Sukurta ir įdiegta centralizuota viešojo valdymo sektoriaus vadovų ugdymo sistema

Siekiant nuoseklaus ir tikslingo viešojo valdymo sektoriaus vadovų ugdymo, užsibrėžtas tikslas sukurti ir įdiegti centralizuotą viešojo valdymo sektoriaus vadovų ugdymo sistemą, kuri užtikrintų pakankamą dėmesį valstybės tarnybos vadovų korpusui, jų valdymui. Vadovų korpuso stiprinimas turėtų apimti talentų – lyderių paiešką, pritraukimą, atranką, priėmimą, veiklos vertinimą ir motyvavimą, karjeros planavimą ir jų išlaikymą viešajame sektoriuje, bus institucionalizuotas. Lyderystės stiprinimas bus vykdomas sudarius ilgalaikį viešojo sektoriaus vadovų rengimo bei kompetencijų ugdymo planą ir įteisinus jo veikimą. Svarbiausius elementus apjungs valstybės tarnybos vadovų karjeros valdymo ir ugdymo modelis.  Žmogiškųjų išteklių valdymo koordinavimo funkcijų delegavimas numatytas VVA veiklos apimtyje.


Valstybės pažangos strategijos „Lietuva 2050“ parengimas

Parengti valstybės pažangos scenarijai / įvykdytos scenarijų rengimo dirbtuvės bei diskusijos su ekspertais

Atlikus pirminę aplinkos analizę, parengus atraminius scenarijus, jie toliau gilinami ir detalizuojami pagal konkrečias valstybės pažangai ir jos raidai aktualias temas, numatant galimus veiksmų planus ir siekiant parengti pagrindą būsimai strategijai. Scenarijai ,  sistemiškai analizuoja ir nusako alternatyvias galimas ateitis, remiantis skirtingomis pokyčių tendencijų kombinacijomis. Jų tikslas / (pridėtinė) vertė ateities įžvalgų metodologijoje nėra tiksliai numatyti ar prognozuoti ateitį didelio neapibrėžtumo sąlygomis, o būdas identifikuoti įvairius tikėtinus scenarijus, ištirti, kokį poveikį jie gali turėti ir nustatyti galimas implikacijas politikai . Scenarijai parengiami ekspertinių diskusijų / dirbtuvių metu,  remiantis megatendencijomis, pokyčių signalais ir kitais veiksniais. Numatoma suorganizuoti 3-5 diskusijas/ dirbtuves. Parengti alternatyvūs valstybės ateities  scenarijai.

Kiekybiniai rodikliai:
1.	Surengta 6-10 diskusijų / dirbtuvių.
2.	Ne mažiau 6 tyrimo ataskaitos pagal kiekvieną temą, atitinkančios „Įrodymais grįsto valdymo kompetencijų centro įkūrimas” reikalavimus.
3.	 Parengti ne mažiau kaip 2 scenarijų projektai.

Kokybiniai rodikliai: rezultatai tinkami naudoti strategijos projekto rengimui

Surengta iš viso dešimt diskusijų "Ekspedicija į 2050-ųjų Lietuvą" skirtingose Lietuvos vietose (viena iš jų - nuotolinė su diaspora). Sugeneruota 10 ataskaitų: 1. Švietimo ir įgūdžių iššūkių sprendimo galimybių studija 2. Valdysenos iššūkių sprendimo galimybių studija 3. Geopolitinių ir saugumo iššūkių sprendimo galimybių studija 4. Klimato kaitos ir žaliosios transformacijos iššūkių sprendimo galimybių studija 5. Technologijų kaitos diktuojamų iššūkių galimybių studija 6. Kultūros ir iššūkių tapatybei sprendimo galimybių studija 7. Alternatyvių valstybės raidos scenarijų vertinimas 8. Valstybės ateities raidos vertinimas piliečių požiūriu 9. Demografinių iššūkių (emigracija ir imigracija, visuomenės senėjimas) sprendimo galimybių studija 10. Ekonomikos augimo ir gyvenimo kokybės iššūkių sprendimo galimybių studija. Parengti 4 scenarijų projektai.( ("Šiaurinės žvaigždės") scenarijus pripažintas kaip orientacinis Lietuvos ateities vizijai.)


Parengti ir priimti VT pertvarkos koncepciją įgyvendinantys teisės aktai (I etapo) ir nuo 2024 m. sausio 1 d. naujos redakcijos Valstybės tarnybos įstatymui įgyvendinti reikalingi įgyvendinamieji teisės aktai.

I etape parengti ir 2023 m. gegužės 25 d. priimti įstatymų pakeitimai padeda institucionalizuoti valstybės tarnybos valdymą, supaprastinti žmogiškųjų išteklių valdymo procesus valstybės tarnyboje, nustatyti lankstų ir veiksmingą valstybės tarnybos ir joje dirbančių vadovų bei specialistų vertinimo mechanizmą ir koreguoti valstybės politikų, valstybės pareigūnų (išskyrus Vadovybės apsaugos tarnybos, prokurorų), Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo, bendrosios kompetencijos ir specializuotų teismų teisėjų, valstybės tarnautojų (išskyrus statutinių valstybės tarnautojų), Specialiųjų tyrimų tarnybos pareigūnų ir žvalgybos pareigūnų, Valstybės kontrolės darbuotojų, regioninių plėtros tarybų darbuotojų darbo apmokėjimą.

2023-05-25 priimtas VTĮ  ir su juo susiję kiti įstatymai; 2024-01-03 priimti vėliausi VTĮ įgyvendinantys TA. 1. LR  VTĮ Nr. VIII-1316 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-1985; 2. LR pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio nustatymo ir asignavimų DU perskaičiavimo įstatymas Nr. XIV-2011; 3. LR valstybės politikų DU įstatymas Nr. XIV-2013; 4. LR valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo Nr. VIII-1904 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2012; 5. LT teisėjų darbo apmokėjimo įstatymo Nr. X-1771 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2015; 6. LR žvalgybos įstatymo Nr. VIII-1861 28, 30, 37, 46, 50, 62, 63, 64, 64-1 str. ir priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo 2 priedu įstatymas Nr. XIV-2017; 7. LR STT įstatymo Nr. VIII-1649 11, 18, 30, 33, 51, 52, 54, 55 straipsnių ir priedo pakeitimo ir 53 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas Nr. XIV-1999; 8. LR viešojo sektoriaus darbuotojų registro įstatymas Nr. XIV-1986.


Sukurtas ilgalaikės priežiūros paslaugų (IPP) teikimo modelis

2021 m. gruodžio mėnesį pirmieji EBPO analizės rezultatai; 2022 m. birželio mėn. - IPP teikimo modelio projektas, apimantis paslaugų finansavimo mechanizmą, socialinių ir sveikatos paslaugų integravimą ir siūlomą teisinį reguliavimą. Iki 2022 m. rugsėjo 1 d. – IPP teikimo modelis įvardins IPP teikime dalyvaujančias šalis, IPP paslaugų tipus, kokybės reikalavimus, paslaugų finansavimo mechanizmą.


Geležinkelių jungties „Rail Baltica“ plėtra

Rail Baltica infrastruktūros valdymo modelio formalizavimas


Baigti projektavimo ir žemės paėmimo visuomenės poreikiams etapai ir pradėti statybos darbai Kaunas – Vilnius ruože  (OS8).  Pagal NPP planuojamas I-ojo etapo įgyvendinimas 2030 m.  100%.

Baigti projektavimo ir žemės paėmimo visuomenės poreikiams etapai Kaunas – Vilnius ruože (OS8) (iš viso 94 km). Išvystyta 1435 mm vėžės geležinkelio jungtis su Kauno Oro Uostu. Užbaigti šie geležinkelio infrastruktūros objektai / geležinkelio paslaugų įrenginiai: - Vilniaus tarptautinė stotis  (Vilnius Connect programos dalis);  - Geležinkelio vėžės keitimo mechanizmas.


