Skaitmeninė švietimo transformacija EdTech

Švietimo, mokslo ir sporto ministro portfelis

Sprendžiami iššūkiai: Inovacijų kultūra: švietimo inovacijų ir skaitmeninių technologijų trūkumas švietimo įstaigose Skaitmeninės kompetencijos: pedagogų profesinių kompetencijų auginimas ir pajėgumas prisitaikyti prie skaitmeninio ugdymo turinio ir greitai besikeičiančių skaitmeninių inovacijų bei naujų kontekstų Skaitmeninis turinys: mokyklų aprūpinimo mokymosi ir ugdymo technologijomis ir naujausiu skaitmeniniu turiniu ir sprendimais mokymui(si) Bendruomenių, verslo  ir viešo sektoriaus įsitraukimas ir bendradarbiavimo didinimas  EdTech skaitmeninės švietimo transformacijos projektas nukreiptas į: 1. naujausių edukacinių technologijų švietimo sektoriuje skatinimą ir diegimą 2. pedagoginių darbuotojų skaitmeninių kompetencijų didinimą 3. skaitmeninio turinio ir sprendimų mokymui(si) plėtrą Pirmajai krypčiai įgyvendinti numatomi veiksmai: EdTech inovacijų išbandymo ir kūrimo platformos sukūrimas, vienas langelis švietimo inovacijoms.  EdTech platforma yra projekto sudaroma galimybių aplinka, kurioje inovacijų kūrėjai kartu su švietimo įstaigomis galės kurti ir išbandyti inovatyvius sprendimus mokymui (si). Antroji kryptis bus įgyvendinta tobulinant pedagoginių darbuotojų kompetencijas per skaitmeninių įgūdžių tobulinimo programą, susietą su kreditais. Programos pagalba bus galima: įgyti papildomą mokytojo kvalifikaciją (informatikos mokytojo); plėtoti švietimo įstaigų darbuotojų kompetencijas (mokymuose, kursuose); vykdyti tarptautinį bendradarbiavimą ir gerųjų praktikų sklaidą (stažuotėse mokytojams bendradarbiaujant su kitų valstybių EdTech centrais ir naudojantis užsienio kolegų sukurtomis platformomis). Trečioji kryptis apims šias veiklas: bendrųjų ugdymo programų suskaitmeninimą ir bazinio skaitmeninio turinio paketo, kuris apimtų mokomuosius dalykus ir visas ugdymo pakopas, individualius mokymo poreikius, būtų prieinamas viešai visiems mokiniams ir mokytojams, parengimą; skaitmeninių mokymo išteklių bazės, kuri veiktų kaip nuotolinė mokykla, sukūrimą. Čia būtų talpinamas bazinis skaitmeninio turinio paketas, taip pat verslo ir leidėjų kuriamas papildomas turinys, inovacijų kūrėjų švietimo įstaigose išbandyti sprendimai bei pačių mokytojų kuriamas skaitmeninis turinys. Siekiant, kad skaitmeninis turinys būtų naudojamas efektyviai, bus sukurti ir išbandyti nuotolinio, mišraus ir hibridinio ugdymo prototipai. studijų dalykų / modulių, atnaujinant juos valstybine ir užsienio kalbomis skaitmenizavimą, siekiant didinti skaitmeninių mokymo priemonių kokybę studentams  700 klasių ir auditorijų pritaikymą hibridiniam mokymui

Sukurti ir padaryti prieinamu skaitmeninį turinį ir sprendimus mokymui(si), padidinti pedagogų skaitmenines kompetencijas bei sudaryti sąlygas švietimo sektoriuje diegti naujausias edukacines technologijas siekiant, kad skaitmeninis ugdymo turinys būtų prieinamas kiekvienam mokiniui ir pritaikytas atsižvelgiant į mokinių individualius poreikius, studentai galėtų naudotis kokybiškomis skaitmeninėmis mokymosi priemonėmis, o švietimo įstaigos galėtų įsitraukti į inovacijų kūrimą ir išbandymą. Pradžios data: 2021-04-01 Pabaigos data: 2024-10-31 Biudžetas – 29,8 mln. Eur

Projektas įgyvendina Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. gruodžio 11 d. nutarimu Nr. XIV-72, I misiją (prioritetą) – vienodos starto pozicijos visiems Lietuvos žmonėms ir Vyriausybės prioritetinį projektą „Lyderystė skaitmeninio švietimo srityje “. Projektu taip pat įgyvendinamas Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. kovo 10 d. nutarimu Nr. 155 (Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2023 m. gruodžio 20 d. nutarimo Nr. 1006 redakcija), veiksmas „1.2. „Įgyvendinti EdTech projektą – sustiprinti ne mažiau nei 2 500 mokytojų ir dėstytojų skaitmenines kompetencijas ir sukurti 69 šiuolaikiškam ugdymui reikalingas naujas skaitmenines mokymo(si) priemones“. Projektas taip pat įgyvendina 2021–2030 metų švietimo plėtros programą (toliau – PP), patvirtintą Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. gruodžio 1 d. nutarimu Nr. 1016; PP priemonę –Vykdyti EdTech skaitmeninę švietimo transformaciją (priemonės kodas – 12-003-03-01-02), patvirtintą Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022 m. balandžio 11 d. įsakymu Nr. V-516.

EdTech bendruomenė (EdTech Lithuania); Lietuvos savivaldybių asociacija; Švietimo įstaigų vadovų asociacijos (Lietuvos gimnazijų asociacija, Lietuvos progimnazijų asociacija ir kt.); Pedagogų rengimo centrai (VDU Švietimo akademija, VU Pedagogų rengimo centras); Aukštosios mokyklos (visos); Mokytojų dalykininkų asociacijos (Lietuvos informatikos mokytojų asociacija, Lietuvos matematikos mokytojų asociacija ir kitų dalykininkų asociacijos); Mokinių, studentų ir tėvų asociacijos

Švietimo įstaigų įsitraukimas į inovacijų kūrimą arba išbandymą; Pagerėjusi skaitmeninių mokymosi priemonių kokybė ir prieinamumas studentams; Skaitmeninio turinio prieinamumas mokiniams; Skaitmeninio turinio, pritaikyto individualius  ugdymosi poreikius turintiems mokiniams, prieinamumas


Šiuo projektu įgyvendinamas Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. kovo 10 d. nutarimu  Nr. 155 patvirtinti Aštuonioliktosios Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane pateikti įsipareigojimai pagal nurodytus prioritetus (aprašyme pateikiami strateginiai darbai) ir joje išvardintus projektus (darbus).  Vyriausybės veiklos prioritetas Nr. IX „Visuomenės poreikius atitinkantis viešasis sektorius“, Vyriausybės programos projektas Nr. 9.1 „Modernios ir veiksmingos institucijos“ .

Tikslas: Sukurti ir palaikyti paslaugų kokybės ir atitikties vertinimo sistemą Lietuvos viešajame sektoriuje, užtikrinančią nuoseklų paslaugų kokybės vertinimo, tobulinimo ir prieinamumo didinimą.  Projekto pradžia – 2021-04-01, pabaiga – 2024-03-31.  Projekto biudžetas – 93,7 (tūkst. Eur).

Įgyvendinant Vyriausybės programą bus vykdomi šie veiksmai: • Atlikus viešojo sektoriaus subjektų teikiamų administracinių ir viešųjų paslaugų peržiūrą, parengti ir priimti Vyriausybės nutarimą dėl bazinių administracinių ir viešųjų paslaugų bei šias paslaugas administruojančių ir / ar teikiančių viešojo sektoriaus subjektų sąrašo patvirtinimo; • Sukurti ir įdiegti viešojo sektoriaus institucijų viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo inovatyviais technologiniais būdais mechanizmą, užtikrinantį centralizuotą šių paslaugų perkėlimo į elektroninę erdvę valdymą; • Parengti rekomendacijas viešųjų paslaugų teikimą administruojantiems viešojo administravimo subjektams kaip labiau įtraukti nevyriausybinį sektorių į viešųjų paslaugų teikimą. Vykdymo laikotarpį numatant iki 2023 m. IV ketv.  • Siekiant geresnės viešųjų ir administracinių paslaugų kokybės ir prieinamumo, sukurti ir įdiegti technologines priemones, kurios leis valstybės lygiu susisteminti ir standartizuoti duomenimis apie paslaugų kokybę ir prieinamumą, nepriklausomai nuo paslaugas teikiančių subjektų ir paslaugų teikimo būdo. Vykdymo laikotarpį numatant iki 2023 m. IV ketv.

