XVIII-osios Vyriausybės strateginis projektų portfelis

Geležinkelių jungties „Rail Baltica“ plėtra

Susisiekimo ministerijos projektų portfelis

Naujas Europinio standarto (1435 mm pločio vėžė) dvikelis geležinkelis, kurio projektinis greitis –  249 km/ val. keleiviniams traukiniams, 120 km/val – krovininiams traukiniams;
Projekto vertė (2024 CBA) – 24 mlrd. eur, iš jų Lietuvos dalis – 10 mlrd.
Atsižvelgiant į išaugusią skaičiuojamąją projekto kainą ir  įvertinus realias projekto finansavimo iš Europos infrastruktūros tinklų priemonės 2024 – 2030 metais galimybes, 2023 m. lapkričio mėn. Europos Komisija paprašė atlikti „Rail Baltica“ projekto apimties perplanavimą, pirmajame etape (iki 2030 m. pab.) prioritetą teikiant pagrindinės geležinkelio linijos nuo Talino (per Rygą, Pernu, Panevėžį, Kauną) iki Varšuvos įrengimui ir siekti pradėti šios linijos eksploataciją 2030 metais.  Atitinkamai I-ojo etapo  įgyendinimo CAPEX - 15,5 mlrd, iš jų Lietuvos dalis - 5,7 mlrd.
Projekto I-ojo įgyvendinimo terminas  – 2030 m.
Pagrindinės geležinkelio linijos ilgis – 909 km, iš jų Lietuvos dalis  - 432 km.
Numatomas didžiausias traukinių ilgis – 1050 m, ašinė apkrova – 25 t
Pagrindinės geležinkelio linijos projektai  derinami ir įgyvendinami kartu su geležinkelio infrastruktūros objektais: tarptautinėmis ir regioninėmis stotimis, infrastruktūros ir riedmenų priežiūros depais.

Finansavimo šaltinis  – Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP, Connecting Europe Facility, CEF) ir valstybės biudžeto lėšos, taip pat analizuojami ir kiti galimi finansavimo šaltiniai. Valstybės biudžeto lėšų dalis planuojama atsižvelgiant į valstybės prisiimtus įsipareigojimus siekiant užtikrinti įgyvendinamo Projekto tęstinumą ir skiriant tam tikrų metų asignavimus susisiekimo sektoriui. 2014–2027 m. Europos Sąjungos finansavimo laikotarpiu viso Lietuvos dalies veikloms įgyvendinti yra užtikrinta 1.6 mlrd. Eur (85 proc.  15 proc. ).

Projekto naudos gavėja - Susisiekimo ministerija. Projekto vykdytojas Lietuvoje - AB "LTG Infra". Projekto koordinatorius per visas Baltijos šalis  - bendra trijų Baltijos šalių įmonė - „RB Rail AS“.

I-ojo  projekto įgyvendinimo etapo tikslas – nutiesti europinio standarto geležinkelį prioritetą teikiant pagrindinės geležinkelio linijos nuo Talino (per Rygą, Pernu, Panevėžį, Kauną) iki Varšuvos įrengimui ir pradėti šios linijos eksploataciją 2030 metais.
Visa apimtimi projektas  Lietuvos ir šalių partnerių teritorijose,  bus įgyvendintas užbaigus II-ąjį įgyvendinimo etapą. Įgyvendinus projekto tikslą visa apimtimi Baltijos šalys bus sujungtos su ES geležinkelio tinklu  ir  tarpusavyje užtikrinant naujos kokybės keleivių ir krovinių vežimo paslaugas.

Numatytas 2021–2030 metų NPP. Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2020 m. rugsėjo 9 d. nutarimas Nr. 998 ,,Dėl 2021–2030 metų nacionalinio pažangos plano patvirtinimo“.
2023 m. lapkričio 15 d. Lietuvos Respublikos Vyriausybės Strateginių projektų portfelio komisija patvirtino atnaujintą Projekto įgyvendinimo grafiką iki 2030 m.  Projektas yra įtrauktas į Ministro Pirmininko strateginių projektų portfelį.
Numatytas  Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro valdymo sričių 2024–2026 metų strateginiame veiklos plane.
„Rail Baltica“ geležinkelis yra Europos Sąjungos tarptautinio transporto koridoriaus „Šiaurės jūra–Baltijos jūra“ trūkstama jungtis, kuri yra sudėtinė transeuropinio transporto tinklo dalis. Europos Sąjungos teisės aktai nustato, kad pagrindinio transeuropinio transporto tinklo projektai turi būti įgyvendinti iki 2030 m., o visas transeuropinio transporto tinklas sukurtas iki 2050 m.

Kaunas – Lietuvos /  Lenkijos siena ruože  esančios savivaldybės:  Kalvarijos, Marijampolės,  Kazlų Rūdos, Prienų,  Kauno raj., Kauno m.; Europos Komisijos  struktūros: Šiaurės – Baltijos jūros  transporto koridoriaus  Europinis koordinatorius; Europos Komisijos  struktūros: Transporto direktoratas; LRV; LRS „Rail Baltica“ projekto parlamentinės kontrolės grupė; Ministras Pirmininkas; Aplinkos ministerija ir jai  pavaldžios įstaigos; Lazdijų sav.; LRS komitetai (ERK, EK); LRS Kaimo reikalų  komitetas; Projekto partneriai: Estija, Latvija, Lenkija.; Kaunas – Lietuvos / Latvijos siena ruože  esančios savivaldybės:  Kauno, Kėdainių,  Jonavos, Panevėžio ir  Pasvalio raj.; Vilnius–Kaunas ruože  esančios savivaldybės: Vilniaus m. sav. ir  Vilniaus raj. sav., Trakų,  Elektrėnų, Kaišiadorių,  Jonavos, Kauno raj. ir  Kauno m. savivaldybės; Planuojamų teritorijų/Sklypų savininkai,  gyventojų bendruomenės,  verslininkai; Krašto apsaugo ministerija


Šiuo projektu įgyvendinamas Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. kovo 10 d. nutarimu  Nr. 155 patvirtinti Aštuonioliktosios Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane pateikti įsipareigojimai pagal nurodytus prioritetus (aprašyme pateikiami strateginiai darbai) ir joje išvardintus projektus (darbus).
Vyriausybės veiklos prioritetas Nr. IX „Visuomenės poreikius atitinkantis viešasis sektorius“, Vyriausybės programos projektas Nr. 9.1 „Modernios ir veiksmingos institucijos“ .

Tikslas: Sukurti ir palaikyti paslaugų kokybės ir atitikties vertinimo sistemą Lietuvos viešajame sektoriuje, užtikrinančią nuoseklų paslaugų kokybės vertinimo, tobulinimo ir prieinamumo didinimą.
Projekto pradžia – 2021-04-01, pabaiga – 2024-03-31.
Projekto biudžetas – 93,7 (tūkst. Eur).

Įgyvendinant Vyriausybės programą bus vykdomi šie veiksmai:
•	Atlikus viešojo sektoriaus subjektų teikiamų administracinių ir viešųjų paslaugų peržiūrą, parengti ir priimti Vyriausybės nutarimą dėl bazinių administracinių ir viešųjų paslaugų bei šias paslaugas administruojančių ir / ar teikiančių viešojo sektoriaus subjektų sąrašo patvirtinimo;
•	Sukurti ir įdiegti viešojo sektoriaus institucijų viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo inovatyviais technologiniais būdais mechanizmą, užtikrinantį centralizuotą šių paslaugų perkėlimo į elektroninę erdvę valdymą;
•	Parengti rekomendacijas viešųjų paslaugų teikimą administruojantiems viešojo administravimo subjektams kaip labiau įtraukti nevyriausybinį sektorių į viešųjų paslaugų teikimą. Vykdymo laikotarpį numatant iki 2023 m. IV ketv.
•	Siekiant geresnės viešųjų ir administracinių paslaugų kokybės ir prieinamumo, sukurti ir įdiegti technologines priemones, kurios leis valstybės lygiu susisteminti ir standartizuoti duomenimis apie paslaugų kokybę ir prieinamumą, nepriklausomai nuo paslaugas teikiančių subjektų ir paslaugų teikimo būdo. Vykdymo laikotarpį numatant iki 2023 m. IV ketv.

Visuomenė; Akademinė bendruomenė; NVO; LRV; Viešojo sektoriaus institucijos; Socialinės apsaugos ir darbo ministerija; Ekonomikos ir inovacijų ministerija; Žiniasklaida; LSA, savivaldybės; SPPK; Informacinės visuomenės plėtros komitetas


Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. kovo 10 d. nutarimu  Nr. 155 patvirtintame Aštuonioliktosios Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane pateikti įsipareigojimai pagal nurodytus prioritetus (aprašyme pateikiami ministrų strateginiai darbai) ir joje išvardintus projektus (darbus).
Šiuo projektu įgyvendinami VPNĮP prioriteto – „VISUOMENĖS POREIKIUS ATITINKANTIS VIEŠASIS SEKTORIUS“ Vyriausybės programos projektas –  9.3. „Stiprūs ir atsakingi vadovai – Valstybės tarnybos veidas“, Viešojo valdymo plėtros programa, patvirtinta 2022-03-09 LRV nutarimu Nr. 206., 2022 m. birželio 14 d., Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro įsakymu Nr. 1V-432 patvirtinta Plėtros programos pažangos priemonė Nr. 01-002-08-03-01 „Sukurti modernią viešojo valdymo institucijų žmogiškųjų išteklių valdysenos sistemą” (toliau – Pažangos priemonė).

Tikslas: pertvarkyti valstybės tarnybą sustiprinant vadovavimo ir lyderystės gebėjimus, padidinant VT profesionalumą, lankstumą ir efektyvumą, modernizuojant žmogiškųjų išteklių valdymą, diegiant inovacijas valstybės tarnyboje.
Terminas: 2026 m. rugpjūčio  31 d.
Biudžetas: 21 089 tūkst. Eur.

Įgyvendinant Vyriausybės programą bus vykdomi šie veiksmai:
•	Parengti ir priimti valstybės tarnybos pertvarkos koncepciją įgyvendinantį Valstybės tarnybos įstatymą, kurio nuostatos padėtų supaprastinti žmogiškųjų išteklių valdymą valstybės tarnyboje, padarytų jį lankstesnį ir motyvuotą;
•	Parengti ir priimti įgyvendinamuosius teisės aktus, reikalingus valstybės tarnybos pertvarkos I etapą pradėti visapusiškai įgyvendinti nuo 2024 m. sausio 1 d;
•	Tęsti valstybės tarnybos pertvarką, įgyvendinant jos II etapą – Valstybės tarnybos įstatyme numatytus principus įteisinti diplomatų, prokurorų, karių, valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartį, darbo apmokėjimo ir socialinių garantijų apimtį numatančiuose teisės aktuose, kartu Vidaus tarnybos statute nustatyti priemones, kurios sustiprintų statutinių įstaigų pajėgumus, padidintų vidaus tarnybos patrauklumą, pagerintų pareigūnų socialines garantijas ir tinkamai kompensuotų tarnybos ypatumus;
•	Sukurti ir įdiegti žmogiškųjų išteklių valdymo valstybės tarnyboje ir valstybės tarnybos efektyvumo vertinimo, pagrįsto aiškiais tarptautiniais ir nacionaliniais rodikliais, sistemą;
•	Siekiant nuoseklaus ir tikslingo viešojo valdymo sektoriaus vadovų ugdymo, sukurti ir įdiegti centralizuotą viešojo valdymo sektoriaus vadovų ugdymo sistemą;
•	Sukurti ir įdiegti  pažangią žmogiškųjų išteklių valdymo viešajame sektoriuje sistemą;
•	Sukurti ir įdiegti decentralizuotą viešojo sektoriaus specialistų valdymo sistemą (mechanizmą), sudarant galimybes vadovams lanksčiai ir moderniai valdyti žmogiškuosius išteklius.

Valstybės tarnautojai; Prezidento institucija; Asocijuotos  struktūros (valstybės  tarnautojų  interesus  atstovaujančios  profesinės  sąjungos); Akademinė bendruomenė; LR Seimas; Visuomenės atstovai; Asocijuotos struktūros (valstybės tarnautojų interesus atstovaujančios profesinės sąjungos); LR Vyriausybė; Savivaldos (LSA), regionų lygmens atstovai; Žiniasklaida; SPPK


Lietuvos Respublikos elektros energetikos  sistemos sujungimas su kontinentinės Europos elektros tinklais darbui sinchroniniu režimu

Energetikos ministerijos projektų portfelis

Baltijos šalių elektros perdavimo sistema istoriškai buvo plėtota ir iki dabar dirba kaip jungtinė  vieningos IPS/UPS elektros sistemos (toliau – IPS/UPS), centralizuotai valdomos iš Rusijos, dalis. Po Baltijos šalių prisijungimo prie Europos Sąjungos (ES), tapo aktualu integruoti Baltijos šalių elektros energetikos infrastruktūrą, elektros rinką ir valdymą į Vakarų Europos elektros sistemas, panaikinant regiono energetinę izoliaciją, ir pereiti prie europietiškų sistemos valdymo standartų.
2007 m. Baltijos šalių premjerų pasirašytas komunikatas pabrėžia, kad visavertė Baltijos šalių integracija į Europos vieningą elektros rinką galima tik Baltijos šalių elektros sistemas sujungus sinchroniškai su kontinentinės Europos tinklais ir tapus sinchroninės zonos dalimi.
Baltijos šalių sinchroninis prisijungimas prie KET reikš atsijungimą (desinchronizavimą) nuo IPS/UPS, o tuo pačiu ir energetinio saugumo padidėjimą ir elektros rinkos funkcionavimo stiprinimą.
Baltijos šalims palaikymą dėl prisijungimo prie KET išreiškė Europos komisija, 2019 m. pasirašydama įgyvendinimo etapo politinį memorandumą.
Programa apima šias tris pagrindines kryptis:
Politinė:
•	Užtikrinti sinchronizacijos su KET kaip ES bendro (ekonominio) intereso projekto aukščiausio prioriteto įtvirtinimą ir maksimalią politinę paramą įgyvendinimui nacionaliniame, regioniniame (Baltijos šalių ir Lenkijos) ir europiniame lygmenyje;
•	 Susitarimai su regioniniais partneriais dėl Sinchronizacijos su KET įgyvendinimo.
Ekonominė:
•	Finansavimo Lietuvoje užtikrinimas: elektros perdavimo tarifas ir ES lėšos;
•	Kitų dalyvaujančių valstybių narių finansavimo dalies užtikrinimas panaudojant ES paramos lėšas;
Technologinė:
•	Techninės infrastruktūros ir operatyvinių procesų, reikalingų sinchronizacijai su KET užtikrinti, įgyvendinimas, vykdant LitPol Link jungties plėtrą ir įgyvendinant ENTSO-E prisijungimo sutarties priemonių katalogo reikalavimus;
•	Jūrinio HVDC kabelio tarp Lenkijos ir Lietuvos įgyvendinimas elektros energijos prekybai su KET plėtoti;
•	Elektros perdavimo tinklų plėtra, reikalinga užtikrinti elektros energetikos sistemos atsparumą atsijungimui nuo IPS/UPS sinchroninės zonos;
•	Elektros sistemos valdymo priemonių modernizavimas, siekiant užtikrinti sistemos inerciją ir dažnio valdymo rezervą, reikalingą užtikrinti pasirengimą darbui izoliuotu režimu (kartu su regiono partneriais);
•	Elektros energijos gamybos įrenginių, galinčių teikti reikiamas sistemines paslaugas, prieinamumo apimties nustatymas ir užtikrinimas;
•	Būtinųjų sąlygų Lietuvos Respublikos elektros energetikos sistemos desinchronizacijai nuo IPS/UPS sistemos užtikrinti įgyvendinimas .