Modernizuota ambulatorinių ir stacionarinių  IPP teikimui ir plėtrai reikalinga infrastruktūra

Mobilių komandų aprūpinimas įranga ir transporto priemonėmis iš esmės yra esamų ASPN paslaugas teikiančių specialistų komandų aprūpinimas darbui reikalinga įranga ir priemonių komplektais ir automobiliais. Ilgalaikės priežiūros dienos centrų, teikiančių ilgalaikės priežiūros paslaugas, modernizavimas apskričių centruose (paliatyviosios pagalbos dienos centrai suaugusiesiems ir (ar) paliatyviosios pagalbos dienos centrai vaikams). Modernizuota palaikomojo gydymo ir slaugos paslaugoms teikti reikalinga infrastruktūra, pritaikant ją asmenų, sergančių Alzheimerio liga ir demencija, gydymui. Taip pat modernizuota paliatyviosios pagalbos paslaugoms teikti reikalinga infrastruktūra. Finansuojamas globos namų senyvo amžiaus asmenims infrastruktūros modernizavimas ir plėtra, globos namų ir bendruomeninių paslaugų aplinkos pritaikymas Alzhaimerio liga, senatvine demencija sergantiems asmenims, negalią turintiems asmenims


Patvirtintos rekomendacijos viešųjų paslaugų teikimą administruojantiems viešojo administravimo subjektams nevyriausybinio sektoriaus didesniam įtraukimui į viešųjų paslaugų teikimą

Rekomendacijos taps metodine priemone, padėsiančia į paslaugų teikimą įtraukti daugiau potencialių paslaugos teikėjų, įskaitant nevyriausybines organizacijas.

Nustatyta skaidri ir konkreti sistema sudaranti sąlygas į viešųjų paslaugų teikimą įsitraukti nevyriausybiniam sektoriui.

Rezultatas pasiektas iš dalies. 2023-12-11  STRATAI atliko esamos situacijos analizę apie viešųjų paslaugų teikimo organizavimą Lietuvos vietos savivaldybėse. Analitiniame dokumente apibrėžta teisinė aplinka, reglamentuojanti viešųjų paslaugų teikimo organizavimą Lietuvos vietos savivaldybėse, kokios teisinės galimybės savivaldybėms organizuoti vietinių viešųjų paslaugų teikimą. Šio dokumento pagrindu VRM vykdant porpojektinę veiklą parengs metodinę priemonę, kurios tikslas - didinti potencialių paslaugos teikėjų, įskaitant NVO, įtrauktį teikiant paslaugas ir skatinant paslaugų teikėjų įvairovės atsiradimą. Dokumentas pateiktas Dokumentų skiltyje PPVIS.


Skirta parama mokykloms veiklos kokybės ir įtraukiojo ugdymo sąlygoms gerinti (2 etapas).

Pasirašytos sutartys su savivaldybėmis dėl pokyčių įgyvendinimo 90 mokyklų.

2024 02 29 su visomis 36 TŪM II srauto savivaldybėmis pasirašytos jungtinės veiklos sutartys.


Veiksmingos krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistemos sukūrimas

Sukurtas tarptautinis už krizių ir ekstremalių situacijų valdymą atsakingų institucijų tinklas

• Parengiami esminiai veiklos principai, kuriais vadovaujantis veiks minėtas tinklas • Parengiamas ir su sąjungininkais bei partneriais suderinamas susitikimų 2023 metais kalendorius

1. Parengti veiklos principai, sutarta dėl bendradarbiavimo rengiant Lietuvos strateginės komunikacijos nacionalinio saugumo srityje strategiją, užmegztas ryšys su užsienio institucijomis.
2. Parengtas ir su sąjungininkais bei partneriais suderintas susitikimų 2023 metais kalendorius. 2024 metams atnaujintas. Pagal jį rengiami reguliarūs (kas savaitę) nuotoliniai susitikimai su krizių valdymą vykdančių Baltijos šalių institucijų atstovais.
3. Šioje srityje stiprinamas bendradarbiavimas su kitomis valstybėmis (Jungtinė Karalystė, Ukraina, Lenkija, Švedija, Bulgarija ir kt.), su jomis sukuriami tiesioginiai ryšiai tarp Situacijų centrų ("karštoji linija"), sutariama dėl tiesioginio bendradarbiavimo krizių metu, nuolatinio apsikeitimo patirtimi.
4. Moldovai perduodama Lietuvos krizių valdymo bei kovos su dezinformacija patirtis.


Įsteigtas nacionalinio lygmens ekstremalių situacijų ir krizių valdymo centras

Koordinuotai ir efektyviai vykdomas pasirengimas krizėms ir ekstremaliosioms situacijoms, branduolinėms ar kitoms galimoms nelaimėms. Nacionaliniu lygmeniu koordinuojami viso spektro Nacionalinio saugumo strategijoje apibrėžtų grėsmių stebėsenos ir prevencijos klausimai, pagal Vyriausybei priskirtą kompetenciją koordinuojamas nacionalinį saugumą stiprinančių priemonių įgyvendinimas, situacijai valdyti reikalingų kompetencijų ir išteklių pasitelkimas, užtikrinamas operatyvus Ministro Pirmininko ir Vyriausybės (sprendimų priėmėjų) informavimas apie grėsmes ir jų šalinimo veiksmus, vykdomas koordinuotas taktinių ir operatyvinių sprendimų įgyvendinimas, tiesiogiai komunikuojant su ministerijų atsakingais pareigūnais, prireikus savivaldybėmis ir nevyriausybinėmis organizacijomis. Sukomplektuoti nacionalinio lygmens ekstremalių situacijų ir krizių valdymo centro pajėgumai -  papildomi operaciniai pajėgumai (22 etatai ) Sukurta materialinė bazė (infrastruktūra, techninis aprūpinimas), įrengiant darbo vietas Vyriausybės kanceliarijos patalpose

1. Centre dirba 23 darbuotojai (18 etatinių ir 5 deleguoti iš kitų institucijų).
2. Sukurta materialinė bazė (darbo vietos) ir infrastruktūra (apsikeitimo įslaptinta informacija sistema SINA)


Išvystyta 1435 mm vėžės geležinkelio infrastruktūra ruože Jiesia – Lietuvos/Lenkijos valstybių siena (OS7). Pagal NPP planuojamas įgyvendinimas 2030 m.  100%.

Išvystyta 1435 mm vėžės geležinkelio infrastruktūra ruože nuo Jiesios geležinkelio stoties iki Lietuvos/Lenkijos valstybių sienos (iš viso 78 km) ir elektrifikuota esama 1435 mm geležinkelio linija per Marijampolę.  Užbaigti šie geležinkelio infrastruktūros objektai / geležinkelio paslaugų įrenginiai: - LT/PL pasienio stotis;  - Marijampolės regioninė (krovininė) stotis su karinio mobilumo infrastruktūra.


Sukurta žmogiškųjų išteklių ugdymo sistema

Siekiant nustatyti ilgalaikį ir sisteminį požiūrį į žmogiškųjų išteklių viešajame sektoriuje valdymą, bus sukurtas ir įdiegtas kompetencijų viešajame sektoriuje nustatymo, ugdymo ir palaikymo modelis, kuris apims pagrindines  kompetencijų nustatymo, ugdymo ir palaikymo kryptis, turinį, kriterijus ir matavimo rezultatus bei sudarys prielaidas praktiniam veikimui: – parengtas Vyriausybės nutarimas „Dėl Viešojo sektoriaus darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“, - įsteigtos Viešojo valdymo agentūros vienas iš uždavinių yra užtikrinti valstybės tarnyboje dirbančiųjų  valdymo procesų atitiktį modernios valstybės poreikiams ir lyderystės  kompetencijas turinčių viešojo sektoriaus vadovų ir specialistų skaičiaus didėjimą; - apmokyti viešojo sektoriaus darbuotojus (valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų darbuotojus dirbančius pagal darbo sutartį, valstybės tarnautojus,  statutinius ir diplomatinį rangą turinčius statutinius valstybės tarnautojus, valstybės pareigūnus, žvalgybos, Specialiųjų tyrimų tarnybos pareigūnus, valstybės kontrolės darbuotojus, regionų plėtros tarybų darbuotojus, Vyriausybės strateginės analizės centro darbuotojus).