Visuomenė; Akademinė bendruomenė; NVO; LRV; Viešojo sektoriaus institucijos; Socialinės apsaugos ir darbo ministerija; Ekonomikos ir inovacijų ministerija; Žiniasklaida; LSA, savivaldybės; SPPK; Informacinės visuomenės plėtros komitetas

Nevyriausybinis sektorius teiks daugiau viešųjų paslaugų, kurių teikimą administruoja savivaldybės. Naudos rodiklis: Savivaldybių viešųjų paslaugų, kurias teikia nevyriausybinės ir bendruomeninės organizacijos, dalis proc.; Padidėjęs administracinių paslaugų ir asmenų aptarnavimo efektyvumas, vartotojų pasitenkinimas teikiamomis paslaugomis. Naudos rodiklis: Administracinių paslaugų teikimo ir aptarnavimo efektyvumo koeficientas.; Daugiau administracinių ir viešųjų paslaugų bus teikiama el. būdu, todėl pagerės paslaugų prieinamumas. Naudos rodiklis: Gyventojų, kurie naudojasi elektroniniu būdu teikiamomis viešosiomis ir administracinėmis paslaugomis, dalis proc.


Kultūros ministerijos projektų portfelis

Ministro strateginis darbas „Tvari kultūros ir švietimo sąveika“ (toliau – Projektas) įgyvendina šiuos aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. kovo 10 d. nutarimu Nr. 155 „Dėl aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano patvirtinimo“ (toliau – LRV programa), II misijos (prioriteto) veiksmus: 2.1.1. Panaudoti sukurto kultūros edukatorių tinklo galimybes, sujungiant kultūros edukacijos paklausą ir pasiūlą, palaikant kvalifikaciją ir siekiant užtikrinti kokybišką ir įvairialypį kultūros ugdymą; 2.1.6. Plėsti kultūros paso paslaugų turinį ir sklaidos formas, pritaikant įvairių tikslinių grupių poreikiams; 2.3.2. Didinti kultūros paslaugų įvairovę, kokybę ir prieinamumą neformaliajame ugdyme; 2.3.4. Ugdyti kultūrines kompetencijas ir kūrybiškumą mokymosi visą gyvenimą veiklomis, įtraukiant skirtingo amžiaus, pomėgių ir poreikių visuomenės grupes. Taip pat Projektas prisideda įgyvendinant LRV programos I misijos (prioriteto) 1.9.3. veiksmą: Parengti bendros mokymosi visą gyvenimą sistemos modelį, apimantį valdysenos, prioritetinių grupių ir programų nustatymo principus, kokybės užtikrinimo, finansavimo sistemos elementus, ir įtvirtinti modelio teisinį reglamentavimą Neformaliojo suaugusiųjų švietimo ir tęstinio mokymosi įstatyme. Projektas prisideda ir prie LR kultūros ministerijos plėtros programoje „2021–2030 m. Kultūros ir kūrybingumo plėtros programos“ (toliau – KPP) numatytų 4.1. uždavinio 2 problemos 2.2. priežasties šių subpriežasčių sprendimo: 2.2.2. Kultūrinė edukacija nesistemingai derinama su neformaliuoju ugdymu. 2.2.3. Kultūrinė edukacija nesistemingai integruojama į mokymosi visą gyvenimą programas.

Iki 2024 m. spalio mėnesio už  2065 tūkst. eurų sukurti kultūrinės edukacijos sistemą, skirtą kūrybingai asmenybei ugdyti, prisidedančią prie bendrųjų kompetencijų plėtotės visuomenėje, apimančią neformalųjį vaikų, jaunimo ir suaugusiųjų švietimą bei užtikrinančią kryptingą kultūrinių kompetencijų stiprinimą ir kokybiškų kultūros paslaugų prieinamumą ir plėtrą.

Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka; Lietuvos bendrojo ugdymo mokyklų bendruomenės (mokiniai, mokytojai ir kiti darbuotojai, tėvai/globėjai) ir savivaldybės, nevalstybinių mokyklų, vykdančių bendrojo ugdymo programas, savininkai; Lietuvos Respublikos Vyriausybė; Lietuvos mokinių neformaliojo švietimo centras; Lietuvos Respublikos kultūros ministerija; Visuomenės dalis įsitraukusi į mokymosi visą gyvenimą programas; Kultūros paso paslaugų teikėjai; Lietuvos Respublikos Švietimo, mokslo ir sporto ministerija

Geresnė kultūros įstaigų ir menininkų teikiamų kultūrinės edukacijos paslaugų kokybė.; Suteiktos galimybės visuomenės kultūrinių kompetencijų ugdymui ir stiprinimui per mokymosi visą gyvenimą (neformaliojo suaugusiųjų švietimo) sistemą.; Išugdytos ir sustiprintos ir kultūrinės mokinių kompetencijos