Pagrindinis strateginis programos rezultatas:
1. užtikrinti būtinas technines ir organizacines priemones, kad Lietuvos elektros energetikos sistema iki 2024 m. pab. būtų parengta sujungimui su KET darbui sinchroniniu režimu per Lenkijos Respublikos elektros energetikos sistemą ir kad šiam tikslui pasiekti būtų įgyvendinti Lietuvos elektros energetikos sistemos saugumą didinantys projektai,
2. užtikrinti, kad po elektros energetikos sistemos sinchronizacijos iki 2025 m. pab. būtų įgyvendinti elektros energetikos sistemos stabilumą užtikrinantys projektai ir priemonės,
3. užtikrinti, kad anksčiausiais įmanomais terminais, bet ne vėliau kaip iki 2028 m. pab., būtų įgyvendinti projektai, reikalingi sustiprinti Lietuvos elektros rinkos integraciją su kontinentine Europa.

Užtikrinti Lietuvos elektros energetikos sistemos techninę, teisinę, politinę ir ekonominę parengtį (kartu su kitomis Baltijos šalimis) sinchronizacijai su Kontinentinės Europos tinklais ir desinchronizacijai nuo Jungtinės energetinės sistemos/ vieningos energetinės sistemos;

LR Seimas; Baltijos šalys ir Lenkija; URM; Nacionalinė žiniasklaida, nuomonės formuotojai; Plačioji visuomenė; LR Energetikos ministerija; EPSO-G; VERT; Rangovai; Bendruomenės tiesioginėje tinklo objektų aplinkoje; LR Prezidentūra; CPVA; Rusijos kontroliuojama ir prijaučianti žiniasklaida; Europos Komisija; Litgrid AB


Esama situacija: Nuo 1990 m. gimstamumas sumažėjęs dvigubai ir toliau mažėja – naujagimių skaičius po 1990 m. sumažėjo nuo 60 tūkst. iki 30 tūkst. šiuo metu ir šis skaičius prognozuojama toliau dramatiškai dešimtmečio laikotarpyje mažės iki 20 tūkst. Didelė emigracija mažina pensijų sistemos pajėgumą – nuo 2001 m. kasmet išvyksta daugiau asmenų negu atvyksta. Jau dabar formuojasi vyresnio ir darbingo amžiaus gyventojų disbalansas – jeigu šiuo metu vienam pensininkui tenka 3,5 dirbančiųjų, tai nesikeičiant demografinėms tendencijoms 2050 m. vienam pensininkui tektų 1,7 dirbančiojo. Nesiimant pensijų reformos, vid. pensijos ir vid. darbo užmokesčio santykis dėl migruojančios ir senstančios visuomenės sumažės nuo 42 proc. 2017 m. iki 34 proc. 2040 m. Projektu spręstinos problemos: 1) socialinio draudimo pensijų sistema ir pensijų kaupimo sistema konkuruoja tarpusavyje, programuojama jų priešprieša; 2) pensijų kaupimo administravimas ir pensijų anuitetų sistema yra brangūs; 3) visą investicinę riziką prisiima tik dalyvis, visa atsakomybė už (ne) tinkamą pensijų fondo pasirinkimą tenka jam vienam; 4) dėl aukštos pensijų anuiteto privalomumo ribos daugelis senatvės pensijos amžių sukankančių dalyvių sukauptas lėšas atsiima vienkartine išmoka, nepasiekiami pensijų sistemos tikslai; 5) nėra mechanizmo, leidžiančio tikslingai didinti mažiausių pensijų gavėjų pajamas. Lietuvos Respublikos pensijų kaupimo įstatymo pakeitimo projektu siūloma nustatyti, kad: 1) Atsisakoma socialinio draudimo įmokos dalies pervedimo į II pakopos pensijų kaupimo sistemos pensijų fondus, nustatant, kad į šiuos pensijų fondus pervedamą pensijų įmoką sudarys 3 procentai dalyvio pajamų, nuo kurių skaičiuojamos valstybinio socialinio draudimo įmokos, ir 1,5 procentų vidutinio darbo užmokesčio dydžio priemoka, skiriama iš valstybės biudžeto (31,5). Taip panaikinamas esamų ir būsimų pensijų gavėjų supriešinimas, kuomet dalis įmokos į privačius pensijų fondus buvo pervedama iš VSDF biudžeto, taip mažinant šio biudžeto pajamas. Pažymėtina, kad jei nebūtų taikomas numatomas darbdavio socialinio draudimo įmokos tarifo perkėlimas apdraustajam, dėl kurio išaugs bruto darbo užmokesčiai, į pensijų fondus siūloma pervesti pensijų įmoką sudarytų 4 procentų dalyvio draudžiamųjų pajamų dalis ir 2 procentų vidutinio darbo užmokesčio dydžio priemoka iš valstybės biudžeto. Todėl lyginant šiuo metu į II pakopos pensijų fondus pervedamos trinarės įmokos dydį (222) su siūlomos pensijų įmokos (31,5) dydžiu, svarbu atkreipti dėmesį, kad nominaliai šie dydžiai skiriasi neženkliai. Asmenims, tapusiems dalyviais nuo 2019 m. sausio 1 d. ir vėlesnių datų, siūloma pensijų įmoką nuo 1,8 procentų draudžiamųjų dalyvio pajamų kasmet didinti palaipsniui, kol ši pasieks 3 procentus per 5 metus, taip nesukeliant naujiems dalyviams nepatogumų dėl staiga ženkliai išaugusių išlaidų pensijų kaupimui. 2) Numatyti automatinį dalyvių įtraukimą į papildomą pensijų kaupimą II pakopos pensijų fonduose. Asmenys įstatymo ir Lietuvos Banko nustatyta tvarka bus automatiškai priskiriami konkrečiam pensijų fondui, bus apie tai informuojami ir galės pasirinkti, arba iš esmės nesutikti dalyvauti pensijų kaupime, arba pateikti prašymą dalyvauti kitame nei priskirtasis pensijų fonde. Siūloma, kad nuo 2019 m. sausio 1 d. kas trejus metus pilnamečiai asmenys, kurie tą dieną dar nėra sukakę 40 metų amžiaus ir kurie Lietuvos Respublikos apdraustųjų valstybinių socialiniu draudimu ir socialinio draudimo išmokų registre yra apdraustieji, automatiškai būtų įtraukiami į pensijų kaupimą. Įmokos už automatiškai įtrauktus asmenis pradedamos skaičiuoti ir pervesti į II pakopos pensijų fondus nuo įtraukimo metų kovo 1 d. Vyresni kaip 40 metų asmenys, kurie iki 2018 m. gruodžio 31 d. nedalyvavo pensijų kaupime, automatiškai į II pakopos pensijų fondus nebūtų Į kaupimą pensijų fonduose automatiškai įtrauktas asmuo iki įtraukimo metų kovo 1 d. gali informuoti pensijų kaupimo bendrovę apie atsisakymą dalyvauti pensijų kaupime. Jei atsisakymo per nustatytą terminą įtrauktas asmuo nepareiškia, jis tampa kaupimo dalyviu ir dalyvauja pensijų kaupime iki sukaks senatvės pensijos amžių ar dalyvavimas pensijų kaupime baigsis kitais teisės aktuose nustatytais pagrindais. 40 metų amžiaus nesukakusiems asmenims, kurie atsisakė dalyvauti pensijų kaupime, automatinio įtraukimo procedūra taikoma ne daugiau kaip 3 kartus. 3) Dalyviams, kurie II pakopos pensijų kaupimo fonde pradėjo dalyvauti iki 2018 m. gruodžio 31 d., taip pat siūloma suteikti teisę iki 2019 m. kovo 1 d. atsisakyti tolimesnio dalyvavimo pensijų kaupime. Nusprendę dalyvavimo II pakopos pensijų kaupimo sistemoje netęsti, dalyviai gali pateikti prašymą nutraukti pensijų kaupimo sutartį, pensijų sąskaitoje sukauptas lėšas pervedant į VSDF biudžetą, arba dalyvavimą sustabdyti, sukauptas lėšas paliekant pensijų fonde tolimesniam jų investavimui iki asmuo įgis teisę į pensines išmokas pagal Pensijų kaupimo įstatymą. 4) Papildomai numatoma suteikti galimybes kaupiantiesiems į savo pensijų sąskaitą pensijų fonde mokėti papildomą, didesnę nei 3 procentai dalyvio draudžiamųjų pajamų įmoką. Taip pat siekiama nustatyti galimybę prie darbuotojų kaupimo savanoriškai prisidėti ir darbdaviams. Tokiu būdu siekiama, kad visi dalyvaujantys II pakopos pensijų sistemoje kauptų pakankama apimtimi bei norėdami galėtų prisimokėti papildomai ar gauti papildomą darbdavių įmoką, taip dar labiau didinant jų senatvei sukauptų lėšų pensijų fonduose sumas. 5) Dalyviai laikinai, ne daugiau kaip 12 mėnesių per visą dalyvavimo pensijų kaupime laikotarpį ir ne trumpiau kaip 1 mėnesiui, galės stabdyti pensijų įmokų pervedimą į pensijų fondus. 6) Kiekviena pensijų kaupimo bendrovė turės įsteigti ir valdyti tikslinės grupės pensijų fondus ir pensijų turto išsaugojimo pensijų fondą (į šį fondą bus perkeliami pensijų fondo dalyviai, sulaukę senatvės pensijos amžiaus ir nustatyta tvarka nesudarę pensijų išmokos sutarties) - įgyvendinama Gyvenimo ciklo fondų sistema. 7) Spręsti praktikoje išryškėjusias problemas, susijusias su klaidingu bazinio pensijų anuiteto rodiklio suvokimu šio rodiklio atsisakant, o pensijų anuiteto privalomumo ribas išreiškiant absoliučiais dydžiais (siūloma minimali ir maksimali riba būtų atitinkamai 10 000 ir 60 000 eurų), kurie Lietuvos Respublikos Vyriausybės įgaliotos institucijos nustatyta tvarka kas 5 metus būtų indeksuojami; 8) centralizuoti pensijų anuitetų sistemą, nustatant, kad pensijų anuitetų veiklą, remiantis draudimo principais, vykdytų VSDF valdyba. Įstatymo projekte siūloma įtvirtinti dvi pensijų anuitetų rūšis: atidėtąjį pensijų anuitetą (tai anuitetas, kurį dalyvis įsigyja sulaukęs senatvės pensijos amžiaus, tačiau pensijų išmokos pradedamos mokėti tik šiam sulaukus 85 metų amžiaus ir mokamos iki gyvos galvos) ir standartinį pensijų anuitetą (tai anuitetas, kai pensijų išmokos pradedamos mokėti iš karto asmeniui, įsigijusiam anuitetą, ir mokamos iki gyvos galvos). Lietuvos Respublikos šalpos pensijų įstatymo tam tikrų straipsnių pakeitimo įstatymu siūloma įteisinti pajamų didėjimą pačių mažiausių pensijų gavėjams: • socialinio draudimo pensijų gavėjai, kurių gaunamų pensinio pobūdžio išmokų (socialinio draudimo pensijos, valstybinės pensijos ir kt.) suma per mėnesį neviršija 95 proc. MVPD, turės teisę gauti pensijos priemoką. 95 proc. MVPD „lubos“ pasirinktos, įvertinus, kad asmuo, dirbęs už minimalią mėnesinę algą visą gyvenimą, su būtinuoju pensijų socialinio draudimo stažu įgytų teisę gauti apie 220 eurų pensiją. Tam, kad visiškai neeliminuoti paskatų mokėti socialinio draudimo įmokų, „lubos“ asmenims su būtinuoju stažu įvedamos panašaus dydžio, o kuo mažesnis įgytas stažas, tuo „lubos“ žemesnės; • 2) šalpos pensijos dydis senatvės pensijos amžių sukakusiems asmenims – 1 šalpos pensijų bazė vietoj 0,9 šalpos pensijų bazės (130 eurų vietoj 117 eurų). Asmuo, 15 metų dirbęs už minimalią mėnesinę algą, tikėtinai gaus apie 100 eurų socialinio draudimo pensiją ir, jeigu ši jo gaunama pensija bus vienintelė, jam papildomai bus skiriama 65 eurų pensijos priemoka. Taigi siekiant išlaikyti paskatas mokėti socialinio draudimo įmokas, šalpos pensijos dydis nustatomas mažesnis; 3) vertinant asmens teisę gauti šalpos pensiją, atsižvelgiama ne tik į asmens gaunamas pensijas ir pensijų išmokas, bet ir pensijos priemoką.

Sukurta teisinė bazė pensijų kaupimo sistemos finansavimo šaltinių pakeitimui, aprėpties didinimui ir veiklos optimizavimui: Biudžetas: 0 (ministerijos darbo užmokestis) Terminas – 2018 m. liepos 1 d. Rezultatas – Priimtas ir oficialiai paskelbtas Pensijų kaupimo įstatymo pakeitimo ir su juo susiję įstatymai Mažų pensijų didinimas Biudžetas: 0 (ministerijos darbo užmokestis) Terminas: 2018 m. liepos 1 d. Rezultatas: Priimtas ir oficialiai paskelbtas Šalpos pensijų įstatymo pakeitimo įstatymas