FUNKCIJŲ PERŽIŪRA, OPTIMALUS INSTITUCIJŲ TINKLAS

Siekiant tinkamai įgyvendinti subsidiarumo principą atlikus savivaldybėms pavestų funkcijų  ir jų teisinio reguliavimo sisteminę analizę, parengta viešojo valdymo funkcijų nustatymo (priskyrimo) savivaldybėms vertinimo metodika

Parengtas ir priimtas Vyriausybės nutarimo  "Dėl viešojo valdymo funkcijų priskyrimo (delegavimo) valstybės, regionų ir savivaldybių lygmeniui metodikos patvirtinimo" projektas. Prieš tvirtinant Metodiką, bus atliktas joje numatytų sąlygų testavimas mažiausiai dviejuose valstybės valdymo srityse SADM, KM. Metodika turi apimti kriterijus (požymius) , kurie leistų nustatyti funkcijos vykdymui naudojamus  ir numatyti funkcijos vykdymui reikalingus išteklius  (infrastruktūra, žmogiškieji - finansiniai resursai) ir šių išteklių finansavimo šaltinius.

Parengta viešojo valdymo funkcijų priskyrimo (delegavimo) valstybės, regionų ir savivaldybių lygmeniui metodika sudarys sąlygas visiems teisėkūros subjektams pagal objektyvius požymius sistemiškai vertinti viešojo sektoriaus funkcijas bei valstybės ir savivaldybių kompetencijas jas vykdant.

Rezultatas pasiektas iš dalies. Patvirtinus savivaldybių vykdomų funkcijų priskyrimo (delegavimo) valstybės, regionų ir savivaldybių lygmeniui metodiką (toliau – Metodika), bus sudarytos sąlygos įvertinti funkcijų priskyrimo savivaldybėms pagrįstumą, šių funkcijų teisinio reguliavimo tinkamumą ir efektyvumą. Metodika buvo testuojama dvejose ministerijos (SADM ir KM). Metodikos projektas svarstytas TAP 2024-09-24, kuriame nuspręsta Metodiką tvirtinti vidaus reikalų ministro įsakymu. 2024-10-09 institucijoms derinti pateiktas vidaus reikalų ministro įsakymo „Dėl savivaldybių funkcijų priskyrimo savarankiškosioms ar valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms vertinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ projektas (TAIS-24-15921). Metodikos tvirtinimas tęsiamas kaip poprojektinė veikla.


Parengtas Lietuvos Respublikos šalpos pensijų įstatymo Nr. I-675 1, 4, 7, 15, 16, 24 straipsnių pakeitimo ir 17, 18 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo Nr. XIII-882 4 straipsnio pakeitimo ir 3 straipsnio pripažinimo netekusiu galios projektas

Parengtas Lietuvos Respublikos šalpos pensijų įstatymo Nr. I-675 1, 2, 6, 7, 8 ir 23 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo VI1 skyriumi įstatymo projekto lydimasis teisės aktas, būtinas teisės aktų nuostatų techniniam suderinimui

Priimtas ir oficialiai paskelbtas teisės aktas.


Atlikta aplinkos analizė d.):  • Megatendencijų ir kitų pokyčių veiksnių analizė (didžiųjų tendencijų, signalų ir kt. veiksnių analizė);  • Valstybės pažangos sampratos  apibendrinimas.   • Tarpinis Valstybės pažangos strategijos “Lietuva 2030” vertinimas ir esamos situacijos analizė   • Ilgalaikių tarptautinių Lietuvos įsipareigojimų (iki 2050 m.) analizė

- Suorganizuotos žvalgomosios (virtualios) dirbtuvių su išorės ekspertais sesijos  -atlikta pirminė literatūros analizė  -parengta esamos situacijos peržiūra (aplinkos analizė remiantis STEEP prieiga (angl. societal, technological, environmental, economic, political, liet. socialiniu, technologiniu, aplinkos, ekonomikos ir politiniu/ valdysenos aspektais), tarpinis Lietuva 2030 įgyvendinimo įvertinimas, išmoktos proceso pamokos, šalies ilgalaikių tarptautinių įsipareigojimų peržiūra);  Parengtas analitinis esamos situacijos ir ateities tendencijų dokumentas (megatendencijų analizė, esamos situacijos analizė, Lietuva 2030 įgyvendinimo įvertinimas, ilgalaikių įsipareigojimų apžvalga ir kt.).    -Atliktos ekspertų apklausos.

1.	Pirminė megatendencijų analizės ataskaita (įskaitant valstybės pažangos sampratos analizę) ;

2.	Tarpinis Valstybės pažangos strategijos “Lietuva 2030” vertinimas (kartu su esamos situacijos ir ilgalaikių tarptautinių įsipareigojimų analize)

3.	Sukaupta išsami duomenų bazė (ne mažiau kaip 100 veiksnių) apie silpnus signalus tolesniems etapams

Kokybiniai rodikliai: rezultatai pripažįstami tinkamais naudoti tolesniuose proceso etapuose

1 "Pirminė megatendencijų analizė", 1 tarpinis "Lietuva 2050" vertinimas, poveikio veiksnių (silpnų signalų) duomenų bazė (parengtos kortelės scenarijų dirbtuvėms), atlikta ekspertų apklausa.


VIDUTINĖS TRUKMĖS BIUDŽETO SUDARYMO IR VALDYMO TOBULINIMAS

Vadovaujantis vidutinės trukmės biudžeto sudarymo taisyklėmis ir panaudojant atliktos  sisteminės viešųjų išlaidų (tęstinės veiklos lėšų) peržiūros rezultatus parengtas 2025-2027 metų valstybės biudžeto projektas

Vadovaujantis vidutinės trukmės biudžeto sudarymo taisyklėmis ir panaudojant atliktos sisteminės viešųjų išlaidų (tęstinės veiklos lėšų) peržiūros rezultatus parengtas 2025- 2027 metų vidutinės trukmės valstybės biudžetas, kuriame pagrįstai ir patikimai suplanuotos tęstinės veiklos ir pažangos lėšos trijų metų laikotarpiui

Vadovaujantis vidutinės trukmės biudžeto sudarymo taisyklėmis ir panaudojant atliktos sisteminės viešųjų išlaidų (tęstinės veiklos lėšų) peržiūros rezultatus parengtas vidutinės trukmės (3 metų) valstybės biudžeto projektas, kuriame asignavimai trims metams
patvirtinti ne agreguotu rodikliu, tačiau detalizuojant juos pagal valstybės veiklos sritis arba kitu pasirinktu lygiu. Šie finansiniai rodikliai susieti su planuojamais pasiekti rezultatais

Atsižvelgiant į 2023 m. gruodžio 14 d. pakeistą Biudžeto sandaros įstatymą ir priimtus poįstatyminius teisės aktus ir sisteminės viešųjų išlaidų peržiūrų rezultatus, parengtas Lietuvos Respublikos 2025-2027 m. biudžeto patvirtinimo įstatymo projektas (nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAP/8747ce708bbb11efaf94d67dd8b48a7c), kuriam Vyriausybė 2024 m. spalio 16 d. posėdžio metu pritarė ir pateikė jį Seimui. Lietuvos Respublikos 2025-2027 metų biudžeto patvirtinimo įstatymo projekte aiškiai atskleidžiamos vidutinės trukmės – 3 metų – planuojamos valdžios sektoriaus pajamos ir asignavimai, 3 metų asignavimų limitai kiekvienam valstybės biudžeto asignavimų valdytojui, taip suteikiant užtikrintumą dėl lėšų, reikalingų viešosios politikos įgyvendinimui ir strateginių bei veiklos tikslų pasiekimui 3 metų laikotarpiui.


Patvirtinta koncepcija ir pasiektas politinis susitarimas dėl viešojo sektoriaus institucijų tinklo tobulinimo, politikos įgyvendinimo funkcijas sutelkiant Viešojo sektoriaus agentūrose

Parengtas politiką įgyvendinančių įstaigų Viešojo sektoriaus agentūros modelis. Atliktas  galimybių politikos įgyvendinimo funkcijų sutelkimo Viešojo sektoriaus agentūrose vertinimas.

Projekto priežiūros komitete patvirtinta koncepcija ir pasiektas politinis susitarimas dėl viešojo sektoriaus institucijų tinklo tobulinimo politikos įgyvendinimo funkcijas sutelkiant Viešojo sektoriaus agentūrose sudarys sąlygas tobulinti politikos įgyvendinimo funkcijas vykdančių institucijų tinklą.