„Tūkstantmečio mokyklų“ programa, nukreipta į nuoseklų, laipsnišką mokyklų atnaujinimą ir lygiaverčių ugdymo(si) sąlygų sudarymą Lietuvos vaikams, nesvarbu, kur jie gyvena, kokia yra juos supanti socialinė, ekonominė ar kultūrinė aplinka. Tai programa, skatinanti savivaldybes konsoliduoti švietimo išteklius ir stiprinti jau veikiančias mokyklas; ypatingą dėmesį skirti įtraukiojo ugdymo ekosistemai mokyklose sukurti ir tinklaveika grįstam ugdymo organizavimui bei valdymui diegti. Programa bus įgyvendinama dviem etapais. Pirmasis projekto etapas bus įgyvendintas iki 2025 m., o antrasis etapas bus įgyvendintas iki 2030 m.  „Tūkstantmečio mokyklų“ programos vystymo koncepcija, parengta Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai bendradarbiaujant su išorės ekspertais, apima pažangos programos vystymo gaires, programos įgyvendinimo apimties ir poveikio rodiklius, savivaldybių ir mokyklų atrankos kriterijus, finansavimo sąlygas bei pažangos savivaldybėms kriterijus.  Pažangos programa bus įgyvendinama savivaldybių lygmeniu. Konkursui paraiškas teiks savivaldybės kartu su mokyklų bendruomenėmis, jose turės būti pateikta savivaldybės vystomo „Tūkstantmečio mokyklų“ tinklo vizija, nurodoma, kokių išteklių trūksta šiai vizijai pasiekti, kokiais būdais, žingsniais ir etapais ketinama tai įgyvendinti. Paraiškas taip pat galės teikti ir kelios savivaldybės kartu, pavyzdžiui, didmiesčio ir žiedinė savivaldybė, kelios greta esančios nedidelės savivaldybės ir pan., t. y. skatinama mokyklų tinklaveika neapsiribojant vienos savivaldybės teritorija, jungimasis į stambesnius subjektus, mokyklų miestelius; planuojama, kad iki 2024 metų juridinių vienetų skaičius sumažės bent 50. Savivaldybės pretendentės turės atitikti būtinąsias atrankos sąlygas: 1. gali pretenduoti: 1. savivaldybė, kurioje yra ne mažiau kaip 1 000 pagal priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas besimokančių mokinių; 2. dvi ir daugiau gretimos (teritoriškai besiribojančios) savivaldybės, atitinkančios 1 a) kriterijų;  3. dvi ir daugiau gretimos (teritoriškai besiribojančios) savivaldybės, kai viena iš jų neatitinka 1 a) kriterijaus; 2. būtinosios sąlygos: 1. parengta pažangos siekiančių „Tūkstantmečio mokyklų“ tinklo vystymo vizija: nurodomos planuojamos investicijos ir inovacijos, kuriomis bus siekiama „Tūkstantmečio mokyklų“ kokybės standarto, stiprinama Geros mokyklos požymių raiška, įgyvendinami įsipareigojimai pagal pažangos rodiklius; 2. savivaldybės tarybos patvirtintas Bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos bendrasis planas 2021–2025 metams, atitinkantis Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių nuostatas (pvz., neformuojamos jungtinės 5–8 klasės; 1–4 klasėse gali būti jungiamos tik 1 ir 2 klasės arba 3 ir 4 klasės ir kt.).  3.  savivaldybės tarybos patvirtintas mokyklų, sudarančių „Tūkstantmečio mokyklų“ tinklą savivaldybėje ir atitinkančių 3 punkto kriterijus, sąrašas; 3. kriterijai mokykloms (netaikoma planuojamoms naujai steigti mokykloms): 1. mokykla, vykdydama priėmimą, neorganizuoja mokinių atrankos; 2. mokinių skaičius einamųjų mokslo metų rugsėjo 1 d. yra ne mažesnis kaip 200 mokinių. Paramos lėšos galės būti skiriamos jau esančių mokyklų fizinei aplinkai (sporto aikštynai, bibliotekos, laboratorijos, mokomieji kabinetai, koridoriai, individualaus mokymosi ir poilsio erdvės, mokyklos prieigos ir pan.) gerinti laikantis universalaus dizaino principų ir vadovų bei pedagoginių darbuotojų kompetencijoms stiprinti, kokybiškai švietimo pagalbai teikti, stipriai ir savivaldžiai mokyklos bendruomenei kurti. Kompetencijų stiprinimas gali vykti keliomis kryptimis:  ĮTRAUKAUS UGDYMO STIPRINIMO: konsultacijos ir pagalba pritaikyti ugdymo(si) aplinką ir didaktiką įtraukiam ugdymui, mokytojų kompetencijų dirbti su mokinių įvairove stiprinimas, komandinio darbo tarp mokytojų ir švietimo pagalbos specialistų vystymas;  STEAM UGDYMO STIPRINIMAS: dalykinių kompetencijų atnaujinimas integruojant naujausias mokslų žinias, dalyko didaktikos stiprinimas, projektinio ugdymo taikymas, darbas laboratorijose ir kt.;  KULTŪRINIO UGDYMO STIPRINIMAS: aktyvi kūrybinė ir praktinė mokinių veikla, edukacinių projektų su kultūros įstaigomis, nevyriausybinėmis organizacijomis, profesionaliais meno kolektyvais įgyvendinimas, laiduojantis meninio ir kultūrinio ugdymo sistemiškumą; LYDERYSTĖS VISAIS LYGMENIMIS STIPRINIMAS: konsultacijos / šešėliavimas stiprinant mokyklų vadovų vadovavimo ir lyderystės kompetencijas, mokytojų profesinio bendradarbiavimo stiprinimas prisiimant atsakomybę už mokykloje vykstančias veiklas ir mokinių pasiekimų gerinimą, mokinių savivaldos stiprinimo veiklos. „Tūkstantmečio mokyklų“ programos priemonėmis siekiama didinti mokytojų motyvaciją perteikiant ugdymo turinį, auginti kvalifikaciją ar įgyti naujų kompetencijų, tai ilgainiui lemtų tiek mokinių atotrūkių pasiekimų mažėjimą, tiek mokyklų veiklos kokybės ir savivaldybių pažangos augimą. Savivaldybei skiriamo finansavimo maksimali suma priklauso nuo mokinių, besimokančių pagal priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas, skaičių savivaldybėje. Skiriamos šešios galimos savivaldybių grupės pagal mokinių skaičių ir maksimalią lėšų sumą. 4.1.1. lentelė. Galimo finansavimo paskirstymas savivaldybėms pagal mokinių skaičių:  Mokinių skaičius savivaldybėje (tūkst.)  50  50 ir  25  25 ir  15  15 ir  10  10 ir  3  3 ir  1 Maksimali projekto vertė savivaldybėje (mln. ) 33 22 11 5,5 2,75 1,65 Preliminarus savivaldybių skaičius 1 1 1 4 20 29 - Jei paraišką teikia kelios savivaldybės, paraiškos maksimali vertė yra skaičiuojama pagal kiekvienos savivaldybės mokinių skaičių ir didinama 10 proc. - Jei paraišką teikiant kelioms savivaldybėms partnere yra savivaldybė, kurios mokinių skaičius nesiekia 1 000 mokinių, jos veikloms vykdyti skiriama iki 0,5 mln. , o kitų paraišką teikiančių savivaldybių maksimali paraiškos vertė didinama 10 proc. - Projekto įgyvendinimo metu savivaldybei pakeitus sprendimus, lėmusius jos paraiškos finansavimą programos lėšomis, finansavimas yra nutraukiamas, o pradėtų veiklų įgyvendinimas baigiamas savivaldybės lėšomis. „Tūkstantmečio mokyklų“ programą planuojama įgyvendinti ne mažiau kaip 80 proc. Lietuvos savivaldybių. Per ateinančius ketverius metus pažangos programa pasieks apie 150 bendrojo ugdymo mokyklų visoje šalyje. 2022 m. ir 2023 m. III ketvirčiais bus vedama apskaita, kiek savivaldybių pasirašė sutartis dėl projektų įgyvendinimo ir kiek mokyklų įsitraukė į programą. „Tūkstantmečio mokyklos“ savivaldybėse veiks kaip metodiniai ugdymo centrai. Šių mokyklų infrastruktūra ir pritraukti žmogiškieji ištekliai bei programos metu patobulintos kompetencijos įgyvendinant tinklaveikos principus bus prieinamos visoms savivaldybės mokykloms, jų mokiniams bei mokytojams. Įgyvendinant reformą mažos mokyklos taps didesnių mokyklų skyriais arba padaliniais, tai leis pagerinti mokymosi sąlygas mokiniams, sudaryti geresnes darbo sąlygas mokytojams, konsoliduoti mokymo ir mokymosi išteklius, efektyviau naudoti mokymo lėšas (mažės ūkio lėšų ir administravimo kaštų dalis). Pavyzdiniai siūlomi pažangos rodikliai savivaldybėms*: - išaugusi pagrindinio ugdymo pasiekimų patikrinimo metu bent pagrindinį mokymosi pasiekimų lygį pasiekusių mokinių dalis; - padidėjusi mokinių, pasirinkusių laikyti STEAM srities dalykų (matematikos, informatikos, biologijos, fizikos ir chemijos) brandos egzaminus, dalis; - padidėjęs vienai sąlyginei mokytojo pareigybei tenkančių mokinių skaičius; - išaugęs ir normatyvus atitinkantis švietimo pagalbos specialistų skaičius; - kiekvienam didelių ir labai didelių specialiųjų ugdymosi poreikių turinčiam mokiniui skirtas mokytojo (mokinio) padėjėjas; - ne mažiau kaip 70 % mokytojų turi visą etatą vidutiniškai visoje savivaldybėje. *  pažangos rodiklių rinkiniai bus praplėsti, tikslinami ir formuojami atsižvelgiant į švietimo būklę atskirose savivaldybėse.    „Tūkstantmečio mokyklų“, kaip metodinių centrų, tinklaveiką palaikys, metodinę pagalbą ir konsultacijas teiks, stebėseną vykdys „Tūkstantmečio mokyklų akademija“. „Tūkstantmečio mokyklų akademijai“ vystyti bus pasitelkti Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos, Nacionalinės švietimo agentūros bei išoriniai žmogiškieji resursai. Planuojama, kad akademija savo veiklą vykdyti pradės ne vėliau kaip 2021 II ketv. „Tūkstantmečio mokyklų“ programos įgyvendinimo planuojamas tvarkaraštis: • 2021 IV ketv. patvirtinta „Tūkstantmečio mokyklų“ programa  • 2021 IV ketv. patvirtinti Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių pakeitimai • 2021 IV ketv. parengtas „Tūkstantmečio mokyklų“ programos finansavimo sąlygų aprašas • 2021 IV ketv. patvirtinti būtinieji savivaldybių ir mokyklų pažangos rodikliai • 2021 IV ketv. konsultacijos su savivaldybėmis dėl „Tūkstantmečio mokyklų“ programos • 2021 IV ketv. – 2022 I ketv. patvirtinti savivaldybių bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos bendrieji planai pagal naujai patvirtintas tinklo kūrimo taisykles iki 2025 metų (imtinai) • 2021 IV ketv. skelbiami kvietimai savivaldybėms teikti paraiškas (1 etapas) • 2021 IV ketv. – 2022 kovą savivaldybės rengia „Tūkstantmečio mokyklų“ programos vystymo vizijas (1 etapas) • 2022 II ketv. sudaromos sutartys su savivaldybėmis (1 etapas)  • 2022 IV ketv. skelbiami kvietimai savivaldybėms teikti paraiškas (2 etapas) • 2022 IV ketv. – 2023 I ketv. savivaldybės rengia „Tūkstantmečio mokyklų“ programos vystymo vizijas (2 etapas) • 2023 II ketv. sudaromos sutartys su savivaldybėmis (2 etapas) • 2023 III ketv. baigiami įgyvendinti 1 etapo projektai savivaldybėse • 2026 II ketv. baigiami įgyvendinti 2 etapo projektai savivaldybėse • 2022 II ketv. pradedama vykdyti projektų įgyvendinimo savivaldybėse stebėsena

Iki 2026 m. birželio 30 d. investavus 254 100 tūkst. Eur bus įgyvendinta „Tūkstantmečio mokyklų“ pažangos programa, nukreipta į esamų mokyklų stiprinimą, lygiaverčių ugdymo(si) sąlygų sudarymą ir mokinių pasiekimų atotrūkių mažinimą. Programa siekiama visoje šalyje atverti šiuolaikiškas, vaikų įvairovei ir jų poreikiams atviras mokyklas, kurios veikdamos tinklaveikos principu padės stiprėti ir kitoms savivaldybėse esančioms mokykloms. Ypatingas dėmesys programoje skiriamas vadovų bei pedagoginių darbuotojų kompetencijoms stiprinti ir įtraukiojo ugdymo ekosistemai mokyklose sukurti. Savivaldybės kartu su mokyklų bendruomenėmis bus kviečiamos įsivertinti tobulintinas sritis ir teikti paraišką dalyvauti programoje, kuri atlieps konkrečius jų poreikius, apims susitarimus dėl konkrečių pažangos rodiklių pasiekimo.

I misija (prioritetas) – vienodos starto pozicijos visiems Lietuvos žmonėms. Ministerijos strateginis darbas 1.1. Visiems prieinama gera mokykla ir šiuolaikinis ugdymo turinys: Pažangos programa „Tūkstantmečio mokyklos“. Vyriausybės programos projektas 1.2. Visiems prieinama gera mokykla ir šiuolaikinis ugdymo turinys.

Mokyklų mokytojai ir vadovai; Savivaldybių tarybos; Mokyklų bendruomenės; Politikai; Žiniasklaida; Mokiniai ir jų tėvai

Išaugs vienai sąlyginei mokytojo pareigybei tenkančių mokinių skaičius; Sumažės jungtinių klasių komplektų; Pagerės mokinių matematiko s mokymosi pasiekimai; Pagerės mokinių lietuvių k. mokymosi pasiekimai


Esama situacija: Nuo 1990 m. gimstamumas sumažėjęs dvigubai ir toliau mažėja – naujagimių skaičius po 1990 m. sumažėjo nuo 60 tūkst. iki 30 tūkst. šiuo metu ir šis skaičius prognozuojama toliau dramatiškai dešimtmečio laikotarpyje mažės iki 20 tūkst. Didelė emigracija mažina pensijų sistemos pajėgumą – nuo 2001 m. kasmet išvyksta daugiau asmenų negu atvyksta. Jau dabar formuojasi vyresnio ir darbingo amžiaus gyventojų disbalansas – jeigu šiuo metu vienam pensininkui tenka 3,5 dirbančiųjų, tai nesikeičiant demografinėms tendencijoms 2050 m. vienam pensininkui tektų 1,7 dirbančiojo. Nesiimant pensijų reformos, vid. pensijos ir vid. darbo užmokesčio santykis dėl migruojančios ir senstančios visuomenės sumažės nuo 42 proc. 2017 m. iki 34 proc. 2040 m. Projektu spręstinos problemos: 1) socialinio draudimo pensijų sistema ir pensijų kaupimo sistema konkuruoja tarpusavyje, programuojama jų priešprieša; 2) pensijų kaupimo administravimas ir pensijų anuitetų sistema yra brangūs; 3) visą investicinę riziką prisiima tik dalyvis, visa atsakomybė už (ne) tinkamą pensijų fondo pasirinkimą tenka jam vienam; 4) dėl aukštos pensijų anuiteto privalomumo ribos daugelis senatvės pensijos amžių sukankančių dalyvių sukauptas lėšas atsiima vienkartine išmoka, nepasiekiami pensijų sistemos tikslai; 5) nėra mechanizmo, leidžiančio tikslingai didinti mažiausių pensijų gavėjų pajamas. Lietuvos Respublikos pensijų kaupimo įstatymo pakeitimo projektu siūloma nustatyti, kad: 1) Atsisakoma socialinio draudimo įmokos dalies pervedimo į II pakopos pensijų kaupimo sistemos pensijų fondus, nustatant, kad į šiuos pensijų fondus pervedamą pensijų įmoką sudarys 3 procentai dalyvio pajamų, nuo kurių skaičiuojamos valstybinio socialinio draudimo įmokos, ir 1,5 procentų vidutinio darbo užmokesčio dydžio priemoka, skiriama iš valstybės biudžeto (31,5). Taip panaikinamas esamų ir būsimų pensijų gavėjų supriešinimas, kuomet dalis įmokos į privačius pensijų fondus buvo pervedama iš VSDF biudžeto, taip mažinant šio biudžeto pajamas. Pažymėtina, kad jei nebūtų taikomas numatomas darbdavio socialinio draudimo įmokos tarifo perkėlimas apdraustajam, dėl kurio išaugs bruto darbo užmokesčiai, į pensijų fondus siūloma pervesti pensijų įmoką sudarytų 4 procentų dalyvio draudžiamųjų pajamų dalis ir 2 procentų vidutinio darbo užmokesčio dydžio priemoka iš valstybės biudžeto. Todėl lyginant šiuo metu į II pakopos pensijų fondus pervedamos trinarės įmokos dydį (222) su siūlomos pensijų įmokos (31,5) dydžiu, svarbu atkreipti dėmesį, kad nominaliai šie dydžiai skiriasi neženkliai. Asmenims, tapusiems dalyviais nuo 2019 m. sausio 1 d. ir vėlesnių datų, siūloma pensijų įmoką nuo 1,8 procentų draudžiamųjų dalyvio pajamų kasmet didinti palaipsniui, kol ši pasieks 3 procentus per 5 metus, taip nesukeliant naujiems dalyviams nepatogumų dėl staiga ženkliai išaugusių išlaidų pensijų kaupimui. 2) Numatyti automatinį dalyvių įtraukimą į papildomą pensijų kaupimą II pakopos pensijų fonduose. Asmenys įstatymo ir Lietuvos Banko nustatyta tvarka bus automatiškai priskiriami konkrečiam pensijų fondui, bus apie tai informuojami ir galės pasirinkti, arba iš esmės nesutikti dalyvauti pensijų kaupime, arba pateikti prašymą dalyvauti kitame nei priskirtasis pensijų fonde. Siūloma, kad nuo 2019 m. sausio 1 d. kas trejus metus pilnamečiai asmenys, kurie tą dieną dar nėra sukakę 40 metų amžiaus ir kurie Lietuvos Respublikos apdraustųjų valstybinių socialiniu draudimu ir socialinio draudimo išmokų registre yra apdraustieji, automatiškai būtų įtraukiami į pensijų kaupimą. Įmokos už automatiškai įtrauktus asmenis pradedamos skaičiuoti ir pervesti į II pakopos pensijų fondus nuo įtraukimo metų kovo 1 d. Vyresni kaip 40 metų asmenys, kurie iki 2018 m. gruodžio 31 d. nedalyvavo pensijų kaupime, automatiškai į II pakopos pensijų fondus nebūtų Į kaupimą pensijų fonduose automatiškai įtrauktas asmuo iki įtraukimo metų kovo 1 d. gali informuoti pensijų kaupimo bendrovę apie atsisakymą dalyvauti pensijų kaupime. Jei atsisakymo per nustatytą terminą įtrauktas asmuo nepareiškia, jis tampa kaupimo dalyviu ir dalyvauja pensijų kaupime iki sukaks senatvės pensijos amžių ar dalyvavimas pensijų kaupime baigsis kitais teisės aktuose nustatytais pagrindais. 40 metų amžiaus nesukakusiems asmenims, kurie atsisakė dalyvauti pensijų kaupime, automatinio įtraukimo procedūra taikoma ne daugiau kaip 3 kartus. 3) Dalyviams, kurie II pakopos pensijų kaupimo fonde pradėjo dalyvauti iki 2018 m. gruodžio 31 d., taip pat siūloma suteikti teisę iki 2019 m. kovo 1 d. atsisakyti tolimesnio dalyvavimo pensijų kaupime. Nusprendę dalyvavimo II pakopos pensijų kaupimo sistemoje netęsti, dalyviai gali pateikti prašymą nutraukti pensijų kaupimo sutartį, pensijų sąskaitoje sukauptas lėšas pervedant į VSDF biudžetą, arba dalyvavimą sustabdyti, sukauptas lėšas paliekant pensijų fonde tolimesniam jų investavimui iki asmuo įgis teisę į pensines išmokas pagal Pensijų kaupimo įstatymą. 4) Papildomai numatoma suteikti galimybes kaupiantiesiems į savo pensijų sąskaitą pensijų fonde mokėti papildomą, didesnę nei 3 procentai dalyvio draudžiamųjų pajamų įmoką. Taip pat siekiama nustatyti galimybę prie darbuotojų kaupimo savanoriškai prisidėti ir darbdaviams. Tokiu būdu siekiama, kad visi dalyvaujantys II pakopos pensijų sistemoje kauptų pakankama apimtimi bei norėdami galėtų prisimokėti papildomai ar gauti papildomą darbdavių įmoką, taip dar labiau didinant jų senatvei sukauptų lėšų pensijų fonduose sumas. 5) Dalyviai laikinai, ne daugiau kaip 12 mėnesių per visą dalyvavimo pensijų kaupime laikotarpį ir ne trumpiau kaip 1 mėnesiui, galės stabdyti pensijų įmokų pervedimą į pensijų fondus. 6) Kiekviena pensijų kaupimo bendrovė turės įsteigti ir valdyti tikslinės grupės pensijų fondus ir pensijų turto išsaugojimo pensijų fondą (į šį fondą bus perkeliami pensijų fondo dalyviai, sulaukę senatvės pensijos amžiaus ir nustatyta tvarka nesudarę pensijų išmokos sutarties) - įgyvendinama Gyvenimo ciklo fondų sistema. 7) Spręsti praktikoje išryškėjusias problemas, susijusias su klaidingu bazinio pensijų anuiteto rodiklio suvokimu šio rodiklio atsisakant, o pensijų anuiteto privalomumo ribas išreiškiant absoliučiais dydžiais (siūloma minimali ir maksimali riba būtų atitinkamai 10 000 ir 60 000 eurų), kurie Lietuvos Respublikos Vyriausybės įgaliotos institucijos nustatyta tvarka kas 5 metus būtų indeksuojami; 8) centralizuoti pensijų anuitetų sistemą, nustatant, kad pensijų anuitetų veiklą, remiantis draudimo principais, vykdytų VSDF valdyba. Įstatymo projekte siūloma įtvirtinti dvi pensijų anuitetų rūšis: atidėtąjį pensijų anuitetą (tai anuitetas, kurį dalyvis įsigyja sulaukęs senatvės pensijos amžiaus, tačiau pensijų išmokos pradedamos mokėti tik šiam sulaukus 85 metų amžiaus ir mokamos iki gyvos galvos) ir standartinį pensijų anuitetą (tai anuitetas, kai pensijų išmokos pradedamos mokėti iš karto asmeniui, įsigijusiam anuitetą, ir mokamos iki gyvos galvos). Lietuvos Respublikos šalpos pensijų įstatymo tam tikrų straipsnių pakeitimo įstatymu siūloma įteisinti pajamų didėjimą pačių mažiausių pensijų gavėjams: • socialinio draudimo pensijų gavėjai, kurių gaunamų pensinio pobūdžio išmokų (socialinio draudimo pensijos, valstybinės pensijos ir kt.) suma per mėnesį neviršija 95 proc. MVPD, turės teisę gauti pensijos priemoką. 95 proc. MVPD „lubos“ pasirinktos, įvertinus, kad asmuo, dirbęs už minimalią mėnesinę algą visą gyvenimą, su būtinuoju pensijų socialinio draudimo stažu įgytų teisę gauti apie 220 eurų pensiją. Tam, kad visiškai neeliminuoti paskatų mokėti socialinio draudimo įmokų, „lubos“ asmenims su būtinuoju stažu įvedamos panašaus dydžio, o kuo mažesnis įgytas stažas, tuo „lubos“ žemesnės; • 2) šalpos pensijos dydis senatvės pensijos amžių sukakusiems asmenims – 1 šalpos pensijų bazė vietoj 0,9 šalpos pensijų bazės (130 eurų vietoj 117 eurų). Asmuo, 15 metų dirbęs už minimalią mėnesinę algą, tikėtinai gaus apie 100 eurų socialinio draudimo pensiją ir, jeigu ši jo gaunama pensija bus vienintelė, jam papildomai bus skiriama 65 eurų pensijos priemoka. Taigi siekiant išlaikyti paskatas mokėti socialinio draudimo įmokas, šalpos pensijos dydis nustatomas mažesnis; 3) vertinant asmens teisę gauti šalpos pensiją, atsižvelgiama ne tik į asmens gaunamas pensijas ir pensijų išmokas, bet ir pensijos priemoką.

Sukurta teisinė bazė pensijų kaupimo sistemos finansavimo šaltinių pakeitimui, aprėpties didinimui ir veiklos optimizavimui: Biudžetas: 0 (ministerijos darbo užmokestis) Terminas – 2018 m. liepos 1 d. Rezultatas – Priimtas ir oficialiai paskelbtas Pensijų kaupimo įstatymo pakeitimo ir su juo susiję įstatymai Mažų pensijų didinimas Biudžetas: 0 (ministerijos darbo užmokestis) Terminas: 2018 m. liepos 1 d. Rezultatas: Priimtas ir oficialiai paskelbtas Šalpos pensijų įstatymo pakeitimo įstatymas

Užtikrinti socialinės atskirties mažėjimą

Vidutiniu laikotarpiu palaikomas esamo lygio ir ilguoju laikotarpiu (2060 m.) didėjantis vidutinės pensijos (neto) santykis su vidutiniu darbo užmokesčiu; Mažinama pagyvenusių asmenų pajamų nelygybė


Valstybės pažangos strategijos „Lietuva 2050“ parengimas

Vyriausybės kanceliarijos projektų portfelis

Parengti Valstybės pažangos strategijos LIETUVA 2050 projektą iki 2023 m. kovo 10 d. panaudojant LRVK ir STRATA administracinius ir finansinius išteklius. Preliminarus numatomas biudžetas – 956 700 tūkstančiai eurų.

Strateginio valdymo įstatymo, priimto Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. birželio 25 d. nutarimu Nr. XIII-3096, 13 str. ir 25 str. 6 d. nuostatų įgyvendinimas. Strateginio valdymo metodikos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. balandžio 28 d. bei Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. kovo 10 d. Nr. 155 nuostatų įgyvendinimas.

Akademinė bendruomenė; Profesionalų ir profesinės asociacijos (tame tarpe meno srities atstovai); LMT; Visuomenė ir jos grupės (jaunimas, globalūs lietuviai, regionų gyventojai, imigrantai, negalią turintys asmenys, socialinę atskirtį patiriantys asmenys); Viešojo sektoriaus institucijos ir įstaigos (ministerijų strategai, pagrindinės agentūros); Valstybės pažangos taryba; Verslo asociacijos; Nevyriausybinės organizacijos

Sukurtas solidus pagrindas tvariam Valstybės pažangos strategijos plėtojimui, sukurtas visapusiškas, išsamus „Lietuva 2050“ dokumentas, kuriuo bus naudojamasi rengiant kitus, žemesnio lygmens strateginio planavimo dokumentus, siekiant nuoseklumo, išteklių ir veiksmų koncentravimo.; Pasiekta plati visuomenės įtrauktis ir dokumento legitimumas (per suinteresuotų šalių ir piliečių įtraukimą)


VIDUTINĖS TRUKMĖS BIUDŽETO SUDARYMO IR VALDYMO TOBULINIMAS

Projektas įgyvendina XVIII Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos projektą „10.2. Į strateginius tikslus orientuotas valdžios sektoriaus finansų planavimas“. Įgyvendinant XVIII Lietuvos Respublikos Vyriausybės programą bus vykdomi šie veiksmai: kuriamos ir įgyvendinamos vidutinės trukmės biudžeto taisyklės, parengiama ir patvirtinama tęstinės veiklos lėšų poreikio skaičiavimo metodika, atliekama sisteminė valstybės biudžeto tęstinės veiklos išlaidų peržiūra. Taip pat įgyvendinant XVIII Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano X misiją (prioritetą) „Atsakinga finansų politika“ bus vykdomas veiksmas „10.10. 2025–2027 metų valstybės biudžetą suformuoti vadovaujantis vidutinės trukmės biudžeto sudarymo taisyklėmis ir panaudojant atliktos sisteminės viešųjų išlaidų (tęstinės veiklos lėšų) peržiūros rezultatus”. Projektas bus įgyvendinamas per Lietuvos Respublikos finansų ministerijos Tvarių viešųjų finansų plėtros programą, kuri įgyvendina NPP 8 tikslo „Didinti teisinės sistemos ir viešojo valdymo veiksmingumą“ 8.5. uždavinį „Didinti viešųjų finansų ir valstybės turto valdymo ir panaudojimo efektyvumą”. Projektas įgyvendina plėtros programos pažangos priemonę 04-001-08-05-01 „Tobulinti vidutinės trukmės biudžeto planavimą, valdymą ir įgyvendinimą“.

Iki 2025–2027 metų biudžeto planavimo ciklo pradžios pasirengti ir pereiti prie vidutinės trukmės (3 metų) biudžeto planavimo ir valdymo sistemos, susietos su valstybės strateginiais tikslais, paremtos skaidriu ir objektyviu tęstinės veiklos lėšų planavimu.  Planuojamas įgyvendinimo terminas – 2024 m. IV ketv.  Planuojami skirti finansiniai ištekliai – 2 017 000 eurų.

Lietuvos Respublikos Seimas; Visuomenė; Valstybės biudžeto asignavimų valdytojai; Lietuvos Respublikos Vyriausybė; Valstybės kontrolė

Patikimai, objektyviai ir pagrįstai suplanuojamos valstybės biudžeto tęstinės veiklos lėšos; Patikimai ir tvariai suplanuotas  2025-2027 m. valstybės biudžetas, orientuotas  į valstybės strateginių tikslų pasiekimą; Padidėjęs  tęstinių veiklos lėšų planavimo ir naudojimo efektyvumas


Sveikatos apsaugos ministerijos  projektų porfelis

Statistikos departamento duomenimis, 2018 m. pradžioje šalyje gyveno 551 tūkst. 65 metų ir vyresnių (toliau – 65) žmonių. Jų dalis nuo bendro šalies nuolatinių gyventojų skaičiaus padidėjo nuo 15,8% (2005 m. pradžioje) iki 19,6% (2018 m. pradžioje). Prognozuojama, kad 2050 m. pradžioje Lietuvoje 28,5% gyventojų bus 65 amžiaus grupės asmenys. Vyresnių (65 amžiaus) asmenų grupėje pastebimas dažnesnis sergamumas lėtinėmis ligomis, ypač dažnas poliligotumas, kai asmuo serga keliomis lėtinėmis ligomis. Dėl sveikatos sutrikimų sumažėję savirūpos gebėjimai 65 amžiaus grupės asmenims sukelia didesnį kompleksinių – socialinių ir sveikatos priežiūros – paslaugų poreikį.  Nors Lietuvoje teikiama vis daugiau socialinių paslaugų  namuose, tačiau paslaugas namuose gauna tik nedidelė asmenų, kuriems nustatyti specialieji poreikiai, dalis (2012 m. – 16,5 proc., 2019 m. – 24,7 proc.). Šiuo metu 2021 m. duomenimis asmenų, turinčių specialiuosius slaugos arba priežiūros poreikius buvo yra 94 100 (2023 m. - 99 065), ir tik 5300  2179 asmenys (5,6 proc.2023 m. – 2,2 proc.) gavo integralią pagalbą (dienos socialinės globos ir slaugos paslaugas), teikiamą pagal   2021-2027 metų ES fondų investicijų programą, dėl ko didėjo lėtinių ligų ekonominė našta valstybei. Ilgalaikės priežiūros paslaugos apima sveikatos priežiūros paslaugas (slaugos paslaugos pacientų namuose, slaugos paslaugos slaugos ligoninėse) ir socialines paslaugas (pagalbos į namus, dienos socialinės globos asmens namuose, dienos socialinės globos institucijoje.  Pagalba namuose yra ribota ir dėl paslaugų organizavimo ypatumų – šios paslaugos teikiamos atskirų sistemų specialistų (asmenys, kuriems yra reikalinga ilgalaikė priežiūra, paslaugas gauna iš dviejų tiekėjų – socialinio ir sveikatos apsaugos sektorių) tik darbo dienomis ir darbo valandomis. Asmenys, kurie negali Asmenys, kurie negali gyventi savarankiškai ir nesulaukia pagalbos savo artimoje aplinkoje, priversti ieškoti vietos socialinės globos ar slaugos namuose.

Siekiant patenkinti savarankiškumą praradusių asmenų ilgalaikės priežiūros poreikius, sukurti ilgalaikių priežiūros paslaugų – socialinių paslaugų ir ambulatorinės ir stacionarinės slaugos priežiūros paslaugų organizavimo ir teikimo modelį ir jį įgalinti.

Gerinti kompleksinių – socialinės ir sveikatos priežiūros – paslaugų prieinamumą gyventojams sukuriant ir įgyvendinant tvarų ilgalaikės priežiūros paslaugų teikimo modelį.

LR Socialinės apsaugos ir darbo ministerija; Asmens sveikatos priežiūros įstaigos; LR Finansų ministerija; Verslo subjektai, dalyvaujantys IPP paslaugų teikime; LR Seimas; Įstaigos, teikiančios socialines paslaugas (visų formų juridiniai asmenys); Valstybinė ligonių kasa; Savivaldybių administracijos; Paslaugų gavėjai; Nevyriausybinis sektorius; LR Prezidento kanceliarija; LR Vyriausybė ir LR Vyriausybės kanceliarijos vadovybė

Užtikrintas ilgalaikės priežiūros paslaugų prieinamumas ir sumažėjusi teikiamų neformalios ilgalaikės priežiūros paslaugų apimtis; Užtikrinta ilgalaikės priežiūros paslaugų kokybė; Efektyvus viešųjų išteklių valdymas


Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. kovo 10 d. nutarimu  Nr. 155 patvirtintame Aštuonioliktosios Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane pateikti įsipareigojimai pagal nurodytus prioritetus (aprašyme pateikiami ministrų strateginiai darbai) ir joje išvardintus projektus (darbus).  Šiuo projektu įgyvendinami VPNĮP prioriteto – „VISUOMENĖS POREIKIUS ATITINKANTIS VIEŠASIS SEKTORIUS“ Vyriausybės programos projektas –  9.3. „Stiprūs ir atsakingi vadovai – Valstybės tarnybos veidas“, Viešojo valdymo plėtros programa, patvirtinta 2022-03-09 LRV nutarimu Nr. 206., 2022 m. birželio 14 d., Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro įsakymu Nr. 1V-432 patvirtinta Plėtros programos pažangos priemonė Nr. 01-002-08-03-01 „Sukurti modernią viešojo valdymo institucijų žmogiškųjų išteklių valdysenos sistemą” (toliau – Pažangos priemonė).

Tikslas: pertvarkyti valstybės tarnybą sustiprinant vadovavimo ir lyderystės gebėjimus, padidinant VT profesionalumą, lankstumą ir efektyvumą, modernizuojant žmogiškųjų išteklių valdymą, diegiant inovacijas valstybės tarnyboje. Terminas: 2026 m. rugpjūčio  31 d. Biudžetas: 21 089 tūkst. Eur.

Įgyvendinant Vyriausybės programą bus vykdomi šie veiksmai:  • Parengti ir priimti valstybės tarnybos pertvarkos koncepciją įgyvendinantį Valstybės tarnybos įstatymą, kurio nuostatos padėtų supaprastinti žmogiškųjų išteklių valdymą valstybės tarnyboje, padarytų jį lankstesnį ir motyvuotą; • Parengti ir priimti įgyvendinamuosius teisės aktus, reikalingus valstybės tarnybos pertvarkos I etapą pradėti visapusiškai įgyvendinti nuo 2024 m. sausio 1 d; • Tęsti valstybės tarnybos pertvarką, įgyvendinant jos II etapą – Valstybės tarnybos įstatyme numatytus principus įteisinti diplomatų, prokurorų, karių, valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartį, darbo apmokėjimo ir socialinių garantijų apimtį numatančiuose teisės aktuose, kartu Vidaus tarnybos statute nustatyti priemones, kurios sustiprintų statutinių įstaigų pajėgumus, padidintų vidaus tarnybos patrauklumą, pagerintų pareigūnų socialines garantijas ir tinkamai kompensuotų tarnybos ypatumus; • Sukurti ir įdiegti žmogiškųjų išteklių valdymo valstybės tarnyboje ir valstybės tarnybos efektyvumo vertinimo, pagrįsto aiškiais tarptautiniais ir nacionaliniais rodikliais, sistemą; • Siekiant nuoseklaus ir tikslingo viešojo valdymo sektoriaus vadovų ugdymo, sukurti ir įdiegti centralizuotą viešojo valdymo sektoriaus vadovų ugdymo sistemą; • Sukurti ir įdiegti  pažangią žmogiškųjų išteklių valdymo viešajame sektoriuje sistemą; • Sukurti ir įdiegti decentralizuotą viešojo sektoriaus specialistų valdymo sistemą (mechanizmą), sudarant galimybes vadovams lanksčiai ir moderniai valdyti žmogiškuosius išteklius.

Valstybės tarnautojai; Prezidento institucija; Asocijuotos  struktūros (valstybės  tarnautojų  interesus  atstovaujančios  profesinės  sąjungos); Akademinė bendruomenė; LR Seimas; Visuomenės atstovai; Asocijuotos struktūros (valstybės tarnautojų interesus atstovaujančios profesinės sąjungos); LR Vyriausybė; Savivaldos (LSA), regionų lygmens atstovai; Žiniasklaida; SPPK

Padidintas darbo valstybės tarnyboje prestižas ir patrauklumas darbo rinkoje; Sutrumpintas atrankų į valstybės tarnybą procesas; Valstybės tarnautojų atlygio sistema susieta su veiklos rezultatais; Padidintas viešojo valdymo institucijų personalo valdymo efektyvumas dėl žmogiškųjų išteklių valdymo procesų automatizavimo ir skaitmenizavimo; Efektyvesnis valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų valdymas dėl centralizuotai valdomo VT vadovų korpuso; Efektyvesnė valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų veikla dėl sustiprintų viešojo sektoriaus darbuotojų strateginių kompetencijų; Supaprastintas pakaitinių valstybės tarnautojų priėmimas


Veiksmingos krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistemos sukūrimas

Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos  projekto „Veiksminga krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistema“ inciatyvos: 246.1. Veiksmingos sistemos parengimas. Sukursime  tarpinstitucinę sąveiką užtikrinančią, efektyvią krizių ir ekstremalių situacijų valdymo sistemą , o valstybės pasirengimas krizėms ir ekstremaliosioms situacijoms, branduolinėms ar kitoms galimoms nelaimėms bus labiau koordinuotas ir efektyvus. Steigsime nacionalinio lygmens ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo centrą, kuriame, siekiant laiku reaguoti ir šalinti galimas grėsmes, pasitelkiant visų reikiamų sričių specialistus ir ekspertus dvidešimt keturias valandas per parą bus vykdoma situacijų stebėsena ir analizė, atliekami vertinimai ir daromos įvykių prognozės. Sprendimai dėl taikomų krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo priemonių, padarinių šalinimo, žalos mažinimo bus greitesni, paremti ekspertų ir specialistų vertinimu. Valstybės institucijos ir įstaigos bus skatinamos bendradarbiauti ir pasirengti valdyti krizes, bus gerinamas veiklos koordinavimas likviduojant padarinius. Krizių ir ekstremaliųjų situacijų sistemos pertvarka leis nedelsiant reaguoti į įvairias grėsmes keliančias situacijas, kai dėl būtinumo skubiai reaguoti įprasti bendradarbiavimo ir koordinavimo būdai būtų neveiksmingi; 246.2. Efektyvios atsakomosios priemonės ir mokymai. Veiksminga krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistema leis efektyviau prognozuoti ir nustatyti grėsmes ir pavojus, galinčius sukelti ekstremaliąsias situacijas ar krizes, suplanuoti ir įgyvendinti jų rizikos mažinimo priemones, sumažinti neigiamus padarinius ir kontroliuoti atsakomuosius veiksmus, taip pat laiku įvertinti taikomų priemonių veiksmingumą. Bus kryptingai vykdomos reikiamos pasirengimo ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymui priemonės, kurios užtikrins reikiamą skubią pagalbą žmonėms, sumažins pavojų gyvybei, sveikatai ir turtui, bus organizuojami būtini mokymai pagal atnaujintus realius ir visiems suprantamus reagavimo į šias grėsmes ir jų šalinimo planus bei tobulinama valstybės rezervo sistema. Užtikrinsime bendruomenių švietimą aktualiais ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo, reagavimo į jas ir jų šalinimo, gyventojų elgesio ir veiksmų konkrečios krizės ar nelaimės atveju klausimais.  Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano  Ministro Pirmininko strateginio darbo „Veiksminga krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistema“ veiksmai:  11.7.1. Sukurti nacionalinio lygmens ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo centro steigimo modelį, užtikrinantį koordinuotą ir efektyvų pasirengimą krizėms ir ekstremaliosioms situacijoms, nuolatinę situacijos stebėseną, vertinimą ir valdymą bei šio modelio įdiegimo veiksmų planą; 11.7.2. Parengti ir priimti Civilinės saugos įstatymo ir Nacionalinio saugumo pagrindų įstatymo pakeitimus, nustatančius pasirinkto bendro ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo modelio teisinį reglamentavimą; 11.7.3. Įsteigti nacionalinio lygmens ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo centrą pagal pasirinktą modelį. 2021–2030 metų nacionalinio pažangos plano  10 strateginio tikslo stiprinti nacionalinį saugumą pažangos 10.4 uždavinys – užtikrinti efektyvų krizių nacionalinio saugumo srityje ir ekstremaliųjų situacijų valdymą bei jų prevenciją .  Vyriausybės kanceliarijos 2021–2023 metų strateginio veiklos plano  II veiklos prioritetas sukurti veiksmingą krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistemą, siekiant labiau koordinuotai ir efektyviai pasirengti krizėms ir ekstremaliosioms situacijoms, branduolinėms ar kitoms galimoms nelaimėms; programos „Efektyvus sprendimų priėmimas, veiklos ir pokyčių valdymas“ 1 tikslas: Užtikrinti operatyvų ir ekspertinį informuotumą apie valstybei svarbias krizines ir ekstremaliąsias situacijas, padedantį Ministrui Pirmininkui ir Vyriausybei priimti sprendimus ir didinti valdymo sistemos atsparumą grėsmėms ir pavojams.

Tikslas – sukurti integruotą krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistemą ir įsteigti nacionalinio lygmens ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo centrą, užtikrinant koordinuotą ir efektyvų pasirengimą valdyti ekstremaliąsias situacijas ir krizes, nuolatinę situacijų stebėseną, vertinimą ir veiksmingą krizių bei ekstremaliųjų situacijų valdymą, sąveiką su NATO ir ES atitinkamais mechanizmais.  Biudžetas – 1 139 200 eurų. Terminas – 2023 m. gruodžio mėn.

Savivaldybės; Seimas; Visuomenė; Ministerijos, kitos valstybės institucijos ir įtaigos; Nevyriausybinis sektorius; Vyriausybė; Respublikos Prezidentas

Sutrumpinta krizių ir ekstremalių situacijų prevencijos ir valdymo sprendimo priėmimo grandinė


Lietuvos Respublikos elektros energetikos  sistemos sujungimas su kontinentinės Europos elektros tinklais darbui sinchroniniu režimu

Energetikos ministerijos projektų portfelis

Baltijos šalių elektros perdavimo sistema istoriškai buvo plėtota ir iki dabar dirba kaip jungtinė  vieningos IPS/UPS elektros sistemos (toliau – IPS/UPS), centralizuotai valdomos iš Rusijos, dalis. Po Baltijos šalių prisijungimo prie Europos Sąjungos (ES), tapo aktualu integruoti Baltijos šalių elektros energetikos infrastruktūrą, elektros rinką ir valdymą į Vakarų Europos elektros sistemas, panaikinant regiono energetinę izoliaciją, ir pereiti prie europietiškų sistemos valdymo standartų. 2007 m. Baltijos šalių premjerų pasirašytas komunikatas pabrėžia, kad visavertė Baltijos šalių integracija į Europos vieningą elektros rinką galima tik Baltijos šalių elektros sistemas sujungus sinchroniškai su kontinentinės Europos tinklais ir tapus sinchroninės zonos dalimi. Baltijos šalių sinchroninis prisijungimas prie KET reikš atsijungimą (desinchronizavimą) nuo IPS/UPS, o tuo pačiu ir energetinio saugumo padidėjimą ir elektros rinkos funkcionavimo stiprinimą.  Baltijos šalims palaikymą dėl prisijungimo prie KET išreiškė Europos komisija, 2019 m. pasirašydama įgyvendinimo etapo politinį memorandumą. Programa apima šias tris pagrindines kryptis: Politinė: • Užtikrinti sinchronizacijos su KET kaip ES bendro (ekonominio) intereso projekto aukščiausio prioriteto įtvirtinimą ir maksimalią politinę paramą įgyvendinimui nacionaliniame, regioniniame (Baltijos šalių ir Lenkijos) ir europiniame lygmenyje;  •  Susitarimai su regioniniais partneriais dėl Sinchronizacijos su KET įgyvendinimo. Ekonominė: • Finansavimo Lietuvoje užtikrinimas: elektros perdavimo tarifas ir ES lėšos;  • Kitų dalyvaujančių valstybių narių finansavimo dalies užtikrinimas panaudojant ES paramos lėšas; Technologinė: • Techninės infrastruktūros ir operatyvinių procesų, reikalingų sinchronizacijai su KET užtikrinti, įgyvendinimas, vykdant LitPol Link jungties plėtrą ir įgyvendinant ENTSO-E prisijungimo sutarties priemonių katalogo reikalavimus; • Jūrinio HVDC kabelio tarp Lenkijos ir Lietuvos įgyvendinimas elektros energijos prekybai su KET plėtoti; • Elektros perdavimo tinklų plėtra, reikalinga užtikrinti elektros energetikos sistemos atsparumą atsijungimui nuo IPS/UPS sinchroninės zonos; • Elektros sistemos valdymo priemonių modernizavimas, siekiant užtikrinti sistemos inerciją ir dažnio valdymo rezervą, reikalingą užtikrinti pasirengimą darbui izoliuotu režimu (kartu su regiono partneriais); • Elektros energijos gamybos įrenginių, galinčių teikti reikiamas sistemines paslaugas, prieinamumo apimties nustatymas ir užtikrinimas; • Būtinųjų sąlygų Lietuvos Respublikos elektros energetikos sistemos desinchronizacijai nuo IPS/UPS sistemos užtikrinti įgyvendinimas .

Pagrindinis strateginis programos rezultatas:  1. užtikrinti būtinas technines ir organizacines priemones, kad Lietuvos elektros energetikos sistema iki 2024 m. pab. būtų parengta sujungimui su KET darbui sinchroniniu režimu per Lenkijos Respublikos elektros energetikos sistemą ir kad šiam tikslui pasiekti būtų įgyvendinti Lietuvos elektros energetikos sistemos saugumą didinantys projektai,   2. užtikrinti, kad po elektros energetikos sistemos sinchronizacijos iki 2025 m. pab. būtų įgyvendinti elektros energetikos sistemos stabilumą užtikrinantys projektai ir priemonės,  3. užtikrinti, kad anksčiausiais įmanomais terminais, bet ne vėliau kaip iki 2028 m. pab., būtų įgyvendinti projektai, reikalingi sustiprinti Lietuvos elektros rinkos integraciją su kontinentine Europa.

Užtikrinti Lietuvos elektros energetikos sistemos techninę, teisinę, politinę ir ekonominę parengtį (kartu su kitomis Baltijos šalimis) sinchronizacijai su Kontinentinės Europos tinklais ir desinchronizacijai nuo Jungtinės energetinės sistemos/ vieningos energetinės sistemos;

LR Seimas; Baltijos šalys ir Lenkija; URM; Nacionalinė žiniasklaida, nuomonės formuotojai; Plačioji visuomenė; LR Energetikos ministerija; EPSO-G; VERT; Rangovai; Bendruomenės tiesioginėje tinklo objektų aplinkoje; LR Prezidentūra; CPVA; Rusijos kontroliuojama ir prijaučianti žiniasklaida; Europos Komisija; Litgrid AB

Ekonominė nepriklausomybė nuo elektros energijos tiekimo iš trečiųjų šalių; Totalinės avarijos išvengimas ir geresnė rinkos integracija.


Geležinkelių jungties „Rail Baltica“ plėtra

Susisiekimo ministerijos projektų portfelis

Naujas Europinio standarto (1435 mm pločio vėžė) dvikelis geležinkelis, kurio projektinis greitis –  249 km/ val. keleiviniams traukiniams, 120 km/val – krovininiams traukiniams; Projekto vertė (2024 CBA) – 24 mlrd. eur, iš jų Lietuvos dalis – 10 mlrd.  Atsižvelgiant į išaugusią skaičiuojamąją projekto kainą ir  įvertinus realias projekto finansavimo iš Europos infrastruktūros tinklų priemonės 2024 – 2030 metais galimybes, 2023 m. lapkričio mėn. Europos Komisija paprašė atlikti „Rail Baltica“ projekto apimties perplanavimą, pirmajame etape (iki 2030 m. pab.) prioritetą teikiant pagrindinės geležinkelio linijos nuo Talino (per Rygą, Pernu, Panevėžį, Kauną) iki Varšuvos įrengimui ir siekti pradėti šios linijos eksploataciją 2030 metais.  Atitinkamai I-ojo etapo  įgyendinimo CAPEX - 15,5 mlrd, iš jų Lietuvos dalis - 5,7 mlrd. Projekto I-ojo įgyvendinimo terminas  – 2030 m.  Pagrindinės geležinkelio linijos ilgis – 909 km, iš jų Lietuvos dalis  - 432 km.  Numatomas didžiausias traukinių ilgis – 1050 m, ašinė apkrova – 25 t Pagrindinės geležinkelio linijos projektai  derinami ir įgyvendinami kartu su geležinkelio infrastruktūros objektais: tarptautinėmis ir regioninėmis stotimis, infrastruktūros ir riedmenų priežiūros depais.  Finansavimo šaltinis  – Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP, Connecting Europe Facility, CEF) ir valstybės biudžeto lėšos, taip pat analizuojami ir kiti galimi finansavimo šaltiniai. Valstybės biudžeto lėšų dalis planuojama atsižvelgiant į valstybės prisiimtus įsipareigojimus siekiant užtikrinti įgyvendinamo Projekto tęstinumą ir skiriant tam tikrų metų asignavimus susisiekimo sektoriui. 2014–2027 m. Europos Sąjungos finansavimo laikotarpiu viso Lietuvos dalies veikloms įgyvendinti yra užtikrinta 1.6 mlrd. Eur (85 proc.  15 proc. ).   Projekto naudos gavėja - Susisiekimo ministerija. