų atverti teismus visuomenei, ministras ėmėsi tik kadencijos pabaigoje ir jos, klausymo dalyvių nuomone, yra aiškiai nepakankamos, nepaisant kai kurių kitų ministerijos iniciatyvų tobulinti teismų darbą. Kita vertus, į 2 ir 3 interpeliacijos klausimą ministras pateikė išsamius atsakymus. Nors atsakydamas į ketvirtąjį interpeliacijos klausimą ministras teigia, kad teisinės pagalbos sutarčių su nedemokratinėmis valstybėmis problema jau išspręsta ir kad skandalas dėl A. Beliackio duomenų perdavimo šiandien esą jau nebeaktualus, klausymų metu paaiškėjo, jog ministras reikiamų išvadų dėl šios problemos nėra padaręs. Kaip antai, neįtikino ministro teiginiai dėl E. Kusaitės duomenų perdavimo Rusijos tarnyboms. Ypač didelį nepasitikėjimą kelia ministro teiginys, jog šių duomenų ministerija negalėjo pateikti pačiai E. Kusaitei esą dėl to, kad, kai ministerija juos išsiunčia į Rusiją, tai jokių nuorašų sau nepasilieka. Klausymų dalyviai pažymėjo, kad ministro atsakymai į penktąjį interpeliacijos klausimą yra visiškai nepatenkinami dėl šių priežasčių: Ministras iš viso neanalizavo teismų sprendimų nevykdymo statistikos, ministerija neatliko jokio išsamaus tyrimo, kuris leistų nustatyti, kaip teigiama, 17 tūkst. neįvykdytų teismo sprendimų priežasčių struktūrą, tiksliai išsiaiškinti sistemines problemas ir imtis priemonių jas šalinti. Ministras, aktyviai pasisakydamas dėl neįsiteisėjusio Kėdainių rajono apylinkės teismo nutarimo nustatyti vaiko gyvenamąją vietą skubaus vykdymo, neskyrė jokio profesionalaus dėmesio kitiems daugelį metų piktybiškai nevykdomiems įsiteisėjusiems tesimų sprendimams. Nors pasitikėjimas teismais ir visa teisėsaugos sistema yra dramatiškai smukęs, ministras savo misiją šioje srityje sąmoningai apriboja tik fragmentiškomis teisėkūros iniciatyvomis (Civilinio proceso kodekso spalio 1 d. įsigaliojusiais pataisymais, Baudžiamojo proceso kodekso pataisų siūlymais dėl sankcijų už seksualinio pobūdžio nusikalstamas veikas vaikams sugriežtinimo), o ministerijos, kaip vykdomosios valdžios institucijos, galių beveik nenaudoja. Tokią savo poziciją ministras grindžia nesikišimo į procesinius veiksmus argumentais. Tačiau ministras aktyviai netaiko turimos kompetencijos savo įsakymais tvirtinti ir keisti teismų sprendimų vykdymo instrukciją (2005 m. spalio 27 d. įsakymas Nr. 1R-352). Dėl vaiko perdavimo procedūrų ministras prieš pusantrų metų (2011 m. sausio 11 d.) priėmė vieną šios instrukcijos pataisą. Dėl kitų problemų, vykdant teismų sprendimus, tobulinti šią instrukciją ministras ketinimų neturėjo ir šiuo metu jų neturi. Ministras didesnį dėmesį skyrė tik antstolių veiklai, susijusiai su išieškojimais, tenkinant ekonominius-finansinius interesus ar taikant administracines baudas. Ministras, viešai pripažindamas pagrindinį neaiškumą Kauno pedofilijos byloje – kodėl skyrėsi ir skiriasi mįslingomis aplinkybėmis žuvusio A. Ūso ir jo sugyventinės procesinis statusas, nesiėmė jokių praktinių veiksmų išsiaiškinti šio skirtumo motyvacijas ir pateikti jas visuomenei, nors konfliktinės situacijos Garliavoje šaknys galimai glūdi būtent čia. Kaip antai, Prokuratūros įstatymo 4 straipsnio 5 dalis numato, kad ši teikia informaciją Vyriausybei ir visuomenei. Tačiau ministras nė karto nė nemėgino raštiškai kreiptis į prokuratūrą, kad ji informuotų apie motyvus, kodėl vienu atveju įtarimai buvo pateikti, o kitu atveju – ne, nors Vilniaus apygardos teismas buvo panaikinęs prokuroro sprendimą tokių įtarimų nepateikti. Pripažindamas problematišką Lietuvos teisėsaugos institucijų padėtį ir jų veiklos koordinavimo problemas, ministras rėmėsi Teisingumo ministerijos galių ribotumu, tačiau per savo kadenciją nė karto nesiėmė jokių iniciatyvų šias galias sustiprinti ar imtis kitų priemonių iš esmės patobulinančių sistemos institucinį veiksmingumą, stiprinančių pareigūnų atsakomybę, didinančių atvirumą visuomenei ir užtikrinančių tarpinstitucinį bendradarbiavimą. Bendra išvada: teisingumo ministras neprisiėmė, neprisiima ir neketina prisiimti atsakomybės dėl Lietuvos teisėsaugos sistemos ir teisingumo vykdymo būklės, o savo, kaip vykdomosios valdžios atstovo, pareigas supranta minimalistiškai ir apibrėžia labai ribotai. Seimo narys Gintaras Songaila
Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pirmininko V. Bukausko iniciatyva aptartos Seimo rinkimų aktualijos
2015 m. liepos 8 d. pranešimas VIR Šiandien Seimo Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto pirmininkas Valentinas Bukauskas kartu su Vyriausiosios rinkimų komisijos pirmininku Zenonu Vaigausku aptarė pastaruoju metu vis aktualesniais tampančius Seimo vienmandačių rinkimų apygardų ribų ir elektroninio balsavimo klausimus. Pagal šiuo metu galiojantį Seimo rinkimų įstatymą Lietuvos Respublikos teritorija dalijama į 71 vienmandatę rinkimų apygardą. Rinkėjų skaičius apygardoje turi būti nuo 0,8 iki 1,2 vidutinio rinkėjų visose vienmandatėse rinkimų apygardose skaičiaus. Dėl šios nuostatos atitikties tarptautinei gerajai praktikai pasisakė ESBO demokratinių institucijų ir Žmogaus teisių biuro rinkimų vertinimo misija, stebėjusi 2012 m. spalio 14 d. Seimo rinkimus. Grupė Seimo narių 2015 m. birželio 5 d. kreipėsi į Konstitucinį Teismą prašydami įvertinti, ar didesnis nei 10 procentų nuokrypis nuo vidutinio rinkėjų visose vienmandatėse apygardose skaičiaus neprieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijos 5 straipsniui, 55 straipsnio 1 daliai. Vyriausiosios rinkimų komisijos duomenimis, tikslinant rinkėjų skaičių rinkimų apygardose pagal šiuo metu nustatytas ribas – dalis iš jų jau neatitinka dabar veikiančių normų. Pasitarimo metu pastebėta, kad Seimo vienmandačių apygardų ribas būtų tikslinga keisti palaipsniui. Artimiausiuose 2016 m. Seimo rinkimuose daryti minimalius apygardų ribų pakeitimus, užtikrinančius galiojančių normų laikymąsi, o nuostatą dėl nedidesnio nei 10 procentų nuokrypio nustatymo įgyvendinti nuo 2020 m. Seimo rinkimų. Šiam tikslui įgyvendinti Vyriausioji rinkimų komisija iki 2015 m. rugsėjo 10 d. turėtų parengti Seimo 2016 m. ir 2020 m. rinkimams vienmandačių apygardų ribų preliminarius planus. Buvo pasikeista nuomonėmis dėl internetinio balsavimo teisės suteikimo Seimo rinkimuose. Abiejų dalyvių nuomone šios nuostatos įgyvendinimą reikėtų pradėti per artimiausius Seimo rinkimus ją suteikiant užsienyje gyvenantiems Lietuvos piliečiams. Pastebėta, kad dar reikia susitarti ir dėl slapto balsavimo sampratos ir tikslinti šią sąvoką. Susitarta, kad šiais klausimais konsultacijos bus tęsiamos nuolat. Parengė Valstybės valdymo ir savivaldybių komiteto biuro padėjėja Genovaitė Jasaitienė (tel. (8 5) 239 6806, el. p. gejasa@lrs.lt
VVSK svarstys Politinių kampanijų finansavimo ir finansavimo kontrolės įstatymo pataisas
Pastabų ir pasiūlymų laukiama iki 2018-09-25 Politinių kampanijų finansavimo ir finansavimo kontrolės įstatymo Nr. IX-2428 14 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-2443. Siūloma nustatyti, kad politinės kampanijos dalyviai teisinių, politinės kampanijos organizavimo, konsultavimo ir mokymų paslaugų sutartis galėtų sudaryti tik su Lietuvos Respublikoje arba kitoje Europos Sąjungos valstybėje narėje, Europos ekonominės erdvės valstybėje ar Šiaurės Atlanto sutarties organizacijos valstybėje narėje įregistruotais juridiniais asmenimis ir piliečiais, kitomis organizacijomis arba jų padaliniais, taip pat praplėsti politinės kampanijos išlaidomis pripažįstamų išlaidų sąrašą ir pakelti didžiausią vieno savarankiško politinės kampanijos dalyvio politinės kampanijos išlaidų dydį. Pasiūlymus ir pastabas siųskite Lietuvos Respublikos Seimui adresu: Gedimino pr. 53, LT-01109 Vilnius el. paštu priim@lrs.lt
Seime vyks diskusijos istorinės atminties politikos klausimais
2024 m. rugsėjo 12 d. pranešimas žiniasklaidai Rugsėjo 16 d., pirmadienį, 12 val. Seimo Konstitucijos salėje (I rūmai) vyks konferencija „Istorinės atminties politika: reikia nacionalinio susitarimo“.Istorinė atmintis yra esminė valstybės, tautos ir bendruomenės tapatybės dalis, apsprendžianti jos dabartį ir ateitį. Istorinę atmintį formuoja tradicija ir istorijos politika.Šiuo metu istorinė atmintis yra tapusi informacinio ir kultūrinio karo sudedamąja dalimi, todėl nuo sėkmingai vykdomos istorinės politikos priklauso dabarties suvokimas ir ateities projekcijos.„Istorinė atmintis yra esminis pilietinio ir patriotinio ugdymo elementas, – sako Seimo Laisvės kovų ir valstybės istorinės atminties komisijos narys, vienas konferencijos organizatorių prof. Valdas Rakutis. – Nepaisant to, aiškios valstybės istorinės atminties formavimo krypties, strategijos ar nacionalinio naratyvo stinga. Jaučiamas pasipriešinimas šių problemų sprendimui. Istorinė atmintis formuojama chaotiškai, remiantis atskiromis iniciatyvomis. Tokia politika yra lengvai paveikiama konkuruojančių ir priešiškų pasakojimų bei kitų politikos formavimo priemonių.“Pasak prof. V. Rakučio, kartais girdėti balsų, esą istorijos politikos formavimas yra „manipuliacija“, „cenzūravimas“, „istorijos perkūrinėjimas“. Neverta sutirštinti spalvų. Istorinis pasakojimas gali ir privalo būti profesionalus, nuoseklus, neprieštarauti realiam istorinių procesų pažinimui, gali nevengti ir sudėtingų klausimų ar pristatyti savo krašto istoriją ne vien pozityviai.„Istorinis pasakojimas, – anot Seimo nario, – tai būdas suprantamais žodžiais specialaus išsilavinimo ir gyvenimiškos patirties neturinčiam žmogui paaiškinti, kokia yra jo tautos ir valstybės kilmė, jos raida, kultūros išskirtinumas, kokie yra kaimynai, kad pilietis galėtų žinoti esminius krašto istorijos faktus ir orientuotis problematikoje, kad galėtų atskirti, kur yra tiesa, kur melas, o kur gali būti diskusiniai klausimai.“Konferencijoje pranešimus skaitys istorikai, mokslininkai, šios problematikos žinovai.Po pranešimų numatoma diskusija. Konferencija baigsis rezoliucijos priėmimu.ProgramaKonferencija bus tiesiogiai transliuojama Seimo „YouTube“ paskyroje „Atviras Seimas“ Daugiau informacijos:Seimo nario Valdo Rakučio patarėjasVidmantas Valiušaitis, tel. (8 5) 209 6613, el. p. vidmantas.valiusaitis@lrs.lt
Seimo Lietuvos socialdemokratų partijos frakcijos narys D. Petrulis susitiks su rinkėjais
2013 m. rugsėjo 2 d. pranešimas VIR Seimo narys Domas Petrulis rugsėjo 02 d. 10 val. lankosi Krekenavos Mykolo Antanaičio gimnazijoje, mokslo metų pradžios šventėje, nuo 11.30 val. dalyvaus Ėriškių Juozo Balčikonio pagrindinės mokyklos mokslo metų pradžios šventėje, nuo 13.00 val. dalyvaus Žibartonių pagrindinės mokyklos mokslo metų pradžios šventėje. Rugsėjo 3 d. nuo 9 iki 10 val. dalyvaus Panevėžio radijo stoties „Pulsas“ diskusijų laidoje. Rugsėjo 3 d. nuo 10 iki 12 val. priims Panevėžio r. gyventojus Naujamiestyje, Naujamiesčio dailės galerijoje (S. Nėries g. 14); nuo 13 iki 16 val. priims Panevėžio r. gyventojus Upytės seniūnijoje (Ėriškių g.). Vasario 28 d. Nuo 10.00 iki 12.00 val. Upytės seniūnijoje (Ėriškių g.);Rugsėjo 4 d. nuo 10 iki 12 val. priims Panevėžio r. gyventojus Velžio seniūnijoje (Nevėžio g. 54); nuo 13 iki 16 val. priims Panevėžio r. gyventojus Miežiškių seniūnijoje, Taikos g. 1. Rugsėjo 5 d. nuo 10 iki 12 val. priims Panevėžio r. gyventojus Ramygalos seniūnijoje (Vadoklių g. 10); nuo 13 iki 16 val. priims Panevėžio r. gyventojus Vadoklių seniūnijoje (Ramygalos g. 39). Rugsėjo 6 d. nuo 10 iki 12 val. priims Panevėžio r. gyventojus Krekenavos seniūnijoje (Birutės g. 6); nuo 13 iki 16 val. priims Panevėžio r. gyventojus Raguvos seniūnijoje (Laisvės g. 13). Daiva Norkienė, Seimo LSDP frakcijos atstovė ryšiams su visuomene El. p. Daiva.Norkiene@lrs.lt
Valstybės kontrolė paskelbė valstybinio audito ataskaitą „Įvaikinimo organizavimas“
Valstybės kontrolė Socialinės apsaugos ir darbo ministerijoje bei Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyboje atliko valstybinį veiklos auditą „Įvaikinimo organizavimas“ (audito ataskaita paskelbta Valstybės kontrolės interneto svetainėje http://www.vkontrole.lt/.). Atliekant minėtą auditą buvo organizuotas susitikimas su vaiko teisių apsaugos kontroliere, kurio metu buvo aptartos šios srities problemos, taip pat vaiko teisių apsaugos kontrolierės kompetentingoms institucijoms teikti siūlymai dėl galimų jų sprendimo būdų. Valstybės kontrolės atstovams, atlikusiems auditą, buvo pateikta Vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus įstaigoje turima informacija bei duomenys (leista susipažinti su atliktais tyrimais dėl įvairių įvaikinimo proceso aspektų, sąlygojusių ar galėjusių sąlygoti vaiko teisių pažeidimus), susiję su audituojama sritimi. Šios audito 2014-08-08 ataskaitos Nr. VA-P-10-3-9 išvadose nurodyta, jog dalies vaikų nesiūloma įvaikinti dėl nepakankamo vaiko įvaikinimo galimybių įvertinimo, taip pat nepakankamai išsamiai ištiriamas galimų įvaikintojų tinkamumas įvaikinti ir ateityje patenkinti vaiko poreikius. Audito metu nustatyta, kad dėl galimų įvaikintojų vaikui parinkimo bei paslaugų įvaikinusiai šeimai trūkumų didėja nesėkmingo įvaikinimo rizika. Be jau paminėtų įvaikinimo organizavimo trūkumų, auditoriai atkreipė dėmesį į tai, kad neparengta ir nevykdoma įvaikinimo viešinimo strategija. Valstybės kontrolė, atsižvelgdama į audito metu nustatytus įvaikinimo organizavimo trūkumus pateikė Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai, Sveikatos apsaugos ministerijai bei Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnybai rekomendacijas dėl nustatytų trūkumų šalinimo bei įvaikinimo organizavimo proceso tobulinimo. Paminėtina, kad vaiko teisių apsaugos kontrolierė ne kartą kėlė klausimus dėl įvaikinimo proceso organizavimo ir jo teisinio reglamentavimo tobulinimo būtinybės, kompetentingas institucijas informuodavo apie nustatytus trūkumus bei teikė pasiūlymus dėl jų šalinimo, tačiau padėtis iš esmės liko nepakitusi (plačiau – vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus metinės ataskaitos, http://vaikams.lrs.lt/ skiltyje Metinės ataskaitos). Vaiko teisių apsaugos kontrolierė Edita Žiobienė tikisi, jog Valstybės kontrolės rekomendacijų įgyvendinimas turės teigiamos įtakos įvaikinimo procesui bei vaikų, dalyvaujančių šiame procese, teisių ir interesų užtikrinimo padėčiai, tačiau apgailestauja, jog kai kurių rekomendacijų įgyvendinimo terminai neleidžia artimiausiu metu tikėtis teigiamų pokyčių.
Lithuania, 1991.01.13: doc., testimonies, comments / ed. board. K. Saja … [et al.]. - Rev. a. suppl. ed. - Vilnius: State Publ. Center, 1992. - 379 p.
Siūlymui išduoti diplomatinius pasus aukšto laipsnio karininkams po pateikimo pritarta
2013 m. kovo 14 d. pranešimas VIR (iš plenarinio posėdžio) Krašto apsaugos ministras Juozas Olekas pristatė Diplomatinės tarnybos įstatymo 47 straipsnio papildymo įstatymo projektą Nr. XIP-4644. Teikiamu teisės aktu siūloma įstatyme įtvirtinti galimybę išduoti diplomatinius pasus profesinės karo tarnybos kariams, turintiems ne žemesnį kaip pulkininko leitenanto arba komandoro laipsnį, paskirtiems atlikti karo tarnybą užsienio valstybės ar tarptautinėje karinėje arba gynybos institucijoje, kai dėl to yra pateiktas krašto apsaugos ministro tarpininkavimo prašymas. Pagal Lietuvos Respublikos krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo 42 straipsnio 3 dalį, profesinės karo tarnybos kariai krašto apsaugos ministro įsakymu gali būti skiriami atlikti tarnybą užsienio valstybės ar tarptautinėje karinėje arba gynybos institucijoje, pvz., Europos Sąjungos, NATO, Jungtinių Tautų ir kitose tarptautinėse organizacijose, jų institucijose (vadavietėse, stebėjimo misijose) ir kt. Tarnyba kai kuriose užsienio valstybių ar tarptautinėse institucijose dėl tam tikroms pareigoms priskirtų funkcijų vykdymo (įslaptintos informacijos gabenimas, informacijos rinkimas teisėtomis priemonėmis, derybos su konfliktų dalyviais, rekognoskuočių vykdymas ir t. t.) yra susijusi su didesne rizika, patiriama vykdant tarnybinę veiklą krizių ir neramumų apimtuose pasaulio regionuose, tarptautinių karinių operacijų rajonuose, kertant valstybių sienas. Esamų priemonių, užtikrinant efektyvų Lietuvos karių, paskirtų į tokias pareigas, saugumą ir užduočių vykdymą, nepakanka, kadangi užsienio valstybių ir tarptautinės institucijos ne visada sudaro tarptautinius susitarimus dėl karių statuso, tarptautinių susitarimų nuostatos ne visada yra pakankamos ir ne visada visų valstybių vykdomos. Projektui po pateikimo pritarta. Už tokį sprendimą balsavo 55, prieš buvo 3, susilaikė taip pat 3 Seimo nariai. Pagrindiniu šio klausimo svarstyme paskirtas Užsienio reikalų komitetas, numatoma svarstymo plenariniame posėdyje data – balandžio 25 d. Saulė Eglė Trembo, Ryšių su visuomene skyrius (tel. (8 5)239 6203, egle.trembo@lrs.lt)
Užsienio reikalų komitetas diskutuos apie Lietuvos pirmininkavimą ES Tarybai 2013 m.
2012 m. birželio 4 d. pranešimas VIR Birželio 8 d., penktadienį, vyks Užsienio reikalų komiteto ir Seimo Europos informacijos biuro „Europos savaitės“ diskusija „Lietuvos pirmininkavimas ES Tarybai 2013 m.: pirmininkaujančios šalies ir Europos išorės veiksmų tarnybos sąveika nustatant ir įgyvendinant ES Bendrosios užsienio ir saugumo politikos prioritetus“ (Seimo III r. Europos informacijos biure). Pradžia – 10 val. Programa 9.30–10.00 Dalyvių registracija; 10.00–10.20 Įžanginis žodis. Seimo vaidmuo ES Bendrosios užsienio ir saugumo politikos kontekste. Emanuelis Zingeris, Seimo Užsienio reikalų komiteto pirmininkas; 10.20–10.40 ES Bendrosios užsienio ir saugumo politikos prioritetai ir Lietuvos siekiai Lietuvos pirmininkavimo ES Tarybai metu. Vytautas Leškevičius, užsienio reikalų viceministras; 10.40–11.00 Pirmininkaujančių ES Tarybai valstybių ir Europos išorės veiksmų tarnybos sąveika ES Bendrosios užsienio ir saugumo politikos srityje. Vygaudas Ušackas, ambasadorius, ES specialusis atstovas ir ES delegacijos Afganistane vadovas; 11.00–11.20 Lietuvos pirmininkavimo ES Tarybai ES Bendrosios užsienio ir saugumo politikos srityje galimybės ir uždaviniai. Dr. Margarita Šešelgytė, Vilniaus universiteto Tarptautinių santykių ir politikos mokslų instituto direktoriaus pavaduotoja; 11.20–11.50 Diskusija; 11.50–12.00 Apibendrinimas. Renginys vyks lietuvių ir anglų kalba su sinchroniniu vertimu. Diskusija bus tiesiogiai transliuojama internete www.lrs.lt, ir www.eib.lrs.lt, renginį taip pat bus galima stebėti TV kanalu „Seimas – tiesiogiai“. Registracija ir informacija: eib@lrs.lt , telefonu 8 5 239 6000. Įėjimas laisvas. Vietų skaičius ribotas. Kviečiame aktyviai dalyvauti diskusijoje! Seimo Užsienio reikalų komitetas Seimo Europos informacijos biuras
VEIKLOS KRONIKA / Liepa -------------------------------------------------------------------------------- Liepos mėnesį gautas 31 skundas. 1. Dėl LNK laidos „Kakadu“ informacijos (SK-135)* 2. Dėl LNK laidos „Diagnozė:valdžia“ informacijos (SK-136) 3. Dėl laikraščių „Druskininkų naujienos“ ir „Mano Druskininkai“ (SK-137) 4. Dėl tinklalapio „Utenos-diena.lt“ informacijos (SK-138)* 5. Dėl tinklalapio „Utenos apskrities žinios“ informacijos (SK-139)* 6. Dėl laikraščio „Anykšta“ ir jo elektroninio tinklalapio informacijos (140)* 7. Dėl TV3 laidos „Prieš srovę“ informacijos (SK-141) 8. Dėl laikraščio „Verslo žinios“ publikacijos (SK-142) 9. Dėl portalo „lrytas.lt“ nuotraukų (SK-143)* 10. Dėl tinklalapio „strielka.lt“ informacijos (SK-144) 11. Dėl UAB „JCDecaux Lietuva“ reklamos (SK-145) 12. Dėl laikraščio „Panevėžio rytas“ publikacijos (SK-146)* 13. Dėl portalo „delfi.lt“ informacijos (SK-147)* 14. Dėl portalo „15min.lt“ informacijos (SK-148)* 15. Dėl LRT televizijos sprendimo (reklama) (SK-149) 16. Dėl laikraščio „Lietuvos žinios“ publikacijos (SK-150)* 17. Dėl LNK TV reportažų (SK-151)* 18. Dėl tinklalapio „vilkaviskis.info“ informacijos (SK-152)* 19. Dėl tinklalapių „skundai.lt“ ir „durnas.lt“ informacijos (SK-153)* 20. Dėl tinklalapio „rekvizitai.lt“ informacijos (SK-154)* 21. Dėl portalo „valstietis.lt“ ir laikraščio „Valstiečių laikraštis“ publikacijų (SK-155) 22. Dėl laikraščio „Alio Raseiniai“ publikacijos (SK-156) 23. Dėl žurnalo „Veidas“ publikacijos (SK-157) 24. Dėl portalo „lrytas.lt“ informacijos (SK-158) 25. Dėl laikraščio „Mūsų laikas“ publikacijos (SK-159)* 26. Dėl LNK TV reportažų (SK-160)* 27. Dėl portalo „balsas.lt“ informacijos (SK-161)* 28. Dėl tinklalapio „5braskes.lt“ (SK-162)* 29. Dėl portalo „delfi.lt“ informacijos (SK-163)* 30. Dėl LNK žinių reportažo (SK-164)* 31. Dėl laikraščių „Klaipėda“, „Lietuvos rytas“, „Santarvė“, portalų „15min.lt“, „delfi.lt“ publikacijų (SK-165) *pažymėti skundai gauti iš fizinių asmenų -------------------------------------------------------------------------------- Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnyba pradėjo naudotis Lietuvos teismų elektroninių paslaugų http://www.eteismas.lt/ portalu. UAB „Alfa Media“ žurnalistų etikos inspektorę informavo, kad 2013-07-18 sprendimas SPR-140 įvykdytas – teiginio „...Kuolys: Melianas šmeižia ir kerštauja...“ paneigimas paskelbtas interneto portale http://www.alfa.lt/. 2012 m. gruodžio 21 d. žurnalistų etikos inspektorė priėmė sprendimą Nr. SPR – 140, kuriuo nustatė, kad publikacijoje „Vidaus reikalų ministras keršija Kuoliui už protesto akcijas?“ (www.alfa.lt, 2012-06-13) paskelbta tikrovės neatitinkanti pareiškėjo garbę ir orumą žeminanti informacija. Vadovaudamasi Visuomenės informavimo įstatymo 50 straipsnio 3 dalies 1 punktu, Inspektorė įspėjo viešosios informacijos rengėją (skleidėją) UAB „Alfa Media“ dėl Visuomenės informavimo įstatymo 3 straipsnio 3 dalies, 16 straipsnio 1 dalies, 19 straipsnio 2 dalies ir 22 straipsnio 8 dalies 2 punkto nuostatų pažeidimo. Viešosios informacijos rengėjas (skleidėjas) UAB „Alfa Media“ apskundė sprendimą Vilniaus apygardos administraciniam teismui. Teismas išnagrinėjęs pareiškėjo skundą, nustatė, kad Inspektorės sprendimas yra teisėtas ir pagrįstas, atitinkantis LR viešojo administravimo įstatymo 8 straipsnio reikalavimus bei Visuomenės informavimo įstatymo 50 straipsnio nuostatas, todėl pareiškėjo skundas atmestinas. Žurnalistų etikos inspektorė susitiko su Europos Tarybos Patariamojo Komiteto delegacijos nariais: Aleksandra Bojadjieva (Alexandra Bojadjieva atstovaujanti buvusią Jugoslavijos Respubliką Makedoniją), Emilija Drumeva (Emilia Drumeva, Bulgarija), Anastasia Crickley (Airija) ir Charlotte Altenhöner-Dion iš ET Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijos sekretoriato.Susitikimo metu buvo domimasi žurnalistų etikos inspektoriaus veikla ir funkcijomis visuomenės informavimo srityje. Delegacijos narius domino nesantaikos kurstymo, diskriminavimo atvejai ir jų tyrimas Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnyboje, bendradarbiavimas su ikiteisminio tyrimo institucijomis. Delegacijos nariams taip pat kilo klausimų dėl administracinės atsakomybės panaikinimo už informavimo produkcijos, propaguojančios nacionalinę, rasinę ar religinę nesantaiką, gaminimą, laikymą, platinimą arba viešą demonstravimą, taip pat už organizacijos, propaguojančios nacionalinę, rasinę ar religinę nesantaiką, kūrimą arba dalyvavimą tokios organizacijos veikloje. Svečiai tai pat domėjosi inspektoriaus galimybėmis atlikti tyrimus dėl nesantaikos kurstymo visuomenės informavimo priemonėse savo iniciatyva. Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnyboje pradedamas rengti Asmens teisių apsaugos visuomenės informavimo priemonėse kontrolieriaus įstatymo projektas. Šiuo metu žurnalistų etikos inspektoriaus veiklą reglamentuoja Visuomenės informavimo įstatymas, kuriame Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnybos ir inspektoriaus funkcijoms nustatyti yra skirti keli straipsniai ­ 49, 50 ir dalinai 48. Priėmus naują įstatymą, Žurnalistų etikos inspektorius turės atskirą, jo veiklą išsamiai reglamentuojantį teisės aktą. Post scriptum. Žurnalistų etikos inspektorės patarėjas Deividas Velkas teikia konsultacijas telefonu (8 5) 223 7313 ir e-paštu deividas.velkas@lrs.lt -------------------------------------------------------------------------------- ®)
Gruodžio 15 d. Seimo komitetų darbotvarkės
Konferencija „Ar reikalinga konkurencija teikiant viešąsias paslaugas?" (2019-09-16)
SEIMO SPAUDOS KONFERENCIJŲ SALĖJE 9.30 val. įvyks Seimo Lietuvos socialdemokratų partijos frakcijos narių: Irenos ŠIAULIENĖS, Birutės VĖSAITĖS, Broniaus BRADAUSKO ir Viktoro MUNTIANO spaudos konferencija „Ar pagrįstai kyla būtiniausių maisto produktų kainos?“ 10.00 val. įvyks Seimo narės Aušrinės Marijos PAVILIONIENĖS spaudos konferencija „Tendencingos aborto interpretacijos Lietuvoje“. Dalyvaus Šeimos planavimo ir seksualinės sveikatos asociacijos direktorė Esmeralda Kuliešytė, Lenkijos šeimos planavimo asociacijos direktorius Piotras Kalbarčykas (Piotr Kalbarczyk), Portugalijos parlamento narė Manuela de Melo.* *Daugiau apie renginį Seime. 10.30 val. įvyks Seimo narių Irenos ŠIAULIENĖS ir Kęstučio GLAVECKO spaudos konferencija „Sankt Peterburgo tarptautinis forumas ir Lietuvos interesai“. Stebintiems tiesiogines spaudos konferencijų Seime transliacijas internetu yra galimybė užduoti klausimus prelegentams. Nuoroda į klausimų uždavimo sistemą bus Seimo internetinėje svetainėje prie nuorodos į tiesioginę spaudos konferencijos transliaciją: http://www3.lrs.lt/pls/inter/w5_home.dabarseime. Klausimai bus priimami ir į juos atsakoma spaudos konferencijos metu. Esant galimybei į nespėtus atsakyti klausimus parlamentarai atsakys e. paštu po spaudos konferencijos. Telefonas klausimui pateikti konferencijos metu salėje – +370 5 239 6549. Internete http://www3.lrs.lt/pls/inter/w5_ivairus.sp_konf galima rasti ir spaudos konferencijų garso įrašus. A. Zeleniakas, tel. 239 6666, 239 6201
Seimo nario Edmundo Pupinio 2018 m. birželio 6 d., trečiadienio, darbotvarkė
Frakcijos seniūno Juozo Oleko spaudos konferencija - liepos 17 d. 10.30 val.
Šių metų liepos 17 d. (pirmadienį) 10.30 val. Seimo spaudos konferencijų salėje vyks Seimo LSDP frakcijos seniūno Juozo Oleko spaudos konferencija"Politinės aktualijos" Seimo LSDP frakcijos informacija Tel. 2396327, 865292009
Pristatytos dvi kandidatūros į Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjus
2014 m. lapkričio 20 d. pranešimas VIR Seimo plenariniame posėdyje pristatytos dvi kandidatūros į Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjus. Respublikos Prezidentė Dalia Grybauskaitė Seimui siūlo Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjais skirti Lietuvos apeliacinio teismo teisėją Alę Bukavinienę ir Vilniaus apygardos teismo teisėją Artūrą Pažarskį. Ilgametę darbo patirtį turinti A. Bukavinienė teisėjos karjerą pradėjo Kelmės rajono apylinkės teisme, buvo šio teismo pirmininke. Nuo 1992 m. dirbo Alytaus rajono apylinkės teisme, 1997 m. buvo paskirta Lietuvos apeliacinio teismo teisėja, specializuojasi civilinėje teisėje. „Kandidatės tinkamumą Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjo pareigoms įrodo aukšta dalykinė kompetencija, pavyzdingi jurisdikcinės veiklos rezultatai. Respublikos Prezidentė, sutikdama su teisėjų bendruomenės išreikštu pasitikėjimu pretendente, mano, kad A. Bukavinienė atitinka kompetencijos ir reputacijos reikalavimus ir tai rodo net jos gilios dalykinės žinios, profesinė patirtis, bet ir asmeninės savybės“, – teigė Respublikos Prezidento vyriausioji patarėja Rasa Svetikaitė. A. Pažarskis yra baudžiamosios teisės ir baudžiamojo proceso specialistas, 2004 m. buvo paskirtas Varėnos rajono apylinkės teismo teisėju, vėliau karjerą tęsė Vilniaus miesto 2-ajame apylinkės teisme. Nuo 2011 m. dirba Vilniaus apygardos teismo teisėju. „Dėl aukštos dalykinės kompetencijos, asmeninių savybių ir nepriekaištingos reputacijos jis yra pelnęs kolegų pripažinimą ir teisėjų bendruomenės pasitikėjimą. Respublikos Prezidentės vertinimu, patyrusio teisėjo praktiko profesinė patirtis leis sustiprinti Lietuvos Aukščiausiojo Teismo gretas ir prisidės prie geresnio teisingumo įgyvendinimo mūsų šalyje“, – kalbėjo R. Svetikaitė. Kandidatams atsakius į Seimo narių klausimus parlamentas pradėjo Seimo nutarimų projektų (Nr. XIIP-2465, Nr. XIIP-2466) svarstymo procedūrą Seimo statuto nustatyta tvarka. Pagrindiniu komitetu nutarimų projektams svarstyti paskirtas Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Taip pat numatomi Seimo frakcijų susitikimai su kandidatais į šias pareigas. Preliminari projektų svarstymo Seimo posėdyje data – lapkričio 25 d. Rimas Rudaitis Seimo kanceliarijos Komunikacijos departamento Ryšių su visuomene skyrius, tel. (8 5) 239 6132, el. p. rimas.rudaitis@lrs.lt
Seimo nario J. Razmos pranešimas: „Finansų ministras sufleruoja, kaip nedidinti darbuotojams atlyginimų“
2018 m. gruodžio 6 d. pranešimas žiniasklaidai Seimo Tėvynės sąjungos-Lietuvos krikščionių demokratų (TS-LKD) frakcijos seniūno pavaduotojas Jurgis Razma stebisi finansų ministro Viliaus Šapokos viešais pasakymais, kaip darbuotojams nedidinti atlyginimų nuo kitų metų. „Darbdaviai, kurie nelinkę leisti daugiau uždirbti žmogui dėl padidinto neapmokestinamojo pajamų dydžio ir mano, kad jam turi pakakti dabar gaunamo atlyginimo, puikiausiai galės remtis finansų ministro pasisakymu, kad jei dirbantysis teoriškai turėtų sulaukti atlyginimo „į rankas“ padidėjimo dėl priimtų mokestinių sprendimų, darbdavys gali sumažinti jo atlyginimą „ant popieriaus“ ir tą mokestinę naudą pasiimti sau. Finansų ministras, kuris turėtų rūpintis žmonių gerove ir įstatymų laikymųsi, pats pataria, kaip apeiti įstatymus“, – pažymi Seimo narys. Toks pasakymas finansų ministrui išsprūdo, kai J. Razma per Vyriausybės valandą pateikė klausimą, kodėl nebuvo galima metams nukelti „Sodros“ „lubų“ įvedimo? „Kodėl jau kitais metais tiems, kurių atlyginimai siekia 8 ar 10 tūkst. eurų, reikia sudaryti galimybes „į rankas“ gauti keliais šimtais eurų daugiau? Kodėl negalima būtų jų prašyti bent metus dar parodyti didesnį socialinį solidarumą? Juk tuos „Sodroje“ išsaugotus pinigus būtų galima nukreipti pensijų didinimui ar sumažinus biudžetinę dotaciją „Sodrai“ ir turėti galimybę padidinti bent jautriausių „biudžetininkų“ grupių atlyginimus“, – per Vyriausybės valandą ministro klausė parlamentaras. Į tai, J. Razmos nuostabai, finansų ministras atsakė, kad tie aukštus atlyginimus gaunantys asmenys dėl „Sodros“ lubų įvedimo nebūtinai sulauks didesnių atlyginimų „į rankas“. Ministras samprotavo, kad darbdaviai gali jiems sumažinti atlyginimą „ant popieriaus“. Daugiau informacijos: Seimo TS-LKD frakcijos seniūno pavaduotojas Jurgis Razma Tel. (8 5) 2396693 El. p. Jurgis.Razma@lrs.lt
Seimo narė Aušra Maldeikienė 2018 m. sausio 31 d. susitiks su Žirmūnų bendruomene
Sausio 31 d., trečiadienį, 17.00 val. Vilniaus miesto savivaldybės centrinėje bibliotekoje susitiks su Žirmūnų bendruomene. (Žirmūnų g. 6).
DĖL PUBLIKACIJOJE „GIRTI KONSERVATORIAI IŠGELBĖJO LIETUVĄ NUO RUSŲ OKUPACIJOS?“ („PANEVĖŽIO RYTAS“, 2007-08-28, NR. 193/4173) PASKELBTOS INFORMACIJOS
Seime bus aptarta pabėgėlių integracijos politika
2017 m. spalio 5 d. pranešimas žiniasklaidai Spalio 9 d., pirmadienį, 9 val. Konstitucijos salėje (Seimo I r.) vyks Žmogaus teisių komiteto organizuojama konferencija „Pabėgėliai Šiaurės Europos ir Baltijos šalyse: integracija savivaldybėse“, kurioje bus aptarta pabėgėlių integracijos savivaldybėse geroji patirtis ir pristatyti naujausi prieglobsčio ir pabėgėlių integracijos politikos srities pakeitimai Šiaurės ir Baltijos šalyse. Konferencijoje sveikinimo žodį tars Seimo narys, Žmogaus teisių komiteto pirmininkas Valerijus Simulikas. Pranešimus apie viešojo ir privataus sektorių bendradarbiavimą užtikrinant prieglobsčio prašytojų priėmimo sąlygas, apie pabėgėlių integracijos politiką nacionaliniu ir vietos lygmeniu skaitys Lietuvos ir užsienio šalių kviestiniai svečiai iš Norvegijos, Švedijos ir Latvijos. Pranešėjai dalysis šalių patirtimi ir pristatys perspektyvas. Renginyje taip pat bus pristatytas prieglobstį gavusių užsieniečių integracijos politikos įgyvendinimo vertinimas ir integracijos procesų stebėsena, vyks diskusija. Renginys organizuojamas bendradarbiaujant su Šiaurės ministrų tarybos biuru Lietuvoje, Migracijos departamentu prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos, Lietuvos socialinių tyrimų centru ir nevyriausybine organizacija „Diversity Development group“. Konferencijos partneriai – Vidaus reikalų ministerija, Socialinės apsaugos ir darbo ministerija, Lietuvos mokslo taryba, Lietuvos savivaldybių asociacija, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių komisaro biuras (UNHCR) Šiaurės Europai, Lietuvos Raudonasis Kryžius, Vilniaus arkivyskupijos „Caritas“. Konferencija bus tiesiogiai transliuojama internetu ir televizijos programa „Seimas – tiesiogiai“. Programa. Daugiau informacijos: Eglė Gibavičiūtė Žmogaus teisių komiteto biuro patarėja Tel. (8 5) 239 6809, el. p. egle.gibaviciute@lrs.lt Parengė Informacijos ir komunikacijos departamento Ryšių su visuomene skyriaus vyresnioji specialistė Julija Gorovniovaitė Tel. (8 5) 239 6210, el. p. julija.gorovniovaite@lrs.lt
Vyriausiosios rinkimų komisijos pranešimas DĖL PREZIDENTO RINKIMŲ AGITACIJOS ŽYMĖJIMO VISUOMENĖS INFORMAVIMO PRIEMONĖSE
Teisės ir teisėtvarkos komitetas: neeksploatuojamos ar negalimos eksploatuoti transporto priemonės iš kiemų bus priverstinai nuvežamos
2021 m. kovo 31 d. pranešimas žiniasklaidai Šiandien Seimo Teisės ir teisėtvarkos komitetas pritarė patobulintiems Saugaus eismo automobilių keliais įstatymo pakeitimo projektams (Nr. XIIIP-4467(2) ir Nr. XIIIP-4533(2)) ir Administracinių nusižengimų kodekso pakeitimo įstatymo projektams (Nr. XIIIP-4466(2) ir Nr. XIIIP-4532(2). Įstatymų projektais nustatyta prievolė transporto priemonės savininkams (valdytojams) užtikrinti, kad bendrojo naudojimo vietose nebūtų laikoma neeksploatuojama transporto priemonė (transporto priemonė, kuri dėl akivaizdžių trūkumų ar išorinių požymių nenaudojama ar negali būti naudojama pagal tikslinę paskirtį) arba negalima eksploatuoti transporto priemonė (transporto priemonė, kuriai šio įstatymo nustatytais pagrindais ilgiau kaip tris mėnesius yra sustabdytas ar panaikintas leidimas dalyvauti viešajame eisme, arba ilgiau kaip tris mėnesius neįregistruota ar ilgiau kaip tris mėnesius išregistruota transporto priemonė). Teisės aktuose taip pat įtvirtinama teisė savivaldybių administracijų pareigūnams ar kitiems administracinio nusižengimo teiseną pradėjusiems ar administracinio nusižengimo tyrimą atliekantiems pareigūnams Vyriausybės ar jos įgaliotos institucijos nustatyta tvarka priverstinai nuvežti transporto priemonę. Iki šiol priverstinai nuvežti transporto priemones galėjo tik policijos pareigūnai. Jeigu Seimas pritars patobulintiems projektams, pakeitimai turėtų įsigalioti 2022 m. sausio 1 d. Parengė Teisės ir teisėtvarkos komiteto biuro patarėjos Loreta Zdanavičienė ir Irma Leonavičiūtė Tel. (8 5) 239 7793, el. p. loreta.zdanaviciene@lrs.lt Tel. ((8 5) 239 7792), el. p. irma.leonaviciute@lrs.lt
Seimas svarstys Užimtumo įstatymo projektą
2015 m. spalio 15 d. pranešimas VIR Socialinės apsaugos ir darbo ministrė Algimanta Pabedinskienė Seimui pristatė vieną iš Socialinio modelio projektų – Užimtumo įstatymo projektą Nr. XIIP-3240, parengtą siekiant įgyvendinti projekto „Darbo santykių ir valstybinio socialinio draudimo teisinio-administracinio modelio sukūrimas“ siūlomas priemones ir projekte atliktų mokslinių tyrimų rekomendacijas užimtumui didinti. Įstatymo projekto tikslas – pateikti esamų užimtumo formų klasifikaciją (nustatant naujas užimtumo formas) ir numatyti atsakomybę už nelegalų ir nedeklaruotą darbą bei nedeklaruotą savarankišką veiklą, užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimus bei sukurti naują aktyvių darbo rinkos politikos priemonių taikymo modelį. Teikiamu projektu numatoma sureguliuoti visas užimtumo formas viename norminiame teisės akte, numatyti atsakomybę už nelegalų ir nedeklaruotą darbą bei nedeklaruotą savarankišką veiklą, užsieniečių įdarbinimo tvarkos pažeidimus, sudaryti prielaidas vienodam apmokestinimui gyventojų pajamų mokesčiu ir valstybiniu socialiniu draudimu; Taip pat siūloma patikslinti bedarbio sąvoką ir įstatyme nustatyti bedarbio statuso suteikimo, sustabdymo, atkūrimo ir panaikinimo pagrindus; Įstatymo projektu numatoma tikslinti papildomai darbo rinkoje remiamų asmenų kategorijas atsižvelgiant į bedarbių įsidarbinimo galimybes charakterizuojančius rodiklius (kvalifikaciją, amžių, nedarbo trukmę) ir situaciją darbo rinkoje; nustatyti naujas ir patobulinti esamas aktyvios darbo rinkos politikos priemones bei aktyvios darbo rinkos politikos priemonių taikymą. Socialinio modelio projektams po pateikimo pritarė 82, prieš balsavo 16, susilaikė taip pat 16 Seimo narių. Pagrindiniu šių klausimų svarstyme paskirtas Socialinių reikalų ir darbo komitetas, projektus siūloma svarstyti lapkričio 24 d. Saulė Eglė Trembo, Seimo kanceliarijos Komunikacijos departamento Ryšių su visuomene skyrius (tel. (8 5) 239 6203, el. p. egle.trembo@lrs.lt)
Pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencijos įstatymo Nr. VIII-275 pakeitimo įstatymo projektas ĮSTATYMO PROJEKTAS XIIIP-732
Biudžeto ir finansų komitetas svarsto: Pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencijos įstatymo Nr. VIII-275 pakeitimo įstatymo projektas ĮSTATYMO PROJEKTAS XIIIP-732. (Įstatymo projekto tikslas - užtikrinti 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlameno ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (toliau – Direktyva), perkėlimą į Lietuvos Respublikos nacionalinę teisę. Direktyva iš esmės siekiama užtikrinti jos nuostatų atitiktį tarptautiniams reikalavimams, nustatytiems Finansinių veiksmų darbo grupės kovai su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu (toliau - FATF) priimtose tarptautinėse rekomendacijose.) Pasiūlymų ir pastabų laukiame iki 2017-06-14 Pasiūlymus ir pastabas siųskite Lietuvos Respublikos Seimui adresu: Gedimino pr. 53, LT-01109 Vilnius arba el. paštu priim@lrs.lt Teisės aktų projektus ir su jais susijusią medžiagą galite rasti interneto tinklalapyje adresu www.lrs.lt. arba gauti Seimo kanceliarijos Komunikacijos departamento Priėmimo skyriuje (tel. (8 5) 239 6060)
Structure du Secrétariat général du Seimas
Seimas grąžino tobulinti sprendimą dėl žalio pieno supirkimo kainų
2016 m. balandžio 7 d. pranešimas žiniasklaidai Seimas grąžino tobulinti Ūkio subjektų, perkančių–parduodančių žalią pieną ir prekiaujančių pieno gaminiais, nesąžiningų veiksmų draudimo įstatymo Nr. XII-1907 papildymo 31 straipsniu ir 12 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIP-4158. Tokį sprendimą pasiūlė vakar šį klausimą apsvarstęs Seimo Kaimo reikalų komitetas. Minimu įstatymo projektu siūloma nustatyti fiksuotą minimalią pieno supirkimo kaina ne mažiau kaip 165 eurus, o tarpininkams ne mažiau kaip 130 eurų už toną bazinių rodiklių pieno. Kaimo reikalų komitetas įvertino Seimo kanceliarijos Teisės departamento, Europos teisės departamento, Konkurencijos tarybos pastabas ir konstatavo kad žalio pieno pirkimo kainos reguliavimas prieštarautų Europos Sąjungos teisėje nustatytoms laisvo prekių judėjimo taisyklėms, apribotų ūkio subjektų tarpusavio konkurenciją. Taip pat buvo išklausyta žemdirbių savivaldos organizacijų atstovų nuomonė, kurie nuogąstauja, kad priėmus šį įstatymą iš dalies smulkiųjų pieno gamintojų nebus superkamas pienas, o ir stambiesiems gamintojams gali mažėti pieno supirkimo kaina. Komitetas paragino Žemės ūkio ministeriją imtis kompleksinių sprendimų teikiant paramą Lietuvos pieno gamintojams, parengti priemones kaip reguliuoti maisto ūkio grandinės dalyvių santykius. Siūlymui grąžinti klausimą iniciatoriams tobulinti pritarė 78 Seimo nariai, prieš balsavo 2, susilaikė 9 parlamentarai. Saulė Eglė Trembo Seimo kanceliarijos Informacijos ir komunikacijos departamento Spaudos biuras, tel. (8 5) 239 6203, el. p. egle.trembo@lrs.lt
Jungtinė Demokratų ir Tėvynės liaudies partijų frakcija
Žmogaus teisių komiteto pirmininkas Arminas Lydeka susitiko su aukščiausiais Lietuvos bažnyčių hierarchais
2006 m. gruodžio 22 d. pranešimas VIR Žmogaus teisių komiteto pirmininkas Arminas Lydeka susitiko su visais aukščiausiais Lietuvos tradicinių ir valstybės pripažinimo statusą turinčių religinių bendrijų vadovais. Į susitikimą buvo pakviestos šių tradicinių Lietuvos Bažnyčių vadovybės: Katalikų, Stačiatikių, Sentikių, Evangelikų Liuteronų, Evangelikų Reformatų, Judėjų, Musulmonų Sunitų, Graikų apeigų Katalikų bei Karaimų. Šalies religinių hierarchų susitikime su Seimo Žmogaus teisių komiteto pirmininku taip pat dalyvavo ir valstybės pripažinimo statusą turinti Evangelikų Baptistų bendruomenių sąjungos vadovybė. Į susitikimą taip pat atvyko teisingumo ministras Petras Baguška. „Prie degančios žvakės, dalindamiesi duona ir geru žodžiu, ne tik palydėsime nueinančius metus, bet ir šioje neformalioje aplinkoje aptarsime tolesnį Seimo ir religinių bendrijų bendradarbiavimą, atkreipsime dėmesį į pačių bendrijų keliamas problemas bei rūpesčius“, – tokiais žodžiais susitikimą pradėjo Seimo Žmogaus teisių komiteto pirmininkas A. Lydeka. Susitikimo metu aptarti nekilnojamo turto grąžinimo klausimai, kurių sprendimas užtruko dėl tradicinių religinių bendrijų vidinio skilimo problemų. Pažymėtina, kad apie 500 maldos namų kol kas dar neturi teisinės registracijos religinės bendrijos vardu. Kitos aktualijos, kurias įvardijo daugelis religinių bendrijų vadovų – tai kultūrinio paveldo išsaugojimo klausimai, masinių informacijos priemonių rengiamos šališkos laidos, skatinančios nepakantumą ir netoleranciją tikinčiųjų atžvilgiu bei Bažnyčios diskreditavimą. Bažnyčių vadovai atkreipė dėmesį ir į tai, kad reikėtų taisyti šiuo metu galiojančius teisės aktus, reglamentuojančius religinių bendrijų veiklą. Komiteto pirmininkas A. Lydeka ir teisingumo ministras P. Baguška pritarė vadovų išsakytoms pastaboms ir pažadėjo, kad artimiausiu metu bus svarstomos galiojančio Religinių bendrijų ir bendruomenių įstatymo pataisos. Susitikimo dalyviams pasiūlyta padiskutuoti dėl galimybės prie Seimo Žmogaus teisių komiteto įkurti patariamąjį visuomeninį junginį – Religinių bendrijų tarybą, padedančią konsoliduotai spręsti visoms Lietuvos religinėms bendrijoms rūpimus klausimus. Tai, kad tokia bendradarbiavimo forma yra ganėtinai vykusi, įrodo panaši ir sėkmingai veikianti Tautinių mažumų bendrijų taryba. Svečiams pritarus tokios tarybos kūrimui, komiteto pirmininkas A. Lydeka pasiūlė vadovams pateikti savo pastebėjimus šiuo klausimu. Jūratė Mikulskienė, Žmogaus teisių komiteto padėjėja (tel. 239 68 10)
Seimo Audito komitetas ir Seimo Europos informacijos biuras organizuoja Europos Savaitės diskusiją
Seime vyks tarptautinis Kalinausko forumas
2024 m. kovo 18 d. pranešimas žiniasklaidai Kovo 22 d., penktadienį, 9 val. Seimo Konstitucijos salėje (I rūmai) vyks tarptautinis Kalinausko forumas. Forumo iniciatoriai Seimo Užsienio reikalų komitetas ir Sviatlanos Cichanouskajos kabinetas.Kalinausko forumas yra garsiausius pasaulio lyderius ir Baltarusijos ateities Europos šeimoje ekspertus sutraukianti apskritojo stalo diskusija, prasidėjusi 2020 m. rugpjūčio 24 d. Vilniuje.Forumo tikslas – suburti patikimą ir vieningą Vakarų valstybių strategiją, kuri įtvirtintų aiškius Baltarusijos integracijos į transatlantinę bendruomenę kriterijus. Forumas suteikia platformą Baltarusijos kovotojams už laisvę ir disidentams, taip pat politiniams lyderiams išsakyti savo naujosios Baltarusijos vizijas, suformuluoti bendras kovos su Rusijos agresija regione ir demokratijos Baltarusijoje atkūrimo strategijas.2024 m. Kalinausko forume daugiausia dėmesio teks Baltarusijos pasirinkimui eiti europinio vystymosi keliu atsižvelgiant į 2023 m. rugpjūčio mėn. Baltarusijos demokratinių jėgų deklaraciją dėl integracijos į ES, taip pat artėjančius rinkimus Baltarusijoje 2025 m. Forume bus smulkiau išdėstyti argumentai už viso Rytų partnerystės regiono europinę ateitį. Regionas nuo 1991 metų siekia atsiriboti nuo sovietinės praeities ir „Russkij Mir“. Forume dalyvaus Lietuvos ir užsienio valstybių parlamentarai, Užsienio reikalų komitetų pirmininkai ir nariai, Europos Parlamento nariai, tarptautinių santykių ir užsienio politikos ekspertai.13.15 val. Seimo Spaudos konferencijų salėje (II rūmai) vyks spaudos konferencija, skirta aptarti Kalinausko forumą. Spaudos konferencijos transliaciją galite stebėti ČIA Norintys dalyvauti Forume, prašome registruotis iki kovo 20 d. Registracijos forma: https://forms.gle/tBzcmD1sgvP4EK8CA. ProgramaKonferencija bus tiesiogiai transliuojama Seimo „YouTube“ paskyroje „Atviras Seimas“:Lietuvių kalba: https://youtube.com/live/lnVe-m0Aj_sAnglų kalba: https://youtube.com/live/7zx7kUMCQb4Rusų kalba: https://youtube.com/live/lpp-90tojWQ Daugiau informacijos:Seimo nario Žygimanto Pavilionio patarėjai:Simonas Norkūnas, tel. (8 5) 209 6733, el. p. simonas.norkunas@lrs.ltLaurynas Čižas, tel. (8 5) 209 6733, el. p. laurynas.cizas@lrs.lt
Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas svarstė 2009-2020 metų Valstybės kūno kultūros ir sporto plėtros strategijos projektą ir lietuvių bendruomenių ir mokyklų Baltarusijoje problemas
Seimo Švietimo, mokslo ir kultūros komitetas 2010 m. lapkričio 10 d. posėdyje svarstė strategijų, susijusių su sporto plėtra Lietuvoje, projektus. Komitetas nusprendė nesvarstyti Lietuvos gyventojų 2008-2020 metų fizinio aktyvumo skatinimo strategijos projekto (Nr. XP-2797), kuri išvados rengėjų buvo integruota į 2009-2020 metų Valstybės kūno kultūros ir sporto plėtros strategijos projektą (Nr. XIP-682). Komiteto narys Vydas Gedvilas akcentavo, kad šia strategija siekiama gerinti sporto bazių būklę, sudaryti palankesnes ir patrauklesnes sąlygas sportuoti siekiantiems žmonėms, raginti jaunus žmones daugiau dėmesio skirti fiziniam aktyvumui. Daug diskusijų sukėlė strategijos nuostata, kad bendrojo lavinimo mokyklose kūno kultūros dalykas turėtų būti prilyginamas kitiems dalykams ir vertinamas pažymiu. Kai kurie Komiteto nariai abejojo, ar galima objektyviai vertinti mokinį pažymiais kūno kultūros pamokoje. Po balsavimo dauguma Komiteto narių pritarė strategijos projekte įtvirtintai nuostatai. Komitetas bendru sutarimu pritarė Seimo nutarimo „Dėl 2009-2020 metų Valstybės kūno kultūros ir sporto plėtros strategijos patvirtinimo“ projektui ir teiks Seimui jį svarstyti. Švietimo, mokslo ir kultūros komiteto posėdyje taip pat buvo svarstomi lietuvių bendruomenių rėmimo, formaliojo ir neformaliojo švietimo lietuvių kalba organizavimo Baltarusijos Respublikoje klausimai. Komiteto posėdyje dalyvavo Pelesos bendrojo lavinimo mokyklos lietuvių mokomąja kalba, Lydos lietuvių bendruomenės, Rimdžiūnų bendrojo lavinimo mokyklos atstovai, Užsienio reikalų, Švietimo ir mokslo, Finansų ministerijos, Ministro Pirmininko tarnybos, Migracijos departamento ir kitų valstybės institucijų atstovai. Svečiai iš Baltarusijos akcentavo problemas, su kuriomis susiduria vietos lietuviai: finansavimo iš Lietuvos Respublikos trūkumas, nekilnojamojo turto registravimas Baltarusijoje, mokytojų, atvykstančių dirbti iš Lietuvos, atlyginimų mažinimas, vizų išdavimo asmenims, vykstantiems studijuoti į Lietuvos aukštąsias mokyklas, klausimai ir kt. Komitetas nusprendė: 1. Siūlyti Vyriausybei: 1.1. atkreipti dėmesį, kad etninių lietuvių žemių lietuvių bendruomenių rėmimo, kultūros ir švietimo darbui remti 2011 metų biudžete numatomos lėšos yra nepakankamos ir telkti Švietimo ir mokslo, Užsienio reikalų, Finansų, Vidaus reikalų, Kultūros, socialinių reikalų ir darbo ministerijas bendrai veiklai lietuvių bendruomenėms etninėse lietuvių žemėse remti. 1.2. atsižvelgiant į tai, kad būtina iš esmės atnaujinti Lietuvos Respublikos Vyriausybės 1993 m. birželio 24 d. nutarimą Nr. 474 „Dėl paramos Baltarusijos lietuviams“ (ir vėlesnes nutarimo redakcijas), parengti ir iki 2011 metų gegužės 1 d. patvirtinti Etninių lietuvių žemių bendruomenių rėmimo, švietimo lietuvių kalba skatinimo, socialinio ir kultūrinio ugdymo programą. 1.3. rengti projektus teisės aktų, sudarysiančių palankesnes sąlygas lietuvių kilmės studentams iš etninių lietuvių žemių įgyti ilgalaikes vizas, gauti lengvatines paskolas studijoms, pragyvenimo sąlygas atitinkančias specialias stipendijas ir kita, teikti tokių teisės aktų projektus svarstyti Seimui; 1.4. tobulinti etninių lietuvių žemių bendruomenių rėmimą, formaliojo ir neformaliojo švietimo organizavimą; 1.5. atsižvelgiant į tai, kad formaliojo ir neformaliojo švietimo, taip pat lietuvių bendruomenių rėmimo išskaidymas atskiroms institucijoms nepasiteisino, ieškoti priemonių tinkamai koordinuoti šias veiklas; 1.6. su Baltarusijos Respublikos kompetentingomis institucijomis spręsti Lietuvos lėšomis pastatyto turto (mokyklų ir kitų pastatų) taip pat lietuvių bendruomenėms Baltarusijos Respublikoje priklausančio turto (žemės) registravimo ir to turto valdymo klausimus; 1.7. sudaryti suinteresuotų institucijų atstovų darbo grupę aktualioms etninių lietuvių žemių bendruomenių veiklos rėmimo, kultūros ir švietimo klausimams nagrinėti ir spręsti; 1.8. siekti susitarimo su Baltarusijos Respublikos atitinkamomis institucijomis dėl patalpų nuomos nekomerciniais pagrindais lietuvių bendruomenių kultūros ir švietimo veiklai. 2. Siūlyti Švietimo ir mokslo ir Užsienio reikalų ministerijoms: 2.1. imtis priemonių, kad lietuvių formalusis ir neformalusis švietimas lietuvių etninėse žemėse būtų tinkamai aprūpinamas mokymo priemonėmis (vadovėliais, pratybų sąsiuviniais ir kita); 2.2. atsižvelgiant į etninių lietuvių žemių ribotus išteklius, parengti etninėse žemėse veikiančių formaliojo ir neformaliojo švietimo įstaigų ir bendruomenių informatyvias interneto svetaines(ę), padėti organizuoti jų(os) turinį ir įtraukti jas į atitinkamas ministerijų informavimo sistemas. 3. Siūlyti Užsienio reikalų ir Kultūros ministerijoms tartis su Baltarusijos Respublikos atitinkamomis institucijomis dėl lietuvių kultūros ir lietuvių bendruomenėms svarbių atmintinų vietų įamžinimo Baltarusijos Respublikoje, padėti bendruomenėms šio turinio programą parengti ir ją įgyvendinti. 4. Siūlyti Švietimo ir mokslo ministerijai: 4.1. plėtoti galimybes etninių žemių lietuvių vaikams vasaros ar kitų atostogų metu dalyvauti lietuvių kalbos ir kultūros programose Lietuvoje (pvz., Lietuvių namuose) ir skirti šiam tikslui papildomų lėšų; 4.2. tobulinti žmogiškuosius išteklius darbui lietuvių etninėse žemėse veikiančiose formaliojo ir neformaliojo švietimo įstaigose. 5. Siūlyti Užsienio reikalų ministerijai: 5.1. atnaujinti ir sustiprinti lietuvių bendruomenių ir neformaliojo švietimo rėmimą Baltarusijos Respublikoje; 5.2. apsvarstyti galimybę padidinti atlyginimus darbuotojams, dirbantiems su lietuvių etninių žemių bendruomenėmis. 6. Siūlyti Kultūros ministerijai iki 2011 metų gegužės 1 dienos parengti projektą programos Lietuvos visuomeninių organizacijų kultūriniam bendradarbiavimui su etninių lietuvių žemių bendruomenėmis remti. 7. Siūlyti Socialinių reikalų ir darbo ministerijai spręsti klausimą dėl Lietuvos piliečių, dirbančių švietimo ir kultūros darbą Baltarusijos Respublikos lietuvių bendruomenėse, socialinių garantijų. 8. Prašyti šiame sprendime išvardytų institucijų iki 2011 sausio 1 d. pateikti Komitetui informaciją apie šio sprendimo įgyvendinimą. 9. Svarstyti lietuvių bendruomenių rėmimo, formaliojo ir neformaliojo švietimo lietuvių kalba organizavimo, Lietuvos turto valdymo etninėse lietuvių žemėse klausimus 2011 metų pavasario sesijoje iki 2011 gegužės 1 d.
Seimo narės V. Filipovičienės pranešimas: „Sumažinkime brangių vaistų kainas“
2015 m. birželio 3 d. pranešimas VIR Seimo Darbo partijos frakcijos, Sveikatos reikalų komiteto narė Vilija Filipovičienė, matydama, kad gydymas inovatyviais vaistais Lietuvos gyventojams yra sunkiai prieinamas, inicijavo Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo pakeitimo projektą, kuris artimiausiu metu bus pateikiamas Seime. Šiuo projektu siūloma nustatyti, kad lengvatinis 5 proc. PVM tarifas būtų taikomas ir nekompensuojamiems receptiniams vaistams, kurių apmokestinamoji vertė yra didesnė nei 300 eurų. Šiuo metu nustatyta, kad lengvatinis PVM tarifas taikomas vaistams ir medicinos pagalbos priemonėms, kai šių prekių įsigijimo išlaidos visiškai ar iš dalies kompensuojamos Lietuvos Respublikos sveikatos draudimo nustatyta tvarka. Vaistams, kurie yra nekompensuojami, taikomas 21 proc. PVM tarifas. Pasak projekto iniciatorės V. Filipovičienės, priėmus šias pataisas padidėtų brangių vaistų prieinamumas pacientams. „Priėmus pataisas brangių nekompensuojamųjų vaistų kainos sumažės, o jų prieinamumas – padidės, daugiau pacientų galės įsigyti inovatyvių vaistų. Juk dabar visiems nekompensuojamiems vaistams taikomas 21 proc. PVM tarifas dažnai taip užkelia vaistų kainas, kad žmonės jų nepajėgia įsigyti. Pacientai, negalėdami įsigyti brangių vaistų yra priversti gydytis senesnės kartos vaistais, kurių veiksmingumas yra žymiai mažesnis. Taigi apribojamas vaistų prieinamumas ir daroma įtaka gydymo kokybei“, – teigia V. Filipovičienė. Pasak Seimo narės, šiuo metu susiklosčiusi paradoksali situacija, kai gydymo įstaigos už tuos pačius brangius vaistus moka tik 5 proc. PVM tarifą, o kai tokius vaistus perka pats pacientas, jis priverstas mokėti daugiau, nes vaistams taikomas jau 21 proc. PVM tarifas. „Vaistai tie patys, o gydymo įstaiga ir pacientas už juos moka visiškai skirtingas sumas. Taip neturėtų būti, juk visi mes suinteresuoti, kad mūsų valstybėje gyventų kuo daugiau sveikų žmonių, tad suteikime jiems galimybę susirgus gydytis geriausiais vaistais. Valstybė negali pilnai kompensuoti visų medikamentų, tad bent jau sumažinkime PVM tarifą iki 5 procentų, kad pacientui tektų kuo lengvesnė našta“, – sako Seimo narė. Darbo partijos informacijos centras (8 5) 239 69 56; 8 620 75098
Seimo narys Algirdas Butkevičius lankysis Vilkaviškio savivaldybėje
Šių metų rugsėjo 23 d. (penktadienį) LR Seimo narys Algirdas Butkevičius lankysis Vilkaviškio savivaldybėje. 16.00 val. dalyvaus AB SEB Vilniaus banko Vilkaviškio filialo atidaryme. 17.00 val. lankysis S.Nėries vidurinėje mokykloje, kur susitiks su pedagogais ir moksleiviais bei dalyvaus mokyklos krepšinio turnyro atidaryme. LR Seimo LSDP frakcijos informacija
Seimo narė B. Vėsaitė vyks į Ispanijos Karalystę
2008 m. lapkričio 4 d. pranešimas VIR Seimo valdyba komandiravo Seimo narę, Ekonomikos komiteto pirmininkę Birutę Vėsaitę į Madridą (Ispanijos Karalystė). Parlamentarė lapkričio 28 – gruodžio 2 dienomis dalyvaus Europos socialistų partijos Moterų grupės konferencijoje ir Europos socialistų partijos pasitarime. Ryšių su visuomene skyrius, tel. 2396201
Seimo narės A. Bilotaitės pranešimas: „Klaipėdoje bus diskutuojama apie miesto ekonomikos būklę ir perspektyvas“
2015 m. vasario 4 d. pranešimas VIR Vasario 6 d. 13.00 val. Klaipėdos kultūros fabrike (Bangų g. 5A, Klaipėda) įvyks Ekonomikos forumas „Klaipėdos perspektyvos ir iššūkiai“. Forumo tikslas – aptarti pagrindinius Klaipėdos miesto ekonomikos vystymuisi kylančius iššūkius, problemas, galimas jų sprendimo kryptis bei miesto ekonominės raidos perspektyvas. Forumas rengiamas kaip dviejų dalių diskusija. Pirmoje dalyje numatoma aptarti Klaipėdos reikšmę šalies ir Vakarų Lietuvos regiono ekonomikai. Pagrindinį pranešimą šia tema skaitys Lietuvos pramonininkų konfederacijos prezidentas Robertas Dargis ir SEB banko prezidento patarėjas Gitanas Nausėda. Antroje renginio dalyje bus kalbama apie uosto ir miesto partnerystę ir jos perspektyvas. Pagrindinį pranešimą šia tema skaitys Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcijos rinkodaros ir bendrųjų reikalų direktorius Artūras Drungilas. „Daugybė Klaipėdos gyvenimo aspektų yra tvarkoma be jokios konceptualios vizijos, be atsakymo kur einame ir norime būti ilgalaikėje perspektyvoje. Tokio aiškumo ypač trūksta iš pažiūros sėkmingam Klaipėdos ekonominiam gyvenimui. Įvertinti realią padėtį ir nubrėžti raidos gaires būtent ir mėginsime šioje diskusijoje“ – renginio idėją aiškino diskusijas moderuosianti Seimo narė Agnė Bilotaitė. Po pranešimų vyksiančiose diskusijose kviečiami dalyvauti Klaipėdos miesto savivaldybės atstovai, Lietuvos Respublikos Seimo nariai, Klaipėdos universiteto, Valstybinio jūrų uosto direkcijos, Laisvosios ekonominės zonos valdymo bendrovės, Klaipėdos pramonės, prekybos ir amatų rūmų, miesto pramonės ir verslo asociacijų vadovai. Kontaktams: Agnė Bilotaitė 86 98 42 169
J. Čekuolis dalyvaus ET PA Procedūrų komiteto posėdyje
2005 m. gruodžio 8 d. pranešimas VIR Seimo valdyba komandiravo Seimo narį Joną Čekuolį gruodžio 11–13 dienomis į Paryžių (Prancūzijos Respublika). Parlamentaras dalyvaus Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos Procedūrų komiteto posėdyje. Posėdyje ketinama aptarti projektą dėl Asamblėjos reglamento papildymo nauju straipsniu dėl Asamblėjos bendradarbiavimo su Europos Parlamentu, institucinę pusiausvyrą Europos Taryboje ir kitus klausimus. V. Sinkevičius, 2 396 211
Laisvės gynėjams atminti – visuotinė pilietinė iniciatyva „Atmintis gyva, nes liudija“
2019 m. sausio 9 d. pranešimas žiniasklaidai Sausio 11 d., penktadienį, 8 val. 1991 m. žuvusiųjų už Lietuvos laisvę atminimas bus pagerbtas visuotine pilietine iniciatyva „Atmintis gyva, nes liudija“ visuose languose uždegant vienybės ir atminimo žvakutes. Dvyliktą kartą Lietuvoje organizuojama pilietine iniciatyva Tarptautinė komisija nacių ir sovietinio okupacinių režimų nusikaltimams Lietuvoje įvertinti kviečia švietimo įstaigas, valstybės institucijas ir organizacijas bei visus geros valios žmones paminėti prieš dvidešimt aštuonerius metus pasiektą pilietinę pergalę. Iniciatyvos simbolis – žvakė, kuri simbolizuoja gyvybę, šviesą, teisingumą, atmintį ir vienybę. 2008 m. pirmą kartą surengtą akciją organizavo apie 100 mokyklų, nuo 2010-ųjų prie iniciatyvos prisijungė valstybės institucijos ir Lietuvos ambasados užsienyje, o 2018-aisiais akcijoje dalyvavo jau daugiau kaip 1 300 organizacijų ir institucijų. Iniciatyvos organizatorių teigimu, Laisvės gynėjų dienos minėjimas įgauna ypatingą prasmę ir reikšmę dabartinėje geopolitinėje situacijoje. Prieš 28 metus Lietuva nebuvo NATO ir ES nare, mūsų teritorijoje vis dar šeimininkavo okupacinė kariuomenė, tačiau vieninga ir laisvės trokštanti tauta tomis dienomis apgynė Lietuvos nepriklausomybę ir pasipriešino agresoriui. Kaip teigia akcijos rengėjai, ir šiandien pilietiškumas ir visuotinis pasiryžimas ginti savo šalį yra kertinis potencialų agresorių atgrasantis veiksnys. Artėjantis Laisvės gynėjų dienos minėjimas yra puiki proga parodyti ne tik sau, bet ir visam pasauliui (taip pat ir potencialiems agresoriams), kad esame vieningi ir pasiruošę apginti iškovotą Laisvę. Laisvės gynėjų dienos minėjimo renginių programa Išsamiau apie akciją: Tarptautinė komisija nacių ir sovietinio okupacinių režimų nusikaltimams Lietuvoje įvertinti Mob.: 8 706 63 818, 8 706 63 804 El. p.: ingrida.vilkiene@lrv.lt, komisija@lrv.lt Parengė Informacijos ir komunikacijos departamento Ryšių su visuomene skyriaus vyriausiasis specialistas Nerijus Vėta Tel. (8 5) 239 6208, el. p. nerijus.veta@lrs.lt
2000 03 16 rytinis plenarinis posėdis. Priimtas Operatyvinės veiklos įstatymo pakeitimo įstatymas, nustatęs, kad operatyvinių veiklos priemonių nebus galima taikyti tik prieš Respublikos Prezidentą
Pranešimas VIR 2000 m. kovo 16 d. (Iš Seimo plenarinių posėdžių) · Seimo narys L.Sabutis pasiūlė leisti Vyriausiosios rinkimų komisijos pirmininkui Z.Vaigauskui pateikti informaciją apie vykstančią rinkimų kampaniją ir atsakyti į Seimo narių klausimus. Seimas L.Sabučio pasiūlymui pritarė. Vyriausiosios rinkimų komisijos pirmininkas turėtų kalbėti Seime Vyriausybės valandos metu - 16.00 val. (15 min.). Priimti įstatymai, nutarimas -Seimo nutarimas "Dėl Lietuvos Respublikos Seimo VIII (pavasario) sesijos darbų programos”. Balsavo: už-52, prieš-0, susilaikė 0. -Įmonių įstatymo 13 straipsnio pakeitimo įstatymas. Balsavo: už-23, prieš-0, susilaikė 2. Įmonių įstatymo keitimo uždavinys – patikslinti galiojančią 13 straipsnio redakciją, peržiūrint komercinės-ūkinės veiklos sritis, kurioms vykdyti reikalinga licencija. Priimtame dokumente atsisakyta licencijavimo tų komercinės-ūkinės veiklos sričių, kurias galima reguliuoti kitais, paprastesniais būdais, t.y. prekybos taisyklėmis, atitinkamais reikalavimais darbams vykdyti ir pan. Įstatyme nebevardijamos tos komercinės-ūkinės veiklos sritys, kurias reglamentuoja specialieji įstatymai. Pvz., iš priimto dokumento išbraukta nuostata, kad be Vyriausybės nustatyta tvarka išduotos licencijos (leidimo) draudžiama: gaminti ginklus bei jų dalis, šaudmenis, taisyti ginklus, jeigu kiti įstatymai nenustato ko kita, kadangi šią veiklą reguliuoja Ginklų ir šaudmenų kontrolės įstatymas; užsiimti farmacine veikla – šią veiklą reguliuoja Farmacijos įstatymas; auginti ir realizuoti kultūras, kuriose yra narkotinių, psichotropinių, stipriai veikiančių ir nuodingųjų medžiagų, taip pat gaminti, importuoti, eksportuoti narkotines, psichotropines medžiagas, prekursorius ir užsiimti jų didmenine bei mažmenine prekyba, nes šią veiklą reglamentuoja Narkotinių ir psichotropinių medžiagų kontrolės bei Prekursorių kontrolės įstatymai ir t.t. Pakeistame Įmonių įstatyme paliktos tik bendrosios nuostatos dėl licencijos ir licencijavimo taisyklių turinio. Jos nurodo, kad įmonė, norinti verstis licencijuojama veikla, privalo turėti licenciją; apibrėžiama licencijos sąvoka bei nustatytas licencijavimo taisyklių turinys. Nurodoma, kokios komercinės-ūkinės veiklos sritys gali būti licencijuojamos: tai veiklos sritys, susijusios su padidintu pavojumi žmogaus gyvybei, sveikatai, aplinkai, ginkluotės gamyba ir įsigijimu, taip pat prekėmis ir paslaugomis, kurioms įstatymais gali būti nustatyta speciali prekių pardavimo ar paslaugų teikimo tvarka. Įstatyme taip pat įrašyta nuostata dėl licencijos išdavimo neterminuotam laikui. Licencija perregistruojama tik tuo atveju, jei tai numatytų specialieji įstatymai (pvz. toks reikalavimas yra Alkoholio kontrolės įstatyme). Įstatymo iniciatorių nuomone, įstatymo pakeitimas turės teigiamą įtaką verslo aplinkos formavimui. Tačiau panaikinus licencijų perregistravimą (išskyrus Alkoholio kontrolės, Tabako kontrolės, Sveikatos priežiūros įstaigų bei Energetikos įstatymų nustatytus atvejus) bei kai kurių komercinės-ūkinės veiklos sričių licencijavimą atitinkamai nebus žyminio mokesčio įplaukų, todėl kiek sumažės įplaukos į biudžetą. -Energetikos įstatymo 17 straipsnio pakeitimo įstatymas. Balsavo: už-38, prieš-0, susilaikė 2. -Tabako kontrolės įstatymo 6, 8, 9 ir 21 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymas. Balsavo: už-36, prieš-0, susilaikė 4. -Alkoholio kontrolės įstatymo 12, 15, 16, 17, 19, 20, 29, 44 straipsnių pakeitimo įstatymas. Balsavo: už-46, prieš-0, susilaikė 3. -Akcinių bendrovių įstatymo 24 ir 26 straipsnių papildymo įstatymas. Balsavo: už-43, prieš-0, susilaikė 2. Įstatymo tikslas - reglamentuoti akcinių bendrovių, valstybės ir savivaldybės įmonių išmokamų tantjemų, skiriamų už valstybės tarnautojų dalyvavimą įmonių valdybose ar stebėtojų tarybose, panaudojimą. Įstatymas nustatė, kad už veiklą stebėtojų taryboje (ar valdyboje) jos nariams visuotinis akcininkų susirinkimas gali atlyginti (mokėti tantjemas) tik iš grynojo pelno, atsižvelgdamas į Akcinių bendrovių nuostatas. Jeigu stebėtojų tarybos (ar valdybos) nariai yra valstybės tarnautojai, kuriems tarnybinis atlyginimas mokamas iš valstybės biudžeto lėšų, jiems skirtos tantjemos pervedamos į valstybės biudžetą, o kai tarnybinis atlyginimas mokamas iš savivaldybių biudžetų lėšų, jiems skirtos tantjemos pervedamos į savivaldybių biudžetus. Jeigu stebėtojų tarybos nariai yra valstybės ar savivaldybės įmonės darbuotojai, tantjemos pervedamos tai valstybės ar savivaldybės įmonei, kuriai šie stebėtojų tarybos nariai atstovauja. -Valstybės ir savivaldybės įmonių įstatymo 11 ir 18 straipsnių pakeitimo įstatymas. Balsavo: už-34, prieš-0, susilaikė 4. -Operatyvinės veiklos įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymas. Balsavo: už-38, prieš-2, susilaikė 12. Priėmus šią plataus atgarsio susilaukusią Operatyvinės veiklos įstatymo pataisą operatyvinės veiklos priemonių nebus galima taikyti tik prieš vienintelį asmenį – Respublikos Prezidentą. Iki šiol operatyvinių veiklos priemonių nebuvo galima taikyti ir prieš Seimo bei Vyriausybės narius. -Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 4, 7, 17 ir 26 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymas. Balsavo: už-31, prieš-0, susilaikė 1. Pranešėja – Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininkė B.Visokavičienė pabrėžė, kad pagrindinis įstatymo tikslas - suderinti jo nuostatas su Valstybės tarnybos įstatymu. Šiame dokumente patikslintas ir papildytas sąrašas asmenų, kurie privalomai draudžiami valstybiniu socialiniu draudimu. Seimo narė D.Aleksiūnienė pasidžiaugė, kad pagal šį įstatymą privalomai draudžiamas vienas iš visiškos negalios invalido tėvų arba asmuo, nustatyta tvarka pripažintas visiškos negalios invalido globėju arba rūpintoju, slaugantis namuose visiškos negalios invalidą. Tokie asmenys valstybiniu socialiniu pensijų draudimu privalomai draudžiami valstybės lėšomis Vyriausybės ar jos įgaliotos institucijos nustatyta tvarka. -Diplomatinės tarnybos įstatymo 69 straipsnio pakeitimo įstatymas. Balsavo: už-39, prieš-0, susilaikė 0. -Valstybės ir savivaldybių turto privatizavimo įstatymo 10 straipsnio papildymo įstatymas. Balsavo: už-39, prieš-0, susilaikė 1. -Valdymo reformų ir savivaldybių viceministrė G.Rokickienė pateikė Teritorijos administracinių vienetų ir jų ribų įstatymo 4, 14 straipsnių papildymo ir 5 straipsnio pakeitimo įstatymo įgyvendinimo įstatymo 1 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą Nr.P-2397. 42 parlamentarams balsavus “už”, nė vienam – “prieš” ir 1 susilaikius, įstatymas ypatingos skubos tvarka priimtas. Pagal šį dokumentą naujai įsteigtos savivaldybės veiklą pradeda po rinkimų į savivaldybių tarybas. Remdamosi įstatymų reikalavimais, naujai įsteigtų ir kitų su teritorijos administracinių vienetų reforma susijusių savivaldybių tarybos patvirtina 2000 metų gegužės – gruodžio mėnesių biudžetą, suformuoja (performuoja) savivaldybių institucijas (padalinius) bei sprendžia kitus savivaldybės darbo organizavimo klausimus. Marijampolės miesto, Akmenės, Kaišiadorių, Lazdijų, Mažeikių, Prienų, Trakų, Plungės, Šakių, Šilutės, Varėnos ir Vilkaviškio rajonų merai pareigas eina tol, kol reikalus perduoda naujai išrinktiems merams, bet ne ilgiau kaip iki 2000 m. gegužės 1 d. Naujai įsteigtos savivaldybės iki 2000 metų gegužės 1 d. finansuojamos iš savivaldybių, kurių teritorijoje jos įsteigtos, biudžetų. Marijampolės rajono meras ir jo pavaduotojas eina pareigas iki reikalų perdavimo Kalvarijos, Kazlų Rūdos ir Marijampolės savivaldybių merams, bet ne ilgiau kaip iki 2000 m. gegužės 1 d. Atmestas įstatymo projektas -Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Nr.P-869(2). Pritarta po svarstymo -Viešųjų pirkimų įstatymo 32 straipsnio papildymo įstatymo projektui Nr.P-2368. -Seimo nutarimo "Dėl politinio (asmeninio) pasitikėjimo valstybės tarnautojų pareigybių sąrašo" projektui Nr.P-2146(2). -Gyventojų indėlių draudimo įstatymo 2 ir 6 straipsnių pakeitimo įstatymo projektui Nr.P-2333; -Komercinių bankų įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui Nr.P-2334; -Komercinių bankų įstatymo 6 ir 26 straipsnių papildymo įstatymo projektui Nr.P-2227(3). Pateikti projektai -Seimo narė R.Melnikienė pateikė Valstybės kontrolės įstatymo 10 straipsnio papildymo įstatymo projektą Nr.P-2297. Galiojančiame Valstybės kontrolės įstatyme numatyta, kad Valstybės kontrolės kompetencijai yra priskirta teisė "esant reikalui kontroliuoti savivaldybių biudžetų vykdymą, savivaldybių įstaigų bei įmonių ūkinę ir finansinę veiklą", savivaldybių įmones apibrėžiant tik kaip savivaldybių specialiosios paskirties įmones. Tačiau uždarosios akcinės bendrovės ir akcinės bendrovės, kurių kontrolinis akcijų paketas ar net 100 procentų akcijų priklauso savivaldybėms, lieka už Valstybės kontrolės priežiūros ribų. Tokią padėtį, pranešėjos nuomone, galima konstatuoti kaip įmonių diskriminaciją dėl juridinio statuso. Atsižvelgiant į tai, kad pajamos, gautos tiek iš valstybės, tiek iš savivaldybių turto, turi patekti į nacionalinį biudžetą ir šiuo požiūriu visų įmonių, nepriklausomai nuo jų juridinio statuso, veiklos efektyvumo priežiūra yra vienodai svarbi, siūloma išplėsti Valstybės kontrolės funkcijas, papildant jas teise esant reikalui kontroliuoti ne tik savivaldybių biudžetų vykdymą, savivaldybių įstaigų bei įmonių, bet ir akcinių bendrovių ir uždarųjų akcinių bendrovių, kurių daugiau kaip 50 procentų balso teisę turinčių akcijų priklauso savivaldybei, ūkinę ir finansinę veiklą. Įstatymo projektui pritarta po pateikimo, nutarta pradėti jo svarstymo procedūrą. Pagrindiniu komitetu įstatymo projektui svarstyti paskirtas Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Svarstymas Seimo plenariniame posėdyje – 2000 04 13. -Seimo narys A.Stasiulevičius pateikė Valstybės kontrolės įstatymo 10 straipsnio 2 dalies papildymo įstatymo projektą Nr.P-2367, kuriame taip pat siūloma plėsti valstybės kontrolės funkcijas. Projektui pritarta po pateikimo, nutarta pradėti jo svarstymo procedūrą. Pagrindiniu komitetu šiam įstatymo projektui svarstyti paskirtas Teisės ir teisėtvarkos komitetas. Svarstymas Seimo plenariniame posėdyje – 2000 04 13. -Seimo narys P.Šakalinis pateikė Savivaldybės (valstybės) išnuomotų gyvenamųjų patalpų išsipirkimo įstatymo projektą Nr.P-2268. 1998 m. liepos 1 d. baigėsi Butų privatizavimo įstatymo galiojimo laikas, tačiau nemažai piliečių, dėl ne nuo jų priklausančių aplinkybių neprivatizavo savo teisėtai naudotų gyvenamųjų patalpų. Pratęsti Butų privatizavimo įstatymo galiojimą nebėra galimybės, nes įstatymas jau nustojęs galios. Siūloma priimti naują įstatymą. Be to, pasak Seimo nario P.Šakalinio, priėmus šį įstatymą Vyriausybė galės priimti sprendimą dėl vienkartinių išmokų galiojimo. Biudžeto ir finansų komiteto pirmininkas J.Listavičius nuogąstavo, kad jei tektų įgyvendinti teikiamą įstatymą, valstybės ir savivaldybių biudžetai netektų lėšų, todėl, jo nuomone, svarstomu klausimu ypač svarbi Vyriausybės pozicija. Įstatymo projektui pritarta po pateikimo, nutarta pradėti jo svarstymo procedūrą. Pagrindiniu komitetu įstatymo projektui svarstyti paskirtas Socialinių reikalų ir darbo komitetas, papildomais – Biudžeto ir finansų bei Valstybės valdymo ir savivaldybių komitetai. Svarstymas Seimo plenariniame posėdyje – 2000 04 13. -Finansų viceministras V.Žilevičius pateikė 2000 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo 2 straipsnio, 4 ir 5 priedėlių pakeitimo ir papildymo 15 straipsniu įstatymo projektą Nr.P-2393 ir Savivaldybių biudžetų pajamų dydį ir išlyginimą lemiančių rodiklių tvirtinimo 2000, 2001 ir 2002 metams įstatymo priedėlio pakeitimo įstatymo projektą Nr.P-2394. Abiems projektams pritarta po pateikimo, nutarta pradėti jų svarstymo procedūrą. Pagrindiniu komitetu šiems projektams svarstyti paskirtas Biudžeto ir finansų komitetas. Svarstymas Seimo plenariniame posėdyje – 2000 04 04.
Lietuvos Sąjūdžio Vilniaus skyriaus tarybai "Dėl sovietinių skulptūrų ant Vilniaus Žaliojo tilto" (2014-09-08)
Pilietinės demokratijos frakcijos pranešimas: konferencijoje diskutuota apie pilietinės visuomenės perspektyvas Lietuvoje
2006 m. gruodžio 4 d. pranešimas VIR Šiandien Seime vykusioje konferencijoje-diskusijoje „Pilietinė visuomenė Lietuvoje: valdžios ir piliečių dialogas“ buvo konstruktyviai apsikeista nuomonėmis apie dabartinę pilietinės visuomenės būklę Lietuvoje, jos gerinimo, skatinimo perspektyvas ir galimus iššūkius. Konferenciją pradėjęs Seimo Pirmininkas Viktoras Muntianas pabrėžė, kad pilietiškumo jausmas yra sunaikintas ir jį pradėti atkurti reikia socialinių, ekonominių, kultūrinių prielaidų. Apie kliūtis pilietiškumo ugdymui pasisakęs doc. Antanas Kulakauskas, akcentavo organizacijų skatinimo mechanizmo nebuvimą. Prelegentas Darius Kuolys pabrėžė visuomenės ir valdžios dialogo būtinybę. Abu pasisakiusieji akcentavo, kad valdžia pirmiausia turi suvokti atstovaujanti tautą, o ne anoniminę žmonių masę. Prof. Algis Krupavičius, kalbėjęs konferencijoje tema „Savivalda ir rinkimų reforma“ paminėjo esamos savivaldos rinkimų sistemos trūkumus ir būtinybę ją keisti. Tačiau pabrėžė, kad svarstymo lauke turėtų likti proporcinės rinkimų sistemos. Profesorius analizavo tiesioginių mero rinkimų, seniūnijų atstovų funkcijų stiprinimo galimybes, kurios pagerintų valdžios atskaitomybę piliečiams. „Kaip padaryti kultūrą policentrišką?“, – tokį klausimą iškėlė savo pasisakyme prof. Leonidas Donskis. Akcentuodamas dalyvavimo reikšmę tautos kultūroje, jis išreiškė nerimą dėl dabartinės kultūros ir pilietinės visuomenės refleksijos santykio Lietuvoje. „Iš kur atsiras lyderiai, jei mes atimame politinių interesų kultūros gyvenimo galimybę iš miestelių ir kaimų? Tokiu būdu dingsta supratimas apie tai, kas vyksta šalies gyvenime. Tokio pobūdžio kultūrinis centralizmas, sukoncentruotas didžiuosiuose šalies miestuose silpnina pilietinę visuomenę“, – sakė pranešėjas. Keturias valandas trukusioje konferencijoje buvo įvardintos aiškios šalies problemos, trukdančios pasiekti aukštesnį valdžios ir piliečių dialogo lygmenį. Buvo išsakyti ir problemų sprendimų būdai, tiek formalūs, susiję su rinkimų sistema, juridišku bendruomenių integravimu į savivaldą, kultūros plėtimu į provinciją, tiek ir neformalūs – veiksniai, skatinantys valdžią suvokti, kad ji atstovauja piliečius, siūlantys patiems piliečiams imtis iniciatyvų, teikti konstruktyvius pasiūlymus ir ugdyti patriotiškumo jausmą. „Veikti kartu – reiškia ką nors mylėti, o ne vien turėti savo interesą. Mylėdami tėvynę išugdysim savyje patriotiškumo jausmą, o tai ir yra esminė pilietiškumo gyvastis“, – sakė diskusijos dalyvis Romualdas Ozolas. Pilietinės demokratijos frakcijos seniūnas Andrius Baranauskas užbaigdamas konferenciją, akcentavo, kad būtina kuo skubiau priimti naujus ar patobulinti esamus teisės aktus, teikiančius galimybę teisinėmis, nekonvencinėmis priemonėmis piliečiams reikšti savo nuomonę, dalyvauti politikoje priimant sprendimus ir juos įgyvendinant. Daugiau informacijos: Seimo nario V. Orechovo padėjėja Selija Levin, 861266906
2003 m. rugsėjo 15 dieną Ekonomikos komiteto posėdyje: 1.SVARSTYTA: Seimo nutarimo "Dėl Seimo VII (rudens) sesijos darbų programos"projektas IXP-2846(2). NUSPRĘSTA(bendru sutarimu): 1. Pritarti iniciatorių pateiktam nutarimo projektui ir pasiūlyti papildyti Seimo nutarimo "Dėl Seimo VII (rudens) sesijos darbų programos projektą IXP-2846(2) šiais teisės aktų projektais: Eil. Nr. Reg. Nr. Projekto pavadinimas Teikia Siūlo IXP-1017(2) Metrologijos įstatymo 2, 6, 9, 18, 19 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Seimo narys R.Sinkevičius EKK IXP-1348 Eksporto kreditų draudimo dalyvaujant valstybei veiklos įstatymo projektas Seimo nariai R.Valčiukas, G.Jakavonis, V.Karbauskis EKK IXP-1699 Transporto priemonių savininkų ir valdytojų civilinės atsakomybės privalomojo draudimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektas Seimo narys J.Veselka EKK IXP-1906 Pelno mokesčio įstatymo 3 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Seimo narys J.Veselka EKK IXP-2129 Lietuvos Respublikos investicinių bendrovių įstatymo 9 straipsnio papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas EKK BFK EKK IXP-2132 Transporto veiklos pagrindų įstatymo 6 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Seimo narys R.Vaštakas EKK IXP-2154 Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 5 ir 11 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Seimo narys V.Uspaskich EKK IXP-2165 Naftos produktų ir naftos valstybės atsargų įstatymo 3, 4, 5, 6, 12 ir 13 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo nauju šeštuoju skirsniu įstatymo projektas Seimo narys J.Budrevičius EKK IXP-2431 Kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 4 straipsnio papildymo įstatymo projektas Seimo narys V.Uspaskich EKK IXP-2506 Mokesčių administravimo įstatymo 17, 26(2), 27(1) straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas Seimo narys V.Uspaskich EKK IXP-2507 Pelno mokesčio įstatymo 40 straipsnio pakeitimo Seimo narys V.Uspaskich EKK IXP-2508 Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 15 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Seimo narys V.Uspaskich EKK IXP-2519 Pelno mokesčio įstatymo 5, 53, 58 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Seimo narys V.Uspaskich EKK IXP-2520 Gyventojų pajamų mokesčio įstatymo 20 straipsnio papildymo įstatymo projektas Seimo narys V.Uspaskich EKK IXP-2531 Įmonių ir organizacijų nekilnojamojo turto mokesčio įstatymo 5 straipsnio papildymo įstatymo projektas Seimo narys V.Uspaskich EKK IXP-2552 Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo 3 ir 9 straipsnių papildymo įstatymo projektas Seimo narys V.Uspaskich EKK IXP-2553 Valstybinių socialinio draudimo pensijų įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Seimo narys V.Uspaskich EKK IXP-2558 Individualių (personalinių) įmonių ir ūkinių bendrijų privalomojo sveikatos draudimo įmokų, baudų ir delspinigių skaičiavimo ir mokėjimo sustabdymo įstatymo projektas Seimo narys V.Uspaskich EKK IXP-2793 Vandens įstatymo 10 ir 13 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas Seimo narys V.Martišauskas EKK IXP-2814 Azartinių lošimų įstatymo 20 ir 29 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas Seimo narys B.Vėsaitė EKK IXP-2822 Valstybinių pensijų įstatymo 4 straipsnio pakeitimo įstatymo projektas Seimo narys P.Vilkas EKK IXP-2852 Įstatymo "Dėl Pasaulio turizmo organizacijos įstatų ratifikavimo" projektas Vyriausybė EKK 2. Komiteto paskirtas pranešėjas: Valentinas Greičiūnas. 2.SVARSTYTA: Įmonių įstatymo, jį keitusių bei su juo susijusių įstatymų pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektas IXP-2791. NUSPRĘSTA(bendru sutarimu): 1) pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui; 2) pasiūlyti Lietuvos Respublikos Vyriausybei pateikti Seimui iki 2003 m. lapkričio 1 d. įstatymų pakeitimo projektus, kuriuose yra nuorodos į Įmonių įstatymą; 3) atsižvelgiant į tai, kad Seimui jau yra ar artimiausiu metu bus pateikti įstatymų projektai, reglamentuojantys atskiras įmonių rūšis (Akcinių bendrovių, Individualių įmonių ir kt.), pasiūlyti Seimui priimti šį ir minėtus įstatymo projektus kartu. 2. Komiteto paskirta pranešėja: Sigita Burbienė. 3.SVARSTYTA: Miesto inžinerinės infrastruktūros įstatymo projektas IXP-1798. NUSPRĘSTA: 1. Atsižvelgiant į tai, kad 2003-09-12 projekto iniciatoriai atsiėmė įstatymo projektą, projekto nesvarstyti. 4.SVARSTYTA: Seimo nutarimo "Dėl Lietuvos Respublikos teisėkūros tobulinimo metmenų patvirtinimo ir jų įgyvendinimo" projektas IXP-2514. NUSPRĘSTA ("už" balsavo 5, "prieš" - 1 komiteto narys): 1. Pasiūlyti Seimo paskirtam pagrindiniam komitetui grąžinti teisės akto projektą iniciatoriams tobulinti įvertinant Vyriausybės, Seimo kanceliarijos Teisės departamento ir kitus šiam projektui pateiktus pasiūlymus bei pastabas, į projekto tobulinimo procesą įtraukiant Seimo narių frakcijų atstovus. 2. Komiteto paskirta pranešėja: Sigita Burbienė. 5.SVARSTYTA: Administracinių teisės pažeidimų kodekso 163, 163(1), 163(9), 163(13), 189, 224, 235(1), 259(1) straipsnių pakeitimo ir papildymo bei Kodekso papildymo 99(8), 171(5) straipsniais įstatymo projektas IXP-2765. NUSPRĘSTA(bendru sutarimu): 1. Pritarti įstatymo projektui su pasiūlymais; 2. Pasiūlyti Seimo paskirtam pagrindiniam komitetui: - Papildyti įstatymo projekto 1 straipsnį, nustatant atsakomybę ir už neteisėtą valstybės atsargų naudojimą: “998 straipsnis. Įmonių, įpareigotų kaupti bei tvarkyti naftos produktų ir (ar) naftos valstybės atsargas, valstybės atsargų nesukaupimas ar , netinkamos kokybės atsargų sukaupimas ar neteisėtas naudojimas”. Atitinkamai papildyti ir 998 straipsnio dispoziciją; - Įstatymo projekto 6 straipsnyje (kodeksą papildantis 1715 straipsnis) po žodžių “pažeidžiant” įrašyti žodžius “teisės aktais”; - Įvertinti Seimo nario J.Budrevičiaus pasiūlymo 3 p.: “Siekiant suvienodinti įstatymo projekto 5 straipsnį (keičiamas 16313 straipsnis) su kitais projekto straipsniais, o taip pat atsižvelgiant į tai, kad įmonių darbuotojai savaime yra fiziniai asmenys, projekto 2, 3, 4 straipsniuose išbraukti žodžius “įmonių darbuotojams”. 2. Komiteto paskirtas pranešėjas: Jonas Budrevičius. 6.SVARSTYTA: Baudžiamojo kodekso 212 straipsnio papildymo bei Kodekso papildymo 205(1) straipsniu įstatymo projektas IXP-2766. NUSPRĘSTA(bendru sutarimu): 1. Pritarti iniciatorių pateiktam įstatymo projektui 2. Komiteto paskirtas pranešėjas: Jonas Budrevičius. 7.SVARSTYTA: Pasirengimas Pašto įstatymo 8 ir 9 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projekto IXP-2844 ES svarstymui. NUSPRĘSTA: 1. Komiteto išvadų rengėjais paskirti V.Greičiūną, P.Vilką, komiteto patarėją V.Strimaitį ir komiteto padėjėją G.Smetonaitę (pritarta bendru sutarimu). 8.SVARSTYTA: Pasirengimas Ūkinių bendrijų įstatymo projekto IXP-2827 svarstymui. NUSPRĘSTA: 1. Komiteto išvadų rengėjais paskirti S.Burbienę, S.Lapėną ir komiteto patarėją G.M.Pajuodienę (pritarta bendru sutarimu). 9.SVARSTYTA: Pasirengimas Statybos įstatymo 1, 2, 6, 8, 25, 29 straipsnių pakeitimo ir papildymo bei Įstatymo papildymo nauju dvyliktuoju skirsniu įstatymo projekto IXP-2849 svarstymui. NUSPRĘSTA: 1. Komiteto išvadų rengėjais paskirti J.Budrevičių, V.Martišauską ir komiteto patarėją D.Šaltmerį (pritarta bendru sutarimu). 10.SVARSTYTA: Pasirengimas Įstatymo "Dėl Pasaulio turizmo organizacijos įstatų ratifikavimo" projekto IXP-2852 svarstymui. NUSPRĘSTA: 1. Komiteto išvadų rengėjais paskirti K.D.Prunskienę, R.Vaštaką, komiteto patarėją D.Šimkų ir komiteto padėjėją R.Duburaitę (pritarta bendru sutarimu). Taip pat vyko Viešųjų pirkimų įstatymo 64 ir 65 straipsnių papildymo ir pakeitimo įstatymo projekto IXP-2789 klausymai.
Ekonomikos komitetas pritarė Prezidentės dekretu pateiktam pasiūlymui dėl Šilumos ūkio įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo
Gegužės 26 d. Ekonomikos komitetas apsvarstė ir pritarė Šilumos ūkio įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektui Nr.XIP- 394 GR. Praėjusią savaitę Prezidentė šį įstatymą vetavo motyvuodama tuo, kad jis negina vartotojų interesų. Komitetas apsvarstė ir pritarė komiteto patobulintam Įmonių restruktūrizavimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektui Nr.XIP-1515 ES. Komitetas nusprendė daryti Gamtinių dujų įstatymo 3 ir 10 straipsnių pakeitimo ir 13, 16 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo projekto Nr.XIP-1510 svarstymo pertrauką bei prašyti Seimo valdybos kreiptis į Vyriausybę pateikti išvadą dėl Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos (2010-03-01) ir AB „Lietuvos dujos” (2010-04-12) pateiktų pasiūlymų šiam įstatymo projektui. Vyko Energetikos įstatymo 28 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto Nr.XIP-1039 klausymai. Šio įstatymo projekto paskirtis – įpareigoti energetikos įmones Vyriausybės ar jos įgaliotos institucijos nustatyta tvarka išpirkti vartotojų (juridinių ir fizinių asmenų) lėšomis iki šio įstatymo įsigaliojimo įrengtus bendrai naudojamus energetikos objektus, skirtus energijai perduoti ir (ar) skirstyti.
Remigijus Ačas priims Raseinių rajono gyventojus
Spalio 16 d. (pirmadienį) Seimo narys Remigijus Ačas priims Raseinių rajono gyventojus: 14–15 val. – Seimo nario priimamajame Raseiniuose, Maironio g. 7, 312 kab.; 15–16 val. – Gėluvos kaimo bendruomenės patalpose, Gėluvos km., Ariogalos sen., Raseinių raj.; 16–17 val. – Ariogalos pradinės mokyklos Gynėvės skyriaus patalpose, Plikių km., Ariogalos sen., Raseinių raj. Seimo nario padėjėja Lina Levickienė, tel. 8620 75127
Seimo Krikščionių partijos frakcijos narės D. Meiželytės pranešimas: karalystės naujienos
2010 m. lapkričio 11 d. pranešimas VIR Šiandien mūsų karalystėje didelė šventė. Visi miestelėnai ir kaimo gyventojai, metę darbus, plaukia į didžiąją miesto turgaus aikštę. Visi grūdasi, stumdosi, kiekvienas nori iš kuo arčiau matyti egzekuciją. Pasidabinę mantijomis ir mandatais rūmų didikai renkasi ložėje. Kiekvienas su nekantrumu laukia, kada galės patenkinti savo gyvulišką instinktą – kraujo troškimą. O kur dar smalsumas ir piktdžiuga bei savojo ego paglostymas. Ir štai, prasideda – sudūduoja fanfaros, minia nuščiūva, karalienė prisislenka fotelį arčiau televizoriaus (nes vyksta tiesioginė transliacija nuo ešafoto). Koks skirtumas, kad šiandien niekas nedirbs. Karalystė, matyt, labai turtinga, tiek šventinių dienų kalendoriuje rastum gal tik Mumbu Tumbu genties kalendoriuje, tad dar viena kava ir aptarinėjimais paremta nedarbinga diena liaudžiai – tikras smagumas. Svarbiausia – duokite kraujo. Rūmų didikai supranta, kad jau turi mesti miniai kaulą, nes ir taip keleto saviškių neatidavė teisti, o trečiam tik lazdų išrašė, nes per greitai lakstė ir gąsdino vietinius gyventojus ir gyvulius. Tauta nesupras, jei nebus rasti kalti dėl visų blogybių. Trauktis nėra kur. Suskamba gongas ir ant ešafoto įrengtoje tribūnoje pasirodo kandeliabrais ir regalijomis pasidabinęs rūmų vyriausiasis teisėjas Povilas teisingasis. Išraito savo atsineštą ritinėlį su nuosprendžiu ir su pasimėgavimu net pasičepsėdamas skaito apie dviejų netikėlių nuodėmes. Verdiktas – atimti mandatus viešai be teisės sugrįžti į rūmus. Minia net suūžia iš pasitenkinimo. Juk kaip smagu, kai kam nors nepasiseka, nes kodėl man vienam turi nesisekti? Sėdžiu per dienas ant sofutės su laikraščiu rankoje, valstybė moka man tiek mažai už tą gulėjimą, kad net kompensuojamų vaistų pragulų pasigydymui neįperku, tfiu tokią valdžią, nieko neduoda. „Valdžia turi apsivalyti!“, – girdisi krikščioniškų vertybių saugotojos (skiriamieji ženklai – trišakis ir ragai) treptelėjimas aukštakulniais. „Tegul juos karia, mes gražiau prieš minią atrodysim“, – šnabždasi du socialinės teisybės puoselėtojai prie kavos aparato. Pasigirsta daina: „Ramštadrylia oilia, ramštadrylia dra la la (dainos tekstas neišverčiamas)“ ir minia įsisiūbuoja. Karalienė pasimuisto fotelyje, lyg dar būtų indulgenciją kokią suorganizavusi, nes tie senieji didikai jai nepatinka, puola čia tuos jauniklius patys iki ausų fekaluoti. Bet kelio atgal nėra, karalienė bevelytų visus tuos didikus išvaikyti ir viena karaliauti, tik kas skiedras rinks po nelaimių ar ekonominių sunkumų? Kas bus molinės reitingų lentelės apačioje? Ne... Lai karia. Nuoširdžiai besilaikantys tikėjimo tiesų muistosi, prisimena, kad tokių pačių darbelių senieji kasdien prikurpdavo, o dabar teisuoliškais veidais postringauja apie moralę ir konstitucinę dvasią. Bet negi pulsi į atlapus rėkdamas – sustokite, jūs nežinot, ką darot!? Labiau išsimokslinę net stėrsta, kiek jie pamena, tokios egzekucijos Europa nematė, tik Amerikoje buvo viena už prekybą karalystės ginklais ir briliantais. O čia vienas, ne į tą kėdę atsisėdęs pakėlė dvi rankas, kitas tuo metu nusitrenkė biesai žino kur ir po to dar memlena, kad negavo arklių kinkinio. Pakarti – ne kitaip! Tai va, mieli karalystės gyventojai, taip mes ir gyvename. Supriešinti, pikti, nepatenkinti ir pagiežingi. Ne visi, tikrai ne visi. Bet, kaip žinia, protingi, tolerantiški, suprantantys ir neskubantys teisti dėl niekų, patyli ir pasilaiko savo nuomonę sau, o bepročiai rėkia garsiai. Kol jūs čia žiūrite šitą prastai režisuotą „performansą“, galbūt be jūsų žinios ir valios pareiškimo pradedamas statyti milžiniškas objektas, prieš kurį Valdovų rūmai bus kaip šuns būda. Viskas – dūmų užsklanda, už kurios oligopolijos dėlioja savo dėliones, nes jų rankose pinigai, politikai ir žiniasklaida. Galiu lažintis, kad iš kiekvieno galima sulipdyti jei ne nusikaltėlį, tai nusidėjėlį – 100 procentų. Geros dienos ir smagaus žiūrėjimo, kaip teisieji už procedūrinius pažeidimus nusidėjėlius teis. Kaip sakė didysis Osia: „Posėdis prasideda, ponai prisiekusieji.“ Seimo Krikščionių partijos frakcijos spaudos tarnyba, tel.: 8 612 58434
Seimo nario Zigmanto Balčyčio pranešimas: „Vertėtų pagalvoti apie STRATA veiklos integravimą į Seimo veiklą“
2021 m. sausio 22 d. pranešimas žiniasklaidai Sausio 22 d. Seimo Ateities komitete buvo svarstomi klausimai, susiję su strateginio valdymo sistema Lietuvoje ir Europos Komisijos (EK) įvardintais strateginiais iššūkiais. Komiteto narys parlamentaras Zigmantas Balčytis mano, kad europiniai strateginiai klausimai turėtų atsispindėti ir šalies strateginiuose dokumentuose, pagalbą parlamentui strateginiais valstybės ateities klausimais galėtų teikti Vyriausybės strateginės analizės centras STRATA. Komitete buvo pristatyta EK komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai 2020 m. strateginio prognozavimo ataskaita „Strateginis prognozavimas – kelias į didesnį Europos atsparumą“. „Šia ataskaita Europos Komisija įvardijo iššūkius, su kuriais susidūrėme pandemijos metu, ir pateikė keturis aspektus, kuriais remiantis Europos Sąjunga didins savo atsparumą, tai: socialinis ir ekonominis pažeidžiamumas, geopolitinis atsparumas, žmonių perkvalifikavimas siekiant žaliojo kurso energetikos ir transporto srityse, skaitmeninis atsparumas. Manau, socialinio ir ekonominio atsparumo didinimo kontekste būtina kalbėti ir apie žmonių psichologinę bei emocinę būseną, tarpusavio bendravimą. Turime siekti, kad į tai būtų atkreiptas dėmesys Europos Komisijos lygiu, kad šis klausimas nebūtų užmirštas“, – sako Seimo narys Z. Balčytis. Parlamentaras sako esąs įsitikinęs, kad europinio lygio strateginiai dokumentai, jų esmė turėtų būti įtraukiama ir į Lietuvos strateginio planavimo sistemą. Z. Balčytis siūlo svarstyti galimybę STRATA integruoti į Seimo veiklą. „Bendri Europos tikslai turėtų atsispindėti šalies strateginio valdymo sistemoje, juk koordinuoti veiksmai gali turėti teigiamos įtakos racionaliam biudžeto planavimui ir lėšų panaudojimui, siekiant naudos visuomenei. Siūlau į Seimo veiklą įtraukti ir Lietuvos strateginės analizės centrą STRATA, jis galėtų tapti Seimo Ateities komiteto pagalbininku, nes komiteto svarstomų klausimų apimtis yra labai plati. Be to, strateguojant valstybės ateities klausimais būtų išvengta ir funkcijų dubliavimosi“, – mano Z. Balčytis. Daugiau informacijos: Seimo nario patarėja Evelina Butkutė-Lazdauskienė Mob. 8 650 48 830
Diskusija „Tiesioginiai seniūnų rinkimai – „už“ ir „prieš“ (2015-05-20 vaizdo įrašas) Vaizdo įrašas lietuvių kalba
Seimo Pirmininko pavaduotojo G. Steponavičiaus rašytinis klausimas socialinės apsaugos ir darbo ministrei V. Blinkevičiūtei dėl Jaunimo reikalų departamento vadovo J. Poželos elgesio įvertinimo
Gerbiama ministre, Prie Jūsų vadovaujamos ministerijos veikia Jaunimo reikalų departamentas, kuriam vadovauja socialdemokratų politikas Juras Požela. Pastarosiomis dienomis žiniasklaidoje pasirodė informacija apie nederamą J. Poželos elgesį viešoje vietoje. Todėl vadovaudamasis Seimo Statuto 212, 214, 215 straipsniais, prašau atsakyti į šiuos klausimus: 1. Kaip vertinate savo pavaldinio J. Poželos elgesį, kai šių metų sausio 19 dieną Druskininkuose jis dėl netinkamo elgesio viešoje vietoje buvo sulaikytas ir pristatytas į policijos areštinę? 2. Ar nemanote, kad toks jaunimo politiką kuruojančio valdininko-politiko elgesys yra netinkamas pavyzdys jaunimui? 3. Ar nemanote, kad J. Požela po tokio poelgio turi pasitraukti iš Jaunimo reikalų departamento direktoriaus pareigų? Ar esate pasiruošusi principingai įvertinti J. Poželos elgesį? Pagarbiai, Gintaras Steponavičius
2016-10-14 neeilinio posėdžio protokolas
6. Dėl komandinio gydytojų darbo (2008-01-30)
SPRENDIMAS NR. 3 DĖL LIETUVOS RESPUBLIKOS SVEIKATOS APSAUGOS MINISTRO 2004 M. GEGUŽĖS 14 D. ĮSAKYMO Nr. V-364 ,,DĖL LICENCIJUOJAMŲ ASMENS SVEIKATOS PRIEŽIŪROS PASLAUGŲ SĄRAŠO PATVIRTINIMO” PAKEITIMO 2008 m. sausio 30 d. Vilnius Lietuvos Respublikos Seimo Sveikatos reikalų komitetas (toliau – Komitetas) 2008 m. sausio 30 d. posėdyje išklausęs Sveikatos apsaugos ministerijos informaciją, susijusią su Sveikatos apsaugos ministro 2007 m. gegužės 3 d. įsakymu Nr. V-309 ,,Dėl Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2004 m. gegužės 14 d. įsakymo Nr. V-364 ,,Dėl licencijuojamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų sąrašo patvirtinimo”, bei posėdyje dalyvavusių gydytojų visuomeninių organizacijų atstovų bei kitų suinteresuotų asmenų nuomones ir argumentus pažymi: kad minėtu įsakymu nustatoma, kad kartu komandoje dirbantiems vidaus ligų gydytojui, vaikų ligų gydytojui, gydytojui akušeriui ginekologui ir gydytojui chirurgui šeimos medicinos praktika leista užsiimti iki 2008 m. gruodžio 31 d., o po šios datos šeimos medicinos praktika bus leidžiama užsiimti tik šeimos gydytojams. Nors pastaraisiais metais sparčiai daugėja šeimos gydytojų ir atitinkamai mažėja komandomis dirbančių gydytojų (1998 m. dirbo 230 šeimos gydytojų, o 2006 m. gruodį – 1837 šeimos gydytojai), tačiau reikia pažymėti, kad šeimos gydytojų Lietuvos Respublikoje šiuo metu vis dar trūksta ir nėra galimybių iki 2008 m. gruodžio 31 d. jų parengti pakankamai. Įvertinus nurodytas aplinkybes, darytina išvada, kad draudimas gydytojų komandoms verstis šeimos medicinos praktika gali sąlygoti pirminės asmens sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumo ir kokybės pablogėjimą. Vadovaujantis Lietuvos Respublikos Seimo statuto 65 straipsnio 4 punktu, Komitetas nusprendžia: Siūlyti Sveikatos apsaugos ministerijai: pakeisti Sveikatos apsaugos ministro 2007 m. gegužės 3 d. įsakyme Nr. V-309 ,,Dėl Lietuvos Respublikos sveikatos apsaugos ministro 2004 m. gegužės 14 d. įsakymo Nr. V-364 ,,Dėl licencijuojamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų sąrašo patvirtinimo” įtvirtintą terminą (2008 m. gruodžio 31 d.) ir leisti kartu komandoje dirbantiems vidaus ligų gydytojui, vaikų ligų gydytojui, gydytojui akušeriui ginekologui ir gydytojui chirurgui verstis šeimos medicinos praktika iki bus parengta pakankamai šeimos gydytojų, kad būtų užtikrintas pirminės asmens sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumas ir kokybė. Komiteto pirmininkas Antanas Matulas
Seimo narė Guoda Burokienė dalyvaus renginiuose ir susitikimuose
2017 m. birželio 30 d. pranešimas žiniasklaidai Seimo Lietuvos valstiečių ir žaliųjų sąjungos frakcijos narė Guoda Burokienė liepos 1 d., šeštadienį, 12 val. dalyvaus Panevėžio rajono kaimo bendruomenių sąskrydyje „100 dovanų Lietuvai“ (Smilgių etnografinė sodyba, Panevėžio g. 21, Smilgių mstl., Panevėžio r.). 14 val. dalyvaus Šilų kraštiečių šventėje (Šilai, Panevėžio apskritis). Liepos 3 d., pirmadienį, 9 val. dalyvaus Kraštų lietuvių bendruomenių ir jaunimo sąjungų pirmininkų suvažiavime „Pasimokyti, dalintis patirtimi ir sužinoti“ (Bistrampolio dvaras, Panevėžio r.). Nuo 12 val. priims gyventojus Panevėžio rajono savivaldybėje (226 kab., Vasario 16-osios g. 27). Padėjėjai gyventojus priims antradienį ir ketvirtadienį nuo 10 iki 14 val., trečiadienį nuo 8 iki 12 val. Tel. pasiteirauti: 8 688 45 324, 8 612 10 327. Guoda Burokienė Lietuvos Respublikos Seimo narė Tel. (8 5) 239 6705, el. p. guoda.burokiene@lrs.lt
Šeimos ir vaiko reikalų komsija 2003 m. gegužės 28 dieną Seimo Šeimos ir vaiko reikalų komisija svarstė Lietuvos Respublikos peticijų įstatymo 2 ir 9 straipsnių papildymo įstatymo projektą Nr. IXP-2284; Pritarė išvadai dėl prėjusiame 2003 m. gegužės 21 dienos posėdyje svarstytų nėščiųjų moterų problemų. Komisija gavo Seimo Žmogaus teisių komiteto protokolo išrašą. Atsakydama į Žmogaus teisių komiteto posėdžio protokolo išraše pateiktą klausimą, išnagrinėjo teisės aktus. Nustatyta, kad: - Lietuvos Respublikos Konstitucijos 33 straipsnyje, kur piliečiams laiduojama peticijos teisė, amžius nenurodomas; - Civilinio kodekso 3.164 straipsnio "Nepilnamečio vaiko dalyvavimas užtikrinant jo teises" 2 d. nustatyta, kad vaikas turi teisę savarankiškai kreiptis į valstybinę vaiko teisių apsaugos instituciją, o nuo keturiolikos metų - ir į teismą; - pagal Baudžiamojo kodekso 13 straipsnį, atsakomybė nustatyta asmeniui, kuriam iki nusikaltimo ar baudžiamojo nusižengimo padarymo buvo suėję šešiolika metų, o šio straipsnio 2 dalyje numatytais atvejais - keturiolika metų. Nuspręsta nepritarti Lietuvos Respublikos peticijų įstatymo 2 ir 9 straipsnių papildymo įstatymo projekto Nr. IXP-2284 1 straipsniui, siūlant palikti galiojančią Lietuvos Respublikos peticijų įstatymo 2 straipsnio nuostatą. Balsavimo rezultatai: Pritarta bendru sutarimu "už". Komisija pritarė išvadai dėl prėjusiame 2003 m. gegužės 21 dienos posėdyje svarstytų nėščiųjų moterų problemų. Nuspręsta: - kreiptis į Sveikatos apsaugos ministeriją, prašant išanalizuoti galimybes skirti nėščioms moterims kompensuojamus vaistus tais atvejais, kai nėščiosios yra išsekusios dėl neprivalgymo. Komisijos supratimu, reikėtų nustatyti objektyvius kriterijus, pagal kuriuos būtų galima diagnozuoti šią būklę; - siūlyti Sveikatos apsaugos ministerijai bei Socialinės apsaugos ir darbo ministerijai numatyti procedūrą, kad tokiais atvejais gydytojas galėtų parašyti siuntimą į savivaldybių Socialinės paramos skyrius, kur nėščiosioms patikrinus jų gyvenimo sąlygas, galėtų būti skiriami maisto talonai ar paketai.
Aplinkos apsaugos komitetas svarsto Atliekų tvarkymo įstatymų projektus
Atliekų tvarkymo įstatymo 2, 30, 34 straipsnių, aštuntojo1 skirsnio pakeitimo ir papildymo, įstatymo papildymo 3419 straipsniu, aštuntuoju2, aštuntuoju3, aštuntuoju4, aštuntuoju5, aštuntuoju6, aštuntuoju7, aštuntuoju8 skirsniais ir 16 straipsnio pripažinimo netekusiais galios įstatymo projektą Nr. XIP-2735 (ES). Pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymo įstatymo 2, 7, 8, 9, 10 straipsnių pakeitimo ir papildymo 61, 71 straipsniais įstatymo projektą Nr. XIP-2736 (ES). Mokesčio už aplinkos teršimą įstatymo 2, 5, 8 straipsnių ir 3 priedėlio pakeitimo ir papildymo įstatymo projektą Nr. XIP-2737 (ES). Įstatymų projektų pagrindiniai tikslai: - gamintojo atsakomybės principo įgyvendinimo tobulinimas taip, kad būtų užtikrintas komunalinių atliekų sraute susidarančių pakuočių ir gaminių atliekų surinkimas (rūšiavimas); - administracinės naštos ūkio subjektams mažinimas. Pasiūlymų ir pastabų laukiame iki 2011-03-01 Pasiūlymus ir pastabas siųskite adresu: Aplinkos apsaugos komitetas Lietuvos Respublikos Seimas Gedimino pr. 53, LT-01109 Vilnius El. paštas gamta@lrs.lt Faksas (8 5) 239 6379 Seimo posėdžių sekretoriatas Lietuvos Respublikos Seimas Gedimino pr. 53, LT-01109 Vilnius El. paštas possek@lrs.lt Faksas (8 5) 239 6279 Teisės aktų projektus ir su jais susijusią medžiagą galite rasti interneto tinklalapyje adresu www.lrs.lt arba gauti Seimo kanceliarijos Komunikacijos departamento Priėmimo skyriuje (tel. (8 5) 239 6060).
2004 metų II ketvirtis 2004 metų II ketvirtis
2004 metų II ketvirtis 53. Apribojimų laisvam darbo jėgos judėjimui iš naujųjų ES narių motyvai ir priežastys / 2004 05 03 52. Europos Komisijos ir Regionų komiteto iniciatyva “Valdant regioninę plėtrą” 2004m. rugsėjo 27-30d. / 2004 05 03 51. Fiskaliniai santykiai tarp skirtingų vyriausybių lygių (valdžių) / 2004 04 28 50. Viešųjų bibliotekų administravimas Europoje, Kanadoje ir JAV / 2004 04 21 49. Kai kurie jūrų uostų reguliavimo aspektai / 2004 04 09 48. Konstitucinių teismų tesėjų nešališkumo nuostatos kai kuriose ES valstybėse / 2004 04 08 47. Baltijos ekonominė apžvalga / SEB 2004m. balandis / 2004 04 07 46. Apie reikalavimą kandidatams rinkimuose pateikti sveikatos pažymą užsienio valstybių teisės aktuose / 2004 04 01 45. Lietuvos socialinės – ekonominės plėtros situacinė analizė / 2003 metai / 2004 04 01
Seimo nario Eugenijaus Sabučio pranešimas: ar aplinkos ministro ambicijos klimato kaitos darbotvarkės įgyvendinime neliks tik popieriuje?
2021 m. liepos 20 d. pranešimas žiniasklaidai Pačioje Seimo pavasario sesijos pabaigoje parlamente priimtas nutarimas „Dėl Nacionalinės klimato kaitos valdymo darbotvarkės patvirtinimo“. Tai tikrai didelės apimties ir daug skambių įsipareigojimų turintis dokumentas. Nors šiuo metu visuomenės galvos užimtos atostogomis, nesibaigiančia pandemija, vakcinavimu, didėjančiomis dujų ir elektros kainomis ir ypač – gilėjančia nelegalių migrantų krize, tačiau būtent šis dokumentas yra itin svarbus ir neturi taip paprastai ir beveik nepastebimai „praeiti“, nes jame nustatyti visiems mums svarbūs valstybės ir mums numatomi įsipareigojimai keliems ateinantiems dešimtmečiams. Dokumentas sudėliotas kaip pavyzdingas „verslo“ planas, nes jame apžvelgiama neraminanti dabartinė situacija, susijusi su klimato kaita, jos sukeltais padariniais, laukiamais iššūkiais, jame nustatytos grėsmės ir galimybės, o taip pat sudėliojami atitinkami veiksmai, kurių turi imtis ir pati valstybė, ir savivalda, o lygiagrečiai numatoma, kas konkrečiai keisis kiekvienam Lietuvos gyventojui. Šiame dokumente tikrai solidžiai apžvelgta esama klimato kaitos ir jos sukeltų padarinių situacija, identifikuotos grėsmės, kurias kelia klimato kaita ir jos priežastys. Neramina ir, sakyčiau, ypatingai baugina ekonominiai klimato kaitos padariniai, kurie visoje Europos Sąjungoje jau dabar lemia 12 mlrd. eurų metinių nuostolių. Nesibaigiantys potvyniai Vokietijoje, Belgijoje, Nyderlanduose akivaizdžiai parodo, kad šis dokumentas yra ypač aktualus. Džiugina tai, kad planas apima beveik visus ekonomikos ir veiklos sektorius, numato konkrečias priemones, kurių bendras tikslas – mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinti jų absorbavimą. Galima pasidžiaugti, kad energetikos – ypatingai šilumos – sektoriuje jau dabar daugiau nei 47 proc. gamybos lemia atsinaujinantys energijos ištekliai. Džiugina, kad ir toliau neblogai vystomos saulės energetikos technologijos ir biomasės pramonė, kad sukurta ir plėtojama pastatų modernizavimo bei renovacijos sistema ir t.t. Tačiau neramina tai, kad transporto sektorius ir toliau išlieka daugiausiai šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetančia šaka, o žemės ūkis čia užima nelabai garbingą trečią vietą. Taip pat nepakankamai užtikrinamas mokslo institucijų ir verslo bendradarbiavimas klimato kaitos padarinių mažinimo srityje. Deja, bet kol kas net apie 66 proc. Lietuvos pastatų vis dar priskiriami žemesnei nei C pastato energinio naudingumo klasei ir, deja, Lietuvoje didėja į aplinkos orą iš namų ūkių (būstų) šildymo įrenginių išmetamų sveikatai ypač pavojingų teršalų kiekis dėl šilumos energijos gamybos iš kietojo biokuro ir kito kietojo kuro, t. y. žmonės vis dar šildosi malkomis ir anglimi. Plane pateikiama ir labai gražiai skambanti vizija 2050 m., kur Lietuvos ekonomika tampa žiedine ir neutrali klimatui, kur saugoma ir tausojama biologinė įvairovė, stiprinamos gamtinio karkaso struktūros ir visi mes tampame klimato kaitos poveikiui atsparia visuomene. Kita – didesnė plano dalis – skirta klimato kaitos švelninimo tikslams ir uždaviniams, kurie išdėstyti ne tik nuo 2023 m. iki 2030 m., nuo 2030 m. iki 2040 m. ir nuo 2040 m. iki 2050 m., tačiau apima ir visus ekonomikos bei visuomenės veiklos sektorius, kur didelis dėmesys skiriamas ne tik energijos gamybos ir tiekimo, transporto, pramonės, žemės ūkio bet ir švietimo sektoriams. Štai čia kyla daugiausiai klausimų, nes visi žinome, kad norėdami ko nors pasiekti, mes ne tik turime įvertinti, o ką gi turime dabar, t. y. kokia yra dabartinė faktinė padėtis, bet ir kaip ją norime pakeisti, t. y. ko konkrečiai siekiame, kas konkrečiai tai darys ir kiek mums tai kainuos. Iš karto noriu pabrėžti, kad, deja, bet plane paskutinis aspektas, t. y. kaina – nefigūruoja. Ir tai kelia didžiausią susirūpinimą, nes nors siekiami rezultatai popieriuje atrodo gražiai, tačiau pasigendu kainos, kurią teks už tai sumokėti. Tam plano pabaigoje skirtas vienintelis punktas, kuriame pasakoma, kad priemonės bus finansuojamos iš valstybės ir savivaldybių biudžetų, privačių lėšų ir Europos Sąjungos fondų. Labai norėtųsi žinoti bent preliminarias sumas, nes kai kurios priemonės tikrai yra imlios investicijoms. Liepos 15 d. aplinkos ir susisiekimo ministrai bendroje spaudos konferencijoje pagaliau pristatė planuojamus lėšų šaltinius, ir tai iš karto sukėlė dideles viešas diskusijas, kaip politikų, taip ir visuomenėje, nes pirmuoju punktu numatyta šalia esančio automobilių registracijos mokesčio įvesti anksčiau diskutuotą – kasmetinį automobilio naudojimo mokestį. Artimiausias laikas parodys, ar Seime rasime sutarimą dėl naujo mokesčio įvedimo, ar ministerijų ambicijos neliks tik dar vienais skambiais pažadais? Tikrai neverta minėti visų darbotvarkėje numatomų įgyvendinti priemonių, nes tai tebūtų viso plano perrašymas, todėl paminėsiu tik tas priemones, kurių įgyvendinimas palies kiekvieną Lietuvos žmogų, kiekvieną savivaldybę. Kadangi transporto sritis yra viena problemiškiausių, jai plane skirta tikrai daug dėmesio, o čia kyla ir nemažai klausimų dėl įgyvendinimo galimybių, todėl labiausiai susikoncentruosiu į šias priemones. Pavyzdžiui, jau iki 2023 m. savivaldybių tarybos miestuose turi nusistatyti mažos taršos zonas. Tai reiškia, kad kiekviename mieste turi būti numatytos zonos, į kurias galės įvažiuoti tik tokios transporto priemonės, kurios arba visai neišmeta anglies dvideginio, arba jo išmetimai yra itin maži. Reikia suprasti, kad toks reikalavimas vienaip gali būti įgyvendinamas Vilniuje, Kaune ar Klaipėdoje, t. y. miestuose, kurie turi aiškius senamiesčius, galbūt daugeliu atveju turi atitinkamus aplinkkelius ir per juos neina tranzitinės gatvės. Kaip tokius reikalavimus teks įgyvendinti mažesniems miestams, kur dažnai centrinė gatvė yra visų pirma valstybinės reikšmės kelias, kuriuo tranzitu per miestą važiuoja didžioji dalis transporto? Ne viena savivaldybė, norėdama spręsti tranzitinio transporto srautų mažinimo problemas, planuoja aplinkkelius (šiuo metu yra suplanuota septyniolika aplinkkelių), tačiau valstybė dabartiniu metu nesiruošia šiems projektams skirti lėšų, o anksčiausias terminas pirmajam aplinkkeliui pradėti – tik 2035 m. Ar tai reiškia, kad mažesniuose miestuose savivaldybių tarybos mažos taršos zonomis tiesiog skelbs miegamuosius rajonus, nes juose dažniausiai transporto judėjimas ir taip yra minimalus? O galbūt prie miegamųjų rajonų bus įrengiamos automobilių stovėjimo aikštelės, kuriose gyventojai parkuos savo automobilius? Nežiūrint į visus gražius norus, tereikia prisiminti, kad transporto sektoriuje tarša kyla daugeliu atveju ne dėl to, kad gyventojai piktybiškai nori važinėtis su senais ir taršiais dyzeliniais ar benzinu varomais automobiliais, bet dėl to, kad eilinis elektromobilis yra daug brangesnis už dyzelinį ar benzininį, o gyventojų pajamos jiems tiesiog neleidžia pirkti netaršių automobilių. Tokiais draudimais, kad ir kaip gražiai popieriuje jie atrodytų, mes gyventojų pajamų nepadidinsime ir jų į elektromobilius nepersodinsime. Tuo labiau nepriversime persėsti į viešąjį transportą, nes mažesniuose miestuose viešojo transporto infrastruktūra yra tiesiog per menka ir per mažai išvystyta, kad būtų patogi naudoti. Dažnu atveju tai lemia per menkas savivaldos finansinis savarankiškumas ir per didelis viešojo transporto reguliavimas iš valstybės pusės. Norimam tikslui pasiekti tikrai nepakaks užsakomųjų straipsnių ar gražių plakatų miestuose. Kitas pavyzdys numatomas darbotvarkėje, kad kelionės miestuose viešuoju transportu (kuris iki to laiko turi būti ekologiškas), dviračiais ir pėsčiomis sudarytų ne mažiau kaip 60 proc., o tam, kad taip įvyktų, pagal planą, turi būti didinamas viešojo transporto patrauklumas diegiant ne tik atskiras eismo juostas, teikiant jam pirmenybę eismo sraute, suderinant miesto ir priemiesčių maršrutus, bet ir plečiant pėsčiųjų ir dviračių tinklus – papildomai 600 kilometrų takų. Gražiai skambanti ambicija, tik viskas turi savo atitinkamą kainą. Ne pirmus metus skelbiama, kad savivaldybės jau pakankamai (ir netgi per daug) investavo ES ir savo lėšų į takus, trinkeles ir asfaltą. Klausimas paprastas: ar šis įsipareigojimas reiškia, kad vykdydama šį planą valstybė pati investuos savo lėšas į trinkeles ir asfaltą, ar tą darys savivaldybės? Ar tai reiškia, kad bus atsisakyta populiaraus naratyvo, kad merai jau pakankamai miestus išbetonavo? Spaudos konferencijos metu aplinkos ministras akcentavo, kad šiam tikslui pasiekti valstybė pati ilgainiui iki 100 proc. aprūpins savivaldą nauju, netaršiu viešuoju transportu. Pagirtinas dėmesys savivaldai ir už tai tikrai galima tik padėkoti, tačiau ne kiekviena savivaldybė turi savo autobusų parką, dalis šias paslaugas perka iš privačių tiekėjų. Misterijos tikrai turės pasukti galvas, kaip teisingai paskirstyti naujus elektrinius autobusus ir savivaldai, ir privatiems vežėjams, kad nei vieni, nei kiti neliktų ir nesijaustų nuskriausti. Tačiau vis tik lieka atviri keli klausimai: jeigu jau valstybė, panaudojusi naujus mokesčius, sugebės aprūpinti vežėjus netaršiu transportu, kas ir iš kokių šaltinių asfaltuos žvyrkelius, kuriais elektriniai autobusai turės riedėti, kas finansuos šimtų kilometrų dviračių takų tiesimą, jų apšvietimą? Nereikia galvoti, kad turiu mintyje mažą, nutolusią savivaldybę. Nereikia toli važiuoti nuo Vilniaus, tiesą sakant, nereikia palikti net sostinės ribų – ir čia vis dar rasime ne vieną kilometrą žvyrkelių, kuriais jau po kelių metų teks riedėti elektriniams autobusams. Vis prisimenu Lietuvos futbolo situaciją: norinčių ir galinčių treniruotis ir žaisti yra, tačiau net sostinėje neturime nė vieno normalaus žolės pagrindu stadiono. Kamuolį galima spardyti ir ant dirbtinės dangos, tačiau nuo to futbolo kokybė nepakils į aukštesnį lygį. Taip ir su elektriniais autobusais, elektromobiliais ar dviračiais – visiems jiems būtina atitinkama kelio danga – ir tai nėra žvyras. Negalima pamiršti ir mokyklinių autobusų. Didžioji dalis jų provincijoje rieda beveik išimtinai žvyrkeliais. Nors jie nėra viešojo transporto sistemos dalis, tačiau prie bendrosios taršos prisideda. Kokia ministerija ir iš kokių lėšų juos pakeis į elektrinius autobusus? Vienas įdomiausių transporto sektoriaus įsipareigojimų yra iki 2030 m., t. y. jau už mažiau nei devynerių metų, pasiekti, kad elektromobiliai ir netaršios transporto priemonės sudarytų ne mažiau kaip 20 proc. lengvųjų transporto priemonių parko užtikrinant reikalingos įkrovimo ir pildymo infrastruktūros plėtrą. Statistika rodo, kad Lietuvos lengvųjų automobilių parkas kiekvienais metais vis didėja. Šiuo metu jame yra daugiau nei 1,3 mln. lengvųjų automobilių, kurių vidutinis yra apie 15 metų. Iš jų elektromobilių yra mažiau nei 6000, t. y. mažiau nei 0,05 procento. Tuo metu dvidešimt proc. būtų apie 260 tūkstančių elektromobilių. T. y., kiekvienais ateinančiais metais Lietuvos žmonės kasmet turėtų įsigyti ne mažiau kaip po 30 tūkstančių elektromobilių, kad pasiektumėme anksčiau minėtą įsipareigojimą. Koks tai nerealus įsipareigojimas galime pamatyti palygindami, tarkime, su Kalifornijos valstija, kuri laikoma viena turtingiausių valstijų ir penktąją pasaulio ekonomika, nes iš šios valstijos vis ateina žinios, kokie joje gyvenantys žmonės yra ekologiški ir „žali“. Šiuo metu Kalifornijoje, kurioje gyvena per 40 milijonų žmonių, yra tik 425 tūkstančiai registruotų elektromobilių iš 18 milijonų registruotų lengvųjų, t. y. beveik 0,24 proc. Ir nors procentine išraiška atsiliekame beveik 5 kartus, tačiau tai yra paprastai paaiškinama, nes vienam žmogui tenkantis bendrasis vidaus produktas Lietuvoje yra keturis kartus mažesnis nei Kalifornijoje. Išvada peršasi paprasta: pirma, neturime tiek elektromobilių, nes tiesiog mūsų pajamos per mažos, o antra – galime siekti Kalifornijos lygio tada, kai užaugs mūsų pajamos. Deja, darbotvarkėje apie gyventojų pajamų didinimą nėra užsimenama. Vietoje to, siūloma įrengti ne mažiau kaip 60 tūkstančių elektromobilių įkrovimo prieigų, iš kurių 6000 turės būti viešos ar pusiau viešos. Vėl ir vėl norisi paklausti – kiek tai kainuos ir kas visa tai finansuos? Galima atsakyti, kad elektromobilių yra mažai, nes nėra jiems pritaikytos infrastruktūros. Tačiau elektromobilių parko plėtra ir jiems reikiamos ir tinkamos infrastruktūros plėtra turi eiti lygiagrečiai. Mano įsitikinimu, tai puikiai supranta aplinkos ir susisiekimo ministrai, tačiau dabar jie turi atlikti ne ką lengvesnį nei Sizifo darbą ir kiekvieną dieną, kiekviena komunikacine žinute bandyti įtikinti ir politikus, ir visuomenę, kad „žalias“ kursas yra nepigus malonumas, kad jam teks aukoti nemažus valstybės finansinius išteklius. Tam reikės ne tik Aplinkos misterijos, ne tik Susisiekimo ministerijos, bet ir visų kitų ministerijų – ypač Švietimo – bendrų pastangų. Ir čia Vyriausybės ir valdančiųjų sėkmė ar nesėkmė priklausys nuo to, ar jie sugebės įtikinti visuomenę dėl plano priemonių adekvatumo, ar sugebės numatyti ne tik mokesčių didinimą ar naujų mokesčių įvedimą, bet ir kitas – alternatyvias – gyventojų skatinimo priemones. Priešingu atveju, teliks gražūs vaizdo klipai apie darnų judumą, viešojo transporto transformaciją ir alternatyvius kelionės būdus, plakatai su besišypsančiais žmonėmis šalia elektromobilių, o šalia jų stovės susipriešinę politikai ir jų supriešinta visuomenė. Laikas parodys, ar aplinkos ministro ir visos Vyriausybės ambicijos šioje srityje neliks tik popieriuje, o bus įgyvendintos. Ši Vyriausybė visuomenei turi aiškiai pasakyti, kad „žalias kursas“ kainuos daug, aiškiai įvardinti, iš kur bus imami pinigai, rasti sutarimą ir Seime, ir visuomenėje, ir galiausiai suvokti, kaip tai bus sudėtinga. Daugiau informacijos: Seimo narys Eugenijus Sabutis El. p. eugenijus.sabutis@lrs.lt Mob. 8 698 42 633
Edvardo Riepšo liudijimas Spausdintas dokumento variantas
Fotografijų paroda "Prahos pavasaris - Čekoslovakija 1968"
LR Seimo narės, Teisės ir teisėtvarkos komiteto pirmininkės dr.Agnės Širinskienė iniciatyva 2018m. rugpjūčio 24 d. LR Seime buvo paminėtas Prahos pavasaris – tai istorinis bandymas demokratizuoti tuometinės Čekoslovakijos komunistinę sistemą. Prahos pavasaris (čekų k. Pražské jaro, slovakų k. Pražská jar) truko nuo 1968-ųjų sausio 5 d. iki rugpjūčio 21-osios. Fotografijų parodoje „Prahos pavasaris – Čekoslovakija 1968“, kuri buvo eksponuojama LR Seimo Vitražo galerijoje, buvo Čekijos Respublikos nacionalinio muziejaus archyve esančios 1968 m. Prahos pavasario fotografijos, kurias atrinko, tekstus ir fotografijų aprašus parengė Čekijos Respublikos nacionalinio muziejaus Naujųjų amžių istorijos skyriaus darbuotoja dr. Jitka Gelnarova (Jitka Gelnarová). Parodos organizatoriai Lietuvoje: Čekijos Respublikos nacionalinis muziejus, Čekijos Respublikos ambasada Lietuvoje. Parodos globėjas – Seimo Kultūros komiteto pirmininkas Ramūnas Karbauskis. Parodos atidaryme dalyvavo Čekijos Respublikos ambasadorius Bohumil Mazanek, Čekijos nacionalinio muziejaus direktorius dr. Michal Lukeš, Lietuvos nacionalinio muziejaus direktorė Birutė Kulnytė, Lietuvos tremtinių ir politinių kalinių sąjungos nariai, Lietuvos politinių kalinių ir tremtinių choras „Laisvė“
Seimo Sveikatos reikalų komiteto narės Astos Kubilienės 2017-06-28, trečiadienio, darbotvarkė
10.00–11.30 val. – Sveikatos reikalų komiteto posėdis (Baltijos Asamblėjos s., III r., 1 a.) 11.00 val. – Spaudos konferencija „Vydūno idėjos šių dienų valstybingumo kontekste“ Spaudos konferencijų salė, II rūmai, 2 aukštas 13.00 val. – Diskusija „Visuomenės dalyvavimas viešosios politikos sprendimų priėmimo ir viešųjų paslaugų teikimo procese (Spaudos konferencijų salė, II rūmai, 2 aukštas) 14.00–15.30 val. – Etikos ir procedūrų komisijos posėdis (Baltijos Asamblėjos salė, III rūmai, 1 aukštas) 14.00–15.35 val. – Savižudybių ir smurto prevencijos ir Neįgaliųjų teisių komisijų bendras posėdis (III r. 218 B k.) 15.00–17.00 val. – Konferencija „Vydūnas šiuolaikiniam Lietuvos valstybingumui“ (Konferencijų salė, III rūmai, 2 aukštas) _______________________________________________________________________________________________________________________________ Audronė Ivanauskienė Seimo narės Astos Kubilienės padėjėja Tel. (8 5) 239 6735 El. p.: audrone.ivanauskiene@lrs.lt
Seimo narė A. Ramanauskaitė–Skokauskienė dalyvaus renginiuose, susitiks su rinkėjais
2011 m. liepos 8 d. pranešimas VIR Liepos 9–10 dienomis dalyvaus TS-LKD partijos vasaros sąskrydyje „Žemsuodos kaimelio“ sodyboje Mardosų k. (Plungės r.). Liepos 12 d., antradienį, 15 val. dalyvaus pasitarime dėl Nacionalinės žmogaus teisių institucijos steigimo Lietuvoje perspektyvų Lietuvos Respublikos Prezidento rūmų Kolonų salėje (S. Daukanto a. 3, Vilnius). Seimo narės padėjėja-sekretorė Aistė Stremaitytė, tel. 239 6627
Seimo Pirmininkas: prof. Liudui Mažyliui planuojama skirti Specialiąją nacionalinę mokslo premiją
2017 m. balandžio 3 d. pranešimas žiniasklaidai Vasario 16-osios Lietuvos Nepriklausomybės Aktą Vokietijos diplomatiniame archyve radusiam Vytauto Didžiojo universiteto profesoriui Liudui Mažyliui planuojama skirti Specialiąją nacionalinę mokslo premiją. Apie tai pranešė Seimo Pirmininkas Viktoras Pranckietis. „Profesorius šiomis dienomis tapo šalies didvyriu ir suvienijo Lietuvą džiaugsminga žinia. Pasitarę su Ministru Pirmininku Sauliumi Skverneliu, Lietuvos mokslų akademijos prezidentu prof. Valdemaru Razumu nutarėme, jog L. Mažyliui galėtų būti skiriama Specialioji nacionalinė mokslo premija“, – sako Seimo Pirmininkas V. Pranckietis. Pasak jo, Specialioji nacionalinė mokslo premija būtų skiriama pirmą kartą šalies istorijoje. Seimo vadovas norėtų, jog profesorius L. Mažylis šiuo apdovanojimu būtų pagerbtas Lietuvos Respublikos Seime. Seimo Pirmininkas su prof. L. Mažyliu susitinka pirmadienį, 15.30 val. Daugiau informacijos: Dalia Vencevičienė Seimo Pirmininko vyresnioji patarėja Tel. (8 5) 239 6016, mob. 8 698 42 071 El. p. dalia.venceviciene@lrs.lt
2009-10-21 Socialinių reikalų ir darbo komitetas domėjosi II pakopos pensijų kaupimo bei pensijų išmokų sistemos pagrindinėmis problemomis ir jų sprendimo būdais
2009 m. spalio 21 d. posėdyje Seimo Socialinių reikalų ir darbo komitetas pritarė Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto 2008 metų vykdymo ataskaitai su pasiūlymais. Atsižvelgdamas į 2009 metų Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto situaciją, Komitetas nusprendė siūlyti Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybai prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos peržiūrėti planuojamų 2009 ir 2010 metams lėšų reprezentacijai tikslingumą. Komitetas taip pat pasiūlė Vyriausybei apsvarstyti galimybę inicijuoti Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto sandaros įstatymo pataisas, nustatančias metinės Lietuvos Respublikos valstybinio socialinio draudimo fondo biudžeto vykdymo ataskaitos pateikimą Seimui kartu su audito išvada ir audito ataskaita, pateikiant Seimui šio įstatymo pakeitimo įstatymo projektą. Komiteto posėdyje Vertybinių popierių komisija ir Draudimo priežiūros komisija pristatė Komitetui informaciją apie II pakopos pensijų kaupimo bei pensijų išmokų sistemos pagrindines problemas ir jų sprendimo būdus. Komitetas, susipažinęs su pateikta informacija, taip pat su tarpžinybinės darbo grupės pensijų išmokų sistemai tobulinti parengta Baltąja knyga, nusprendė siūlyti Finansų ir Socialinės apsaugos ir darbo ministerijoms įvertinti šioje knygoje pateiktus pasiūlymus ir kuo skubiau inicijuoti būtiniausius teisės aktų pakeitimus, pateikiant juos Seimui. Socialinių reikalų ir darbo komiteto informacija tel. 239 6775
Rytoj posėdžiaus Seimo laikinoji tyrimo komisija J. Abromavičiaus žūties tyrimo aplinkybėms nustatyti
2007 m. sausio 22 d. pranešimas VIR Rytoj, sausio 23 d., posėdį rengia Seimo laikinoji tyrimo komisija J. Abromavičiaus žūties tyrimo aplinkybėms nustatyti. Bus išklausyta Arvydo Pociaus, Jono Maskvyčio ir Jūratės Abromavičienės informacija ir paaiškinimai komisijos tiriamais klausimais. Posėdis vyks Seimo I r. Lietuvos Tarybos salėje. Pradžia – 14 val. Birutė Pūtienė, Komisijų sekretoriatas (tel. 239 68 18)
Seimo nario Audrio Šimo 2017 m. rugsėjo 2 d., šeštadienio, darbotvarkė
Seimo nario Audrio Šimo 2017 metų rugsėjo 2 dienos, šeštadienio, darbotvarkė: 10 val. Seimo narys dalyvaus Lietuvos medžiotojų ir žvejų draugijos Biržų skyriaus rengiamoje medžiotojų ir žvejų šventėje,kuri vyks Pasvalio rajono Trūliškių kaime „Okasalio “ šaudykloje.
Seimo Pirmininko pavaduotojas P. Auštrevičius: „Europa turi duoti tinkamą atsaką Rusijos karui prieš Ukrainą“
2014 m. birželio 23 d. pranešimas VIR­­­­­­ Rusija karui su Ukraina rengėsi dar prieš tragiškus Maidano įvykius Kijeve, o šiandienos Ukrainos prioritetai – kova su korupcija šalies viduje ir kuo glaudesnis bendradarbiavimas su Europos Sąjunga (ES). Apie tai šiandien kalbėta Seime surengtoje diskusijoje „Karas prieš Ukrainą: tragedijos priežastys, dalyviai ir pasekmės“. Vienas diskusijos iniciatorių Seimo Pirmininko pavaduotojas, Seimo Europos klubo prezidentas Petras Auštrevičius sako, kad Europa turi duoti tinkamą atsaką Rusijos karui prieš Ukrainą. Liberalo teigimu, birželio 27-ąją planuojamas Asociacijos sutarties dėl laisvosios prekybos tarp Ukrainos ir ES pasirašymas yra tik pradžia. „Tolesnis žingsnis, kuriam reikia ruoštis – tai susitarimas dėl bevizio režimo tarp Ukrainos ir ES. Be to, reikėtų paspartinti susitarimų įgyvendinimą – greičiau juos ratifikuoti, kad jie pradėtų veikti realiai. Ukrainos vidaus prioritetai lieka valstybės sienos su Rusija kontrolės užtikrinimas ir kova su korupcija. Ruošiantis giluminėms reformoms, bus būtina ir skirtingų Ukrainos politinių jėgų konsolidacija“, – sako Seimo Pirmininko pavaduotojas P. Auštrevičius. Nuotraukoje iš dešinės į kairę: P.Auštrevičius, M. Katerynčiukas, E.Zeinalovas. (Seimo Liberalų sąjūdžio frakcijos nuotr.) Diskusijoje dalyvavęs Ukrainos Aukščiausiosios Rados narys ir Ukrainos Europos partijos vadovas Mykola Katerynčiukas teigė, kad pakanka įrodymų, jog Krymo aneksijai ir kariniams veiksmams Ukrainos rytuose Rusija rengėsi iš anksto – dar iki prasidedant Maidano įvykiams Kijeve. Ukrainos nevyriausybinių organizacijų asociacijos „Civic Guard“ vadovas Eduardas Zeinalovas teigė, kad per paskutinįjį pusmetį V. Janukovyčius, dar būdamas Ukrainos prezidentu, naikino Ukrainos nacionalinio saugumo ir ginkluotąsias pajėgas. „Ukrainos armijoje konflikto pradžioje buvo ne daugiau kaip 15 proc. kariškių, galinčių su ginklu ar kitaip pasipriešinti Rusijos pajėgoms. Karinė technika Ukrainos kariuomenėje buvo labai blogos būklės. Šiandien situacija gerėja, Ukrainos kariuomenė sparčiai apmokoma, prisijungia didelės grupės savanorių“, – pasakojo E. Zeinalovas. Jo teigimu, šiomis dienomis kariniai veiksmai dėl teroristų ir diversantų veiksmų tęsiasi, nepaisant Ukrainos Prezidento Petro Porošenko pasiūlyto taikos plano. Skaičiuojama, kad kiekviena karo Ukrainoje diena kainuoja apie 7 milijonus dolerių. Nuotraukoje iš dešinės į kairę: P.Auštrevičius, M. Katerynčiukas, E.Zeinalovas, L.Kaščiūnas. (Seimo Liberalų sąjūdžio frakcijos nuotr.) „Ukraina laukia baigiamosios Asociacijos sutarties su ES pasirašymo. Ateityje tikimės ir bevizio režimo su ES. Taip pat laukiame naujų parlamento rinkimų, kurie Ukrainoje turėtų įvykti iki 2014 metų pabaigos. Tačiau visuomenė iki šiol laikoma įtampoje – be karinių veiksmų dar vyksta ir informacinis karas“, – sakė Ukrainos Europos partijos vadovas M. Katerynčiukas. Jo teigimu, aklavietėje atsidūrusios Ukrainos ir Rusijos derybos dėl dujų gali pajudėti iš vietos tik tuo atveju, jeigu Europos Sąjunga turės ir pateiks savo vieningą poziciją. Daugiau informacijos: Seimo Pirmininko pavaduotojas, Liberalų sąjūdžio frakcijos narys Petras Auštrevičius, tel. 8 698 42671; el. p. petras.austrevicius@lrs.lt
R.Baškienės pranešimas: Dvasingumo vaidmuo besikeičiančioje visuomenėje
Lietuvos Respublikos Seime balandžio 1 d. vykusioje Šeimos ir vaiko reikalų komisijos pirmininkės Rimos Baškienės spaudos konferencijoje dalyvavo Vilniaus pedagoginio universiteto rektorius akademikas . habil. dr. Algirdas Gaižutis, Šiaulių universiteto prof. dr. Jonas Kievišas, Vilniaus kolegijos doc. dr. Rimantė Kondratienė. Seimo narė, Šeimos ir vaiko reikalų komisijos pirmininkė Rima Baškienė atkreipė dėmesį į neigiamų visuomenės reiškinių gausą: žalingus įpročius, tarpusavio susipriešinimą, šeimos instituto krizę, į neigiamą viešosios informacijos poveikį ir akcentavo, kad tik stipri, dvasinga asmenybė yra pajėgi įveikti problemas, kad dvasingumas – grindžiamas aukščiausiomis vertybėmis turi didžiulę reikšmę kiekvienos asmenybės ir visuomenės vystymuisi. Lietuvos Respublikos Seimo spaudos konferencija pradėjo tarptautinės mokslinės konferencijos “Dvasingumo sklaida – meninio ugdymo realybėje” renginių ciklą, kurie vyks 2008 metų balandžio 2-4 dienomis Vilniuje, Kuršėnuose ir Šiauliuose. Konferencijų tikslas - skatinti visuomenę atsigręžti į žmogų, žmogiškumo esmę, dvasines vertybes ir tautos kultūrą. Tai trečioji mokslinė konferencija, kurią rengia Šiaulių universitetas, Vilniaus Pedagoginis universitetas, Lvovo nacionalinis Ivano Franko universitetas. Šiais metais į dvasingumo sklaidą įsijungė ir Seimo Šeimos ir vaiko reikalų komisija, atkreipdama dėmesį, kad šeimos aplinka sudaro didžiausią prielaidą skleistis dvasingumui. Pedagoginio universiteto rektorius akademikas Algirdas Gaižutis kalbėdamas spaudos konferencijoje sakė, jog ypač svarbu įdiegti dvasinių vertybių sistemą būsimiesiems pedagogams, švietėjams, kurie auklės ir mokys būsimąsias kartas. Jis pabrėžė, kad modernėjančiame pasaulyje svarbios visos vertybės: tiesa, gėris, grožis, šventumas. „Žinoma, vien konferencijomis nepagerinsime visuomenės dvasingumo, tačiau kaip, sakė Volteras, kiekvienas turi darbuotis savo sode. Vadinasi, mes visi turime stiprinti tuos pagrindus, kuriuos išmanome ir dėl kurių pergyvename ir verkiame. Gerai, kad šį tarptautinį mokslinį forumą mes pradedame Seime, nes čia kyla nemaža dvasingumo sklaidos iniciatyvų”, teigė akademikas A.Gaižutis. Profesorius Jonas Kievišas kalbėdamas spaudos konferencijoje sakė, kad labai svarbu gilinti ir skleisti dvasingumo sampratą visuomenėje, taip pat apibendrinti ir koreguoti dvasingumo sklaidos praktiką. Pasak J. Kievišo, „sprendžiant numatytus uždavinius aktyviai dalyvauja šalies ir užsienio mokslininkai, bažnyčios atstovai, meno srities specialistai, mokytojai, dėstytojai, politikai, kultūros darbuotojai, knygų leidėjai, žiniasklaida. Taip pat svarbu ir konferencijos idėjų sklaida geografiniu požiūriu – be jau minėtų universitetų skatinamos įsijungti ir kitos įstaigos. Konkretus pavyzdys yra šios konferencijos viena diena Kuršėnuose. Tai tikrai sujudino šio krašto kultūros, švietimo darbuotojus. Svarbu, kad konferencijos tema patraukė ir kitų šalių mokslininkų dėmesį – išgirsime pranešimus iš Lenkijos, Ukrainos, Latvijos, Estijos, Slovakijos, Austrijos". Docentė Rimantė Kondratienė kalbėdama spaudos konferencijoje akcentavo, kad dvasinio gyvenimo didžiąją dalį užima menas, kuriame jis yra vienas iš stipriausių faktorių. Kiekvienas kultūrinis periodas kuria savo meną, kuris negali būti pakartotas, teigė docentė. Ji retoriškai klausė, „ką gi mes paliksime po savęs? Ar mes akcentuojame kūrybiškumą ar tik vartotojiškumą?" Šie klausimai bus plačiau aptariami konferencijoje.
Seimo Pirmininkė: „Kartu kurkime stiprią ir vieningą savivaldą“
2024 m. spalio 10 d. pranešimas žiniasklaidai Seimo Pirmininkė Viktorija Čmilytė-Nielsen sveikina merus, savivaldybių tarybų narius, administracijų, seniūnijų tarnautojus ir darbuotojus bei visus Lietuvos gyventojus Vietos savivaldos dienos proga. „Tai puiki proga pažvelgti į tai, kaip kiekvienas prisideda prie vietos bendruomenių gerovės, juk savivalda – ne tik politinė ar administracinė sistema, bet pirmiausia žmonės. Savivalda tampa galinga jėga, jei piliečiai noriai dalyvauja priimant sprendimus, yra veiklūs ir savarankiški. Tai kuria stiprias, klestinčias ir gyvybingas bendruomenes. O jos, savo ruožtu, augina regionus ir Lietuvą. Kartu šios dienos esmė – pagerbti ir pasveikinti visus. Ir ypač tuos, kurie kasdien, kartais gal nepastebimai, bet ištikimai dirba dėl savo savivaldybių, mato ir rūpinasi vietos žmonių poreikiais. Ačiū Jums už tai! Sveikindama Vietos savivaldos dienos proga linkiu mums pasitikėjimo vieni kitais ir atkaklumo. Šis darbas niekada nesibaigia. Tačiau kartu galime pasiekti puikių rezultatų ir sukurti dar stipresnę ir vieningesnę savivaldą“, – sako Seimo Pirmininkė V. Čmilytė-Nielsen. Daugiau informacijos:Seimo Pirmininkės Viktorijos Čmilytės-Nielsen atstovė spaudai Ilona PetrovėTel. (0 5) 239 6030, Mob. tel. 0 698 42071El. p. ilona.petrove@lrs.ltwww.lrs.lt
Agnės Zuokienės pranešimas: parlamentarė siūlo dalį Lietuvos įsigytos vakcinos nuo pandeminio gripo paaukoti Afganistanui
2010 m. rugpjūčio 17 d. pranešimas VIR Kaip 2010 m. rugpjūčio 10 dieną informavo Pasaulio sveikatos organizacija (PSO), pagrindinis gripo pandemijos etapas baigėsi ir pasaulis įžengė į po-pandeminį etapą. Tai reiškia, jog prasideda stebėjimo periodas bei džiaugiamasi, kad šį kartą pavyko išvengti blogiausio scenarijaus – virusas nemutavo, todėl yra prognozuojamas ir valdomas. Kaip teigia specialistai, virusas dar bus aktyvus kelerius metus, todėl Pasaulio sveikatos organizacija ir toliau registruos naujus susirgimus, todėl perspėja, jog kaip ir sezoninio gripo, labiausiai susirgimų turėtų saugotis pagyvenę asmenys, medikai, kūdikių besilaukiančios moterys bei vaikai. Šias grupes, kaip ir anksčiau, rekomenduojama skiepyti. Visgi, itin daug šalių susidūrė su didžiuliu iššūkiu – kur dėti dideles įsigytos ir nepanaudotos vakcinos nuo pandeminio gripo atsargas? Štai prieš keletą savaičių iš Pasaulio sveikatos organizacijos sandėlių į Bangladešą iškeliavo 12 mln. vakcinos vienetų, tačiau sandėliai netuštėja – iš skirtingų pasaulio šalių kasdien atkeliauja siuntos besibaigiančio galiojimo vakcinos, ir šiuo metu vėl susikaupė 15 mln. vakcinos vienetų, kuriuos tikimasi išsiųsti į besivystančias šalis. Pernai Afganistano vyriausybė svarstė galimybę skirti 60 mln. JAV dolerių pandemijos problemai spręsti, dėl pandemijos 3 savaitėms buvo uždarytos mokyklos. Pasaulio sveikatos organizacijos Afganistanas prašė skirti paramą vakcina, kuria galėtų paskiepyti bent medicinos darbuotojus bei didžiausios rizikos visuomenės grupes. Nors tikėtasi sulaukti 3 mln. vakcinos dozių paramos, pernai Afganistaną pasiekė vos 50 tūkst. dozių, o šių metų pradžioje 100 tūkst. vakcinos dozių skyrė Turkija ir dar 500 tūkst. – PSO. „Ir šiandien manau, kad Lietuva neprotingai pirko vakciną. Kai buvo nuspręsta jos įsigyti, pandemija jau rimo, tačiau mes nesiderėjome ir nupirkome iš Nyderlandų vakciną už visą kainą, nors akivaizdu, jog buvo prasidėjęs „išpardavimo“ metas. Juo labiau, nors vakcina galioja 2 metus, mes įsigijome seniausią partiją – tą, kurios galiojimas baigsis jau po kelių mėnesių“, – sako Seimo narė Agnė Zuokienė. Parlamentarė laiškais kreipėsi į Europos Sąjungos specialųjį įgaliotinį Afganistane Vygaudą Ušacką bei į Sveikatos apsaugos ministrą Raimondą Šukį drauge apsvarstyti galimybę, jog Lietuva, kaip atsakinga tarptautinė bendruomenė, remianti Afganistano Goro provincijos stabilizavimą bei vystymą, pusę nepanaudotos vakcinos (apie 15 tūkst. dozių) nuo pandeminio gripo paaukotų Afganistanui. „Jei Afganistane jaučiamas vakcinos poreikis, manau, jog Lietuva turi sureaguoti kaip galima greičiau – kol vakcina dar galiojanti, ją išskraidinti ir taip padėti šios istorijos tašką, o ateityje nebedaryti panašių užpirkimo klaidų. Jei Afganistanui mūsų vakcinos nereikia, lapkričio mėnesį teks ją skausmingai nurašyti, paaiškinant visuomenei kodėl ji buvo įsigyta už tokią kainą, kodėl toks kiekis ir kodėl nebuvo panaudota. Kažkas gali sakyti, jog valstybei milijonas litų nėra dideli pinigai, tačiau aš, kaip Seimo narė, kasdien gaunu patekusių į finansines bėdas žmonių laiškus, kuriems kiekvienas litas yra labai brangus,“ – sako A. Zuokienė. Lietuva 2010 m. sausį už 1 mln. litų iš Nyderlandų Vyriausybės įsigijo 27 tūkst. dozių vakcinos „Pandemrix“, kurios iki šiol sunaudojo tik apie 5 tūkstančius dozių. Vakcinos galioja iki 2010-ųjų spalio. Daugiau informacijos – internetinio priimamojo http://www.netylek.lt/ temoje „Perpirkta 27 tūkst. dozių vakcinos: pavėluotai ir per brangiai“ Aurelija DermantėSeimo narės Agnės Zuokienės padėjėjaTel. 8 5 239 6700
Seimo nario P. Auštrevičiaus pranešimas: skelbiama atranka į Jaunųjų derybininkų forumą
2008 m. kovo 14 d. pranešimas VIR Seimo narys Petras Auštrevičius, Europos Komisijos atstovybė Lietuvoje, Seimo Europos informacijos biuras bei Turkijos ambasada Lietuvoje gegužės 9-osios – Europos gimtadienio proga – skelbia atranką į Jaunųjų derybininkų forumą, vyksiantį 2008 m. gegužės 31 d. Jaunųjų derybininkų forumas – finalinis šio projekto akcentas, kurio metu net 60 Vilniaus bendrojo lavinimo mokyklų vyresniųjų klasių moksleivių turės galimybę praktiškai panaudoti projekto eigoje įgytas žinias apie ES plėtros politikos aktualijas bei pademonstruoti derybinius įgūdžius imituojant 27 ES valstybių narių diskusiją dėl Turkijos narystės ES privalumų ir trūkumų. Savo išvadas mokiniai pristatys lietuvių ir anglų kalbomis. Net keturių geriausiai pasirodžiusių moksleivių laukia specialus prizas – kelionė į Briuselį. Finaliniams debatams dalyviai bus rengiami dviem etapais: balandžio 19 d. bei gegužės 10 d. vyksiančių seminarų metu moksleiviai bus mokomi derybų, debatų, oratorystės meno. Trumpose pamokėlėse sužinos apie ES, Lietuvos narystės ES privalumus bei Turkijos pasirengimą narystei šioje regioninėje organizacijoje. Paskaitas moksleiviams skaitys patyrę derybininkai, žinomi Lietuvos lektoriai, dėstytojai bei ES politikos žinovai. Neatsitiktinai parinktą intriguojančią ir daug diskusijų keliančią temą, Turkijos poziciją bei situaciją šalyje pristatys Turkijos ambasados darbuotojai. Projekte kviečiami dalyvauti Vilniaus miesto 10-11 klasių moksleiviai. Norintys dalyvauti turi užpildyti anketą ir atsakyti į tris joje nurodytus klausimus. Vertinant anketos autorių atsakymus ir bus atrinkti 60 projekto dalyvių, kurie galės ne tik rungtis dėl pagrindinio prizo, bet ir įgys naudingų žinių, leisiančių aiškiau suvokti ES ateities perspektyvas, galbūt ne vieną paskatins rinktis diplomato profesiją. Registracija vyks ir užpildytos dalyvio anketos bus priimamos iki 2008 m. balandžio 7 d., el.paštu Donata.Poceviciute@lrs.lt. Atrinkti dalyviai bus paskelbti iki balandžio 11 d. Daugiau informacijos apie projektą bei dalyvių atrankos taisykles www.petras.lt „Pažadame – padėsime! Bet pagrindinį prizą teks išsiderėti patiems moksleiviams“, – teigia organizatoriai. Jaunųjų diplomatų forumas – projektas, skirtas ugdyti naują – drąsiai, aktyviai ir profesionaliai mūsų šalies interesus ES bei už jos ribų atstovaujančią – derybininkų kartą. Organizatoriai tikisi paskatinti jaunimą jau nuo mokyklos suolo pradėti aktyviai diskutuoti Europos Sąjungos tematika, suvokti šiandieninę ES įtaką ne tik Lietuvos, bet ir kiekvieno iš jų gyvenime. Daugiau informacijos: Petras Auštrevičius, tel. 8 698 42671
Seimo nariai dalyvaus konferencijoje Briuselyje
2017 m. sausio 30 d. pranešimas žiniasklaidai Seimo nariai dalyvauja Europos Sąjungos (ES) ekonomikos ir finansų valdysenos konferencijoje ir tarpparlamentiniame posėdyje Europos semestro klausimais. Parlamento valdyba į Briuselyje (Belgijos Karalystė) vykstančius renginius sausio 30 – vasario 1 dienomis komandiravo Seimo Biudžeto ir finansų komiteto pirmininką Stasį Jakeliūną, Seimo Ekonomikos komiteto pirmininką Virginijų Sinkevičių ir Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto pirmininką Algirdą Sysą. Tarpparlamentiniame posėdyje Europos semestro klausimais numatoma apsikeisti informacija apie geriausią semestro ciklų įgyvendinimo praktiką ir sustiprinti bendradarbiavimą, siekiant stebėti nacionalinio ir Europos Sąjungos lygmens vykdomųjų institucijų veiksmus, susijusius su Europos semestro ciklu. Konferencijoje, kurią kartu rengia Maltos Atstovų Rūmai ir Europos Parlamentas numatoma diskutuoti bei keistis informacija ir geriausia praktika, susijusia su Sutarties nuostatų įgyvendinimu, siekiant sustiprinti nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento bendradarbiavimą bei prisidėti prie demokratinės atskaitomybės užtikrinimo ekonomikos valdymo ir biudžeto politikos ES srityje, atsižvelgiant į nacionalinį aspektą ir nedarant poveikio ES valstybių parlamentų kompetencijai. Parengė Informacijos ir komunikacijos departamento Spaudos biuro vyriausioji specialistė Saulė Eglė Trembo Tel. (8 5) 239 6203, el. p. egle.trembo@lrs.lt
Seimo Pirmininkas susitiko su Kinijos Prezidentu
Birželio 17 d Birželio 17 d. pranešimas VIR Šiandien Seime susitikę Seimo Pirmininkas Artūras Paulauskas ir Kinijos Prezidentas Jiang Zeminis aptarė dvišalius Lietuvos ir Kinijos santykius, parlamentinį šalių bendradarbiavimą. Susitikime taip pat dalyvavo Seimo Pirmininko pirmasis pavaduotojas Česlovas Juršėnas, Seimo Užsienio reikalų komiteto pirmininkas Gediminas Kirkilas. Kinijos Prezidentas palankiai įvertino Lietuvos ir Kinijos santykius. Jang Zeminis pabrėžė, kad nors Lietuvą ir Kiniją ir skiria dideli geografiniai atstumai bei skirtingos socialinės bei kultūrinės tradicijos, Lietuva ir Kinija sėkmingai plėtoja politinį, ekonominį, socialinį, kultūrinį ir teisinį bendradarbiavimą. Susitikime Seimo Pirmininkas Artūras Paulauskas pastebėjo intensyvėjančius šalių politinius ir ekonominius ryšius, parlamentinį bendradarbiavimą, priminė apie aktyvią Lietuvos Seime veikiančios tarpparlamentinių ryšių su Kinija grupės veiklą. Kinijos prezidentas pabrėžė, kad atgavusi nepriklausomybę, Lietuva pasiekė labai daug įspūdingų laimėjimų. “Jūs sėkmingai grįžtate į Europą ir palaikote gerus santykius su kaimynais”, pastebėjo Jang Zeminis, įvertindamas Lietuvos nueitą kelią atkūrus nepriklausomybę. Jang Zeminis Artūrui Paulauskui taip pat perdavė Kinijos Liaudies atstovų susirinkimo Nuolatinio komiteto pirmininko Li Peno kvietimą apsilankyti Kinijoje. Seimo Pirmininkas susitikime Kinijos Prezidentŕ plačiau supaţindino su Lietuvos parlamento darbu, Seimo darbo specifika. Susitikimo pabaigoje Kinijos Prezidentas pasirašė Seimo svečių knygoje. Seimo Pirmininko atstovas spaudai Arvydas Žilinskas
2001 m. sausio 15 d. posėdžio darbotvarkės projektas
Seimo narė Guoda Burokienė dalyvaus susitikimuose (2017-03-20)
Seimo Europos informacijos biure – Baltijos jūros valstybių ES informacijos specialistų susitikimas
2009 m. rugsėjo 21 d. pranešimas VIR Rugsėjo 23–24 d. Lietuvoje vyks Seimo Europos informacijos biuro ir Vyriausybės Ministro Pirmininko tarnybos Visuomenės informavimo departamento organizuojamas 5-asis Baltijos jūros valstybių ES komunikacijos specialistų susitikimas. Susitikime dalyvaus Suomijos, Švedijos, Danijos, Lenkijos, Latvijos ir Estijos parlamentų ir vyriausybių atstovai. Susirinkę į Vilnių ES komunikacijos specialistai dalinsis savo patirtimi ir aptars šiandienines ES aktualijas ir jų komunikavimo galimybes – naująją Baltijos jūros strategiją, totalitarinių režimų pasmerkimą bei Europos Parlamento rinkimų rezultatus. Pranešimus šiais klausimais susitikimo metu skaitys Švedijos ambasadorė Lietuvoje Ulrika Eva Maria Cronenberg-Mossberg, Seimo Užsienio reikalų komiteto narys Emanuelis Zingeris, Visuomenės nuomonės ir rinkos tyrimų centro „Vilmorus“ direktorius Vladas Gaidys, Užsienio reikalų ministerijos ES departamento l.e. direktoriaus pareigas Sigitas Mitkus, M. Romerio universiteto Politinių mokslų katedros vedėjas Antanas Kulakauskas, Vilniaus universiteto Tarptautinių santykių ir politikos mokslų instituto dėstytojas Mindaugas Jurkynas, Europos Komisijos atstovybės Lietuvoje vadovas Kęstutis Sadauskas, Europos Parlamento informacijos biuro Lietuvoje vadovė Daiva Jakaitė ir Europos Sąjungos Tarybos generalinio sekretoriato, Informacinės politikos generalinio direktorato administratorius Vincenzo Le Voci. Seminaro dalyviai vizito Lietuvoje metu taip pat lankysis Ignalinos atominėje elektrinėje bei Molėtų observatorijoje, kurios rekonstrukcija iš dalies finansuota Europos Sąjungos lėšomis. 5-asis Baltijos jūros valstybių ES komunikacijos specialistų susitikimas yra tradicinis kasmet vis kitoje Baltijos jūros valstybėje vykstantis renginys. Šiais metais renginį Lietuvoje organizuoti nuspręsta atsižvelgiant į tai, kad 2009 m. Vilnius yra Europos kultūros sostinė ir 2009 m. Lietuva mini 1000-ąsias savo vardo paminėjimo metines. Seimo Europos informacijos biuras
2018 m. gruodžio 5 d. Peticijų komisijos posėdžio darbotvarkė
Eil. Nr. Data, laikas, vieta Svarstomas klausimas Komisijos išvados rengėjas, atsakingas tarnautojas 1. 2018-12-05 12.30–13.00 I r. Prezidento s. Mariaus Kučinsko peticijos „Dėl triukšmo lygio dienos metu išmatavimo“ nagrinėjimas iš esmės P. Čimbaras J. Šniaukštienė 2. 2018-12-05 13.00–13.10 I r. Prezidento s. Dėl Sauliaus Pečeliūno kreipimosi „Dėl Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo nutarimo vykdymo“ P. Čimbaras J. Šniaukštienė 3. 2018-12-05 13.10–13.20 I r. Prezidento s. Dėl Sauliaus Džiauto ir kitų pareiškėjų peticijos „Dėl nepakankamo finansavimo visuomenės saugumui užtikrinti“ P. Čimbaras J. Šniaukštienė 4. 2018-12-05 13.10–13.20 I r. Prezidento s. Dėl Valerijaus Kazakevičiaus prašymo „Dėl išsamios informacijos apie 2018 m. lapkričio 21 d. Lietuvos Respublikos Seimo Peticijų komisijos posėdį dėl Lietuvos Respublikos Seime pareiškėjo Valerijaus Kazakevičiaus 2018 m. lapkričio 5 d. peticijos, užregistruotos Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarijoje Nr. g. 2018-10345, ir 2018 m. lapkričio 6 d. užregistruotos Lietuvos Respublikos Seimo peticijų registravimo žurnale Nr. 250-g-41, 2018 m. lapkričio 12 d. Lietuvos Respublikos Seimo Peticijų komisijai pateikto prašymo reg. Nr. g. 2018-10589, 2018 m. lapkričio 15 d. Lietuvos Respublikos Seimo Peticijų komisijai pateikto skundo, reg. Nr. g. 2018-10767 ir apie priimtą Lietuvos Respublikos Seimo Peticijų komisijos sprendimą (...), dėl posėdžio protokolo, balsavimo ir priimtų sprendimų, pareikštų pretenzijų ir kitų dokumentų kopijų“ P. Čimbaras J. Šniaukštienė 5. 2018-12-05 13.40–14.00 I r. Prezidento s. Dėl Arvydo Juozaičio ir Gintaro Songailos kreipimosi „Dėl Lietuvos Respublikos vaiko teisių apsaugos pagrindų įstatymo pakeitimo“ P. Čimbaras J. Šniaukštienė 6 2018-12-05 14.00–14.20 I r. Prezidento s. Kiti klausimai P. Čimbaras J. Šniaukštienė Komisijos pirmininkas Petras Čimbaras
Seimo Lietuvos socialdemokratų partijos frakcijos nariai Algis Rimas ir Bronius Pauža susitiks su rinkėjais
2009 m. balandžio 3 d. pranešimas VIR Balandžio 6 d., pirmadienį, Seimo Lietuvos socialdemokratų partijos frakcijos nariai Algis Rimas ir Bronius Pauža susitiks su rinkėjais: Seimo narys Algis Rimas 9.00–11.00 val. priims gyventojus Marijampolės savivaldybės patalpose, 217 kab., adresu Basanavičiaus 1a, Marijampolė. Seimo narys Bronius Pauža 9.00–11.00 val. priims gyventojus, adresu Kauno g. 25, Jurbarkas. 13.00–15.00 val. lankysis Smalininkų L. Meškaitytės pagrindinėje mokykloje (Jurbarko raj.). Seimo LSDP frakcijos informacija Tel. 239 6327, 8 652 92009
Nepasiekiamos žiniasklaidos vertybės – objektyvumas ir skaidrumas (aktuali iškarpa iš žurnalistų etikos inspektoriaus 2008 metų veiklos ataskaitos ir 2007–2008 metų analitinės apžvalgos)
A.Sakalo krepšinio taurės varžybose Seimo nariai antrieji
Kovo 11-ąją Lietuvos Respublikos Seimo narių krepšininkų komanda dalyvavo Nepriklausomybės akto signataro Aloyzo Sakalo krepšinio veteranų taurės varžybose. Tradicinėmis tapusiose varžybose parlamentarų komanda išplėšė pergalę pusfinalyje, žaisdama su „Garliavos statyba“ (45:37). Seimo nariai pateko į finalą, kuriame kovojo su Trakų „Trasaliu“. Parlamentarai finale pelnė 39 taškus ir užėmė garbingą antrąją vietą. Už LR Seimo komandos garbę kovojo socialdemokratų partijos frakcijos seniūnas Algirdas Butkevičius bei parlamentaras Mindaugas Bastys. Rezultatyviausiu žaidėju pripažintas varžybų metu 32 taškus pelnęs Aleksandr Sacharuk. Pergalės varžybose siekė parlamentarų komandos nariai Mantas Varaška, Žilvinas Šilgalis, Vydas Gedvilas ir Jonas Liesys. Atstovė spaudai Evelina Butkutė Tel. 2396327, 865048830
Lietuvos Respublikos Seimo kanceliarija skelbia atranką į pakaitinio valstybės tarnautojo (Europos reikalų komiteto biuro padėjėjo) pareigas
Seime vyksta diskusija „Ar ES struktūrinių fondų paskirstymas 2004 metams atitinka valstybės prioritetus?“
LIETUVOS RESPUBLIKOS SEIMO Primename, kad šiuo metu Seimo I r. Konstitucijos salėje vyksta Švietimo mokslo ir kultūros komiteto organizuota diskusija „Ar ES struktūrinių fondų paskirstymas 2004 metams atitinka valstybės prioritetus?“ Diskusijoje pakviesti dalyvauti Seimo nariai, Finansų ministerijos, Švietimo ir mokslo ministerijos vadovai, Lietuvos mokslo tarybos, Lietuvos mokslų akademijos, Rektorių konferencijos, kitų mokslo ir studijų institucijų atstovai, Grupės už nacionalinio susitarimo įgyvendinimą koordinatoriai.
Savarankiškai dirbantys asmenys socialinio draudimo įmokas turės mokėti kartą per mėnesį
2009 m. gruodžio 22 d. pranešimas VIR (iš plenarinio posėdžio) VAKARINIS POSĖDIS PRIIMTI ĮSTATYMAI Seimas ypatingos skubos tvarka priėmė: - Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 2, 4, 8, 9, 10, 16 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymą (projektas Nr. XIP-1526 (2). Balsavo: už – 72, prieš – 3, susilaikė 21. - Valstybinio socialinio draudimo įstatymo 2, 4, 7, 8, 9 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo 2, 3 ir 5 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymą (projektas Nr. XIP-1527 (2). Balsavo: už – 67, prieš – 2, susilaikė 22. Siekiant, kad duomenys apie asmens draudžiamąsias pajamas Valstybinio socialinio draudimo fondo (Sodros) administravimo įstaigoms būtų teikiami kiekvieną mėnesį iki einamojo mėnesio paskutinės dienos, priimtuose įstatymuose nustatoma, kad individualių įmonių savininkų, ūkinių bendrijų tikrųjų narių, ūkininkų ir jų partnerių socialinio draudimo įmokos turi būti mokamos kartą per mėnesį ne vėliau kaip iki einamojo mėnesio paskutinės dienos. Kiti individualia veikla užsiimantys asmenys (išskyrus dirbančius pagal verslo liudijimus) šias įmokas galės mokėti kas mėnesį, nes jiems nėra nustatyta prievolė mokėti socialinio draudimo įmokas avansu. Jų prievolė mokėti socialinio draudimo įmokas bei jų dydis nustatomi pasibaigus mokestiniams metams, deklaruojant praėjusių metų pajamas iš individualios veiklos. Aiškinamajame rašte teigiama, kad informacijos apie asmens draudžiamąsias pajamas teikimas ir socialinio draudimo įmokų mokėjimas kas mėnesį žymiai sumažintų gyventojų ir draudėjų administracinę naštą bei paspartintų viešojo sektoriaus paslaugų perkėlimą į elektroninę erdvę ir „vieno langelio“ principo įgyvendinimą. Šios įstatymų pataisos įsigalios 2010 m. sausio 1 d. ir bus taikomas apskaičiuojant ir mokant valstybinio socialinio draudimo įmokas už 2010 ir vėlesnius metus. Iki šių metų pabaigos galiojančiame įstatyme yra nustatyta, kad draudėjai, turintys samdomų darbuotojų, turi teikti informaciją apie šiems asmenims priskaičiuotas draudžiamąsias pajamas bei socialinio draudimo įmokas vieną kartą per ketvirtį – iki kito ketvirčio pirmojo mėnesio 15 dienos. Tokia pat tvarka socialinio draudimo įmokas moka ir savarankiškai dirbantys asmenys (individualių įmonių savininkai, ūkinių bendrijų nariai bei kiti individualia veikla užsiimantys asmenys, ūkininkai ir jų partneriai). Tuo tarpu sveikatos draudimo įmokas savarankiškai dirbantys asmenys privalo mokėti kas mėnesį. Seimas taip pat priėmė: - Ligos ir motinystės socialinio draudimo įstatymo 6 straipsnio pakeitimo įstatymą (projektas Nr. XIP-1529 (2). Balsavo: už – 81, prieš – 3, susilaikė 17. - Nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo įstatymo 3, 13 ir 19 straipsnių pakeitimo įstatymą (projektas Nr. XIP-1530 (2). Balsavo: už – 94, prieš 1, susilaikė 8. Priimtos Energetikos įstatymo pataisos Seimas priėmė Elektros energetikos įstatymo 2, 5, 6, 10, 14, 22, 23, 24, 25, 28, 32, 36, 38, 39, 41, 43, 44, 45 straipsnių pakeitimo ir Įstatymo papildymo 421 straipsniu įstatymą (projektas Nr. XIP-1475 (3) ES). Nepriimtas 16 straipsnis. Balsavo: už – 65, prieš – 36, susilaikė 16. Šios pataisos parengtos siekiant patikslinti Elektros energetikos įstatymo nuostatas, kad jos atitiktų 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/123/EB „Dėl paslaugų vidaus rinkoje“ reikalavimus. Kaip teigiama aiškinamajame rašte, šiomis pataisomis siekiama sudaryti Lietuvos vartotojams realias galimybes užsitikrinti elektros energijos tiekimą laisvai pasirenkant elektros energijos tiekėją, pasinaudojant laisvos elektros energijos rinkos mechanizmais, ir sudaryti tiekėjams galimybę be apribojimų laisvai prekiauti elektros energija iš bet kurių Europos Sąjungos valstybių. Įstatyme patikslintos sąvokos ir veiklos licencijavimo ir leidimų išdavimo principai elektros energetikos sektoriuje. Rimas Rudaitis, Ryšių su visuomene skyrius (tel. 239 6132)
Dėl VYTENIO POVILO ANDRIUKAIČIO įregistravimo kandidatu į Respublikos Prezidentus
Seimo narys V. Fiodorovas: „Interneto karta nori balsuoti“
2015 m. lapkričio 23 d. pranešimas VIR Apie elektroninį balsavimą esu kalbėjęs ne kartą ir žadu tai daryti ateityje, nes esu tikras, kad technologijos pagaliau turi paliesti ir gerokai pasenusią rinkimų sistemą. Džiaugiuosi, kad panašiai galvoju ne aš vienas – štai prieš keletą dienų Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją, kuria siūloma inicijuoti europinių rinkimų reformą ir leisti valstybių narių piliečiams balsuoti internetu. Balsavimas visiems patogioje vietoje Iš tiesų privalome siekti, kad kiekvienas žmogus turėtų vienodas galimybes atlikti savo pilietinę pareigą, tuo metu vis atidėliodami elektroninio balsavimo galimybę, tą pareigą mes smarkiai apsunkiname. Ir aš kalbu ne vien apie jaunimą, kuris, mano įsitikinimu, turėtų ir galėtų aktyviai dalyvauti šalies politiniame gyvenime ir nuo 16 metų, tačiau kalbame ir apie visus Lietuvos žmones, kurių dauguma, esu tikras, nori patogiai ir greitai atiduoti savo balsą už vieną ar kitą partiją ar jos atstovą. Įsivaizduokite visai nesunkiai įgyvendinamą scenarijų, tiesa, iš pradžių bent jau per išankstinius rinkimus – jums nebereikia skubėti į savo rinkimų apygardą, stovėti nemažose eilėse su savo asmens dokumentu rankose, vėliau tušinuku pildyti balsavimo biuletenį ir tikėtis, kad jis bus sąžiningai suskaičiuotas. Vietoje to, jūs su savo šeima, smagiai praleidę dieną mieste, aplankę savo pamėgtas vietas, pakeliui namo stabtelite prie kur nors centre, patogioje ir visiems prieinamoje vietoje įrengto elektroninio balsavimo terminalo ir vos keletu spustelėjimu atliekate paprastai gerokai ilgiau trunkančią balsavimo procedūrą. Ir dar esate tikras, kad jūsų balsas tikrai bus suskaičiuotas. Taip pat turite galimybę persigalvoti ir savo balsą bet kurią akimirką rinkimų dieną pakeisti. Galimybės lengvai ir greitai atiduoti balsą už savo kandidatą nusipelnė ir tūkstančiai emigravusių mūsų tautiečių ir žmonių, kurie balsavimo metu negali atvykti prie balsadėžių, nes yra išplaukę į jūrą. Elektroninius balsavimo terminalus būtų galima įrengti ne tik Anglijoje ar Airijoje, bet ir tolimųjų reisų laivuose. Užtikrinti saugumą ir patikimumą – visi instrumentai Dažnai išgirstu būgštavimų, esą balsuojant prie elektroninių terminalų ar tuo labiau internetu, neįmanoma užtikrinti visiško saugumo, balsavimo slaptumo bei rezultatų patikimumo, tačiau šiandien Lietuvoje turime visas reikalingas priemones, kurios padėtų užtikrinti elektroninių rinkimų patikimumą: gerai išplėtotą interneto infrastruktūrą, elektroninį rinkėjų sąrašą, patikimus asmens tapatybės nustatymo mechanizmus, kompiuterizuotas rinkimų apylinkes. Be to, jau ir šių metų biudžete esame numatę papildomą finansavimą kibernetiniam saugumui. Investuojant didelius pinigus į mūsų elektroninių paslaugų saugumą, mano nuomone, būtina jomis ir naudotis. Jau dabar Lietuvoje veikia nemažai paslaugų, kurios yra saugomos lygiai taip, kaip būtų saugomas elektroninis balsavimas. Neseniai turėjau progą susitikti su ilgametę patirtį elektroninių rinkimų srityje turinčiomis kompanijomis, kurios įrengė tūkstančius elektroninių rinkimų terminalų, padėjo jais pasinaudoti milijonams žmonių visame pasaulyje ir jie vieningai teigia, kad įdiegus elektroninio balsavimo sistemas, pasitikėjimas rinkimais tik auga. Kaip ir žmonių, dalyvaujančių rinkimuose, skaičius. Pradėkime nuo elektroninio balsavimo Pats save tikriausiai irgi turėčiau priskirti prie internetinės kartos – juk užaugau su kompiuteriu, o dabar sunkiai įsivaizduoju dieną be išmaniojo telefono, tačiau esu tikras, kad pasaulis nestovi vietoje ne tik technologijų srityje. Jeigu norime būti inovatyvūs ir pažangūs – pradėkime nuo visapusiško žmonių teisių užtikrinimo. Ir užtikrinkime visiems lygias, patogias ir patikimas galimybes dalyvauti rinkimuose elektroninio balsavimo pagalba. Taip, kalbant apie internetinį balsavimą, turime atlikti dar nemažai darbo ir greičiausiai nerealu, kad sekančiuose Seimo rinkimuose balsuosime internetu. Tačiau elektroninis balsavimas visiems patogiose ir prieinamose vietose terminalų pagalba bent jau išankstiniuose rinkimuose padarytų gerą pradžią ir padėtų tvirtus pamatus tolimesniems, taip reikalingiems pokyčiams rinkimų sistemoje. Be pasiūlymų įrengti elektroninius balsavimo terminalus visiems patogiose vietose ir galimybės keisti savo balsą, įskaitant paskutinį, užregistravau ir Seimo statuto pataisą, kurioje siūlau Seimo nariams galimybę slapto balsavimo metu parlamente naudotis ne tik balsavimo biuleteniu, bet ir elektroninėmis ryšio priemonėmis. Priėmus mano siūlomas pataisas, Seimo nariai turėtų progą įsitikinti elektroninio balsavimo pranašumais ir, galbūt, tada pajudėtų elektroninių balsavimo terminalų, patogių visiems Lietuvos žmonėms, klausimo sprendimas. Seimo Darbo partijos frakcijos narys, Seimo Informacinės visuomenės plėtros komiteto pirmininko pavaduotojas Viktoras Fiodorovas
Seime bus paminėta Europos neįgaliųjų diena
2004 m. gruodžio 2 d. pranešimas VIR Seime bus paminėta Europos neįgaliųjų diena Gruodžio 3 d. Seimo III rūmų Konferencijų salėje bus paminėta Tarptautinė neįgaliųjų diena. Minėjimą-konferenciją organizuoja Lietuvos neįgaliųjų forumas, vienijantis visų negalių respublikines neįgaliųjų nevyriausybines organizacijas. P r o g r a m a 10.00 val. renginio dalyvius pasveikins Seimo Pirmininkas Artūras Paulauskas; įžanginį žodį tars l.e.p. socialinės apsaugos ir darbo ministrė Vilija Blinkevičiūtė; 10.20 val. – pranešimas „Neįgalieji ir pokyčiai Lietuvai tapus Europos Sąjungos nare“. Pranešėjas – Anatolijus Novikovas, Lietuvos neįgaliųjų forumo prezidentas; 10.35 val. – „Kuo gyvena Lietuvos neįgalieji?“ – Lietuvos neįgaliųjų problemų ir poreikių pristatymas: Aklųjų ir silpnaregių problematiką pristatys Alvydas Valenta; Kurčiųjų problematiką pristatys Vanda Vaitkutė; Fizinės negalios problematiką pristatys Regina Šleikytė; Protinės negalios problematiką pristatys Dana Migaliova; Psichinės negalios problematiką pristatys Danutė Kašubienė; Psichinės negalios problematiką pristatys Arūnas Germanavičius; 11.50 val. – Lygių galimybių kontrolieriaus tarnybos kontrolierės Aušrinės Burneikienės pranešimas; 12.30 val. – diskusijos. Išsamesnė informacija: Asociacija „Lietuvos neįgaliųjų forumas“, tel./faks. 261 2501
Gruodžio 11 d. Komisijos posėdyje, Komisijos pirmininke išrinkta Darbo partijos frakcijos narė Larisa Dmitrijeva, Komisijos pavaduotoja - Tėvynės sąjungos – Lietuvos krikščionių demokratų frakcijos narė Vincė Vaidevutė Margevičienė. Vadovaujantis Seimo statuto 46 straipsnio 4 dalimi, šias kandidatūras dar turės patvirtinti Seimas.
Dėl Seimo darbo organizavimo birželio 21–28 dienomis
2022 m. birželio 20 d. pranešimas žiniasklaidai (daugiau naujienų) Seimo kanceliarija, atsižvelgdama į birželio 20–28 dienomis prie Seimo rūmų rengiamus protestuotojų susirinkimus, ėmėsi saugumo priemonių ir pateikė rekomendacijas, kad būtų užtikrinta netrikdoma Seimo veikla. Priimtas Seimo kanclerio įsakymas, pagal kurį birželio 21 d., antradienį, vienos dienos leidimai įeiti į Seimo rūmus nebus išduodami ir lankytojai, įskaitant asmenis pagal pateiktus lankytojų sąrašus, nebus įleidžiami. Ši nuostata netaikoma akredituotiems viešosios informacijos rengėjų ir (ar) skleidėjų atstovams ir jų patekimui į Seimo rūmus bei Seimo valdybos nustatyta tvarka organizuojamų renginių dalyviams. Taip pat Seimo kanceliarija rekomenduoja birželio 21–28 dienomis asmenims, turintiems ilgalaikius leidimus, į Seimo rūmus nevykti. Susitikimus su šiais asmenimis siūloma organizuoti kitą dieną arba pasinaudoti nuotolinių susitikimų organizavimo priemonėmis. Daugiau informacijos: mob. +370 698 42044
Seimo nario V. Rinkevičiaus pranešimas: kaimą turime vertinti ne tik Lietuvos ūkio, bet ir Europos bei globalizacijos kontekste
2006 m. lapkričio 28 d. pranešimas VIR Sveikindamas Mokslų akademijos visuotinio susirinkimo sesijos dalyvius, Seimo Kaimo reikalų komiteto pirmininkas Viktoras Rinkevičius dėkojo Mokslų akademijai, pasirinkusiai svarstyti kaimo tematiką, tuo parodant akademinės visuomenės pagarbą tautos istorijos ir tradicijų lopšiui. Parlamentaras pabrėžė mokslo vaidmenį kaimo stiprėjimui ir bendram ekonomikos augimui. „Tai ypač svarbu dabar, įstojus į Europos Sąjungą, ir ne tik pradėjus naudotis solidžia parama, bet ir susidūrus su didesne konkurencija, prekybos liberalizavimu ir kitais iššūkiais. Žemės ūkis kaip kaimo stuburas dar nėra pakankamai tvirtas. Smulkūs ūkiai, nebaigta žemės reforma, verslumo, iniciatyvos ir žinių stoka gerokai lėtina mūsų žemės ūkio plėtros galimybes. Tačiau, kalbant apie kaimo viziją, negalima dėti lygybės ženklo tarp žemės ūkio ir kaimo. Turime žvelgti plačiau – žiūrėti į kaimą ne tik viso Lietuvos ūkio, bet ir Europos, pagaliau globalizacijos kontekste“, – kalbėjo Viktoras Rinkevičius. Politikas akcentavo, jog kaimo stiprėjimui privalome bendromis jėgomis maksimaliai pasinaudoti naujojo finansinio laikotarpio (2007–2013 m.) parama ir, kaip jau sutarta, veikti didinant ūkių, perdirbimo pramonės, miškininkystės ir žuvininkystės konkurencingumą, plėtojant infrastruktūrą ir įvairinant ekonominę veiklą kaime, saugant gamtinę aplinką, didinant vietinių bendruomenių veiklos gyvybingumą ir iniciatyvą bei išsaugant etnokultūrą, tautines tradicijas „Žemės ūkio produkcijos ir maisto gamintojai jau dabar norėtų žinoti mokslines prognozes, kaip keisis žemės ūkis ir apskritai kaimo plėtra, ES keičiant BŽŪP pagal Pasaulio prekybos organizacijos reikalavimus, panaikinus eksporto subsidijas ir toliau mažinant paramą žemės ūkiui. Ne mažiau svarbu analitiškai įvertinti ir dėl mokslo atsiradusių naujų ūkininkavimo filosofijų, pirmiausia naudojant genetiškai modifikuotus organizmus, pasekmes tradiciniam ūkininkavimui ir vartotojams, apskritai ekosistemai. Mes negalime būti abejingi aplinkos kaitai ir pokyčiams žemės ūkyje dėl visuotinio klimato atšilimo“, – teigė V. Rinkevičius. Kalbėdamas Mokslų akademijos sesijoje, Seimo Kaimo reikalų komiteto pirmininkas V. Rinkevičius teigė, jog negalima taikstytis su vis dar pasitaikančia nuostata, kad kaimas yra pasmerktas atsilikimui, skurdui ir atskirčiai ir kad privalome įveikti mąstymo inerciją, apgindami Europos žemės ūkio modelį – daugiafunkcinio žemės ūkio modelį, o kartu ir išskirtines kaimo vertybes. Daugiau informacijos: Seimo nario V.Rinkevičiaus padėjėja Rasa Pikelytė Pakalkienė
Seimo kronikai 2000 m. gruodžio 11 d. įvyko LR Seimo Socialinių reikalų ir darbo komiteto klausymai dėl šių įstatymų projektų: Darbo sutarties įstatymo 8, 10, 17, 24(1), 30, 33, 41 straipsnių bei priedėlio pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr.IXP-80; Darbo apmokėjimo įstatymo 2, 9 ir 11 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. IXP-81; Atostogų įstatymo 11 ir 23 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. IXP-82; Profesinių sąjungų įstatymo 8 ir 21 straipsnių pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto Nr. IXP-83. Komiteto nariai išklausė pasiūlymus ir pasikeitė nuomonėmis su Lietuvos pramonininkų konfederacijos, Lietuvos maistininkų profesinės sąjungos, Mažeikių raj. profesinių sąjungų koordinacinės tarybos, Lietuvos Respublikos AB “Dirbtinis pluoštas” darbuotojų profesinės sąjungos, AB "Mažeikių nafta" profesinės sąjungos komiteto atstovais. Komiteto pirmininkas A.Melianas
ŽTK pirmininkas susitikime su Švedijos ambasadore aptarė žmogaus teisių klausimus
2013 m. kovo 14 d. pranešimas VIR Kovo 13 d. Seimo Žmogaus teisių komiteto pirmininkas Leonardas Talmontas susitiko su Švedijos ambasadore Lietuvoje ponia Sesilija Ruthstriom-Ruin (Cecilia Ruthström-Ruin), kartu dalyvavo ir ambasadorės pavaduotojas ponas Paskalis Restelis (Pascal Restel). Ambasadorė domėjosi komiteto veiklos prioritetais, taip pat klausimais žmogaus teisių srityje, kuriuos aktyviai kelia Lietuvos lenkų rinkimų akcija (šiai partijai priklauso komiteto pirmininkas). Komiteto pirmininkas pristatė prioritetinius komiteto klausimus, kurie bus sprendžiami Seimo pavasario sesijoje, ypač akcentavo prekybos žmonėmis problematiką. Abipusiai buvo pripažinti pasiekimai bendradarbiavimo tarp Lietuvos ir Švedijos prekybos žmonėmis srityje: tiek politiniu, tiek specialistų bendradarbiavimo lygmeniu. L. Talmontas susitikime su Švedijos ambasadore Lietuvoje. Seimo kanceliarijos (aut. O.Posaškova) nuotr. Komiteto pirmininkas pažymėjo, kad žiniasklaida akcentuoja tik du klausimus, kuriuos kelia Lietuvos lenkų rinkimų akcija: tikybos privalomo dėstymo mokykloje ir abortų uždraudimo. Pasak parlamentaro, šie klausimai atspindi jo partijos rinkėjų valią, o Seimo ir komiteto nariai yra laisvi spręsti ar pritari siūlomiems sprendimams ar ne. L. Talmontas pabrėžė, kad yra ir kitų jo partijai svarbių klausimų. Politiko teigimu, labai svarbus tautinių mažumų klausimas ir specialaus tautinių mažumų įstatymo priėmimas. L. Talmontas sakė, kad Lietuvoje tautinių mažumų situacija yra gera, tačiau Lietuvos lenkų tautinė mažuma yra labiausiai sutelkta mažuma, kuri sugeba ginti savo teises ir teisėtus interesus. Todėl, pasak politiko, jie yra aktyvūs siekdami užtikrinti, kad tautinių mažumų teisės nebūtų bloginamos ir būtų užtikrintas aukščiausias tautinių mažumų apsaugos lygis Komiteto pirmininkas ir ambasadorė sutarė palaikyti glaudžius ryšius ir nuolat dalintis patirtimis žmogaus teisių srityje. Parengė Žmogaus teisių komiteto biuro patarėja E.Gibavičiūtė (tel. (8 5) 239 6809, el. p. eggiba@lrs.lt)
Respublikos Prezidentės Dalios Grybauskaitės sveikinimo žodis Prezidento Kazio Griniaus 150-ųjų gimimo metinių proga
2016 m. gruodžio 15 d. pranešimas žiniasklaidai Gerbiami Seimo nariai, minėjimo dalyviai, garbingas Prezidento Kazio Griniaus jubiliejus ateina pačiu laiku. Šiandien mums labai reikia tokių iškilių ir visapusiškų asmenybių, tokio grynumo autoritetų, koks XX amžiaus pirmosios pusės Lietuvoje buvo Kazys Grinius. Greta Vinco Kudirkos, Jono Basanavičiaus, žadinusių tautą, turime įvardyti dar vieną varpininką iš Suvalkijos, iš knygnešių Grinių giminės. Neišgąsdintas rusiškų kalėjimų, nesužlugdytas skaudžiausių likimo smūgių, pavydėtino tvirtumo žmogus daktaras Kazys Grinius visą gyvenimą liko idealistas, humanistas ir demokratas, ištikimas savo principams. Artėdami į Lietuvos valstybės atkūrimo šimtmetį, prisimename, kad beviltiškai skurdžioje, ilgų okupacijos ir karo metų nualintoje Lietuvoje Kazys Grinius buvo tarp tų, kurie tarsi iš nebūties kėlė valstybę. Labai gerai suprantame pasišventusius to meto žmones, nes žvelgiame į jų laiką kaip į veidrodį. Lygiai taip amžiaus pabaigoje jau Sąjūdžio kartai teko atkurti visas valstybės struktūras, kariuomenę, formuluoti Konstitucijos postulatus. Šiemet minime ne tik Kazio Griniaus gimimo sukaktį, bet ir 90 metų, kai jis buvo demokratiškai išrinktas Lietuvos Prezidentu ir davė priesaiką. Tai buvo priesaika ne pusei metų – nuo rinkimų birželį iki gruodžio permainų, bet tikėjimas Lietuva ištisą gyvenimą. Visiems, kurie jau davėte priesaiką, ir tiems, kurių ši akimirka dar laukia, linkiu, kad tai būtų toks pat – neterminuotas įsipareigojimas Lietuvai. Tegul Prezidento Kazio Griniaus asmenybė ir kiekvienam Lietuvos piliečiui bus moralinė atrama bei įkvėpimas.
Seimo nario A. Čapliko pranešimas: nevaisingumas turi būti gydomas tausojant moters ir būsimų vaikų sveikatą
2010 m. lapkričio 3 d. pranešimas VIR Pirmiausia noriu padėkoti Bažnyčiai, kuri išgirdo nevaisingų šeimų pagalbos šauksmą ir pritarė, kad pagalbiniam apvaisinimui, kurio procedūros Lietuvoje atliekamos jau daugiau nei dešimtmetį, būtinas teisinis reglamentavimas. Įstatymas turi būti priimtas, nes valstybė privalo užtikrinti, kad pagalbinio apvaisinimo procedūros būtų atliekamos nepažeidžiant Žmogaus teisių, kad jos atitiktų Europos Sąjungos (ES) direktyvas, kad būtų efektyvios ir saugios, tai yra, kad gydant nevaisingumą būtų tausojama moters ir būsimų jos atžalų sveikata. Seimui yra pateikti du įstatymo projektai, taigi natūralu, kad kilo klausimų: kokia praktika jie paremti, kieno interesus projektų rengėjai gina ir galiausiai – už kurį iš šių projektų balsuoti. Nesisvaidysiu kritika ir nieko nešmeišiu traukdamas žodžius iš konteksto, kaip tai daro mano oponentai – atsakysiu į viešai Bažnyčios vardu man, kaip įstatymo rengėjui, užduotus klausimus ir pateiksiu kelis nenuginčijamus faktus. Pagalbinio apvaisinimo įstatymo projektą rengiau daugiau nei ketverius metus, jo nuostatos atitinka visas reikalingas ES direktyvas, be to, šis projektas kruopščiai derintas tiek su pacientų organizacija, tiek su Lietuvos akušerių ir ginekologų draugija, tiek su Sveikatos apsaugos ministerija. Mano užnugaris – įstatymas, pasaulinė medicinos praktika, taikanti efektyviausius ir saugiausius metodus, medikų bendruomenė ir 55 tūkstančiai dėl vaisingumo sutrikimų kenčiančių Lietuvos šeimų. Dirbtinio apvaisinimo įstatymo projekto teikėjų, Seimo narių Dangutės Mikutienės ir Vytauto Gapšio užnugaris – kunigas Andrius Narbekovas, kuris šiai temai skiria išties daug laiko ir už minėtą projektą serga kaip už savą. Kadangi aš, kaip gerbiamas kunigas, pagalbinio apvaisinimo problematikai skyriau ne vienerius metus, nebuvo sunku surasti, nuo ko pastarasis projektas nurašytas. Kolegos pasirėmė vienintele nesėkminga praktika, kuri penkerius metus buvo taikyta Italijoje, ir kurią Konstitucinis Teismas atšaukė kaip prieštaraujančią žmogaus konstitucinėms teisėms į pilnavertį gydymą. Be to, D. Mikutienė ir V. Gapšys rengdami projektą kategoriškai atsisakė bendradarbiauti su vaisingumo sutrikimų turinčiomis šeimomis. Ar nevaisingumas – liga? Mano parengto projekto kritikai teigia, jog nevaisingumas nėra liga, vienintelis jų argumentas – šis sutrikimas neišgydomas. Tuo tarpu Pasaulio sveikatos organizacija nevaisingumą įvardija kaip ligą, kurią būtina gydyti. Vyras ir moteris sutverti tam, kad turėtų palikuonių, o jei jų dėl sveikatos sutrikimų turėti negali, jiems turi būti užtikrinta galimybė pasinaudoti šiuolaikine medicina. Be to, noriu pabrėžti,. kad medicinos praktikoje žinoma atvejų, kai po pagalbinio apvaisinimo šeimos kitų atžalų susilaukė natūraliai. Taigi nėra pagrindo tvirtinti, kad pagalbinio apvaisinimo metodai nėra gydymas. Juk net jei sugrąžinti sveikų akių, sąnarių ar širdies neįmanoma, šie sutrikimai yra laikomi ligomis ir gydomi, taikant įvairiausias metodikas. Visuotinai pripažinta, kad žmogaus sveikata – tai socialine, psichologinė ir fizinė gerovė, ir esant nors vienam sutrikimui, žmogus turi teisę į efektyviausią gydymą, kurį garantuoja Konstitucija. Vaiko teisė žinoti, kas jo tėvai Kritikų manymu, įteisinus lytinių ląstelių donorystę, būtų pažeista vaiko teisė pažinoti savo tėvus. Tačiau negi kūdikis, kurį moters išnešiojo ir pagimdė nėra jos vaikas? Ar kūdikis, kurį tėvas ir motina augina nuo pat pirmo jo įkvėpimo nėra jųdviejų vaikas? Noriu pabrėžti, kad tėvų identifikavimo problema kyla vaikų įvaikinimo atvejais. Kai kūdikį paimame iš vaikų namų, jis auga apie savo biologinius tėvus nieko nežinodamas. Vadovaujantis tokia oponentų logika, tuomet pirmiausia reikėtų drausti ir įvaikinimą? Embrionų šaldymo ir laikymo tikslas – užsimezgusi gyvybė Vienoje iš savo kalbų Seime, kunigas A. Narbekovas embrionų šaldymą prilygino abortui. Tokiai sąvokų interpretacijai nėra nė menkiausio pagrindo, nes šių procedūrų paskirtis ir laukiami rezultatai absoliučiai skirtingi. Embrionų šaldymo tikslas – tausoti moters sveikatą, padidinti pastojimo tikimybę ir susilaukti kūdikio. A. Narbekovo teiginiai, kad laikomi embrionai anksčiau ar vėliau sunaikinami yra nepagrįsti. Nė viena šeima, kuri apsisprendė šiai sudėtingai, ilgai trunkančiai ir brangiai medicinos procedūrai neleis sunaikinti savo embrionų. Kaip rodo praktika, tikimybė pastoti po pirmosios pagalbinio apvaisinimo procedūros nėra didelė, taigi neįteisinus embrionų šaldymo moteris bus pasmerkta besaikiam skatinamųjų vaistų naudojimui. Šalutinis šių vaistų poveikis – krūties vėžys. „Ar embrionas – tai žmogus?“, – provokuoja kunigas. 105 pasaulio šalys, tiek katalikiškos, tiek musulmoniškos, nemano, kad lėkštelėje susiliejusios ląstelės jau yra žmogus. Aš šioje vietoje su oponentais nesiginčysiu. Atsakymą palieku profesionaliems medikams ir šeimoms, kurioms jau viltis yra gyvybė. Kiaušialąsčių šaldymas ir pavojus moters bei vaiko gyvybei A. Narbekovas kaip alternatyvą embrionų šaldymui siūlo šaldyti kiaušialąstes. Kunigas viešai yra pripažinęs, kad linktų atimti Nobelio premiją iš pagalbinio apvaisinimo pradininko Roberto Edvardso ir įteikti ją kiaušialąsčių vitrifikacijos išradėjui. Tačiau moksliškai įrodyta, kad tik 15 proc. užšaldytų kiaušialąsčių išgyvena, ir tik nežymi dalis iš išgyvenusių apsivaisina ir iš jų gimsta kūdikis. Taigi ši procedūra sumažina pastojimo tikimybę, taikant kiaušialąsčių šaldymo metodą dažnėja chirurginės intervencijos poreikis. Be to, laikomas embrionas nėra paveikiamas genetiškai, o šaldomos kiaušialąstės genetinės kodas pažeidžiamas. Įvertinti, ar užsimezgė embrionas, reikia apie 3 dienų, jei per šį laiką apvaisinimas nepavyko, nė vieno embriono nėra, moteris, vaistais paruošusi savo organizmą priimti embrionus, turės praleisti du ciklus, tada vėl turės gerti vaistus, nors nežinoma, kada pavyks sukurti embrioną. Taigi pavojingą šalutinį poveikį turinčius vaistus reikės gerti ilgesnį laiką, nes procedūrą gali tekti kartoti daug kartų. Išnaudojus kiaušialąstes, reikalinga nauja chirurginė intervencija, ir viskas kartojama iš naujo. Noriu atkreipti dėmesį į tai, kad D. Mikutienės ir V. Gapšio projekte numatytas draudimas sukurti daugiau nei tris embrionus neleis taikyti individualaus gydymo metodo, didins persileidimų ir daugiavaisių nėštumų skaičių, kels realų pavojų moters ir jos būsimų vaikų gyvybei. Gamta sutvėrė taip, kad moteris gali išnešioti vieną kūdikį ir tik išskirtiniais atvejais – du, tris, tačiau D. Mikutienės ir V. Gapšio projekte į tai neatsižvelgiama, ir privaloma į moters gimdą perkelti visus susidariusius embrionus. Esant daugiavaisiam nėštumui kyla pavojus tiek motinos, tiek būsimų jos vaikų sveikatos ir gyvybei, o valstybei tai kainuoja didelius pinigus (sausas faktas – neišnešiotų trinukų para klinikose valstybei kainuoja daigiau 1500 litų). Teiginys „vaikas lizingu“ – pažeminimas šeimai Mano parengto pagalbinio apvaisinimo įstatymo projekto priešininkai teigia, kad šeimos pasiryžimas susilaukti savo vaiko ir dėl jo pasiaukoti nėra natūralus, nuoširdus. Po pagalbinio apvaisinimo procedūrų gimusius A. Narbekovas pavadino „vaikais lizingu“. Kyla klausimas – ką norima įžeisti ir pažeminti – moterį, vyrą, vaiką ar šeimą? Ar galima tyčiotis iš žmonių nelaimės? Noriu pabrėžti – ne vaikas perkamas, o gydomasi. Šeima, pasiruošusi tiek iškęsti, kad susilauktų vaikų, augins ir mylės vaiką labiau nei bet kas kitas, o vaikui didelė laimė gimti tokioje šeimoje. Belieka apgailestauti, kad kai kurie asmenys, kurių pareiga – padėti žmogui, leidžia sau viešai tyčiotis iš nelaimės ištiktų šeimų. Daugiau informacijos: Seimo narys Algis Čaplikas, tel. 8 658 42 167
Ekonomikos komiteto 2011-02-09 posėdžio DARBOTVARKĖ
Eil. Nr. Data, laikas, vieta Projekto Nr. Svarstomi klausimai Pagrindinis ar papildomas komitetas (stadija) Komiteto išvadų rengėjai, biuro tarnautojai 1. 2011-02-09 10.00-11.40 III r. 220 Dėl Viešuosius interesus atitinkančių paslaugų (VIAP) mokesčio tarifo ir surinktų lėšų paskirstymo Pranešėjai: Energetikos ministras Arvydas Sekmokas; Valstybinės kainų ir energetikos kontrolės komisijos pirmininkė Diana Korsakaitė D.Budrys, J.Veselka, pat.R.Duburaitė, pat.R.Petkūnienė 2. 2011-02-09 11.40-11.50 III r. 220 ES-10-97 Pasiūlymas dėl TARYBOS SPRENDIMO dėl produktų, kuriems galima taikyti mažesnį naudojimosi doku mokestį arba kuriuos galima nuo jo atleisti, iš dalies keičiamas Sprendimas 2004/162/EB Svarstymas K.Kuzminskas, B.Vėsaitė, pat.R.Duburaitė 3. 2011-02-09 11.50-12.00 III r. 220 ES-10-102 Pasiūlymas dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 nuostatos dėl prekybos standartų Svarstymas K.Kuzminskas, B.Vėsaitė, pat.R.Duburaitė 4. 2011-02-09 12.00-12.10 III r. 220 ES-10-103 Pasiūlymas dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO dėl energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo Svarstymas K.Kuzminskas, B.Vėsaitė, pat.R.Duburaitė 5. 2011-02-09 12.10-12.20 III r. 220 ES-10-104 KOMUNIKATAS Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir regionų komitetui “Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė” Svarstymas V.Bacevičius, K.Daukšys, pat.R.Duburaitė 6. 2011-02-09 12.20-12.30 III r. 220 Kiti klausimai KOMITETO PIRMININKAS DAINIUS BUDRYS
2007-09-12 d. INFORMACIJA apie Kaimo reikalų komiteto posėdį
Kaimo reikalų komiteto posėdyje buvo pritarta Pridėtinės vertės mokesčio įstatymo 19 straipsnio pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto svarstymo parengiamiesiems darbams. Projektu siekiama įtvirtinti lengvatinį 5 proc. PVM tarifą vaisiams ir daržovėms. Klausymus rengti nuspręsta 2007-10-24 d., svarstyti šį įstatymo projektą Kaimo reikalų komitete 2007-10-24 d. Pasiūlymų laukti nuspręsta iki 2007-10-22 d., išvadų rengėjais paskirti V. Kamblevičius, G. Mikolaitis. Komitetas pritarė Seimo VII (rudens) sesijos darbų programos projektui ir nusprendė siūlyti į Seimo rudens sesijos darbų programą papildomai įrašyti šiuos įstatymų projektus: kelių priežiūros ir plėtros programos finansavimo įstatymo 10 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą ir nekilnojamojo turto kadastro įstatymo 8 straipsnio pakeitimo įstatymo projektą. Komitetas svarstė aplinkos apsaugos valstybinės kontrolės įstatymo 12 straipsnio pakeitimo ir įstatymo IV skyriaus papildymo ketvirtu skirsniu bei įstatymo priedo pakeitimoįstatymo projektą ir jampritarė, pasiūlydamas pagrindiniamAplinkos komitetui jį patobulinti atsižvelgiant į Seimo Teisės departamento išvadą. Vyriausybės teikiamu įstatymo projektu įgyvendinamos 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo nuostatos bei realizuojamos Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos numatytos taršos iš laivų kontrolės procedūros. Komiteto posėdyje buvo apsvarstytas Saugomų teritorijų įstatymo 13 straipsnio 2 dalies papildymo ir pakeitimo įstatymo projektas, kuriuo siūloma valstybiniuose parkuose gaisrų nuniokotose teritorijose uždrausti statyti naujus statinius ir planuoti jų projektavimą. Atsižvelgiant į Seimo Teisės departamento ir Specialiųjų tyrimų tarnybos išvadas, bendru sutarimu nuspręsta nepritarti šiam įstatymo projektui. Komiteto narių nuomone, gaisro nuniokotų teritorijų atžvilgiu turėtų būti taikomi vieningas žemės tvarkymo režimas, atsižvelgiant į teritorijų planavimo dokumentų reikalavimus ir specialiųjų įstatymų nustatytą tvarką. Komitetas pritarė 2007m. VI (pavasario) sesijos darbo ataskaitai, kurioje pateikta bendra informacija apie svarbiausius komitete svarstytus teisės aktus, parlamentinės kontrolės klausimus bei komiteto renginius. Posėdyje buvo pritarta Komiteto rudens sesijos darbo planui. Jame numatyta rudens sesijojesvarstyti 46 teisės aktus, aktualiausi iš jų: - Žemės ūkio ir kaimo plėtros įstatymo pakeitimo įstatymas. Jis buvo priimtas 2002 m. iki Lietuvos narystės ES ir dabar daug šio įstatymo nuostatų pakeitė tiesioginiai taikomi ES reglamentai, kai kurios priemonės neatitinka dabartinių žemės ūkio ir kaimo plėtros realijų. - Ūkininko ūkio įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas (kartu su Teritorijų planavimo įstatymo pakeitimais), kuriuo siekiama supaprastinti sąlygas ūkininkams kurti ir plėsti sodybas. - Žuvininkystės įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projektas, kurio tikslas – suvienodinti bei supaprastinti žuvų išteklių naudojimo vidaus vandenyse tvarką bei sumažinti viešojo administravimo biurokratizmą. Komitetas vykdydamas parlamentinę kontrolę taip pat numato svarstyti šiuos žemės ūkiui ir kaimo plėtrai aktualius klausimus: Žemės ūkio ministerijos informaciją apie Lietuvos Kaimo plėtros 2007-2013 m. programos priemones, paraiškų priėmimą (patvirtinus programą Europos Komisijoje); Komiteto 2007 m. gegužės 4 d. sprendimo “Dėl nuosavybės teisių į žemę atkūrimo ir žemės rinkos suaktyvinimo įgyvendinant 2006-2008 metų Vyriausybės programą” įgyvendinimą ; Žemės ūkio ministerijos informaciją apie pasėlių draudimo sistemos kūrimo eigą. Taip pat dėl pašto ir medicines paslaugų kaimo vietovėse, užsieniečių įdarbinimo žemės ūkyje ir dėl maisto produktų kainų.
Birželio 8 d. Seimo plenarinio posėdžio darbotvarkė
2014-01-15 Užsienio reikalų komiteto sprendimas dėl 2014 m. Seimo tarpparlamentinių ryšių grupių veikos planų
Susitikimas su Prancūzijos Respublikos deleguota ministre Europos reikalams NOĖLLE LENOIR
Balandžio 4 d. Seimo Europos reikalų komiteto nariai Gintaras Steponavičius ir Rolandas Pavilionis susitiko su Prancūzijos Respublika deleguota ministre Europos reikalams Noėlle LENOIR bei kitais Prancūzijos delegacijos nariais. Susitikimo tikslas –pasikeisti nuomonėmis svarbiausiais europinės darbotvarkės klausimais bei bendradarbiavimo tarp Lietuvos ir Prancūzijos klausimais. Susitikime buvo diskutuojama apie bendrą Europos ateities viziją, akcentuota, kad Lietuva turi būti suvokiama kaip lygiateisė europinių procesų dalyvė. Susitikime taip pat buvo aptartos ir svarbiausios tarptautinės politikos problemos, tarp jų - konfliktas Irake. Prancūzijos ministrė Noėlle LENOIR pristatė oficialią savo šalies poziciją Irako klausimu. Ji pabrėžė, kad konflikto pradžioje Prancūzijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų pozicija Irako atžvilgiu skyrėsi tuo, kad prancūzai pasisakydavo už tolesnę Jungtinių Tautų ginklų inspekcijos darbą. Prancūzai visada laikosi tos pozicijos, kad dabartinis Irako režimas turi nusiginkluoti. Šiuo metu Prancūzijos ir Lietuvos nuomonė sutampa - karas turėtų baigtis kuo greičiau ir kad būtų kuo mažiau civilių aukų. Delegacijos trumpai aptarė tolesnes Lietuvos Respublikos Seimo ir Prancūzijos Nacionalinės Asamblėjos bendradarbiavimo perspektyvas. Europos reikalų komiteto padėjėjas A.Didenko ( 239 6592)
Seimo rinkimų įstatymo Nr. I-2721 2, 5, 8, 22, 23, 38 ir 68 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-2026 ir lydimuosius įstatymų projektus
Pastabų ir pasiūlymų laukiama iki 2018-06-04 Seimo rinkimų įstatymo Nr. I-2721 2, 5, 8, 22, 23, 38 ir 68 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-2026, Prezidento rinkimų įstatymo Nr. I-28 4, 7, 10, 20, 21, 28, 37, 56, 57, 60, 61 ir 64 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-2027, Rinkimų į Europos Parlamentą įstatymo Nr. IX-1837 3, 7, 10, 22, 23, 30, 39, 66, 67, 68, 71 ir 72 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-2028, Savivaldybių tarybų rinkimų įstatymo Nr. I-532 2, 5, 9, 20, 21, 28, 36, 63, 64, 65 ir 66 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-2029, Referendumo įstatymo Nr. IX-929 2, 11, 30, 31, 38, 53, 54, 57, 58, 601 ir 77 straipsnių pakeitimo įstatymo projektą Nr. XIIIP-2030. Projektų tikslas sudaryti palankesnes sąlygas neįgaliesiems dalyvauti rinkimuose bei įstatymu reglamentuoti rinkimų komisijų darbo apmokėjimo sistemą. Pasiūlymus ir pastabas siųskite Lietuvos Respublikos Seimui adresu: Gedimino pr. 53, LT-01109 Vilnius el. paštu priim@lrs.lt
Valstiečių liaudininkų frakcijos narių susitikimai su rinkėjais
2007 m. vasario 23 d. pranešimas VIR Vasario 26 d., pirmadienį, nuo 9 iki 12 val. Seimo narys Viktoras Rinkevičius priims Kupiškio rajono gyventojus Seimo nario priimamajame (Gedimino g. 36, Kupiškis). Vasario 26 d., pirmadienį, Seimo narė Rima Baškienė priims gyventojus asmeniniais klausimais: 8–10 val. – Šiaulių rajono Kuršėnų miesto seniūnijos salėje; 11–13 val. – Šiaulių apskrities viršininko administracijos pastate, 110 kabinete. Seimo nario V. Rinkevičiaus padėjėja Rasa Pikelytė-Pakalkienė Seimo narė Rima Baškienė
R. Šalaševičiūtė: bendradarbiavimas su NVO – tarp ministerijos prioritetų
2013-05-15 Komisijos posėdžio darbotvarkė
Reglamentuota neišmokėtos pareigūnų ir karių valstybinės pensijos dalies išmokėjimo tvarka
2008 m. sausio 29 d. pranešimas VIR (iš plenarinių posėdžių) RYTINIS POSĖDIS • Seimo posėdžio pirmininkas Česlovas Juršėnas pranešė, jog rytoj, sausio 30 d., nenumatytas plenarinis posėdis neįvyks. • Seimo posėdžio pirmininkas paskelbė, kad Naujosios sąjungos (socialliberalų) frakcija pasirašė bendros veiklos deklaraciją dėl koalicinės Vyriausybės ir pradeda dirbti Seimo daugumoje. Bendradarbiavimo susitarime teigiama: „Remiantis Socialdemokratų partijos ir Valstiečių liaudininkų frakcijų Seime bendradarbiavimo susitarimo, pasirašyto 2006 m. birželio 1 d., 8 punktu, Naujosios Sąjungos (socialliberalų) frakcija prisijungė prie 2006 m. birželio 1 d. Socialdemokratų partijos frakcijos ir Valstiečių liaudininkų frakcijos Seime bendradarbiavimo susitarimo lygiais pagrindais ir tampa pilnateise valdančiosios koalicijos Socialdemokratų partijos, Valstiečių liaudininkų sąjungos, Liberalų ir Centro sąjungos, Pilietinės demokratijos partijos susitarimo partnere. Siekiant efektyvios Seimo ir Vyriausybės veiklos Lietuvos žmonių demokratijos ir tolimesnio valstybės stabilumo labui pasirašomas šis susitarimas dėl stabilios daugumos suformavimo ir bendro darbo Seime laikotarpiui iki eilinių Seimo rinkimų. Daugumos Seime suformavimas leis Vyriausybei toliau sėkmingai vykdyti veiklos programą, išlaikyti Lietuvos ekonomikos augimą ir siekti, kad šalies ekonominio išsivystymo lygis artėtų prie Europos Sąjungos šalių vidurkio, kaip numatyta Nacionalinėje darnaus vystymo strategijoje, mažinti socialinę atskirtį, didinti socialinį stabilumą ir kelti piliečių gerovę. Vykdyti valią, fiskalinę politiką, kurti žinių visuomenę ir žiniomis grįstą ekonomiką bei spręsti aktualias iškilusias švietimo, visuomenės, saugumo problemas“ (iš stenogramos). PRIIMTI ĮSTATYMAI Vidaus reikalų, Specialiųjų tyrimų tarnybos, valstybės saugumo, krašto apsaugos, prokuratūros, Kalėjimų departamento, jam pavaldžių įstaigų bei valstybės įmonių pareigūnų ir karių valstybinės pensijos neišmokėtos dalies išmokėjimo įstatymas (projektas Nr. XP-2625 (2*)) su posėdžio metu priimtomis pataisomis. Balsavo: už – 80, prieš – 1, susilaikė 2. Priimtu įstatymu reglamentuojamos neišmokėtos pareigūnų ir karių valstybinės pensijos dalies išmokėjimo sąlygos ir tvarka tiems šios pensijos gavėjams, kuriems laikotarpiu nuo 2001 m. sausio 1 d. iki 2003 m. liepos 8 d. dėl gautų draudžiamųjų pajamų buvo mokama ne visa paskirta pensija. Įstatymui įgyvendinti reikės apie 14,2 mln. litų. Posėdžio metu pritarta Seimo narių Raimondo Šukio ir Jono Čekuolio pataisoms, kuriomis nustatoma, kad neišmokėta pensijos dalis bus pradėta išmokėti 2008 m. liepos 1 d. ir baigta 2009 m. birželio 31 d. Konstitucinis Teismas 2003 m. liepos 4 d. nutarimu yra pripažinęs, kad Lietuvos Respublikos vidaus reikalų, Specialiųjų tyrimų tarnybos, valstybės saugumo, krašto apsaugos, prokuratūros, Kalėjimų departamento, jam pavaldžių įstaigų bei valstybės įmonių pareigūnų ir karių valstybinių pensijų įstatymo 11 straipsnio 2 dalies (2000 m. gruodžio 21 d. redakcija) nuostata, kad „išėjusiems iš tarnybos pareigūnams ir kariams, kurie po pareigūnų ar karių valstybinių pensijų už tarnybą arba po pareigūnų ar karių valstybinių invalidumo pensijų paskyrimo turi pajamų, nuo kurių skaičiuojamos ir mokamos valstybinio socialinio pensijų draudimo įmokos, arba kurie gauna valstybinio socialinio draudimo ligos (įskaitant ir darbdavio mokamas ligos dienomis), motinystės, motinystės (tėvystės) ar bedarbio pašalpas <...>, mokama 30 procentų dydžio pareigūno ar kario valstybinės pensijos dalis“ prieštarauja Lietuvos Respublikos Konstitucijos 23 straipsniui, 52 straipsniui, konstituciniam teisinės valstybės principui. KITI SPRENDIMAI Seimas nutarė padaryti Įstatymo „Dėl užsieniečių teisinės padėties“ 2, 5, 8, 26, 32, 34, 35, 40, 43, 46, 50, 51, 71, 72, 90, 99, 104, 113, 124, 125, 126, 127, 131, 133, 134 straipsnių, III skyriaus pirmojo skirsnio pakeitimo ir papildymo, Įstatymo papildymo 492 straipsniu, 7 straipsnio pripažinimo netekusiu galios ir priedo pakeitimo įstatymo projekto Nr. XP-2186 (2*) ES priėmimo pertrauką. Rimas Rudaitis, tel. 239 6132
Seimo Lietuvos socialdemokratų partijos frakcijos nariai susitiks su rinkėjais
2006 m. kovo 24 d. pranešimas VIR Šių metų kovo 27 d. (pirmadienį) Seimo narys Edvardas Žakaris nuo 10.00 iki 13.00 val. priiminės gyventojus Šiauliuose, LSDP Šiaulių miesto skyriaus būstinėje (Aušros al. 15, Šiauliai). Šių metų kovo 27 d. (pirmadienį) nuo 9.00 iki 11.00 val. Seimo narys Algirdas Butkevičius priims gyventojus asmeniniais klausimais Kybartų seniūnijoje. 11.30 val. lankysis Kybartų poliklinikoje. 14.00 val. Lankysis Aušros vidurinėje mokykloje Vilkaviškyje. Šių metų kovo 27 d. (pirmadienį) nuo 9.00 iki 11.00 val. Seimo narys Jonas Juozapaitis priims gyventojus asmeniniais klausimais Joniškio savivaldybėje. 12.00 val. Joniškio kultūros namuose susitiks su pagyvenusiais žmonėmis. Šių metų kovo 27 d. (pirmadienį) nuo 9.00 iki 12.00 val. Seimo narys Algis Rimas priims gyventojus asmeniniais klausimais Marijampolės savivaldybėje (Basanavičiaus 1a, Marijampolė), 217 kab. Šių metų kovo 27 dieną (pirmadienį) nuo 9 val. Seimo narys Vytautas Saulis priims gyventojus Rokiškio rajono savivaldybėje (Respublikos g. 94). Šių metų kovo 27 dieną (pirmadienį) nuo 10 iki 12 val. Seimo narė Roma Žakaitienė priims gyventojus asmeniniais klausimais Vilniuje, Žirmūnų seniūnijoje (Žirmūnų g. 143). Seimo LSDP frakcijos informacija
2008 metų referendumo dėl Ignalinos atominės elektrinės darbo pratęsimo viešosios informacijos rengėjų ir (ar) platintojų (skleidėjų) įkainių ir kitų sąlygų deklaravimo anketų sąrašas
Seime bus surengta konferencija „Valstybės kūrimas: laisvė ir atsakomybė“
2004 m. lapkričio 2 d. pranešimas VIR Seimo valdyba pritarė Seimo narių Irenos Degutienės ir Andriaus Kubiliaus siūlymui lapkričio 13 d. surengti konferenciją „Valstybės kūrimas: laisvė ir atsakomybė“. Konferencijoje pranešimus skaitys svečiai iš JAV, Vokietijos ir Baltarusijos. Konferencija įvyks Seimo III rūmų konferencijų salėje, pradžia – 10.30 val. Nerijus Vėta (tel.: 239 6208)
Seimas pritarė liberalcentristų kompleksinėms įstatymų pataisoms prieš daugiabučių šiukšlintojus
Vakar Seimas po pateikimo pritarė Seimo Liberalų ir centro sąjungos frakcijos narių Vytauto Bogušio ir Algio Čaplikas kompleksiniam Administracinių teisės pažeidimų kodekso straipsnių pakeitimo įstatymo projektui. Šiose įstatymų pataisose siūloma sudaryti galimybes savivaldybės institucijoms laiku reaguoti į daugiabučių namų gyventojų saugumui ir jų turtui pavojų keliančius name gyvenančių asmenų veiksmus/neveikimą ir imtis efektyvių priemonių, ginant kitų daugiabučių namų gyventojų teisėtus interesus. Kaip žinoma, pastaruoju metu Vilniaus mieste dėl asocialių ar psichinę negalią turinčių žmonių, kurie savo butus pavertė atliekų sąvartynais, įvyko gaisrai daugiabučiuose, kurių metu žuvo žmonės, sudegė gyventojų butuose buvęs turtas bei buvo padaryta žala net pagrindinėms namų konstrukcijoms (sienoms, perdangoms). “Tragedijų akivaizdoje paaiškėjo, kad daugiabučių namų eksploatavimo kontrolė bei galimų poveikio priemonių taikymo teisinis reglamentavimas, savivaldybės institucijoms suteikia tik minimalias ir keliamam pavojui daugiabučių namų gyventojų saugumui neadekvačias galimybes kovojant su tokių gaisrų priežastimis. Šiuo metu teisės aktų įtvirtintas šios problemos reglamentavimas nėra pakankamas, o kai kurios administracinę atsakomybę užtraukiančios normos yra tik deklaratyvaus pobūdžio, nes nėra jų įgyvendinimą sąlygojančių teisės aktų”, - pastebi Seimo Liberalų ir centro sąjungos frakcijos seniūnas Vytautas Bogušis. Todėl liberalcentristai pasiūlė Seimui, o šis po pateikimo pritarė nuostatoms suteikti savivaldybėms įgaliojimus tvirtinti gyvenamųjų ir bendrojo naudojimo patalpų ir inžinerinių įrengimų naudojimo taisykles, dėl ko vėliau atsirastų galimybė bausti asmenis, jei jie tokių taisyklių reikalavimų nesilaikytų. Už pakartotinį gyvenamųjų ir bendrojo naudojimo patalpų ir inžinerinių įrengimų naudojimo taisyklių pažeidimą pasiūlyta nustatyti papildomą sankciją – atliekų konfiskavimą. “Kadangi tokia administracine nuobauda būtų suvaržomos asmens teisės į nuosavybę, akivaizdu, kad atliekų konfiskavimo klausimą turėtų spręsti teismas. Kad atliekų kaupimo problema būtų sprendžiama kiek galima greičiau, o galimų gaisrų, epidemijų ar kitokių nepageidautinų pasekmių pavojus sumažėtų iki minimumo, teikiamu įstatymo projektu siūloma bylos nagrinėjimo terminą sutrumpinti nuo 15 iki 5 dienų”, - aiškina Seimo vicepirmininkas Algis Čaplikas. Liberalcentristų manymu, tam, kad siūlomos priemonės būtų taikomos ne tik Vilniaus savivaldybėje, bet ir visoje šalyje Vyriausybė ar jos įgaliota institucija turėtų patvirtinti tipines gyvenamųjų ir bendrojo naudojimo patalpų ir inžinerinių įrengimų naudojimo taisykles, kurios būtų privalomos arba rekomendacinio pobūdžio savivaldybėms tvirtinant gyvenamųjų ir bendrojo naudojimo patalpų ir inžinerinių įrengimų naudojimo taisykles. Seimo Liberalų ir centro sąjungos frakcijos sekretoriatas Daugiau informacijos: Vytautas Bogušis 8698 42104 Algis Čaplikas 8658 42167
SEIMO SPAUDOS KONFERENCIJŲ SALĖJE 10.00 val. įvyks Seimo nario Valerijaus SIMULIKO spaudos konferencija „Ar lengviau paaukoti žmogų, ar automobilį?“ Dalyvaus Naujosios sąjungos (socialliberalų) partijos pirmininkas Artūras Paulauskas, Naujosios sąjungos (socialliberalų) prezidiumo narys Marius Ulozas. Stebintiems tiesiogines spaudos konferencijų Seime transliacijas internetu yra galimybė užduoti klausimus prelegentams. Nuoroda į klausimų uždavimo sistemą bus Seimo internetinėje svetainėje prie nuorodos į tiesioginę spaudos konferencijos transliaciją: http://www3.lrs.lt/pls/inter/w5_home.dabarseime. Klausimai bus priimami ir į juos atsakoma spaudos konferencijos metu. Esant galimybei į nespėtus atsakyti klausimus parlamentarai atsakys e. paštu po spaudos konferencijos. Telefonas klausimui pateikti konferencijos metu salėje – +370 5 239 6549. Internete http://www3.lrs.lt/pls/inter/w5_ivairus.sp_konf galima rasti ir spaudos konferencijų garso įrašus. A. Zeleniakas, tel. 239 6666, 239 6201
"Year 1992: Agreements between Lithuania and Russia on the Withdrawal of the Russian Troops". Commemorative Forum to Mark the 20th Anniversary of Freedom Day
UŽSIENIO REIKALŲ KOMITETO POSĖDŽIO D A R B O T V A R K Ė (Komitetas paskirtas papildomu) Eil. Nr. Data , laikas, vieta Projekto Nr. Svarstomi klausimai Stadija Komiteto išvadų rengėjai 1 2005-05-18 9.30-9.40 I r. 209 k. XP-485 Įstatymo dėl Susitarimo dėl taupymo pajamų apmokestinimo tarp Lietuvos Respublikos ir Džersio, Susitarimo dėl taupymo pajamų apmokestinimo tarp Lietuvos Respublikos ir Gernsio ir Susitarimo dėl taupymo pajamų apmokestinimo tarp Lietuvos Respublikos ir Meno salos ratifikavimo projektas. Svarstymas A. Ivanauskas 2 2005-05-18 9.40-9.50 I r. 209 k. XP-487 Įstatymo dėl Lietuvos Respublikos ir Kaimanų salų Susitarimo dėl taupymo pajamų apmokestinimo, Lietuvos Respublikos ir Jungtinės Karalystės Montserrato užjūrio teritorijos Susitarimo dėl taupymo pajamų apmokestinimo, Lietuvos Respublikos ir Turkso ir Caicoso salų Susitarimo dėl taupymo pajamų apmokestinimo, Lietuvos Respublikos ir Anglijos Vyriausybės Susitarimo dėl automatinio keitimosi informacija apie palūkanas, gautas iš taupymo pajamų, ir Lietuvos Respublikos ir Britanijos Mergelių salų Vyriausybės Susitariamo dėl taupymo pajamų apmokestinimo ratifikavimo projektas. Svarstymas A. Ivanauskas 3 2005-05-18 9.50-10.00 I r. 209 k. XP-486 Įstatymo dėl Sutarties tarp Lietuvos Respublikos ir Nyderlandų Karalystės Olandijos Antilų atžvilgiu dėl automatinio keitimosi informacija apie palūkanas, gautas iš taupymo pajamų, ir Sutarties tarp Lietuvos Respublikos ir Nyderlandų Karalystės Arubos atžvilgiu dėl automatinio keitimosi informacija apie palūkanas, gautas iš taupymo pajamų, ratifikavimo projektas. Svarstymas A. Ivanauskas KITI KLAUSIMAI Eil. Nr. Data, laikas, vieta Svarstomi klausimai 1 2005-05-18 10.00-11.00 I r. 209 k. Uždaras posėdis. Komiteto pirmininkas prof. Justinas Karosas
Modernūs vyrai išsiplėtusioje Europoje: pažangių lyčių lygybės strategijų paieška
Lygių galimybių kontrolieriaus tarnyba, bendradarbiaudama su partneriais Danijoje, Islandijoje ir Maltoje, pradeda vykdyti projektą „Modernūs vyrai išsiplėtusioje Europoje: naujų lyčių lygybės strategijų paieška“. Projekto tikslas - paskatinti vyrus aktyviau dalyvauti šeimos gyvenime, aktyviau naudotis galimybe išeiti vaiko priežiūros atostogų, imtis stereotipiškai moteriškomis laikomų profesijų. Moterų aktyvėjimas, besikeičiantis jų vaidmuo visuomenės gyvenime verčia permąstyti ir vyrų socialinius vaidmenis, aktyvinti juos kaip tėvus. Pabrėžiama, kad nauji vyrų vaidmenys yra neišvengiami, siekiant lyčių lygybės visuomenėje, tolygesnio pasidalijimo tarp vyrų ir moterų pareigomis šeimoje ir visuomeniniame gyvenime. Vis tik lyčių stereotipai yra viena iš sunkiausiai įveikiamų kliūčių, siekiant lygybės principų įtvirtinimo Lietuvoje. Gajos išlieka senos nuostatos: vyrui priskiriamas duonos pelnytojo, o moteriai – namų žydinio sergėtojos vaidmuo. Dažniausiai šis požiūris remiasi išimtinai stereotipinėmis nuostatomis ir nėra pagrįstas realia praktika, nes net 55 proc. vyrų ir 45 proc. moterų pripažįsta, kad realiai gyvenime žmonos uždarbis yra didesnis nei sutuoktinio. Projekto truks iki 2005 m. gruodžio mėn. Projekte numatytos veiklos: 1. Internetinė svetainė www.dadcomehome.org 2. Tyrimas „Vyrai ir vaiko priežiūros atostogos: tėčių, mamų ir visuomenės požiūris“ 3. Politikų apklausa 4. Iliustruota knyga, paremta tėčių papasakotomis istorijomis 5. Norvegų mokslininko Oystein Gullvag Holter knygos „Ar vyrai tai gali?“ („Can Man Do It?“, Nordic Council of Ministers, 2000) leidimas lietuvių kalbą 6. Informacinė kampanija (televizijos ir radijo laidos, vieši renginiai, informacinė medžiaga) 7. Seminarai sprendimų priėmėjams 8. Tarptautinė konferencija Koordinatorė – Lygių galimybių kontrolieriaus tarnybos patarėja Indrė Mackevičiūtė, 8~5 2612740, inmack@lrs.lt Asistentas – Lygių galimybių kontrolieriaus tarnybos viešųjų ryšių specialistas Valdas Dambrava, 8~5 2612787, vadamb@lrs.lt