Pasiekus susitarimą dėl viešojo sektoriaus institucijų tinklo tobulinimo krypčių buvo sudarytos sąlygos viešojo sektoriaus institucijų tinklo tobulinimui. 2022 m. vasario 28 d. vykusiame neformaliame Lietuvos Respublikos Vyriausybės ministrų pasitarime pasiūlymui dėl Lietuvos viešojo sektoriaus įstaigų tinklo (sąrangos) tobulinimo pritarta. Pasiūlymo dokumentas pridėtas PPVIS.


Skaitmeninė švietimo transformacija EdTech

3. Įdiegtos skaitmeninės mokymo priemonės ir sprendimai, -  1704

Įdiegtos 1704 priemonės ir sprendimai skaitmeniniam ugdymui, kurias sudaro: - Iki 2024-10-31 sukurta skaitmeninių išteklių bazė „Nuotolinė mokykla“ (vnt.) – 1, kurioje yra skaitmeninio turinio priemonės, atitinkančios bendrojo ugdymo programas –69 priemonės;   - Įrengtos hibridinio ugdymo klasės / auditorijos (vnt.) – 700; - Sukurti, išbandyti ir įdiegti nuotolinio / mišraus / hibridinio ugdymo prototipai (vnt.) – 3. Iki 2023-12-29 sukurti, išbandyti ir įdiegti 3 nuotolinio / mišraus / hibridinio ugdymo prototipai; - Suskaitmeninta 1 000 vnt. studijų dalykų / modulių / užduočių, dėstomų lietuvių ir anglų kalbomis. Iki 2024-06-30 suskaitmeninta 1 000 vnt. studijų dalykų / modulių / užduočių, dėstomų lietuvių ir anglų kalbomis

Iki 2024-10-31 įdiegtos 1704 priemonės ir sprendimai skaitmeniniam ugdymui

Įdiegtos 1781 priemonės projekto įgyvendinimo metu:
- 557 hibridinės įrangos komplektai (interaktyvūs ekranai, kameros, kolonėlės ir kt.) mokykloms vykdančioms bendrąjį ugdymą;
- 200 hibridinės įrangos komplektų aukštosioms mokykloms;
- 1 internetine platforma "Nuotolinė mokykla" su ne mažiau kaip 69 skaitmeninėmis mokymo priemonėmis mokytojams ir mokiniams (https://emokykla.lt/);
- 3 prototipai hibridiniam, nuotoliniam, mišriam ugdymui (pamokų scenarijai ir pavyzdžiai, kurie sudaro skaitmeninį įrankį Plan@)
- 1020 suskaitmenintų modulių, dalykų ir užduočių aukštosioms mokykloms (23 aukštosios mokyklos).


Parengtas Lietuvos Respublikos socialinio draudimo pensijų įstatymo Nr. I-549 11, 12, 45, 46, 49, 50, 60 ir 62 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas

Parengtas teisės aktas, sudarantis teisines prielaidas įskaityti pensijų fonde sukauptas lėšas į Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžetą ir šias lėšas grąžinusiam asmeniui įskaityti daugiau socialinio draudimo pensijos apskaitos vienetų


5. Mokytojų, baigusių skaitmeninėms kompetencijoms tobulinti skirtus mokymus, skaičius

Vertinamas mokytojų, baigusių skaitmeninių kompetencijų mokymus, skaičius. Ne mažiau kaip 2 200 pedagogų (ikimokyklinio, pradinio, pagrindinio ir bendrojo ugdymo), baigusių skaitmeninių kompetencijų tobulinimo ir skaitmeninių švietimo inovacijų diegimo mokyklose mokymus

Tarpinis rodiklis: Iki 2023 III ketv. 500 mokytojų patobulino skaitmeninę kompetenciją;
Galutinis rodiklis: Iki 2024-06-30 viso 2200 mokytojų patobulino skaitmeninę kompetenciją

Skaitmeninių kompetencijų mokymus baigė 2470 pedagogai. Mokymai organizuoti pagal programą, kuri remiasi Europos Komisijos gairėmis DigComEdu ir DigCom2.2. Mokytojų skaitmeninės kompetencijos stiprintos pagal skirtingus 6 lygius (nuo A1 iki C2). Skaitmeninių kompetencijų lygio įsivertinimui naudotas Europos Komisijos įrankis „Selfie for teachers“.


Patvirtinti Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių pakeitimai.

LRV nutarimu būtų patvirtinti Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių pakeitimai, kuriais būtų nustatyti būtinieji savivaldybių stebėsenos rodikliai. Vadovaudamosi taisyklių pakeitimais ir nustatytais rodikliais, savivaldybės turės atnaujinti savo mokyklų tinklo pertvarkos planus. Tai būtina sąlyga dalyvauti TŪM programoje.


Parengti ir priimti teisės aktų projektai Biudžetinių įstaigų įstatymo pakeitimo  projektas, Viešųjų įstaigų įstatymo pakeitimo projektas, Viešojo administravimo įstatymo pakeitimo projektas, įskaitant susijusių įstatymų pakeitimo projektus; Parengtas ir priimtas Vyriausybės nutarimas dėl  Vyriausybei atskaitingų institucijų funkcijų peržiūros metodikos pakeitimo projektas).

Siekiant sukurti viešojo sektoriaus įstaigų tinką, kuris sudarytų sąlygas tokias pat funkcijas atliekančioms viešojo sektoriaus įstaigoms veikti vienodomis sąlygomis būtina atlikti reglamentavimo pakeitimus ir patikslinti biudžetinių įstaigų įstatymą (patikslinant biudžetinės įstaigos sąvoką, vykdomas funkcijas politikos formavimo, įgyvendinimo aspektu). Tobulinti atskirus viešojo sektoriaus įstaigų tinklo (sąrangos) ar jų veiklos klausimus reglamentuojančius sisteminius teisės aktus, kad jie sudarytų sąlygas įgyvendinti reikalingus viešojo sektoriaus įstaigų tinklo (sąrangos) pokyčius (Viešųjų įstaigų įstatymas. Šis teisinės aplinkos pokytis užtikrins viešojo valdymo pertvarkos įgyvendinimą.

Parengti ir priimti teisės aktų projektai:

•	Biudžetinių įstaigų įstatymo pakeitimo projektas, įskaitant susijusių teisės aktų projektus;
•	Viešųjų įstaigų įstatymo pakeitimo projektas, įskaitant susijusių teisės aktų projektus;
•	LRV nutarimas Dėl Vyriausybei atskaitingų institucijų funkcijų peržiūros metodikos pakeitimo, projektas

Rezultatas pasiektas iš dalies. Priimtais Biudžetinių įstaigų įstatymo (paskelbta TAR 2023-11-29, Nr. 22969) ir Viešųjų įstaigų įstatymo (paskelbta TAR 2023-11-29, Nr. 22970) pakeitimais siekiama padidinti BĮ ir VšĮ, kurių savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, valdymo efektyvumą, skaidrumą; užtikrinti, kad valstybės ar savivaldybės dalyvavimas VšĮ būtų tikslingas: nustatyti BĮ draudimai savo vardu prisiimti skolinius įsipareigojimus pagal įsipareigojamuosius skolos dokumentus, nustatyta galimybė sudaryti kolegialų BĮ įstaigos veiklos priežiūros organą – stebėtojų tarybą, BĮ savininkui suteikta skirti ir atšaukti kolegialaus BĮ priežiūros organo narius, nustatyta, kad BĮ valdysenos stebėseną atliks Vyriausybės įgaliota institucija ir kt. Vyriausybei atskaitingų institucijų funkcijų peržiūros mechanizmo nustatymas ir reikiamų teisės aktų parengimas bus vykdoma kaip tęstinė poprojektinė veikla.


Suprojektuota ir įdiegta pažangi viešojo sektoriaus žmogiškųjų išteklių valdymo sistema

PŽP etapai rodiklio Nr. 138 galutiniam rezultatui pasiekti:    1. PŽP RRF rodiklis Nr. 138.1. - Teisės aktų projektų, užtikrinančių vieningos žmogiškųjų išteklių informacinės sistemos sukūrimą, parengimas ir priėmimas (viešojo sektoriaus registro įstatymo ir su juo susijusių įstatymų priėmimas); 2. PŽP RRF rodiklis Nr. 138.2. - Viešųjų pirkimų procedūros, skirtos pažangios žmogiškųjų išteklių valdymo informacinių technologijų priemonėms viešajame sektoriuje įgyvendinti, užbaigimas. 3. Galutinis rezultatas –  Modernizuota žmogiškųjų išteklių valdymo viešajame sektoriuje sistema. Sistema apimtų naujai sukurtą Viešojo sektoriaus darbuotojų registrą ir modernizuotus IT sprendinius, kuriais siekiama efektyvinti žmogiškųjų išteklių valdymo procesus, leidžianti centralizuotą talentų ir karjeros valdymą. Įgyvendinus šią gairę būtų pasiekti PŽP sulygti tikslai.


Atlikta savivaldybių vykdomų funkcijų, esamos savivaldybių vykdomų funkcijų sistemos analizė.  Analitinių veiksmų rezultatas leis nustatyti valstybės ir savivaldybių vykdomų funkcijų apimtį, atsakomybės apimtį ir veiklos ribas konkrečioje viešojo valdymo srityje.

Sudarytos sąlygos  sukurti  viešojo valdymo funkcijų priskyrimo (delegavimo) valstybės, regionų ir savivaldybių lygmeniui metodiką

Atlikta sisteminė valstybės ir savivaldybių atliekamų funkcijų analizė ir šių funkcijų teisinio reguliavimo analizė leido atpažinti savarankiškųjų ir valstybinių funkcijų skirtumus (kriterijus) ir nustatyti šių funkcijų finansavimo ypatumus, kurie bus naudojami rengiant savivaldybių vykdomų funkcijų priskyrimo (delegavimo) valstybės, regionų ir savivaldybių lygmeniui metodiką. Analitinis dokumentas pateiktas PPVIS Dokumentų skiltyje.


Užtikrinta kultūrinės edukacijos paslaugų pasiūla kuriamoje Neformaliojo suaugusiųjų švietimo (MVG) sistemoje.

Organizuojami susitikimai su ekspertais, KM pavaldžių kultūros įstaigų kuratoriais, ŠMSM atstovais, siekiant išsiaiškinti kultūros įstaigų galimybes teikti kompetencijų plėtojimo veiklas ir programas per MVG sistemą; Atliekamas Tyrimas, kuriame identifikuotos veiklos, padedančios ugdyti kultūrines ir kitas šiuolaikiniam žmogui svarbias kompetencijas. Įvertintas kultūros paslaugų teikėjų potencialas teikti kultūrinių kompetencijų ir kūrybiškumo ugdymo paslaugas per MVG sistemą; Parengiamos kultūros įstaigų programos, ugdančios šiuolaikiniam žmogui reikalingas kompetencijas, kurios bus integruotos į MVG sistemą.

Atliktas Tyrimas 1 vnt.

Parengtų ir įdiegtų kultūros įstaigų programų į MVG sistemą skaičius: ne mažiau nei 3 programos.
2024.09 – ne mažiau nei 3 programos;

Atliktas "Kultūros įstaigų įsitraukimo į suaugusiųjų mokymosi visą gyvenimą procesą galimybių tyrimas", parengtos rekomendacijos ir pateikta ataskaita dėl kultūros įstaigų galimybių įsitraukti į MVG procesą.
Tyrime nustatytas Lietuvos kultūros įstaigų potencialas teikti  mokymus MVG sistemoje.
 Į MVG sistemą integruotos 3 kultūros įstaigų programos: Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešosios bibliotekos 2 programos : „Lietuvių kalbos pradmenys kitakalbiams“ ir „Medijų ir informacinio raštingumo kompetencijų ugdymas“, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji bibliotekos  programa „Medijų ir informacinio raštingumo kompetencijų ugdymas".


Parengtos viešųjų išlaidų peržiūros metodinės gairės, išlaidų peržiūros integruotos į biudžeto sudarymo procesą, kaip kasmetinis elementas

Parengtos viešųjų išlaidų peržiūros, kuri yra dalis visos įrodymais grįsto valdymo sistemos, metodinės gairės ir patvirtintos finansų ministro įsakymu

Viešųjų išlaidų peržiūrų metodinės gairės – tai metodinis dokumentas, kuriuo vadovaujantis atliekamos viešųjų išlaidų peržiūros, siekiant nustatyti ministerijų ir ministrų valdymo sričių įstaigų neefektyviai naudojamus ir (arba) kitiems subjektams skiriamus valstybės biudžeto asignavimus ir kitas lėšas ir sprendimų priėmėjams pateikti informaciją apie galimus sutaupymus. Viešųjų išlaidų peržiūros metodinės gairės, patvirtintos 2022 m. rugpjūčio 19 d. Lietuvos Respublikos finansų ministro įsakymu Nr. 1K-292 "Dėl finansų ministro 2021 m. birželio 28 d. įsakymo Nr. 1K-227 „Dėl Strateginio valdymo metodikos taikymo“ pakeitimo". Nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/14bdfa72231a11edb36fa1cf41a91fd9?positionInSearchResults=16&searchModelUUID=5836890c-b994-4817-aaae-8c7092581763


Sukurta veiksminga krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistema

Stiprinamas civilinės saugos funkcijų atlikimas ir civilinės saugos subjektų kompetencijos. Didinama civilinės saugos sistemos parengties užtikrinimo atsakomybė ministerijų lygmeniu (atsakomybė už atitinkamo sektoriaus pagal valdymo sritį atsparumą grėsmėms, parengtį, prireikus įsitraukimą į krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymą, turėtų būti priskirta ministerijų vadovų lygmens pareigūnui). Ministerijose steigiama parengties pareigūno pareigybė.  Užtikrinta atitiktis ir sąveika su NATO ir ES atitinkamais atsparumo didinimo ir krizių valdymo mechanizmais. Atnaujinta grėsmių stebėjimo, vertinimo ir perspėjimo apie grėsmes sistema (grėsmių nacionaliniam saugumui stebėjimo indikatorių sistema), atsižvelgiant į atnaujinamą Nacionalinio saugumo strategiją, parengti ir pateikti Vyriausybei Grėsmių Lietuvos Respublikos nacionaliniam saugumui stebėjimo, vertinimo ir perspėjimo apie grėsmes aprašo pakeitimai.  Nacionalinio saugumo komisijai pristatytas grėsmių nacionaliniam saugumui vertinimo pranešimas, grindžiamas grėsmių indikatorių stebėjimo sistema.  Pateiktas Vyriausybei tvirtinti grėsmių nacionaliniam saugumui prevencijos prioritetų ir priemonių sąrašas.  Įdiegtas institucijų pasirengimo reaguoti į Baltarusijos AE galimą branduolinę ar radiologinę avariją stebėsenos, duomenų valdymo ir analizės įrankis valstybės duomenų valdymo informacinėje sistemoje. Parengtos krizių valdymo planų rengimo gairės. Peržiūrėti ir aktualizuoti valstybiniai ekstremaliųjų situacijų valdymo planai.  Sukurtas nevyriausybinių organizacijų tinklas ir jų telkiamų resursų duomenų bazė (susisteminta informacija apie NVO, kurios vykdytų užduotis ekstremaliųjų situacijų ir krizių metu, jų galimas veiklas, turimus resursus, teritorinį pasiskirstymą, savanorių pasirengimą ir kt.), parengtas NVO pasirengimo krizių ir ekstremalių situacijų valdymui mokymų planas

1. NKVC atnaujino Nacionalinio saugumo komisijos (08 22) ir Jungtinės grėsmių prevencijos ir krizių valdymo grupės (07 05)personalinę sudėtį.

2. 14 ministerijų įsipareigojo paskirti parengties pareigūnus. Iki ataskaitos pateikimo šiuos įsipareigojimus įvykė 11 ministerijų iš 14 (78 proc.). 3 ministerijose (VRM, KM ir ŠMSM)  pareigybės įsteigtos, yra patvirtinti pareigybės aprašymai ir inicijuotos arba planuojamos atrankos.

2. NKVC informaciją apie saugumo situaciją šalyje realiu laiku iš kitų institucijų gaudavo per SITCEN, siekiant gauti tarpinstitucinį saugumo aplinkos vertinimą ne rečiau kaip kartą į savaitę vykdė koordinacinius tarpinstitucinius susitikimus ,  ir informavo vadovybę  apie saugumo aplinką šalyje ir už jos  ribų. Parengta nauja valstybės rezervo koncepcija.

3. 2023 m. NKVC vykdė 12 operacijų, kurių metu koordinuoti institucijų ir savivaldos veiksmai, rengti pasiūlymai  Ministrei Pirmininkei, Nacionalinei saugumo komisijai ir Vyriausybei.  Surengti 4 NSK posėdžiai.


Parengti ir patvirtinti teisės aktai, reglamentuojantys IPP paslaugų organizavimą ir teikimą

Pasirašytas bendras SAM ir SADM ministrų įsakymas,  kuriame nustatyta Ilgalaikės priežiūros samprata, IPP teikimo pagrindai, asmenys, kuriems teikiamos IPP, įstaigos, turinčios teisę teikti IPP, specialistai, teikiantys IPP, IPP organizavimo ir teikimo tvarka, IPP finansavimo šaltiniai. Iki 2024-06-30 papildyti priedu, kuris apibrėžtų įgyvendinamo IPP modelio apimtį. Parengti teisės aktai reglamentuojantys:  reikalavimus ilgalaikės priežiūros paslaugoms, paslaugų poreikio vertinimą,  finansavimo tvarką, mokėjimo tvarką ir kt.


4. Pedagogų, įgijusių IT mokytojo kvalifikaciją arba IT magistro laipsnį, skaičius

Ne mažiau kaip 500 pedagogų, įgijusių papildomą informacinių technologijų (toliau – IT) mokytojo kvalifikaciją arba IT magistro kvalifikacinį laipsnį. Vertinamas pedagogų, įgijusių informatikos mokslų magistro kvalifikacinį laipsnį, kuris patvirtinamas aukštosios mokyklos išduodamu magistro diplomu, ir pedagogų, įgijusių informatikos mokomojo dalyko mokymo teisę, kuri patvirtinama aukštosios mokyklos išduodamu studijų pažymėjimu, skaičius

Iki 2024-10-31 500 pedagogų patobulino skaitmeninę kompetenciją

Iki 2024 m. spalio 31 d. IT studijas baigė 514 pedagogų, iš jų 79 asm. baigė magistro studijas ir 435 asm. IT modulio studijas. Studijas organizavo projekto partneriai Kauno technologijos universitetas (KTU), Vytauto Didžiojo universitetas (VDU), Vilniaus universitetas (VU) ir Vilniaus universiteto Šiaulių akademija (VU ŠA), bei Vilniaus kolegija (VIKO).


Ruožo Kaunas - valstybės siena su Lenkija (RB1) signalizacijos ir susijusių sistemų modernizavimas. Pagal NPP planuojamas įgyvendinimas 2027 m. 100%.

Visame ruože Palemonas - Kaunas - Kazlų Rūda - Mockava - Lietuvos/Lenkijos valstybių siena saugiam traukinių eismui ir jo valdymui bei saugiam automobilių ir pėsčiųjų eismui užtikrinti, įrengiant modernias signalizacijos sistemas


2. Išbandyti skaitmeniniai, inovatyvūs sprendimai / produktai švietimui (skaičius) – 50

EdTech platforma – vienas langelis švietimo inovacijoms. Erdvė inovacijų kūrėjams kartu su švietimo įstaigomis kurti ir išbandyti inovatyvius sprendimus. Organizuojant renginius, mokymus, pasitelkiant ekspertų konsultacijas, mentorius inovacijų kūrėjai ir švietimo įstaigos įgalinami kurti, išbandyti technologinius ir turinio skaitmeninius sprendimus, skirtus mokymui(si). Iki 2024-06-30 sukurta EdTech platforma ir išbandyti inovatyvūs technologiniai ir turinio skaitmeniniai sprendimai, skirti mokymui (si)

iki 2024-06-30 Išbandyti skaitmeniniai, inovatyvūs sprendimai / produktai švietimui (skaičius) – 50

Veiklos vykdymo metu išbandyta daugiau kaip 50 sprendimų Lietuvos bendrojo ugdymo mokyklose. Dalyvavo daugiau kaip 370 mokyklų. Didžiausios susidomėjimo ir populiariausios priemonės buvo šios: skaitmeninė ugdymo karjerai platforma Spotiself, kontaktinio ir nuotolinio mokymosi platforma pedagogams ir moksleiviams Elklasė, interaktyvus smėlis su turinio programomis, virtualios realybės programos kartu su technine įranga,  plagiato prevencijos ir dirbtinio intelekto atpažinties įrankis mokykloms Identific, medijų raštingumo kursai Very Verified, egzaminams pasiruošti skirta priemonė Moksliukas, sveikatos stiprinimui skirtos pamokos 3Q, virtuali mokymosi aplinka GoogleClasroom kartu su google skaitmeniniais produktais ir kt.


Parengtas Lietuvos Respublikos pensijų sistemos reformos įstatymo Nr. IX-1215 pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas

Parengtas teisės akto projektas, panaikinantis socialinio draudimo įmokos dalies pervedimą į pensijų fondus.


Paruošti ilgalaikės priežiūros paslaugas teikiantys specialistai, pakelta jų kvalifikacija

Bendradarbiaujant su ŠMSM parengtos 120 val. IPP teikimo mokomosios, perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo programos gairės IPP teikime dalyvaujantiems specialistams. Ilgalaikės priežiūros paslaugas  teikiančių įstaigų darbuotojų, kurie sudarys mobiliąsias komandas ir naujai steigiamų dienos centrų darbuotojų papildomam profesiniam pasirengimui ir trūkstamų specifinių kompetencijų suformavimui: ne mažiau kaip 5 000 IPP teikiančių specialistų, specialiesiems mokymams, suteikiant papildomų žinių apie įvairių ilgalaikės priežiūros pacientų tikslinių grupių poreikius ir paslaugų teikimo ypatumus, darbą komandoje, bendravimą su šeimos nariais ir pan.


Sukurta mokyklų, įsitraukusių į veiklos kokybės tobulinimą, tinklaveika.

Į mokyklų veiklos kokybės tobulinimo tinklaveiką įsitraukusių mokyklų dalis sudarys 30 proc. nuo visų bendrojo ugdymo programas įgyvendinančių mokyklų.


Paskelbtas kvietimas savivaldybėms dėl paraiškų teikimo (2 etapas).

Bus paskelbtas kvietimas savivaldybėms dėl ketinimo dalyvauti TŪM programoje.

2022-12-31 paskelbtas kvietimas savivaldybėms (II srauto)


Sukurtas ir įgyvendintas Situacijų centro (SITCEN 24/7)  modelis

Sukurtas Situacijų centro modelis (STRATA pateikta užsienio šalių patirties analizė ir pasiūlymai dėl SITCEN 24/7 modelio Lietuvai). Įsteigtas Situacijų centras SITCEN 24/7 kaip nacionalinio lygmens ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo centro dalis. Teisiniu reguliavimu nustatyta SITCEN 24/7 teikiamos informacijos apimtis, atnaujintas ir patvirtintas ypatingų įvykių  sąrašas, nustatyta informacijos rinkimo ir perdavimo schema.  Įdiegtas saugus įrankis (informacinė sistema), skirtas gauti, keistis informacija, perduoti ją suinteresuotiems subjektams.

1. Sausio 1 d. įsteigtas ir nuo vasario 2 d. pradėjo veikti Situacijų centras  https://sena-lrvk.lrv.lt/lt/naujienos/nkvc-situaciju-valdymo-centras-uztikrins-nuolatine-gresmiu-salies-saugumui-stebesena
2. 2023-05-08 Kanclerės įsakymu Nr. V-84 patvirtintas SITCEN informacijos valdymo standartinių procedūrų aprašas.
3. SITCEN veikloje įdiegta duomenų apsikeitimo tarp institucijų platforma Palantir.


Atliktos konsultacijos su ekspertais, suinteresuotomis grupėmis ir piliečiais

Skirtingose šalies vietose, regionuose surengtos diskusijos su piliečiais apie Lietuvos ateitį, siekiant išgirsti jų viltis, lūkesčius ir baimes; integruoti šias žinias į tolesnius strategijos rengimo etapus. Numatoma surengti ne mažiau kaip 7 tokias diskusijas.

Surengta ne mažiau kaip 7 diskusijos (focus grupių formatas) skirtingose šalies vietose (bent viena diskusija - nuotolinė, su diasporos atstovais), kurių kiekvienoje dalyvavo apie 10 piliečių (atstovaujančių skirtingas socialines grupes). Parengta apibendrinanti ataskaita.
Įvykdyta ekspertų apklausa.
Įvykdytos  tendencijų analizės ir jų kraštutinumų apibrėžimo dirbtuvės bei ateities problemų identifikavimo dirbtuvės;
Kokybinis rodiklis: rezultatas pripažįstamas kaip tinkamas naudoti tolesniuose etapuose

Surengta iš viso dešimt diskusijų "Ekspedicija į 2050-ųjų Lietuvą" skirtingose Lietuvos vietose (viena iš jų - nuotolinė su diaspora). Parengta ir publikuota diskusijas apibendrinanti ataskaita, kurioje taip pat pateikiamos sukurtos devynios personos. Pranešimai daryti: Global Lithuanian Leaders meet, diskusijos Kino pavasario renginiuose (2x), Ad astra diskusija (VU), Regionų forumas, Pasaulio Lietuvių seimas, Lietuvos studentų sąjungos asamblėja, Active youth konferencija apie jaunimo psichikos sveikatą, Diskusija NVO Akseleratoriaus uždaromajame renginy ,,DEMO DAY".


Parengtos vidutinės trukmės (3 metų) biudžeto  sudarymo ir valdymo taisyklės ir patvirtinti atitinkami teisės aktų pakeitimai

Parengtos VTB sudarymo ir valdymo taisyklės, kuriomis nustatyta kokiu detalumu tvirtinami trimečiai asignavimų planai, kaip jie valdomi, kaip perkeliami nepanaudotų lėšų likučiai tarp biudžetinių metų, ir kiti vidutinės trukmės biudžeto sudarymo ir valdymo principai

Parengtos taisyklės dėl vidutinės trukmės (3 metų) biudžeto sudarymo ir valdymo, parengti ir iki 2025–2027 m. valstybės biudžeto sudarymo ciklo pradžios patvirtinti teisės aktų, reglamentuojančių biudžeto sandarą pakeitimai (BSĮ, LRVN543)

2023 m. gruodžio 14 d. buvo priimtas Biudžeto sandaros įstatymo Nr. I-430 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2325 (nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/daa431b09db111ee8172b53a675305ab), 2024 m. rugpjūčio 14 d. buvo priimti šio įstatymo nuostatas įgyvendinantys Vyriausybės nutarimai: Vyriausybės nutarimas Nr. 672 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2001 m. gegužės 14 d. nutarimo Nr. 543 "Dėl Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų sudarymo ir vykdymo taisyklių patvirtinimo" pakeitimo" (nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/f0f0b6e25df611ef886efef8659c71d0) ir Vyriausybės nutarimas Nr. 673 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. balandžio 28 d. nutarimo Nr. 292 "Dėl Strateginio valdymo metodikos patvirtinimo" pakeitimo" (nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/50e22d465df711ef886efef8659c71d0). Šie teisės aktai įtvirtino vidutinės trukmės biudžeto sudarymo ir valdymo taisykles.


Savivaldybių parengti ir patvirtinti bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos bendrieji planai

80 proc. savivaldybių, vadovaudamosi Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių pakeitimais, patvirtins bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos bendruosius planus.

Savivaldybių parengti ir patvirtinti bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos planai pagal patvirtintas naujas formaliojo švietimo programas vykdančių mokyklų tinklo kūrimo taisykles


Įsteigta Viešojo valdymo agentūra, įgyvendinanti valstybės tarnybos politiką

Pagrindinės Viešojo valdymo agentūros atsakomybės sritys numatomos: 1. Centralizuotas vadovų korpuso valdymas („Lyderystės akademija“, vadovų korpuso apimtis, veikla nuo vadovų paieškos, atrankos iki išsaugojimo, vadovų „tinklo“ suformavimas, nuolatinis vadovų veiklos matavimas, kryptingas ugdymas, mobilumas, motyvacija būti „tinkle“, gerosios praktikos sklaida); 2. Žmogiškųjų išteklių valdymo koordinavimas ir metodologinės pagalbos teikimas (praktinė veikla, susijusi su žmogiškųjų išteklių valdymo procesų standartizavimu, t. y., konsultavimas, atrankos (centralizuotos/iš dalies centralizuotos/decentralizuotos), gerosios praktikos sklaida, reguliavimo taikymo monitoringas); 3.Žmogiškųjų išteklių ugdymas (mokymo poreikių identifikavimas, mokymo tikslinės grupės, ugdymo metodų įdiegimas, konsultacijos mokymų klausimais, mokymų platformos, mokymų kokybės vertinimas (išskyrus vadovų korpusą)); 4. Pažangos/efektyvumo matavimas (analitinė – tiriamoji veikla, poreikių prognozavimas, žmogiškųjų išteklių valdymo procesų matavimas, sukuriamos vertės institucijos rezultatams ir klientų pasitenkinimui analizė, atitikties EBPO šalių kontekste taikomam valstybės tarnybos efektyvumo indeksui stebėjimas, duomenų rinkimas, analizė ir panaudojimas).

Vyriausybės 2022 m. spalio 5 d. nutarimu Nr. 996 „Dėl Lietuvos Respublikos vyriausybės 2018 m. gruodžio 12 d. nutarimo Nr. 1286 „Dėl valstybės tarnybos departamento statuso ir pavadinimo pakeitimo“ pakeitimo“ Valstybės tarnybos departamento prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos pavadinimas pakeistas į „Viešojo valdymo agentūra“, pastarajai tęsiant visas Valstybės tarnybos departamento funkcijas. Viešojo valdymo agentūros organizacinė forma iš įstaigos prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos į Vyriausybės įstaigą pakeista bei nuostatai patvirtinti 2023 m. rugpjūčio 30 d. nutarimu Nr. 693 „Dėl viešojo valdymo agentūros organizacinės formos pakeitimo, viešojo valdymo agentūros nuostatų ir administracijos struktūros patvirtinimo“.


Išplečiama Kultūros paso programa, įtraukiant priešmokyklinio ugdymo mokinius, ir užsienio lietuvių mokyklas.

Parengiami Kultūros paso koncepcijos ir Kultūros paso paslaugų atrankos ir finansavimo tvarkos aprašo pakeitimai, suteikiant galimybę priešmokyklinio ugdymo mokiniams naudotis Kultūros paso paslaugomis; Organizuojamos priešmokyklinio ugdymo programas vykdančių institucijų paskirtų  Kultūros paso koordinatorių konsultacijos. Parengiami Kultūros paso koncepcijos ir Kultūros paso paslaugų atrankos ir finansavimo tvarkos aprašo pakeitimai, suteikiant galimybę visoms užsienio lietuvių mokykloms naudotis Kultūros paso paslaugomis; Organizuojamos užsienio lietuvių mokyklų paskirtų Kultūros paso koordinatorių konsultacijos.

Priešmokyklinio ugdymo įstaigų, pasinaudojusių Kultūros paso programa, dalis
2024.09 – 60 proc.

Užsienio lietuvių mokyklų, pasinaudojusių Kultūros paso programa, dalis:
2024.09 – 60 proc.

Numatytas tikslinis finansavimas priešmokyklinio amžiaus vaikų įtraukimui į Kultūros paso programą nebuvo skirtas, todėl ši veikla nebuvo įgyvendinta.

Šiuo metu į Kultūros paso sistemą yra prisijungusios 6 lituanistinės mokyklos (35%). Planuojama, kad vykstanti Dainų šventė bei nauji mokslo metai paskatins mokyklas jungtis į KEIS ir pasinaudoti sistemos galimybėmis.

Priežastys lėmusios dalinį rezultato pasiekimą: pasikeitusi geopolitinė situacija dėl karo Ukrainoje daliai lituanistinių mokyklų apribojo galimybes naudotis Kultūros paso paslaugomis; dalis užsienio lietuvių mokyklų mokinių negali būti įtraukti į Lietuvos mokinių registrą dėl teisinio užsienio šalių reglamentavimo ir duomenų apsaugos.

Projekto metu pasiekti daliniai rezultatai bus tęsiami kaip tęstinė veikla.


Skirta parama mokykloms veiklos kokybės ir įtraukiojo ugdymo sąlygoms gerinti (1 etapas).

Pasirašytos sutartys su savivaldybėmis dėl pokyčių įgyvendinimo 60 mokyklų.

Galutinės sutartys I srauto savivaldybėms išsiųstos pasirašymui 2023-05-19.


Parengtas Strategijos projektas Vyriausybės tvirtinimui

Vyriausybės tvirtinimui parengtas Strategijos projektas pagal SVĮ reikalavimus apimantis pagrindines struktūrines dalis: 1) valstybės pažangos vizija;  2) valstybės vystymosi kryptys, jų aprašymas; 3) strateginiai tikslai; 4) laukiami rezultatai, poveikio rodikliai; 5) įgyvendinimo proceso, pažangos vertinimo ir atsiskaitymo už pažangą nuostatos. Rengėjų dalyvavimas Seimo komitetuose svarstymuose ir kituose Seimo ir visuomenės bendrose diskusijose dėl projekto.

2023-06-21 d. Vyriausybės posėdžio metu priimtas sprendimas dėl Seimo nutarimo "Dėl valstybės pažangos strategijos "Lietuvos ateities vizija "Lietuva 2050" patvirtinimo" projekto teikimo Seimui. https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/cec433e1103511ee9ac6bb8cb9c06455


Atliktas valstybės biudžeto tęstinės veiklos lėšų poreikio apskaičiavimo efektyvumo ir  optimizavimo įvertinimas pilotinėse srityse, gauti rezultatai panaudoti 2022 m. birželio mėn. vyksiančiuose pasitarimuose dėl 2023–2025 m. planuojamų asignavimų ir siekiamų rezultatų

Atlikta valstybės biudžeto tęstinės veiklos lėšų poreikio apskaičiavimo analizė ir suformuluotos rekomendacijos pilotinėse srityse, kurios rezultatai panaudoti planuojant 2023-2025 m. valstybės biudžetą. Analizės rezultatai taikomi tęstinės veiklos lėšų apskaičiavimo metodinėms rekomendacijoms ir įrankiams parengti

Atliktas valstybės biudžeto tęstinės veiklos lėšų poreikio apskaičiavimo efektyvumo ir optimizavimo įvertinimas pilotinėse srityse (Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos ir Kultūros ministerijos tęstinės veiklos lėšų planavimas), parengtos rekomendacijos dėl tęstinės veiklos lėšų planavimo tobulinimo ir pateiktos pasitarimams dėl 2023-2025 m. planuojamų asignavimų ir siekiamų rezultatų

Vadovaujantis atlikta viešųjų išlaidų peržiūra, parengtos rekomendacijos ir siūlymai Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai ir Kultūros ministerijai dėl tęstinės veiklos lėšų efektyvesnio ir tikslesnio planavimo. Šie siūlymai suderinti su Švietimo, mokslo ir sporto ministerija ir Kultūros ministerija susitikimų, vykusių Vyriausybės kanceliarijoje, metu ir 2022 m. rugpjūčio mėn. pateikti Vyriausybės kanceliarijai.


Įkuriamas Kompetencijų ugdymo ir kultūrinės edukacijos centras (toliau – KUKEC) Lietuvos nacionalinėje Martyno Mažvydo bibliotekoje.

Organizuojami KM vadovybės susitikimai su LNB vadovu, siekiant įsteigti Kultūrinės edukacijos padalinį LNB. Įkuriamas KUKEC, organizuojami personalo atrankos konkursai. Didinamas KP programos pasiekiamumas ir KP programos sklaida organizuojant mokymus KP paslaugų teikėjams ir naujos KEIS pristatymą KP programos naudotojams

Įsteigtas KUKEC – 1 vnt.
2022.08.31

Kultūros ir meno įstaigų atstovų, kūrėjų, mokyklų atstovų ar kitų interesantų, kuriems suteiktos konsultacijos kultūrinės edukacijos srityje, skaičius: 1000 asmenų.
2024.09 – 1000 asmenų.

2022-08-31 įsteigtas Kompetencijų ugdymo ir kultūrinės edukacijos centras (KUKEC) LNB. Nuo 2024 metų centras vykdo ne tik Kultūros paso administravimo, bet ir finansavimo veiklas, kurioms užtikrinti yra skirtos 5 pareigybės ir 1 IT koordinatorius. 2022-10-28 surengta baigiamoji projekto konferencija, organizuota sklaida socialiniuose tinkluose. Bendras virtualių renginių peržiūrų skaičius – 6003. Siekiant užtikrinti sklandų naudojimąsi sistema nuo 2022-10-30 vykdomos konsultacijos, mokymai Kultūros paso paslaugų teikėjams, mokyklų bendruomenės nariams, Kultūros paso koordinatoriams. Įvykdyta 10 virtualių konsultacijų – mokymų Kultūros paso paslaugų teikėjams, kuriuose dalyvavo daugiau kaip 500 dalyvių. Įvykdyta 10 virtualių konsultacijų – mokymų mokyklų bendruomenėms, kuriose dalyvavo apie 1000 dalyvių. Konsultacijos nuolat teikiamos el.paštu ir telefonu. Naudojantis sistemos pagalbos įrankiu, gauta ir atsakyta į 1280 užklausų. Iš viso suteikta daugiau nei 2700 konsultacijų.


Atlikta vidaus reikalų ministro  finansų ministro ir teisingumo ministro valdymo srityse veikiančių statutinių įstaigų funkcijų peržiūra

Funkcijų peržiūros tikslas: nustatyti įstaigų vidinius efektyvumo rezervus įgyvendinti projekto „Valstybės tarnybos pertvarka“ antrojo pertvarkos etapo uždaviniams 2023 metais įgyvendinti ir duomenimis grįstiems sprendimams priimti.  • Atlikta vidaus reikalų ministro valdymo srityje veikiančių statutinių įstaigų (Policijos, Viešojo saugumo tarnybos, Valstybės sienos apsaugos tarnybos, Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento, Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnybos) funkcijų peržiūra.  • Atlikta finansų ministro valdymo srityje veikiančių statutinių įstaigų (LR muitinė). • Atlikta teisingumo ministro valdymo srityje veikiančių statutinių įstaigų (Lietuvos Kalėjimų tarnyba, Probacijos tarnyba). Įvertintos funkcijos, kurių vykdymo gali būti atsisakyta, jos galėtų būti iš dalies ar pilnai perduotas kitiems viešojo sektoriaus subjektams, nevyriausybinėms organizacijom ar kurias nebūtinai turėtų vykdyti pareigūnai; apskaičiuotas tęstinės veiklos lėšų poreikis specialiųjų funkcijų vykdymui, įvertintas atnaujintų ar papildomų aprūpinimo standartų poreikis. Vyriausybės Kanclerio 2023 m. balandžio 19 d. įsakymu Nr. V-69 sudaryta darbo grupė statutinių įstaigų atliekamų funkcijų peržiūroms koordinuoti. Koordinacinės grupės sprendimu, galimas ir kitų veiklos efektyvumo rezervų vertinimas.

Gaunami rezultatai atskirų statutinių įstaigų atliekamų funkcijų peržiūrose turi būti tarpusavyje palyginami ir tinkami projekto „Valstybės tarnybos pertvarka“ antrojo pertvarkos etapo uždaviniams 2023 metais įgyvendinti ir duomenimis grįstiems sprendimams priimti

Siekiant nustatyti vidinius efektyvumo rezervus, atlikta įstaigų vykdomų funkcijų inventorizacija; įvertinta įstaigų 122 vykdomų specialiųjų funkcijų kaina ir lėšų poreikis jų vykdymui; identifikuotos funkcijos, kurias nebūtinai turi vykdyti pareigūnai; įvertintas įstaigų aprūpinimo standartų atnaujinimo poreikis; identifikuotos 28 funkcijos, kurių vykdymo įstaigose galėtų būti atsisakyta ar jos galėtų būti perduotas kitiems subjektams, pradėti veiksmai dėl funkcijų perdavimo. Taip pat atlikta statutinių įstaigų pareigūnų darbo užmokesčio duomenų analizė, pateikti siūlymai dėl darbo užmokesčio netolygumų mažinimo, parengtas Vidaus tarnybos statuto pakeitimo įstatymo projektas, kuris priimtas Seime 2023- 12-19. Parengtas funkcijų peržiūros ataskaitos projektas 2024-10-01 pateiktas LRVK, darbai dėl funkcijų perdavimo ir aprūpinimo standartų peržiūros tęsiami.