Užtikrinti socialinės atskirties mažėjimą


Švietimo, mokslo ir sporto ministro portfelis

„Tūkstantmečio mokyklų“ programa, nukreipta į nuoseklų, laipsnišką mokyklų atnaujinimą ir lygiaverčių ugdymo(si) sąlygų sudarymą Lietuvos vaikams, nesvarbu, kur jie gyvena, kokia yra juos supanti socialinė, ekonominė ar kultūrinė aplinka. Tai programa, skatinanti savivaldybes konsoliduoti švietimo išteklius ir stiprinti jau veikiančias mokyklas; ypatingą dėmesį skirti įtraukiojo ugdymo ekosistemai mokyklose sukurti ir tinklaveika grįstam ugdymo organizavimui bei valdymui diegti.
Programa bus įgyvendinama dviem etapais. Pirmasis projekto etapas bus įgyvendintas iki 2025 m., o antrasis etapas bus įgyvendintas iki 2030 m.
„Tūkstantmečio mokyklų“ programos vystymo koncepcija, parengta Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai bendradarbiaujant su išorės ekspertais, apima pažangos programos vystymo gaires, programos įgyvendinimo apimties ir poveikio rodiklius, savivaldybių ir mokyklų atrankos kriterijus, finansavimo sąlygas bei pažangos savivaldybėms kriterijus.
Pažangos programa bus įgyvendinama savivaldybių lygmeniu. Konkursui paraiškas teiks savivaldybės kartu su mokyklų bendruomenėmis, jose turės būti pateikta savivaldybės vystomo „Tūkstantmečio mokyklų“ tinklo vizija, nurodoma, kokių išteklių trūksta šiai vizijai pasiekti, kokiais būdais, žingsniais ir etapais ketinama tai įgyvendinti. Paraiškas taip pat galės teikti ir kelios savivaldybės kartu, pavyzdžiui, didmiesčio ir žiedinė savivaldybė, kelios greta esančios nedidelės savivaldybės ir pan., t. y. skatinama mokyklų tinklaveika neapsiribojant vienos savivaldybės teritorija, jungimasis į stambesnius subjektus, mokyklų miestelius; planuojama, kad iki 2024 metų juridinių vienetų skaičius sumažės bent 50.
Savivaldybės pretendentės turės atitikti būtinąsias atrankos sąlygas:
1.	gali pretenduoti:
1.	savivaldybė, kurioje yra ne mažiau kaip 1 000 pagal priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas besimokančių mokinių;
2.	dvi ir daugiau gretimos (teritoriškai besiribojančios) savivaldybės, atitinkančios 1 a) kriterijų;
3.	dvi ir daugiau gretimos (teritoriškai besiribojančios) savivaldybės, kai viena iš jų neatitinka 1 a) kriterijaus;
2.	būtinosios sąlygos:
1.	parengta pažangos siekiančių „Tūkstantmečio mokyklų“ tinklo vystymo vizija: nurodomos planuojamos investicijos ir inovacijos, kuriomis bus siekiama „Tūkstantmečio mokyklų“ kokybės standarto, stiprinama Geros mokyklos požymių raiška, įgyvendinami įsipareigojimai pagal pažangos rodiklius;
2.	savivaldybės tarybos patvirtintas Bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos bendrasis planas 2021–2025 metams, atitinkantis Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių nuostatas (pvz., neformuojamos jungtinės 5–8 klasės; 1–4 klasėse gali būti jungiamos tik 1 ir 2 klasės arba 3 ir 4 klasės ir kt.).
3.	 savivaldybės tarybos patvirtintas mokyklų, sudarančių „Tūkstantmečio mokyklų“ tinklą savivaldybėje ir atitinkančių 3 punkto kriterijus, sąrašas;
3.	kriterijai mokykloms (netaikoma planuojamoms naujai steigti mokykloms):
1.	mokykla, vykdydama priėmimą, neorganizuoja mokinių atrankos;
2.	mokinių skaičius einamųjų mokslo metų rugsėjo 1 d. yra ne mažesnis kaip 200 mokinių.
Paramos lėšos galės būti skiriamos jau esančių mokyklų fizinei aplinkai (sporto aikštynai, bibliotekos, laboratorijos, mokomieji kabinetai, koridoriai, individualaus mokymosi ir poilsio erdvės, mokyklos prieigos ir pan.) gerinti laikantis universalaus dizaino principų ir vadovų bei pedagoginių darbuotojų kompetencijoms stiprinti, kokybiškai švietimo pagalbai teikti, stipriai ir savivaldžiai mokyklos bendruomenei kurti. Kompetencijų stiprinimas gali vykti keliomis kryptimis:
ĮTRAUKAUS UGDYMO STIPRINIMO: konsultacijos ir pagalba pritaikyti ugdymo(si) aplinką ir didaktiką įtraukiam ugdymui, mokytojų kompetencijų dirbti su mokinių įvairove stiprinimas, komandinio darbo tarp mokytojų ir švietimo pagalbos specialistų vystymas;
STEAM UGDYMO STIPRINIMAS: dalykinių kompetencijų atnaujinimas integruojant naujausias mokslų žinias, dalyko didaktikos stiprinimas, projektinio ugdymo taikymas, darbas laboratorijose ir kt.;
KULTŪRINIO UGDYMO STIPRINIMAS: aktyvi kūrybinė ir praktinė mokinių veikla, edukacinių projektų su kultūros įstaigomis, nevyriausybinėmis organizacijomis, profesionaliais meno kolektyvais įgyvendinimas, laiduojantis meninio ir kultūrinio ugdymo sistemiškumą;
LYDERYSTĖS VISAIS LYGMENIMIS STIPRINIMAS: konsultacijos / šešėliavimas stiprinant mokyklų vadovų vadovavimo ir lyderystės kompetencijas, mokytojų profesinio bendradarbiavimo stiprinimas prisiimant atsakomybę už mokykloje vykstančias veiklas ir mokinių pasiekimų gerinimą, mokinių savivaldos stiprinimo veiklos.
„Tūkstantmečio mokyklų“ programos priemonėmis siekiama didinti mokytojų motyvaciją perteikiant ugdymo turinį, auginti kvalifikaciją ar įgyti naujų kompetencijų, tai ilgainiui lemtų tiek mokinių atotrūkių pasiekimų mažėjimą, tiek mokyklų veiklos kokybės ir savivaldybių pažangos augimą.
Savivaldybei skiriamo finansavimo maksimali suma priklauso nuo mokinių, besimokančių pagal priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas, skaičių savivaldybėje. Skiriamos šešios galimos savivaldybių grupės pagal mokinių skaičių ir maksimalią lėšų sumą.
4.1.1. lentelė. Galimo finansavimo paskirstymas savivaldybėms pagal mokinių skaičių:
Mokinių skaičius savivaldybėje (tūkst.)	 50	 50 ir  25	 25 ir  15	 15 ir  10	 10 ir  3	 3 ir  1
Maksimali projekto vertė savivaldybėje (mln. )	33	22	11	5,5	2,75	1,65
Preliminarus savivaldybių skaičius	1	1	1	4	20	29
-	Jei paraišką teikia kelios savivaldybės, paraiškos maksimali vertė yra skaičiuojama pagal kiekvienos savivaldybės mokinių skaičių ir didinama 10 proc.
-	Jei paraišką teikiant kelioms savivaldybėms partnere yra savivaldybė, kurios mokinių skaičius nesiekia 1 000 mokinių, jos veikloms vykdyti skiriama iki 0,5 mln. , o kitų paraišką teikiančių savivaldybių maksimali paraiškos vertė didinama 10 proc.
-	Projekto įgyvendinimo metu savivaldybei pakeitus sprendimus, lėmusius jos paraiškos finansavimą programos lėšomis, finansavimas yra nutraukiamas, o pradėtų veiklų įgyvendinimas baigiamas savivaldybės lėšomis.
„Tūkstantmečio mokyklų“ programą planuojama įgyvendinti ne mažiau kaip 80 proc. Lietuvos savivaldybių. Per ateinančius ketverius metus pažangos programa pasieks apie 150 bendrojo ugdymo mokyklų visoje šalyje. 2022 m. ir 2023 m. III ketvirčiais bus vedama apskaita, kiek savivaldybių pasirašė sutartis dėl projektų įgyvendinimo ir kiek mokyklų įsitraukė į programą. „Tūkstantmečio mokyklos“ savivaldybėse veiks kaip metodiniai ugdymo centrai. Šių mokyklų infrastruktūra ir pritraukti žmogiškieji ištekliai bei programos metu patobulintos kompetencijos įgyvendinant tinklaveikos principus bus prieinamos visoms savivaldybės mokykloms, jų mokiniams bei mokytojams. Įgyvendinant reformą mažos mokyklos taps didesnių mokyklų skyriais arba padaliniais, tai leis pagerinti mokymosi sąlygas mokiniams, sudaryti geresnes darbo sąlygas mokytojams, konsoliduoti mokymo ir mokymosi išteklius, efektyviau naudoti mokymo lėšas (mažės ūkio lėšų ir administravimo kaštų dalis).
Pavyzdiniai siūlomi pažangos rodikliai savivaldybėms*:
-	išaugusi pagrindinio ugdymo pasiekimų patikrinimo metu bent pagrindinį mokymosi pasiekimų lygį pasiekusių mokinių dalis;
-	padidėjusi mokinių, pasirinkusių laikyti STEAM srities dalykų (matematikos, informatikos, biologijos, fizikos ir chemijos) brandos egzaminus, dalis;
-	padidėjęs vienai sąlyginei mokytojo pareigybei tenkančių mokinių skaičius;
-	išaugęs ir normatyvus atitinkantis švietimo pagalbos specialistų skaičius;
-	kiekvienam didelių ir labai didelių specialiųjų ugdymosi poreikių turinčiam mokiniui skirtas mokytojo (mokinio) padėjėjas;
-	ne mažiau kaip 70 % mokytojų turi visą etatą vidutiniškai visoje savivaldybėje.
*  pažangos rodiklių rinkiniai bus praplėsti, tikslinami ir formuojami atsižvelgiant į švietimo būklę atskirose savivaldybėse.
„Tūkstantmečio mokyklų“, kaip metodinių centrų, tinklaveiką palaikys, metodinę pagalbą ir konsultacijas teiks, stebėseną vykdys „Tūkstantmečio mokyklų akademija“. „Tūkstantmečio mokyklų akademijai“ vystyti bus pasitelkti Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos, Nacionalinės švietimo agentūros bei išoriniai žmogiškieji resursai. Planuojama, kad akademija savo veiklą vykdyti pradės ne vėliau kaip 2021 II ketv.
„Tūkstantmečio mokyklų“ programos įgyvendinimo planuojamas tvarkaraštis:
•	2021 IV ketv. patvirtinta „Tūkstantmečio mokyklų“ programa
•	2021 IV ketv. patvirtinti Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių pakeitimai
•	2021 IV ketv. parengtas „Tūkstantmečio mokyklų“ programos finansavimo sąlygų aprašas
•	2021 IV ketv. patvirtinti būtinieji savivaldybių ir mokyklų pažangos rodikliai
•	2021 IV ketv. konsultacijos su savivaldybėmis dėl „Tūkstantmečio mokyklų“ programos
•	2021 IV ketv. – 2022 I ketv. patvirtinti savivaldybių bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos bendrieji planai pagal naujai patvirtintas tinklo kūrimo taisykles iki 2025 metų (imtinai)
•	2021 IV ketv. skelbiami kvietimai savivaldybėms teikti paraiškas (1 etapas)
•	2021 IV ketv. – 2022 kovą savivaldybės rengia „Tūkstantmečio mokyklų“ programos vystymo vizijas (1 etapas)
•	2022 II ketv. sudaromos sutartys su savivaldybėmis (1 etapas)
•	2022 IV ketv. skelbiami kvietimai savivaldybėms teikti paraiškas (2 etapas)
•	2022 IV ketv. – 2023 I ketv. savivaldybės rengia „Tūkstantmečio mokyklų“ programos vystymo vizijas (2 etapas)
•	2023 II ketv. sudaromos sutartys su savivaldybėmis (2 etapas)
•	2023 III ketv. baigiami įgyvendinti 1 etapo projektai savivaldybėse
•	2026 II ketv. baigiami įgyvendinti 2 etapo projektai savivaldybėse
•	2022 II ketv. pradedama vykdyti projektų įgyvendinimo savivaldybėse stebėsena

Iki 2026 m. birželio 30 d. investavus 254 100 tūkst. Eur bus įgyvendinta „Tūkstantmečio mokyklų“ pažangos programa, nukreipta į esamų mokyklų stiprinimą, lygiaverčių ugdymo(si) sąlygų sudarymą ir mokinių pasiekimų atotrūkių mažinimą. Programa siekiama visoje šalyje atverti šiuolaikiškas, vaikų įvairovei ir jų poreikiams atviras mokyklas, kurios veikdamos tinklaveikos principu padės stiprėti ir kitoms savivaldybėse esančioms mokykloms. Ypatingas dėmesys programoje skiriamas vadovų bei pedagoginių darbuotojų kompetencijoms stiprinti ir įtraukiojo ugdymo ekosistemai mokyklose sukurti. Savivaldybės kartu su mokyklų bendruomenėmis bus kviečiamos įsivertinti tobulintinas sritis ir teikti paraišką dalyvauti programoje, kuri atlieps konkrečius jų poreikius, apims susitarimus dėl konkrečių pažangos rodiklių pasiekimo.

I misija (prioritetas) – vienodos starto pozicijos visiems Lietuvos žmonėms.
Ministerijos strateginis darbas 1.1. Visiems prieinama gera mokykla ir šiuolaikinis ugdymo turinys: Pažangos programa „Tūkstantmečio mokyklos“.
Vyriausybės programos projektas 1.2. Visiems prieinama gera mokykla ir šiuolaikinis ugdymo turinys.

Mokyklų mokytojai ir vadovai; Savivaldybių tarybos; Mokyklų bendruomenės; Politikai; Žiniasklaida; Mokiniai ir jų tėvai


Skaitmeninė švietimo transformacija EdTech

Sprendžiami iššūkiai:
	Inovacijų kultūra: švietimo inovacijų ir skaitmeninių technologijų trūkumas švietimo įstaigose
	Skaitmeninės kompetencijos: pedagogų profesinių kompetencijų auginimas ir pajėgumas prisitaikyti prie skaitmeninio ugdymo turinio ir greitai besikeičiančių skaitmeninių inovacijų bei naujų kontekstų
	Skaitmeninis turinys: mokyklų aprūpinimo mokymosi ir ugdymo technologijomis ir naujausiu skaitmeniniu turiniu ir sprendimais mokymui(si)
	Bendruomenių, verslo  ir viešo sektoriaus įsitraukimas ir bendradarbiavimo didinimas

EdTech skaitmeninės švietimo transformacijos projektas nukreiptas į:
1.	naujausių edukacinių technologijų švietimo sektoriuje skatinimą ir diegimą
2.	pedagoginių darbuotojų skaitmeninių kompetencijų didinimą
3.	skaitmeninio turinio ir sprendimų mokymui(si) plėtrą

Pirmajai krypčiai įgyvendinti numatomi veiksmai:
EdTech inovacijų išbandymo ir kūrimo platformos sukūrimas, vienas langelis švietimo inovacijoms.  EdTech platforma yra projekto sudaroma galimybių aplinka, kurioje inovacijų kūrėjai kartu su švietimo įstaigomis galės kurti ir išbandyti inovatyvius sprendimus mokymui (si).

Antroji kryptis bus įgyvendinta tobulinant pedagoginių darbuotojų kompetencijas per skaitmeninių įgūdžių tobulinimo programą, susietą su kreditais. Programos pagalba bus galima:
	įgyti papildomą mokytojo kvalifikaciją (informatikos mokytojo);
	plėtoti švietimo įstaigų darbuotojų kompetencijas (mokymuose, kursuose);
	vykdyti tarptautinį bendradarbiavimą ir gerųjų praktikų sklaidą (stažuotėse mokytojams bendradarbiaujant su kitų valstybių EdTech centrais ir naudojantis užsienio kolegų sukurtomis platformomis).

Trečioji kryptis apims šias veiklas:
	bendrųjų ugdymo programų suskaitmeninimą ir bazinio skaitmeninio turinio paketo, kuris apimtų mokomuosius dalykus ir visas ugdymo pakopas, individualius mokymo poreikius, būtų prieinamas viešai visiems mokiniams ir mokytojams, parengimą;
	skaitmeninių mokymo išteklių bazės, kuri veiktų kaip nuotolinė mokykla, sukūrimą. Čia būtų talpinamas bazinis skaitmeninio turinio paketas, taip pat verslo ir leidėjų kuriamas papildomas turinys, inovacijų kūrėjų švietimo įstaigose išbandyti sprendimai bei pačių mokytojų kuriamas skaitmeninis turinys. Siekiant, kad skaitmeninis turinys būtų naudojamas efektyviai, bus sukurti ir išbandyti nuotolinio, mišraus ir hibridinio ugdymo prototipai.
	studijų dalykų / modulių, atnaujinant juos valstybine ir užsienio kalbomis skaitmenizavimą, siekiant didinti skaitmeninių mokymo priemonių kokybę studentams
	700 klasių ir auditorijų pritaikymą hibridiniam mokymui

Sukurti ir padaryti prieinamu skaitmeninį turinį ir sprendimus mokymui(si), padidinti pedagogų skaitmenines kompetencijas bei sudaryti sąlygas švietimo sektoriuje diegti naujausias edukacines technologijas siekiant, kad skaitmeninis ugdymo turinys būtų prieinamas kiekvienam mokiniui ir pritaikytas atsižvelgiant į mokinių individualius poreikius, studentai galėtų naudotis kokybiškomis skaitmeninėmis mokymosi priemonėmis, o švietimo įstaigos galėtų įsitraukti į inovacijų kūrimą ir išbandymą.
Pradžios data: 2021-04-01
Pabaigos data: 2024-10-31
Biudžetas – 29,8 mln. Eur

Projektas įgyvendina Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. gruodžio 11 d. nutarimu Nr. XIV-72, I misiją (prioritetą) – vienodos starto pozicijos visiems Lietuvos žmonėms ir Vyriausybės prioritetinį projektą „Lyderystė skaitmeninio švietimo srityje “.
Projektu taip pat įgyvendinamas Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. kovo 10 d. nutarimu Nr. 155 (Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2023 m. gruodžio 20 d. nutarimo Nr. 1006 redakcija), veiksmas „1.2. „Įgyvendinti EdTech projektą – sustiprinti ne mažiau nei 2 500 mokytojų ir dėstytojų skaitmenines kompetencijas ir sukurti 69 šiuolaikiškam ugdymui reikalingas naujas skaitmenines mokymo(si) priemones“. Projektas taip pat įgyvendina 2021–2030 metų švietimo plėtros programą (toliau – PP), patvirtintą Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. gruodžio 1 d. nutarimu Nr. 1016; PP priemonę –Vykdyti EdTech skaitmeninę švietimo transformaciją (priemonės kodas – 12-003-03-01-02), patvirtintą Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022 m. balandžio 11 d. įsakymu Nr. V-516.

EdTech bendruomenė (EdTech Lithuania); Lietuvos savivaldybių asociacija; Švietimo įstaigų vadovų asociacijos (Lietuvos gimnazijų asociacija, Lietuvos progimnazijų asociacija ir kt.); Pedagogų rengimo centrai (VDU Švietimo akademija, VU Pedagogų rengimo centras); Aukštosios mokyklos (visos); Mokytojų dalykininkų asociacijos (Lietuvos informatikos mokytojų asociacija, Lietuvos matematikos mokytojų asociacija ir kitų dalykininkų asociacijos); Mokinių, studentų ir tėvų asociacijos


FUNKCIJŲ PERŽIŪRA, OPTIMALUS INSTITUCIJŲ TINKLAS

Šiuo projektu Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. kovo 10 d. nutarimu  Nr. 155 patvirtintame Aštuonioliktosios Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane pateikti įsipareigojimai pagal nurodytus prioritetus (aprašyme pateikiami ministrų strateginiai darbai) ir joje išvardintus projektus (darbus).
Vyriausybės veiklos prioritetas Nr. IX „Visuomenės poreikius atitinkantis viešasis sektorius“, Vyriausybės programos projektas Nr. 9.1 „Modernios ir veiksmingos institucijos“.

Įteisinti optimalų viešojo sektoriaus institucinės sąrangos modelį, kuris užtikrintų valstybės poreikius ir galimybes atitinkantį  viešojo sektoriaus institucijų tinklą, efektyvų valstybės funkcijų vykdymą bei racionalų valstybės biudžeto naudojimą.
Projekto pradžia 2021-08-19, pabaiga – 2024-05-31.
Projekto biudžetas – 199,85 (tūkst. Eur).

Įgyvendinant Vyriausybės programą bus vykdomi šie veiksmai:
•	Priimti Vyriausybės sprendimą dėl viešojo sektoriaus institucinės sąrangos (institucijų tinklo) ir viešojo valdymo procesų tobulinimo, įskaitant administracinės gebos stiprinimą
per viešąją politiką įgyvendinančias agentūras, ir viešojo valdymo funkcijų peržiūros plano patvirtinimo (Analitinis (RP), vykdymo laikotarpis 2021 m. II ketv. – 2021m. IV ketv.).
•	Atlikti sisteminę valstybės ir savivaldybių atliekamų funkcijų ir šių funkcijų teisinio reguliavimo analizę, siekiant nustatyti valstybės ir savivaldybių atsakomybės apimtį ir veiklos ribas konkrečioje viešojo valdymo srityje (Analitinis (RP), vykdymo laikotarpis 2021 m. I ketv. – 2021 m. IV ketv.).
•	Siekiant tinkamai įgyvendinti subsidiarumo principą atlikus savivaldybėms pavestų funkcijų  ir jų teisinio reguliavimo sisteminę analizę, parengti šių funkcijų nustatymo (priskyrimo) savivaldybėms vertinimo metodiką (Analitinis, vykdymo laikotarpį numatant iki 2023 m. IV ketv.).
•	Parengti ir pateikti Seimui įstatymų projektus (Biudžetinių įstaigų įstatymo, Viešųjų įstaigų įstatymo ir kitų susijusių įstatymų pakeitimo projektus), kurie sudarytų sąlygas palaipsniui mažinti viešojo sektoriaus fragmentaciją,  padėtų spręsti problemas, susijusias su valstybės ir savivaldybių dalyvavimu viešuosiuose juridiniuose asmenyse, patobulintų biudžetinių ir viešųjų įstaigų valdyseną ir sukurtų pagrindus šios valdysenos stebėsenai (Reguliacinis, vykdymo laikotarpis 2023 m. I ketv. – 2023m. IV ketv.).
•	Parengti ir pateikti Seimui Viešojo administravimo įstatymo pakeitimo projektą, kuriuo būtų siekiama išplėsti viešojo administravimo įgaliojimus galinčių turėti subjektų ratą ir nustatyti, kad šie įgaliojimai gali būti suteikti ir valstybės valdomoms bendrovėms, taip sudarant sąlygas sklandžiai įgyvendinti valstybės įmonių pertvarką (Reguliacinis, vykdymo laikotarpis 2023 m. I ketv. – 2023 m. IV ketv.).

Prezidento institucija; Seimas; Akademinė bendruomenė; Visuomenės atstovai; LRV; Viešojo sektoriaus institucijos; Žiniasklaida; SPPK; LSA, regionų lygmens atstovai


Kultūros ministerijos projektų portfelis

Ministro strateginis darbas „Tvari kultūros ir švietimo sąveika“ (toliau – Projektas) įgyvendina šiuos aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. kovo 10 d. nutarimu Nr. 155 „Dėl aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano patvirtinimo“ (toliau – LRV programa), II misijos (prioriteto) veiksmus:
2.1.1. Panaudoti sukurto kultūros edukatorių tinklo galimybes, sujungiant kultūros edukacijos paklausą ir pasiūlą, palaikant kvalifikaciją ir siekiant užtikrinti kokybišką ir įvairialypį kultūros ugdymą;
2.1.6. Plėsti kultūros paso paslaugų turinį ir sklaidos formas, pritaikant įvairių tikslinių grupių poreikiams;
2.3.2. Didinti kultūros paslaugų įvairovę, kokybę ir prieinamumą neformaliajame ugdyme;
2.3.4. Ugdyti kultūrines kompetencijas ir kūrybiškumą mokymosi visą gyvenimą veiklomis, įtraukiant skirtingo amžiaus, pomėgių ir poreikių visuomenės grupes.
Taip pat Projektas prisideda įgyvendinant LRV programos I misijos (prioriteto) 1.9.3. veiksmą: Parengti bendros mokymosi visą gyvenimą sistemos modelį, apimantį valdysenos, prioritetinių grupių ir programų nustatymo principus, kokybės užtikrinimo, finansavimo sistemos elementus, ir įtvirtinti modelio teisinį reglamentavimą Neformaliojo suaugusiųjų švietimo ir tęstinio mokymosi įstatyme.
Projektas prisideda ir prie LR kultūros ministerijos plėtros programoje „2021–2030 m. Kultūros ir kūrybingumo plėtros programos“ (toliau – KPP) numatytų 4.1. uždavinio 2 problemos 2.2. priežasties šių subpriežasčių sprendimo:
2.2.2. Kultūrinė edukacija nesistemingai derinama su neformaliuoju ugdymu.
2.2.3. Kultūrinė edukacija nesistemingai integruojama į mokymosi visą gyvenimą programas.

Iki 2024 m. spalio mėnesio už  2065 tūkst. eurų sukurti kultūrinės edukacijos sistemą, skirtą kūrybingai asmenybei ugdyti, prisidedančią prie bendrųjų kompetencijų plėtotės visuomenėje, apimančią neformalųjį vaikų, jaunimo ir suaugusiųjų švietimą bei užtikrinančią kryptingą kultūrinių kompetencijų stiprinimą ir kokybiškų kultūros paslaugų prieinamumą ir plėtrą.

Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka; Lietuvos bendrojo ugdymo mokyklų bendruomenės (mokiniai, mokytojai ir kiti darbuotojai, tėvai/globėjai) ir savivaldybės, nevalstybinių mokyklų, vykdančių bendrojo ugdymo programas, savininkai; Lietuvos Respublikos Vyriausybė; Lietuvos mokinių neformaliojo švietimo centras; Lietuvos Respublikos kultūros ministerija; Visuomenės dalis įsitraukusi į mokymosi visą gyvenimą programas; Kultūros paso paslaugų teikėjai; Lietuvos Respublikos Švietimo, mokslo ir sporto ministerija


VIDUTINĖS TRUKMĖS BIUDŽETO SUDARYMO IR VALDYMO TOBULINIMAS

Projektas įgyvendina XVIII Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos projektą „10.2. Į strateginius tikslus orientuotas valdžios sektoriaus finansų planavimas“. Įgyvendinant XVIII Lietuvos Respublikos Vyriausybės programą bus vykdomi šie veiksmai: kuriamos ir įgyvendinamos vidutinės trukmės biudžeto taisyklės, parengiama ir patvirtinama tęstinės veiklos lėšų poreikio skaičiavimo metodika, atliekama sisteminė valstybės biudžeto tęstinės veiklos išlaidų peržiūra. Taip pat įgyvendinant XVIII Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano X misiją (prioritetą) „Atsakinga finansų politika“ bus vykdomas veiksmas „10.10. 2025–2027 metų valstybės biudžetą suformuoti vadovaujantis vidutinės trukmės biudžeto sudarymo taisyklėmis ir panaudojant atliktos sisteminės viešųjų išlaidų (tęstinės veiklos lėšų) peržiūros rezultatus”.
Projektas bus įgyvendinamas per Lietuvos Respublikos finansų ministerijos Tvarių viešųjų finansų plėtros programą, kuri įgyvendina NPP 8 tikslo „Didinti teisinės sistemos ir viešojo valdymo veiksmingumą“ 8.5. uždavinį „Didinti viešųjų finansų ir valstybės turto valdymo ir panaudojimo efektyvumą”. Projektas įgyvendina plėtros programos pažangos priemonę 04-001-08-05-01 „Tobulinti vidutinės trukmės biudžeto planavimą, valdymą ir įgyvendinimą“.

Iki 2025–2027 metų biudžeto planavimo ciklo pradžios pasirengti ir pereiti prie vidutinės trukmės (3 metų) biudžeto planavimo ir valdymo sistemos, susietos su valstybės strateginiais tikslais, paremtos skaidriu ir objektyviu tęstinės veiklos lėšų planavimu.
Planuojamas įgyvendinimo terminas – 2024 m. IV ketv.
Planuojami skirti finansiniai ištekliai – 2 017 000 eurų.

Lietuvos Respublikos Seimas; Visuomenė; Valstybės biudžeto asignavimų valdytojai; Lietuvos Respublikos Vyriausybė; Valstybės kontrolė


Sveikatos apsaugos ministerijos  projektų porfelis

Statistikos departamento duomenimis, 2018 m. pradžioje šalyje gyveno 551 tūkst. 65 metų ir vyresnių (toliau – 65) žmonių. Jų dalis nuo bendro šalies nuolatinių gyventojų skaičiaus padidėjo nuo 15,8% (2005 m. pradžioje) iki 19,6% (2018 m. pradžioje). Prognozuojama, kad 2050 m. pradžioje Lietuvoje 28,5% gyventojų bus 65 amžiaus grupės asmenys. Vyresnių (65 amžiaus) asmenų grupėje pastebimas dažnesnis sergamumas lėtinėmis ligomis, ypač dažnas poliligotumas, kai asmuo serga keliomis lėtinėmis ligomis. Dėl sveikatos sutrikimų sumažėję savirūpos gebėjimai 65 amžiaus grupės asmenims sukelia didesnį kompleksinių – socialinių ir sveikatos priežiūros – paslaugų poreikį.
Nors Lietuvoje teikiama vis daugiau socialinių paslaugų  namuose, tačiau paslaugas namuose gauna tik nedidelė asmenų, kuriems nustatyti specialieji poreikiai, dalis (2012 m. – 16,5 proc., 2019 m. – 24,7 proc.).
Šiuo metu 2021 m. duomenimis asmenų, turinčių specialiuosius slaugos arba priežiūros poreikius buvo yra 94 100 (2023 m. - 99 065), ir tik 5300  2179 asmenys (5,6 proc.2023 m. – 2,2 proc.) gavo integralią pagalbą (dienos socialinės globos ir slaugos paslaugas), teikiamą pagal   2021-2027 metų ES fondų investicijų programą, dėl ko didėjo lėtinių ligų ekonominė našta valstybei. Ilgalaikės priežiūros paslaugos apima sveikatos priežiūros paslaugas (slaugos paslaugos pacientų namuose, slaugos paslaugos slaugos ligoninėse) ir socialines paslaugas (pagalbos į namus, dienos socialinės globos asmens namuose, dienos socialinės globos institucijoje.
Pagalba namuose yra ribota ir dėl paslaugų organizavimo ypatumų – šios paslaugos teikiamos atskirų sistemų specialistų (asmenys, kuriems yra reikalinga ilgalaikė priežiūra, paslaugas gauna iš dviejų tiekėjų – socialinio ir sveikatos apsaugos sektorių) tik darbo dienomis ir darbo valandomis. Asmenys, kurie negali Asmenys, kurie negali gyventi savarankiškai ir nesulaukia pagalbos savo artimoje aplinkoje, priversti ieškoti vietos socialinės globos ar slaugos namuose.

Siekiant patenkinti savarankiškumą praradusių asmenų ilgalaikės priežiūros poreikius, sukurti ilgalaikių priežiūros paslaugų – socialinių paslaugų ir ambulatorinės ir stacionarinės slaugos priežiūros paslaugų organizavimo ir teikimo modelį ir jį įgalinti.

Gerinti kompleksinių – socialinės ir sveikatos priežiūros – paslaugų prieinamumą gyventojams sukuriant ir įgyvendinant tvarų ilgalaikės priežiūros paslaugų teikimo modelį.

LR Socialinės apsaugos ir darbo ministerija; Asmens sveikatos priežiūros įstaigos; LR Finansų ministerija; Verslo subjektai, dalyvaujantys IPP paslaugų teikime; LR Seimas; Įstaigos, teikiančios socialines paslaugas (visų formų juridiniai asmenys); Valstybinė ligonių kasa; Savivaldybių administracijos; Paslaugų gavėjai; Nevyriausybinis sektorius; LR Prezidento kanceliarija; LR Vyriausybė ir LR Vyriausybės kanceliarijos vadovybė


Veiksmingos krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistemos sukūrimas

Vyriausybės kanceliarijos projektų portfelis

Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos  projekto „Veiksminga krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistema“ inciatyvos:
246.1. Veiksmingos sistemos parengimas. Sukursime  tarpinstitucinę sąveiką užtikrinančią, efektyvią krizių ir ekstremalių situacijų valdymo sistemą , o valstybės pasirengimas krizėms ir ekstremaliosioms situacijoms, branduolinėms ar kitoms galimoms nelaimėms bus labiau koordinuotas ir efektyvus. Steigsime nacionalinio lygmens ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo centrą, kuriame, siekiant laiku reaguoti ir šalinti galimas grėsmes, pasitelkiant visų reikiamų sričių specialistus ir ekspertus dvidešimt keturias valandas per parą bus vykdoma situacijų stebėsena ir analizė, atliekami vertinimai ir daromos įvykių prognozės. Sprendimai dėl taikomų krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo priemonių, padarinių šalinimo, žalos mažinimo bus greitesni, paremti ekspertų ir specialistų vertinimu. Valstybės institucijos ir įstaigos bus skatinamos bendradarbiauti ir pasirengti valdyti krizes, bus gerinamas veiklos koordinavimas likviduojant padarinius. Krizių ir ekstremaliųjų situacijų sistemos pertvarka leis nedelsiant reaguoti į įvairias grėsmes keliančias situacijas, kai dėl būtinumo skubiai reaguoti įprasti bendradarbiavimo ir koordinavimo būdai būtų neveiksmingi;
246.2. Efektyvios atsakomosios priemonės ir mokymai. Veiksminga krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistema leis efektyviau prognozuoti ir nustatyti grėsmes ir pavojus, galinčius sukelti ekstremaliąsias situacijas ar krizes, suplanuoti ir įgyvendinti jų rizikos mažinimo priemones, sumažinti neigiamus padarinius ir kontroliuoti atsakomuosius veiksmus, taip pat laiku įvertinti taikomų priemonių veiksmingumą. Bus kryptingai vykdomos reikiamos pasirengimo ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymui priemonės, kurios užtikrins reikiamą skubią pagalbą žmonėms, sumažins pavojų gyvybei, sveikatai ir turtui, bus organizuojami būtini mokymai pagal atnaujintus realius ir visiems suprantamus reagavimo į šias grėsmes ir jų šalinimo planus bei tobulinama valstybės rezervo sistema. Užtikrinsime bendruomenių švietimą aktualiais ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo, reagavimo į jas ir jų šalinimo, gyventojų elgesio ir veiksmų konkrečios krizės ar nelaimės atveju klausimais.
Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano  Ministro Pirmininko strateginio darbo „Veiksminga krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistema“ veiksmai:
11.7.1. Sukurti nacionalinio lygmens ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo centro steigimo modelį, užtikrinantį koordinuotą ir efektyvų pasirengimą krizėms ir ekstremaliosioms situacijoms, nuolatinę situacijos stebėseną, vertinimą ir valdymą bei šio modelio įdiegimo veiksmų planą;
11.7.2. Parengti ir priimti Civilinės saugos įstatymo ir Nacionalinio saugumo pagrindų įstatymo pakeitimus, nustatančius pasirinkto bendro ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo modelio teisinį reglamentavimą;
11.7.3. Įsteigti nacionalinio lygmens ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo centrą pagal pasirinktą modelį.
2021–2030 metų nacionalinio pažangos plano  10 strateginio tikslo stiprinti nacionalinį saugumą pažangos 10.4 uždavinys – užtikrinti efektyvų krizių nacionalinio saugumo srityje ir ekstremaliųjų situacijų valdymą bei jų prevenciją .
Vyriausybės kanceliarijos 2021–2023 metų strateginio veiklos plano  II veiklos prioritetas sukurti veiksmingą krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistemą, siekiant labiau koordinuotai ir efektyviai pasirengti krizėms ir ekstremaliosioms situacijoms, branduolinėms ar kitoms galimoms nelaimėms; programos „Efektyvus sprendimų priėmimas, veiklos ir pokyčių valdymas“ 1 tikslas: Užtikrinti operatyvų ir ekspertinį informuotumą apie valstybei svarbias krizines ir ekstremaliąsias situacijas, padedantį Ministrui Pirmininkui ir Vyriausybei priimti sprendimus ir didinti valdymo sistemos atsparumą grėsmėms ir pavojams.

Tikslas – sukurti integruotą krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistemą ir įsteigti nacionalinio lygmens ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo centrą, užtikrinant koordinuotą ir efektyvų pasirengimą valdyti ekstremaliąsias situacijas ir krizes, nuolatinę situacijų stebėseną, vertinimą ir veiksmingą krizių bei ekstremaliųjų situacijų valdymą, sąveiką su NATO ir ES atitinkamais mechanizmais.
Biudžetas – 1 139 200 eurų.
Terminas – 2023 m. gruodžio mėn.

Savivaldybės; Seimas; Visuomenė; Ministerijos, kitos valstybės institucijos ir įtaigos; Nevyriausybinis sektorius; Vyriausybė; Respublikos Prezidentas


Valstybės pažangos strategijos „Lietuva 2050“ parengimas

Parengti Valstybės pažangos strategijos LIETUVA 2050 projektą iki 2023 m. kovo 10 d. panaudojant LRVK ir STRATA administracinius ir finansinius išteklius. Preliminarus numatomas biudžetas – 956 700 tūkstančiai eurų.

Strateginio valdymo įstatymo, priimto Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. birželio 25 d. nutarimu Nr. XIII-3096, 13 str. ir 25 str. 6 d. nuostatų įgyvendinimas. Strateginio valdymo metodikos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. balandžio 28 d. bei Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. kovo 10 d. Nr. 155 nuostatų įgyvendinimas.

Akademinė bendruomenė; Profesionalų ir profesinės asociacijos (tame tarpe meno srities atstovai); LMT; Visuomenė ir jos grupės (jaunimas, globalūs lietuviai, regionų gyventojai, imigrantai, negalią turintys asmenys, socialinę atskirtį patiriantys asmenys); Viešojo sektoriaus institucijos ir įstaigos (ministerijų strategai, pagrindinės agentūros); Valstybės pažangos taryba; Verslo asociacijos; Nevyriausybinės organizacijos


Sutrumpintas atrankų į valstybės tarnybą procesas

Mažiausiai iki 45 kalendorinių dienų sutrumpintas visų lygių centralizuotų personalo atrankų į VT procesas pakeitus atrankos procedūrų reglamentavimą.  Naudos rodiklis: centralizuotos personalo atrankos į VT proceso trukmė yra ne ilgesnė kaip 45 kalendorinės dienos. Šaltinis: Valstybės tarnybos valdymo informacinė sistema


Efektyvesnė valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų veikla dėl sustiprintų viešojo sektoriaus darbuotojų strateginių kompetencijų

Įtvirtintas ilgalaikis ir sisteminis požiūris į strateginių kompetencijų viešajame sektoriuje nustatymą, ugdymą ir palaikymą, jų matavimą bei vertinimą užtikrins valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų veiklos efektyvumo ir rezultatyvumo didėjimą bei sėkmingą viešojo sektoriaus darbuotojų adaptaciją pokyčių sąlygomis ilgalaikėje perspektyvoje.  Naudos rodiklis: gyventojų, teigiamai vertinančių valstybės ir savivaldybių įstaigų darbą, dalis. Šaltinis: gyventojų nuomonės tyrimas dėl pasitikėjimo valstybės ir savivaldybių institucijomis ir įstaigomis bei aptarnavimo kokybės vertinimas.


Supaprastintas pakaitinių valstybės tarnautojų priėmimas	Pakaitinių valstybės tarnautojų atrankos decentralizavimas leis valstybės ir savivaldybių institucijoms ir įstaigoms operatyviai atsirinkti tinkamus kandidatus pakaitinėms valstybės tarnautojų pozicijoms užimti ir užtikrinti organizacijų veiklos tęstinumą. Ne mažiau kaip 18 proc. sumažės VT departamento centralizuotai vykdomų atrankų apimtis.  Naudos rodiklis: ne mažiau kaip 18 proc. VT departamento vykdomų atrankų bus decentralizuota.


Padidėjęs valdymo efektyvumas. Naudos matavimo rodiklis: Valdymo efektyvumo indeksas, vieta ES.

Priėmus sprendimą dėl politikos įgyvendinimo funkcijų vykdymo per Viešojo sektoriaus agentūras bus sudarytos lankstesnės sąlygos institucijų veiklai ir palankesnės sąlygos aukštesnių kompetencijų žmogiškųjų išteklių  pasitelkimui. Tokiu būdu bus sudarytos sąlygos didinti valdymo efektyvumą ir visuomenės pasitikėjimą Vyriausybe, bei valstybės institucijomis ir įstaigomis.  Viešojo sektoriaus institucinės sąrangos apimtyje bus priimti sprendimai, kurie sudarys sąlygas egzistuojančiai politiką įgyvendinančių institucijų fragmentacijai mažėti. Bus sudarytos sąlygos tobulinti, prireikus, konsoliduoti viešojo valdymo teisinį reguliavimą įtvirtinant viešojo sektoriaus institucinės sąrangos formavimo bei valdymo nuostatas. Naudos matavimo rodiklis: Valdymo efektyvumo indeksas.  Duomenų šaltinis: Pasaulio bankas. Rodiklis įtvirtintas 2021-2030 m. Nacionaliniame pažangos plane (8 tikslo rezultatui pamatuoti).


Mažinama pagyvenusių asmenų pajamų nelygybė

1) Vidutiniškai 20 eurų didėja mažiausių socialinio draudimo pensijų gavėjų pajamos 2) 13 eurų (11 proc.) didėja mažiausios šalpos senatvės ir neįgalumo pensijos


Naujai pastatyto / modernizuoto geležinkelio vidutinės metinės keleivių vežimo apimtys (mln.)

Skaičiuojamas naujai pastatyto / modernizuoto LT dalies geležinkelio linijoje organizuojamais maršrutais vykstančių keleivių skaičius (mln. keleivių į metus). Rodiklį skaičiuoja keleivių vežimo paslaugas teikiantys geležinkelio vėžėjai.


Užtikrintas ilgalaikės priežiūros paslaugų prieinamumas ir sumažėjusi teikiamų neformalios ilgalaikės priežiūros paslaugų apimtis

Asmenims teikiamos integralios pagalbos paslaugos (slaugos ir dienos socialinės globos  paslaugos)  įgyvendinant 2021-2027 ES fondų investicijų programos lėšomis finansuojamą projektą, kuris vykdomas 52 savivaldybėse (nedalyvauja 8 savivaldybės: Kauno m., Kauno r., Palangos, Neringos, Švenčionių r., Molėtų r., Ignalinos r. ir Kupiškio r.) įgyvendinant pažangos priemonės Nr. 09-003-02-02-02 „Sukurti tvarią nestacionarios ilgalaikės priežiūros sistemą“ veiklas. Asmenys, gavę integralios pagalbos (slaugos ir dienos socialinės globos) paslaugas


Užtikrinta ilgalaikės priežiūros paslaugų kokybė

Asmenų, gavusių ilgalaikės priežiūros paslaugas ir atsakiusių į teiginį „Likote patenkinti įstaigos suteikta paslauga“ kaip „Visiškai sutinku“ ir „Sutinku“ dalis.  Ilgalaikės priežiūros paslaugų gavėjų palankiai vertinančių gaunamų paslaugų kokybę, dalis


Patikimai, objektyviai ir pagrįstai suplanuojamos valstybės biudžeto tęstinės veiklos lėšos

Padidėjęs tęstinės  veiklos lėšų planavimo  pagrįstumas ir  patikimumas, nes ne mažiau kaip 50 proc.  visų 2025-2027 m.  valstybės biudžeto  asignavimų valdytojų  tęstinės veiklos lėšų,  suplanuojama naudojantis tęstinės  veiklos lėšų poreikio apskaičiavimo  metodinėmis gairėmis. Tęstinės  veiklos lėšų  dalis  valstybės  biudžete,  suplanuota  taikant  metodines  rekomendacijas (proc.)


Pasiekta plati visuomenės įtrauktis ir dokumento legitimumas (per suinteresuotų šalių ir piliečių įtraukimą)

Strategijos rengimo procese numatytas aktyvus skirtingo (pasirenkamo) lygmens akademinės bendruomenės, asocijuotų institucijų, piliečių įtraukimas


Ekonominė nepriklausomybė nuo elektros energijos tiekimo iš trečiųjų šalių

Ekonominė priklausomybė nuo elektros energijos tiekimo iš trečiųjų šalių (kaip bendros gaminamos ir importuojamos elektros energijos dalis)


Sutrumpinta krizių ir ekstremalių situacijų prevencijos ir valdymo sprendimo priėmimo grandinė

Įsteigus duomenimis grįstą krizių prevenciją ir valdymą vykdantį Nacionalinį krizių valdymo centrą ir optimizavus sprendimo priėmimo grandinę (atsisakyta VESK), krizių ir ekstremalių situacijų prevencijos ir valdymo sprendimo priėmimo grandinė turėtų trumpėti bent viena institucija, kas leistų operatyviau ir efektyviau priimti reikiamus, duomenimis grįstus sprendimus krizių ir ekstremalių situacijų prevencijos ir valdymo srityje.


Sumažėjęs stacionarių paslaugų poreikis, nes reikiamas paslaugas jos gavėjas gali gauti ambulatorinėmis sąlygomis. Stacionarines slaugos gavusių pacientų dalis nuo visų gavusiųjų ambulatorines ir stacionarines slaugos paslaugas


Pagerėjusi skaitmeninių mokymosi priemonių kokybė ir prieinamumas studentams

Suskaitmenintą ir atnaujintą studijų dalyką / modulį studijuos 100 proc. procentų jį pasirinkusių studentų


1 prioritetas – vienodos starto pozicijos visiems Lietuvos žmonėms. Išaugs vienai sąlyginei mokytojo pareigybei tenkančių mokinių skaičius


1 prioritetas – vienodos starto pozicijos visiems Lietuvos žmonėms. Sumažės bendrojo ugdymo mokyklų 1– 8 klasių komplektų, kurie yra jungtiniai, dalis (proc.)


Patikimai ir tvariai suplanuotas  2025-2027 m. valstybės biudžetas, orientuotas  į valstybės strateginių tikslų pasiekimą

Biudžeto planavimo proceso pakeitimai sudarys sąlygas vidutinės trukmės laikotarpiui (3 metams) patikimai suplanuoti valstybės biudžeto asignavimus, aiškiai orientuotus  į valstybės strateginių tikslų pasiekimą. Vidutinės  trukmės  biudžeto  valdysenos  indeksas  (Europos  Komisija,  balai)


Daugiau administracinių ir viešųjų paslaugų bus teikiama el. būdu, todėl pagerės paslaugų prieinamumas. Naudos rodiklis: Gyventojų, kurie naudojasi elektroniniu būdu teikiamomis viešosiomis ir administracinėmis paslaugomis, dalis proc.

Susijęs su veiksmu „Sukurti ir įdiegti viešojo sektoriaus institucijų viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo inovatyviais technologiniais būdais mechanizmą, užtikrinantį centralizuotą šių paslaugų perkėlimo į elektroninę erdvę valdymą.   Naudos rodiklis: Gyventojų, kurie naudojasi elektroniniu būdu teikiamomis viešosiomis ir administracinėmis paslaugomis, dalis, proc.


Mažėja išvengiamų hospitalizacijų skaičius. Išvengiamų hospitalizacijų dalis nuo aktyvaus gydymo stacionare atvejų  (išskyrus dienos stacionarą)


Valstybės tarnautojų atlygio sistema susieta su veiklos rezultatais

Nustatytas darbo užmokesčio sąsajumas su realiu veiklos vertinimu. Viešojo sektoriaus darbo užmokesčio sisteminiai pokyčiai sudarys prielaidas įtvirtinti konkurencingą rinkoje darbo užmokestį.  Naudos rodiklis: valstybės tarnautojų motyvacijos ir pasitenkinimo darbu indeksas. Šaltinis: VRM vykdomas vyriausybinio sektoriaus darbuotojų motyvacijos ir pasitenkinimo darbu tyrimas.


Padidėjęs visuomenės pasitikėjimas Vyriausybe, bei valstybės institucijomis ir įstaigomis. Naudos matavimo rodiklis: Gyventojų, pasitikinčių valstybės institucijomis ir įstaigomis, dalis proc.

Gyventojų, pasitikinčių valstybės institucijomis ir  įstaigomis, dalis. Duomenų šaltinis: Gyventojų pasitikėjimo valstybės ir savivaldybių institucijomis ir įstaigomis ir aptarnavimo kokybės vertinimą kiekvienais metais atlieka VRM. Rodiklis įtvirtintas VRM 2021-2023 m. SVP (E-02-03).


Asmenys, gavę ilgalaikės priežiūros paslaugas (demencijos ir Alzheimerio ligų srityse) įgyvendinant 2021-2027 ES fondų investicijų programos  lėšomis finansuojamą regioninės pažangos priemonę Nr. 11-002-02-11-02 (RE)„Užtikrinti ilgalaikės priežiūros paslaugų diegimą“. Asmenys gavę ilgalaikės priežiūros paslaugas (demencijos ir Alzhaimerio ligų srityse)


Sumažėjęs stacionarinių paslaugų poreikis, nes reikiamas paslaugas jos gavėjas gali gauti ambulatorinėmis sąlygomis. Ambulatorines slaugos paslaugas gavusių pacientų dalis nuo visų gavusiųjų ambulatorines ir stacionarines slaugos paslaugas


Padidintas viešojo valdymo institucijų personalo valdymo efektyvumas dėl žmogiškųjų išteklių valdymo procesų automatizavimo ir skaitmenizavimo

Visose viešojo valdymo institucijose įdiegus automatizuotus įrankius, užtikrinančius viešojo sektoriaus žmogiškųjų išteklių administravimo procesų supaprastinimą, bus skaitmenizuota ne mažiau kaip 65 proc. visų žmogiškųjų išteklių valdymo operacijų (šiuo metu skaitmenizuota apie 10 proc.), o panaudojant analitinius sprendimus bus užtikrinamas viešojo sektoriaus žmogiškųjų išteklių pagrindinių veiklos rodiklių matavimas ir automatizuotas stebėjimas.    Naudos rodiklis: skaitmenizuota ne mažiau kaip 65 proc. žmogiškųjų išteklių valdymo operacijų.


Sumažėjęs stacionarinių paslaugų poreikis, nes reikiamas paslaugas jos gavėjas gali gauti ambulatorinėmis sąlygomis. Stacionarines slaugos gavusių pacientų dalis nuo visų gavusiųjų ambulatorines ir stacionarines slaugos paslaugas


Slaugytojų skaičiaus pokytis, leidžiantis užtikrinti reikalingų specialistų poreikį ir atitinkamai IPP prieinamumą ir paslaugų kokybę.  Slaugytojų užimtų etatų skaičius tenkantis 1000 gyventojų.


Pagerės mokinių matematiko s mokymosi pasiekimai

1 prioritetas – vienodos starto pozicijos visiems Lietuvos žmonėms. Padidės pagrindinio ugdymo pasiekimų patikrinimo metu bent pagrindinį matematiko s mokymosi pasiekimų lygį pasiekusių mokinių dalis (proc.)


Socialinė-ekonominė nauda apskaičiuota projekto kaštų-naudos analizėje visam globaliam projektui. Socialinės-ekonominės naudos apima naudas verslui, keleiviams, darbo rinkai bei aplinkai ir yra apskaičiuojamos pagal Europos Komisijos investicinių projektų kaštų-naudos analizės gaires. Naudų pasiekimo įvertinimas galės būti atliekamas naudojant įvairius statistinius duomenis.


Švietimo įstaigų įsitraukimas į inovacijų kūrimą arba išbandymą

Švietimo įstaigų, išbandančių skaitmeninius ir technologinius sprendinius mokymui (si) (skaičius)


Suteiktos galimybės visuomenės kultūrinių kompetencijų ugdymui ir stiprinimui per mokymosi visą gyvenimą (neformaliojo suaugusiųjų švietimo) sistemą.

LRV programos 1.9.3 ir 2.3.4 veiksmus; KPP 2.2.3 subpriežastį; LRKM strateginio veiklos plano 03-03 uždavinį. Neformaliojo suaugusiųjų švietimo sistemoje bus įtvirtintas kokybiškas kultūrinės edukacijos turinys.


Padidintas darbo valstybės tarnyboje prestižas ir patrauklumas darbo rinkoje

Į rezultatus orientuotas viešasis sektorius didins viešojo valdymo institucijų veiklos veiksmingumą ir efektyvumą, skatins gyventojų pasitikėjimą valstybės ir savivaldybių įstaigomis.  Naudos rodiklis: Gyventojų, pasitikinčių valstybės institucijomis ir įstaigomis, dalis . Šaltinis: VRM vykdomas gyventojų nuomonės tyrimas.


Sukurtas solidus pagrindas tvariam Valstybės pažangos strategijos plėtojimui, sukurtas visapusiškas, išsamus „Lietuva 2050“ dokumentas, kuriuo bus naudojamasi rengiant kitus, žemesnio lygmens strateginio planavimo dokumentus, siekiant nuoseklumo, išteklių ir veiksmų koncentravimo.

Pagal SVĮ, strateginis valdymas apima: aplinkos analizę, sprendimų dėl planavimo dokumentų rengimo priėmimą, planavimo dokumentų rengimą. Pagal LRVK ir STRATA parengtą Valstybės pažangos strategijos koncepcijos rengimo projektą, numatyta tokie proceso etapai: atlikta megatendencijų ir kitų aplinkos veiksnių analizė, įvykdytos ekspertinės diskusijos, diskusijos su piliečiais apie Lietuvos ateitį, sukonstruoti preliminarūs ateities raidos scenarijai, patyriminė paroda (ir virtualios priemonės) leidžia suformuoti tvarią valstybės raidos viziją atsižvelgiant į ilgojo laikotarpio tendencijas, neapibrėžtumus, parengia pamatus ilgalaikei ir darniai valstybės pažangos strategijai. Tokiu būdu suteikiamas solidus pagrindas tolimesniam strategijos plėtojimui ir vėlesniems planavimo pasirinkimams.


Naujai pastatyto / modernizuoto geležinkelio vidutinės metinės (25 metų perspektyvoje) krovinių vežimo apimtys (tkm)

Skaičiuojamas naujai pastatyto / modernizuoto LT dalies geležinkelio linijoje organizuojamais maršrutais vykstančių krovinių skaičius (mln. tonkilometrių). Rodiklį skaičiuoja krovinių vežimo paslaugas teikiantys geležinkelio vėžėjai


Išugdytos ir sustiprintos ir kultūrinės mokinių kompetencijos

Nauda siekiama įgyvendinti: LRV programos 2.1.1, 2.1.6 ir 2.3.2 veiksmus; KPP 2.2.1 ir 2.2.2 subpriežastis; LRKM strateginio veiklos plano 03-03 uždavinį. Visiems Lietuvos ir užsienio lietuvių mokyklų mokiniams bus suteikta galimybė ugdyti kultūrines ir/ar stiprinti bendrąsias kompetencijas pasitelkiant pažangią Kultūros paso programą per neformalųjį švietimą.


Totalinės avarijos išvengimas ir geresnė rinkos integracija.


Pagerės mokinių lietuvių k. mokymosi pasiekimai

1 prioritetas – vienodos starto pozicijos visiems Lietuvos žmonėms. Padidės pagrindinio ugdymo pasiekimų patikrinimo metu bent pagrindinį lietuvių k. mokymosi pasiekimų lygį pasiekusių mokinių dalis (proc.)


Nevyriausybinis sektorius teiks daugiau viešųjų paslaugų, kurių teikimą administruoja savivaldybės. Naudos rodiklis: Savivaldybių viešųjų paslaugų, kurias teikia nevyriausybinės ir bendruomeninės organizacijos, dalis proc.

Susijusi su Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano veiksmu „Parengti ir priimti sprendimą dėl rekomendacijų viešųjų paslaugų teikimą administruojantiems viešojo administravimo subjektams kaip labiau įtraukti nevyriausybinį sektorių į viešųjų paslaugų teikimą“  Naudos rodiklis: Savivaldybių viešųjų paslaugų, kurias teikia nevyriausybinės ir bendruomeninės organizacijos, dalis.


Geresnė kultūros įstaigų ir menininkų teikiamų kultūrinės edukacijos paslaugų kokybė.

Nauda siekiama įgyvendinti: LRV programos 2.1.1 veiksmą; KPP 2.2.1 ir 2.2.2 subpriežastis; LRKM strateginio veiklos plano 03-03 uždavinį. Formuojami kultūros vartojimo įpročiai bei stiprinamos nuostatos, kad kultūros vartojimas yra prasminga veikla.


Vidutiniu laikotarpiu palaikomas esamo lygio ir ilguoju laikotarpiu (2060 m.) didėjantis vidutinės pensijos (neto) santykis su vidutiniu darbo užmokesčiu

Vidutinės pensijos santykis su vidutiniu darbo užmokesčiu -  50 proc.  2040 metais vidutinės pensijos (neto) santykis su VDU išlieka maždaug dabartinio lygio - apie 41 proc. (vietoj 34 proc., jei nieko nebūtų daroma), 2060 m.  – 50 proc. (vietoj 36 proc., jei nieko nebūtų daroma).


Išaugs vienai sąlyginei mokytojo pareigybei tenkančių mokinių skaičius

1 prioritetas – vienodos starto pozicijos visiems Lietuvos žmonėms. Išaugs vienai sąlyginei mokytojo pareigybei tenkančių mokinių


Sumažėjęs stacionarinių paslaugų poreikis, nes reikiamas paslaugas jos gavėjas gali gauti ambulatorinėmis sąlygomis. Ambulatorines slaugos paslaugas gavusių pacientų dalis nuo visų gavusiųjų ambulatorines ir stacionarines slaugos paslaugas


Padidėjęs administracinių paslaugų ir asmenų aptarnavimo efektyvumas, vartotojų pasitenkinimas teikiamomis paslaugomis. Naudos rodiklis: Administracinių paslaugų teikimo ir aptarnavimo efektyvumo koeficientas.

Susijusi su Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano veiksmu „Parengti ir priimti sprendimą dėl administracinių ir viešųjų paslaugų kokybės, šių paslaugų prieinamumo užtikrinimo standarto rengimo gairių“ Naudos rodiklis: Administracinių paslaugų teikimo ir aptarnavimo efektyvumo koeficientas.


Padidėjęs  tęstinių veiklos lėšų planavimo ir naudojimo efektyvumas

Atlikus viešųjų išlaidų peržiūrą ir nustačius nepakankamai efektyviai planuojamas ar naudojamas  tęstinės veiklos lėšas, pavestos užduotys asignavimų valdytojams dėl efektyvesnio lėšų planavimo arba perskirstymo įgyvendintos rengiant 2025–2027 m. valstybės biudžeto projektą . Įgyvendintų  asignavimų  valdytojams  pavestų  užduočių dėl  efektyvesnio  lėšų  planavimo  arba  perskirstymo skaičius.


Skaitmeninio turinio, pritaikyto individualius  ugdymosi poreikius turintiems mokiniams, prieinamumas

Skaitmeninės mokymo (si) priemonės pritaikytos individualių poreikių mokiniams pasiekiamos 100 proc. mokinių


Skaitmeninio turinio prieinamumas mokiniams

Atnaujintą ugdymo turinį atitinkančios skaitmeninės mokymo(si) priemonės pasiekiamos 100 proc. mokinių


Užtikrinta ilgalaikės priežiūros paslaugų kokybė

Slaugytojų padėjėjų skaičiaus pokytis, leidžiantis užtikrinti reikalingų specialistų kiekį, ir atitinkamai IPP prieinamumą ir paslaugų kokybę. Slaugytojų padėjėjų užimtų etatų skaičius  tenkantis 1000 gyventojų


Efektyvesnis valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų valdymas dėl centralizuotai valdomo VT vadovų korpuso

Sukūrus ir įdiegus VT vadovų valdymo mechanizmą, dėl vadovų demonstruojamos lyderystės ir aukštos vadovavimo kultūros ir kompetencijų bus sudarytos prielaidos viešojo sektoriaus institucijų priimamų sprendimų kokybės ir veiklos efektyvumo didėjimui.  Naudos rodiklis: vadovavimo gebėjimų indeksas. Šaltinis: VRM vykdomas vyriausybinio sektoriaus darbuotojų motyvacijos ir pasitenkinimo darbu tyrimas


Patvirtinti Mokyklų veiklos išorinio vertinimo tvarkos aprašo pakeitimai.

Švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu bus patvirtinti Mokyklų veiklos išorinio vertinimo tvarkos aprašo pakeitimai, kuriais bus nustatyti būtinieji mokyklos veiklos stebėsenos rodikliai. Šis pakeitimas aktualus TŪM programos įgyvendinimo poveikiui stebėti.


Sukurti IPP administravimo skaitmeniniai sprendimai

Įdiegti skaitmeniniai sprendimai įgalinantys efektyvesnį IPP administravimą.


Paskelbtas kvietimas savivaldybėms dėl paraiškų teikimo (1 etapas).

Bus paskelbtas kvietimas savivaldybėms dėl ketinimo dalyvauti TŪM programoje.

Paskelbtas kvietimas savivaldybėms (I srauto)


6. Aukštųjų mokyklų dėstytojų, baigusių skaitmeninėms kompetencijoms tobulinti skirtus mokymus, skaičius

Vertinamas valstybinių aukštųjų mokyklų dėstytojų, baigusių skaitmeninių kompetencijų mokymus, skaičius.

Iki 2024-06-30 800 dėstytojų patobulino skaitmeninę kompetenciją

Mokymus baigė 800 asmenų. Mokymus organizavo 23 aukštosios mokyklos savarankiškai. Visos mokymų programos parengtos ir įgyvendintos remiantis Europos Komisijos gairėmis DigComEdu ir DigCom2.2. Skaitmenines kompetencijas pakėlę dėstytojai įgyvendino kitą projekto veiklą - skaitmenino savo dalyko turinį (dalykus, modulius ir užduotis).


Parengti, Vyriausybės patvirtinti ir Seimui pateikti II valstybės tarnybos pertvarkos etapo įstatymai ir juos įgyvendinantys teisės aktai

Pakeitimai sudarys sąlygas nustatyti statutinių valstybės tarnautojų, diplomatų, prokurorų, vadovybės apsaugos tarnybos pareigūnų, karių, valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, darbo apmokėjimo principus ir socialinių garantijų apimtį, priemones, kurios sustiprintų statutinių įstaigų pajėgumus, padidintų vidaus tarnybos patrauklumą, pagerintų pareigūnų socialines garantijas ir tinkamai kompensuotų tarnybos ypatumus.

2023-05-25 priimtas VTĮ ir su juo susiję kiti įstatymai; 2024-01-03 priimti vėliausi VTĮ gyvendinantys teisės aktai. 1.LR  VTĮ Nr. VIII-1316 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-1985; 2.LR pareiginės algos bazinio dydžio nustatymo ir asignavimų DU perskaičiavimo įstatymas Nr. XIV-2011; 3. LR valstybės politikų DU įstatymas Nr. XIV-2013; 4. LR valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo Nr. VIII-1904 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2012; 5. LR teisėjų darbo apmokėjimo įstatymo Nr. X-1771 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2015; 6. LR žvalgybos įstatymo Nr. VIII-1861 28, 30, 37, 46, 50, 62, 63, 64, 64-1 straipsnių ir priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo 2 priedu įstatymas Nr. XIV-2017; LR specialiųjų tyrimų tarnybos įstatymo Nr. VIII-1649 11, 18, 30, 33, 51, 52, 54, 55 str. ir priedo pakeitimo ir 53 str. pripažinimo netekusiu galios įstatymas Nr. XIV-1999; 8. LR viešojo sektoriaus darbuotojų registro įstatymas Nr. XIV-1986 ir kt.


Sukurta ir įdiegta kultūrinės edukacijos informacinė sistema (toliau – KEIS), kuri užtikrina sklandų kultūrinės edukacijos programų/veiklų administravimą ir užtikrina jų stebėjimą.

Patvirtinami KEIS nuostatai ir KEIS duomenų saugos nuostatai, atliekami LNB nuostatų pakeitimai, numatant LNB naują KEIS administravimo funkciją; Ištestuota ir įdiegta nauja KEIS; Įgyvendinamas pilotinis projektas išbandant naują KEIS su KP paslaugų gavėjais. Vykdoma Kultūros paso sistemos stebėsena, užtikrinanti KP paslaugų vartotojų grįžtamąjį ryšį.

Sukurta ir įdiegta KEIS – 1 vnt.
2022.10.31

Sukurtos kultūrinės edukacijos informacinės sistemos vartotojų, kurie sistemos efektyvumą vertina teigiamai, dalis:
2024.09 – 70 proc.

Sukurta ir įdiegta Kultūrinės edukacijos sistema (KEIS).
Patvirtinti KEIS nuostatai (ĮV-481, 2022-05-16)
Kultūrinės edukacijos sistemoje integruotas grįžtamojo ryšio įrankis leidžia mokytojams bei mokiniams įvertinti aplankytas Kultūros paso veiklas. Nuolat vykdoma grįžtamojo ryšio stebėsena.  90 proc. aplankytų ir įvertintų edukacijų yra vertinamos gerai, labai gerai ir puikiai.
2024.04.30 atlikta Kultūrinės edukacijos informacinės sistemos vertinimo apklausa. Apklausti sistemos vartotojai, t. y. mokytojai (12 proc. apklaustųjų), kultūros paso koordinatoriai mokykloje (33 proc. apklaustųjų) ir paslaugų teikėjai (55 proc. apklaustųjų). KEIS vartotojai vertino sistemos efektyvumą nuo 1 (labai blogai ) iki 10 (labai gerai) balų. Kultūrinės edukacijos informacinės sistemos vartotojų, kurie sistemos efektyvumą vertina teigiamai, dalis yra 75 proc. - kiek didesnis nei planuota (Sistemos efektyvumas vertinamas teigiamai, kai apklausos respondentas sistemą įvertina nuo 8 iki 10 balų).


Atlikta viešųjų išlaidų peržiūra, gauti rezultatai ir pateiktos rekomendacijos panaudotos 2024 m. birželio mėn. vyksiančiuose pasitarimuose dėl 2025–2027 m. planuojamų asignavimų ir siekiamų rezultatų

Vadovaujantis parengtomis viešųjų išlaidų peržiūros metodinėmis gairėmis atlikta viešųjų išlaidų tęstinėms veikloms vykdyti peržiūra. Viešųjų išlaidų peržiūros rezultatai panaudoti formuojant valstybės biudžetą

Atlikus viešųjų išlaidų peržiūrą pateikti rezultatai ir rekomendacijos panaudotos pasitarimuose dėl 2025–2027 m. planuojamų asignavimų ir siekiamų rezultatų, iš kurių ne mažiau nei 10 rekomendacijų pavesta ir įgyvendinta asignavimų valdytojų

Atlikta sisteminė viešųjų išlaidų peržiūra, kuria siekiama padidinti valstybės biudžeto tęstinės veiklos lėšų planavimo ir panaudojimo efektyvumą. Šios išlaidų peržiūros rezultatai buvo suderinti su Sisteminės viešųjų išlaidų peržiūros priežiūros grupės nariais (ministerijų deleguotais atstovais) ir pateikti raštu ministerijoms (išskyrus Krašto apsaugos ministeriją) su kiekvienai ministerijai aktualiomis rekomendacijomis. Pagrindinės rekomendacijos skirtos sumažinti asignavimus tam tikroms priemonėms, kur nustatyti efektyvumo rezervai, tobulinti lėšų apskaičiavimo metodikas, nustatyti kokybiškesnius stebėsenos rodiklius ir kt. Pažymėtina, kad 2024 m. birželio 25 d. Vyriausybės pasitarimo dėl sisteminės išlaidų peržiūros rekomendacijų įgyvendinimo protokolu ministerijoms pavesta šias rekomendacijas įvertinti rengiant 2025–2027 m. valstybės biudžetą. Iš viso ministerijoms pateiktos 179 rekomendacijos, kurių didžioji dalis įgyvendinta sudarant 2025-2027 m. valstybės biudžetą.


Sukurtas paslaugų perkėlimo į elektroninę erdvę mechanizmas, leidžiantis priimti sprendimus dėl paslaugų perkėlimo tikslingumo užtikrinant integraciją ir tarpusavio sąveikumą.

Planuojama sukurti ir įdiegti viešojo sektoriaus institucijų viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo inovatyviais technologiniais būdais mechanizmą, užtikrinantį centralizuotą šių paslaugų perkėlimo į elektroninę erdvę valdymą. Kuriant šį mechanizmą bus atlikti šie veiksmai: 1. bus parengti ir patvirtinti vertinimo kriterijai, kuriais bus vertinami projektai, susiję su paslaugų perkėlimu į elektroninę erdvę; 2. bus parengta ir ekonomikos ir inovacijų ministro įsakymu patvirtinta projektų vertinimo tvarka, kuria remiantis bus atrenkami ir įgyvendinami projektai susiję su paslaugų perkėlimu į elektroninę erdvę.

Paslaugos, kurios teikiamos el. būdu pasiekiamos per VIISP.
Visiems el. paslaugas teikiantiems paslaugų teikėjams sudarytos vienodos sąlygos paslaugas suskaitmeninti

Šios veiklos rezultatas sudaro sąlygas didinti el. būdu teikiamų administracinių ir (ar) viešųjų paslaugų apimtį ir jų prieinamumą viešojoje erdvėje. LR Ekonomikos ir inovacijų ministro 2022-09-12 įsakymu Nr. 4-984 patvirtinta „Planuojamų kurti skaitmeninių sprendimų, leidžiančių saugiai ir patogiai gauti paslaugas, vertinimo metodika“, kuri naudojama valstybės ir savivaldybių įstaigų parengtų paraiškų vertinimui, skiriant finansavimą paslaugų teikimo skaitmeniniams sprendimams kurti. Metodika apima paslaugų atrankos skaitmeninimui kriterijus, skaitmeninimo procesus, jose dalyvaujančias įstaigas. VRM - šios metodikos bendraautorius. Į šią metodiką įtraukti VRM pasiūlymai,  būtini sklandžiam paslaugų skaitmeninimui užtikrinti.


Parengtas VT pertvarkos koncepcijos projektas

Siekiant parengti VT pertvarkos koncepcijos projektą, parengta  esamos žmogiškųjų išteklių valdymo valstybės tarnyboje situacijos (GAP) analizė. Žmogiškųjų išteklių valdymo valstybės tarnyboje atotrūkio analizės, apimančios kompetencijų (profilio žemėlapio) nustatymo, atrankos, priėmimo, karjeros, veiklos vertinimo bei motyvavimo sistemos (įskaitant darbo užmokesčio sistemą), mobilumo ir ugdymo sistemos elementus, rengime dalyvaus išorės ekspertai (STRATA ir kt. institucijų ekspertai).Atliktos žmogiškųjų išteklių valdymo valstybės tarnyboje atotrūkio (GAP) analizės rezultatų pagrindu bus parengta ir Vyriausybei pateikta VT pertvarkos koncepcija. Tokiu būdu bus sudarytos teisinės prielaidos VT pokyčiui įgyvendinti.

Parengtas valstybės tarnybos pertvarkos koncepcijos projektas, Priimtas Vyriausybės sprendimas dėl Valstybės tarnybos pertvarkos koncepcijos


Užbaigta viešųjų ir administracinių paslaugų inventorizacija

Paslaugų inventorizacijai atlikti naudojama IT sistema – Viešųjų ir administracinių paslaugų stebėsenos ir analizės informacinė sistema PASIS. Pabaigus inventorizaciją bus žinoma: • paslaugų apimtis; • paslaugos teikimo būdas (fiziniu būdu ar  elektroniniu). • kokios informacinės sistemos naudojamos IS naudojamos paslaugai teikti. • Administracinės paslaugos teikėjai ir viešosios paslaugos administratoriai.  Analitinių veiksmų visumos rezultatas leis turėti vieningą ir struktūrizuotą visų Lietuvoje teikiamų administracinių ir viešųjų paslaugų apimtį bei valdyti informaciją apie už paslaugų administravimą ir teikimą atsakingus asmenis.

Visos viešojo sektoriaus įstaigos, teikiančios administracines ir (ar) administruojančios viešąsias paslaugas PASIS priemonėmis, pateikė paslaugų aprašymus. Visi šie aprašymai  įvertinti skelbiami PASIS (paslaugų gavėjams viešai prieinami).
Vyriausybei pateikta informacija apie viešųjų ir administracinių paslaugų apimtį.

Atlikta viešojo sektoriaus subjektų teikiamų administracinių paslaugų inventorizacija sudaro sąlygas turėti vieningą ir struktūrizuotą visų Lietuvoje teikiamų administracinių ir viešųjų paslaugų apimtį bei valdyti informaciją apie už paslaugų teikėjus, jų administravimą ir
 už paslaugų teikimą atsakingus asmenis. Jos rezultatai pristatyti LRVK. Duomenys atnaujinami ir aktualūs duomenys - viešinami (VRM svetainė, VIISP).


Baigti prieš statybiniai  etapai Panevėžio geležinkelio mazge (OS9). Pagal NPP planuojamas I-ojo etapo įgyvendinimas 2030 m. 100%.

Parengta teritorija statyboms 21 km. Baigti teritorijų planavimo, projektavimo ir žemės paėmimo visuomenės poreikiams etapai.


Parengtas Lietuvos Respublikos pensijų kaupimo įstatymo Nr. XI-1691 pakeitimo įstatymo projektas

Parengtas teisės akto projektas, sudarantis teisines prielaidas projektui įgyvendinti: 1) pakeičiama pensijų kaupimo finansavimo schema; 2) įdiegiamas automatinio asmenų įtraukimo į pensijų kaupimo sistemą mechanizmas, leidžiantis didinti pensijų kaupimo sistemos aprėptį ir jos universalumą; 3) pensijų kaupimo sistema atpiginama dalyviams; 4) įdiegiama geriausiai pensijų sistemos  tikslus atitinkanti gyvenimo ciklo fondų strategija; 5) pertvarkoma pensijų išmokų sistema, leidžianti efektyvinti pensijų išmokų ir anuitetų sistemą ir didinti jos mastą. Tinkama šios veiklos įgyvendinimui būtinas Lietuvos Respublikos pensijų kaupimo įstatymo Nr. IX-1691 pakeitimo įstatymo 2 ir 3 straipsnių pakeitimo įstatymas

Priimtas ir oficialiai paskelbtas teisės aktas.


Parengtas Lietuvos Respublikos šalpos pensijų įstatymo Nr. I-675 1, 2, 6, 7, 8 ir 23 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo VI1 skyriumi įstatymo projektas

Parengtas teisės akto projektas, sudarantis teisines prielaidas projektui įgyvendinti: 1) nustatomas mechanizmas, leidžiantis mokėti mažiausių socialinio  draudimo pensijų  gavėjams  pensijų priemokas iš valstybės biudžeto; 2) padidinamos mažiausios šalpos pensijos pagyvenusiems ir neįgaliems asmenims.


Parengti ir priimti įstatymų pakeitimai, sukursiantys teisines prielaidas veiksmingam ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo modeliui įgyvendinti

Parengti ir pateikti svarstyti Vyriausybei veiksmingam krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo modeliui įgyvendinti reikalingų įstatymų projektai (Civilinės saugos įstatymo, Nacionalinio saugumo pagrindų įstatymo, Nepaprastosios padėties įstatymo, Mobilizacijos ir priimančiosios šalies paramos įstatymo, Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo, prireikus kitų įstatymų  projektai)

Numatyti teisės aktų projektai patvirtinti LR Seime.


Parengtas ir priimtas VT efektyvumo didinimo trumpuoju laikotarpiu priemonių paketas

Siekiant operatyviai spręsti opiausias valstybės tarnybos problemas, susijusias su valstybės tarnautojų atrankomis, kadenciją baigusių vadovų ir kompetentingų darbuotojų išsaugojimu valstybės tarnyboje, valstybės tarnautojų motyvacija ir orientacija į rezultatus, vertikaliu horizontaliu mobilumu, taip pat darbo užmokesčio sistema, parengti ir priimti reikalingų teisės aktų pakeitimai: - Priėmimo į valstybės tarnautojo pareigas tvarkos aprašo pakeitimo projektas, kuriuo atrankų į valstybės tarnautojo pareigas trukmė sutrumpinama iki 45 k. d. - Valstybės tarnybos įstatymo pakeitimo projektas, kuriuo bus:   sudaromos galimybės pakaitinius valstybės tarnautojus Vyriausybės nustatyta tvarka atsirinkti pačioms įstaigoms,   įstaigų vadovams, baigusiems kadenciją, priklausomai nuo jų veiklos rezultatų, sudaromos galimybės likti valstybės tarnyboje;  asmenims, savo noru atsistatydinusiems iš valstybės tarnautojų pareigų, 3 metus nuo atsistatydinimo suteikiama teisė atkurti valstybės tarnautojo statusą;  atsisakoma leidimų dirbti kitą darbą suteikimo instituto;  atsisakoma riboti koeficiento nustatymo dydį valstybės tarnautojus laikinai arba po vertinimo perkeliant į aukštesnes pareigas, taip pat atsisakoma priemonių skyrimo termino, suteikiant galimybę valstybės tarnautojams, pavaduojantiems kitus valstybės tarnautojus ar atliekantiems papildomas užduotis, priemokas mokėti ilgiau nei 6 mėn. Šie teisės aktų pakeitimai sudarys prielaidas efektyvesniam ir rezultatyvesniam valstybės tarnybos veikimui bei prisidės prie sklandesnio reformos ilgalaikių tikslų įgyvendinimo.

Priimtas Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo Nr. VIII-1316 8, 11, 14, 16, 17, 18, 19, 21, 27, 29, 30, 47, 49 ir 51 straipsnių pakeitimo ir 37 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas Nr. XIV-863.
Nuoroda (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/dfcfb4706eb511ec993ff5ca6e8ba60c )


Išvystyta 1435 mm vėžės geležinkelio infrastruktūra ruože Kauno mazgas (OS7).  Pagal NPP planuojamas įgyvendinimas 2030 m.  100%.

Išplėsta infrastruktūra dalyje Kauno mazgo, papildomai nutiesiant „Rail Baltica“ 1435 mm pločio vėžę, iš viso  21,2 km. Baigti projektavimo ir žemės paėmimo visuomenės poreikiams darbai visoje Kauno Mazgo ruožo apimtyje, iš viso 29 km. Užbaigti šie geležinkelio infrastruktūros objektai / geležinkelio paslaugų įrenginiai: - Kauno centrinės stoties išplėtimas;  - Kauno intermodalinis terminalas su karinio mobilumo infrastruktūra;  - Palemono regioninė stotis.


Patvirtinta Valstybės pažangos strategijos rengimo koncepcija ir surengtas pirmasis Valstybės pažangos tarybos posėdis

Parengtas ir patvirtintas Valstybės pažangos rengimo strategijos dokumentas; -Atnaujinta Valstybės pažangos tarybos sudėtis; -Atnaujintas Valstybės pažangos tarybos darbo reglamentas;

1.	Vyriausybės nutarimu patvirtinta Valstybės pažangos strategijos rengimo koncepcija;
2.	Surengtas pirmas Valstybės pažangos tarybos posėdis, kuriame aprobuota proceso metodologija.

1 koncepcija (patvirtinta 2022-03- 30 LRV nutarimu Nr. 288), 1 Valstybės pažangos taryba (patvirtinta 2022-01-19 LRV nutarimu Nr. 58), 1 darbo reglamentas (VPT posėdis 2022-02-09)


Išvystyta 1435 mm vėžės geležinkelio infrastruktūra ruože Kaunas-Panevėžys (OS6). Pagal NPP planuojamas įgyvendinimas 2030 m. 100%.

Išvystyta 1435 mm vėžės geležinkelio infrastruktūra ruože nuo Kauno (Palemono) iki Panevėžio. Iš viso 114,5 km ruožas. Užbaigti šie geležinkelio infrastruktūros objektai / geležinkelio paslaugų įrenginiai: - Panevėžio intermodalinis terminas su karinio mobilumo infrastruktūra;  - Jonavos regioninė stotis; - Panevėžio regioninė stotis (Gustonių); - Kauno infrastruktūros priežiūros depas; - Panevėžio infrastruktūros priežiūros depas.


Atliktas IPP organizavimo ir teikimo įvertinimas

Pagal vertinimo paraišką (pateikta FM) atliktas IPP organizavimo ir teikimo vertinimas pagal tinkamumo, efektyvumo, poveikio, rezultatyvumo ir tvarumo vertinimo kriterijus. Parengta ir viešai paskelbta vertinimo ataskaita.


Sukurta efektyvi ir nuosekli institucijų ir NVO mokymų ir pratybų  sistema, prisidedanti prie pasirengimo krizėms ir ekstremalioms situacijoms

Tobulinamos institucijų procedūros rengiantis valdyti krizes ir ekstremalias situacijas. Užtikrinama sąveika su NVO, šių organizacijų įsitraukimas ir jų pasirengimo tobulinimas. Vykdomas kryptingas pasirengimas tarptautinėms pratyboms ir mokymams, užtikrina jų sąveiką su nacionaliniu mastu vykdomais mokymais ir pratybomis. • Parengiamas institucijų mokymų ir pratybų planas.  • Parengtas NVO pasirengimo krizių ir ekstremalių situacijų valdymui mokymų planas.

Parengtas  institucijų ir NVO mokymų ir pratybų integruotas planas, kuriame integruotos tarptautinės, nacionalinės ir savivaldos lygmens pratybos. Jis nuolat atnaujinamas atsižvelgiant į besikeičiančią situaciją.


Patvirtinta „Tūkstantmečio mokyklų“ pažangos programa.

Švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu bus patvirtinta TŪM programa, kurioje bus nustatyti savivaldybių ir mokyklų atrankos kriterijai, finansavimo sąlygos bei pažangos savivaldybėms kriterijai.


Sukurta ir įdiegta Valstybės tarnybos strateginės analizės ir efektyvumo vertinimo sistema

Viešojo valdymo įstaigų efektyvumo  ir žmogiškųjų išteklių valdymo valstybės tarnyboje vertinimo sistemos sukūrimas nustatant ir patvirtinant analitiniais įrodymais grįstus valstybės tarnybos valdymo efektyvumo ir žmogiškųjų išteklių valdymo vertinimo rodiklius bei pagal galimybes pritaikant esamus ir (ar) galimus naudoti analitinius IT įrankius vertinimo rodiklių stebėsenai vykdyti.


Parengta ir patvirtinta Lietuva 2050 rengimo metodologija

Parengtas išsamus LT 2050 rengimo procesą apibrėžiantis metodologinis dokumentas, kuris patvirtinamas Valstybės pažangos tarybos posėdyje

1.	Parengta ir aprobuota detali proceso metodologija.

Kokybinis rodiklis – negauta esminių pastabų, patvirtinama Valstybės pažangos tarybos posėdyje.

1 metodologijos dokumentas, patvirtintas Valstybės pažangos Taryboje (2022-02-09).


Pasirengta ateities scenarijų rengimui / diskusijoms su ekspertais

-Atlikta antrinių šaltinių analizė; -Atliktas apskritųjų stalų temų sąrašo suderinimas / moderatorių parinkimas;  -Parengtas tyrimo ataskaitų standartas (atitinkantis „Įrodymais grįsto valdymo kompetencijų centro įkūrimas” reikalavimus, kuriuose įtraukiamas ateities įžvalgų metodų naudojimas, derinama su naujos programos rengimo ir išankstinio vertinimo reikalavimais)

1. Atlikta antrinių šaltinių analizė (silpnų signalų rinkimas), parengta ataskaita;
  2. Parengtas tyrimo ataskaitų standartas (atitinkantis „Įrodymais grįsto valdymo kompetencijų centro įkūrimas” reikalavimus, kuriuose įtraukiamas ateities įžvalgų metodų naudojimas, derinama su naujos programos rengimo ir išankstinio vertinimo reikalavimais)
Kokybinis rodiklis: rezultatas pripažįstamas kaip tinkamas naudoti tolesniuose etapuose

Atlikta antrinių šaltinių analizė.Parengtas tyrimo ataskaitos standartas. Surengtos trejos scenarijų rengimo dirbtuvės. Surengtos 6 teminės diskusijos (4 Vilniuje, 1 - Kaune, 1 - Klaipėdoje. Pastaba - diskusijų skaičius ir temos derintos su VPT Koordinacine grupe), parengti ir publikuoti jų apibendrinimai. Parengtos tarpinė ir galutinė scenarijų ataskaitos (su keturiais scenarijų projektais). Parengtos teminės ataskaitos. Scenarijų ataskaitos svarstytos VPT posėdžiuose. Galutinei ataskaitai pritarta VPT posėdyje 2022-11-21, antrasis ('Šiaurinės žvaigždės") scenarijus pripažintas kaip orientacinis Lietuvos ateities vizijai. Patys scenarijai parengti ir pateikti Vyriausybei.
Sugeneruota 10  ataskaitų.


Apibrėžtos ir unifikuotos ministerijų funkcijos.

Atlikta ministerijų  funkcijų peržiūra, kaip analitinių veiksmų visumos rezultatas,  sudarys sąlygas institucijų kompetencijų ir veiklos išgryninimui  pagal keturias funkcijų grupes: politikos formavimo, dalyvavimo formuojant politiką, politikos įgyvendinimo ir politikos formavimo ir įgyvendinimo aptarnavimo.

Apibendrinta ir įvertinta ir ministerijų pateikta informacija apie jų vykdomas funkcija (rezultatas naudojamas politikos įgyvendinimo funkcijas vykdančių institucijų tinklo tobulinimo sprendimui parengti).

Peržiūrėjus ir išgryninus ministerijų vykdomas funkcijas, sudarytos sąlygos efektyviau vykdyti veiklas, optimaliai paskirstant resursus.  Atliktos peržiūros rezultatas - nustatyta ministerijų vykdomų politikos įgyvendinimo funkcijų apimtis. 13 iš 14 ministerijų informaciją pateikė. Pateikta informacija buvo įvertinta, apibendrinta ir naudota politikos įgyvendinimo funkcijas vykdančių institucijų tinklo tobulinimo sprendimui parengti - parengtas siūlymas ir pasiektas susitarimas dėl viešojo sektoriaus institucijų tinklo tobulinimo. 2022 m. vasario 28 d. vykusiame neformaliame Lietuvos Respublikos Vyriausybės ministrų pasitarime pasiūlymui dėl Lietuvos viešojo sektoriaus įstaigų tinklo (sąrangos) tobulinimo pritarta. Pasiūlymo dokumentas pridėtas PPVIS.


Išvystyta 1435 mm vėžės geležinkelio infrastruktūra ruože Panevėžys-LT/LV siena (OS5). Pagal NPP planuojamas įgyvendinimas 2030 m. 100%.

Išvystyta 1435 mm vėžės geležinkelio infrastruktūra ruože Panevėžys-LT/LV siena  Iš viso 54 km. Įrengta Joniškėlio pasienio stotis.


1. Išbandytas EdTech platformos bandomasis modelis – 4 bandomieji sprendimai.

Atliktas EdTech platformos bandomasis projektas: išbandyti 4 inovatyvūs EdTech sprendimai švietimo įstaigose. Ministerija skelbia kvietimus inovacijų kūrėjams pateikti savo sprendimus, kuriuos nori išbandyti švietimo įstaigose. Ministerijos sudaryta ekspertų grupė atrenka 4 sprendimus ir juos skelbia švietimo įstaigoms ir kviečia jas išbandyti. Inovatyvūs sprendimai nėra finansuojami ar perkami.

Iki 2022-01-31 atliktas EdTech platformos bandomasis modelis: išbandyti 4 inovatyvūs EdTech sprendimai švietimo įstaigose

Išbandyti 4 inovatyvūs skaitmeniniai sprendimai švietimo įstaigose. Išbandyti šie sprendimai: Google workspace for Education, įsivertinimui skirtas įrankis Reflectus, ateities inžinerijos platforma, virtuali mokymosi aplinka El Klasė.


Sukurti ir įdiegti technologines priemones, kurios leidžia valstybės lygiu susisteminti ir standartizuoti duomenis apie paslaugų kokybę ir prieinamumą, nepriklausomai nuo paslaugas teikiančių subjektų ir paslaugų teikimo būdo

Siekiant geresnės viešųjų ir administracinių paslaugų kokybės ir prieinamumo, sukurti ir įdiegti technologines priemones, kurios leis valstybės lygiu susisteminti ir standartizuoti duomenimis apie paslaugų kokybę ir prieinamumą, nepriklausomai nuo paslaugas teikiančių subjektų ir paslaugų teikimo būdo. Planuojama atlikti analitinius ir reguliacinius veiksmus, nukreiptus į fizinių ir el. būdu teikiamų paslaugų kokybės tobulinimą ir prieinamumo didinimą. Analitinių ir reguliacinių veiksmų visumos rezultatas – sukurta ir įdiegta centralizuota, valstybės mastu veikianti paslaugų kokybės vertinimo sistema, kuri, kaip tikimasi, leis centralizuotai, valstybės mastu stebėti ir analizuoti paslaugų kokybės ir asmenų aptarnavimo viešojo sektoriaus įstaigose būklę, formuluoti sisteminius paslaugų kokybės ir asmenų aptarnavimo gerinimo pasiūlymus. Taip pat sukurs viešojo sektoriaus įstaigoms patogias priemones, kurias jos galės adaptuoti savo veikloje vertinant ir tobulinant savo teikiamų/administruojamų paslaugų kokybę.

Sudarytos sąlygos centralizuotai stebėti paslaugų kokybės pokyčius.
Sukurti įrankiai paslaugų kokybei ir prieinamumui užtikrinti.

Rezultatas pasiektas iš dalies. 2021-11-15 atlikta ministerijų ir jų valdymo srities įstaigų bei savivaldos lygmeniu veikiančių viešojo sektoriaus įstaigų administracinių ir viešųjų paslaugų kokybės vertinimui naudojamų sistemų (standartų) analizė. Jos pagrindu vidaus reikalų ministro įsakymu bus tvirtinamos Administracinių ir viešųjų paslaugų kokybės, šių paslaugų prieinamumo užtikrinimo standarto rengimo gairės, kurios sudarys prielaidas įdiegti centralizuotą, valstybės mastu veikiančią paslaugų kokybės vertinimo sistema, siekiant viešojo sektoriaus įstaigoms tobulinti teikiamų paslaugų ir asmenų aptarnavimo kokybę. Gairių parengimas ir tvirtinimas bus tęsiama kaip poprojektinė veikla.
VRM nagrinėja 2022-11-23 STRATA atliktą administracinių paslaugų kainodaros analizę, kurią papildys savo įžvalgomis. Ši veikla bus tęsiama po projekto. Tikslas - mažesnė kainodaros reglamentavimo fragmentacija.


Parengtos metodinės rekomendacijos padeda pagrįstai ir patikimai suplanuoti vidutinės  trukmės biudžeto lėšų poreikį tęstinei veiklai finansuoti. Tai padės pereiti nuo biudžeto sudarymo pagal „praėjusių metų lygį“ prie objektyviais poreikiais ir kriterijais pagrįsto biudžeto sudarymo

Parengtos tęstinės veiklos lėšų poreikio apskaičiavimo metodinės gairės ir jų nuostatos, pagal poreikį, integruotos į teisės aktus, reglamentuojančius biudžeto sudarymą. Metodinės gairės pritaikytos formuojant 2025–2027 m. valstybės biudžetą

3 biudžetinių metų asignavimų poreikio planavimo metodinės gairės (toliau -Gairės) į biudžeto sudarymo procesą integruotos 2 etapais. 1 etapu Vyriausybė patvirtino Lietuvos Respublikos 2025-2027 m. biudžeto patvirtinimo įstatymo projekto rengimo planą (Vyriausybės 2024 m. kovo 20 d. nutarimas Nr. 201, nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/067d5581e6cf11ee9fdedfc979ae62a9?positionInSearchResults=0&searchModelUUID=23168ad7-3f66-42e3-9c8b-f222fc8f2bcf). 2025-2027 m. asignavimų poreikio pateikimui parengtos pagrindimo formos, kuriomis struktūrizuotai teikiamos asignavimų poreikio priežastys, kiekio ir kainos veiksniai, nulėmę prašomų lėšų dydį. Šios formos leido Finansų ministerijai išsamiau įvertinti teikiamus poreikius ir priimti pagrįstus sprendimus dėl planuojamų asignavimų dydžio. 2 etapu Finansų ministerija parengė ir su asignavimų valdytojais suderino pilnos apimties Gaires. Šios Gairės bus patvirtintos finansų ministro įsakymu 2024 m. lapkričio mėn.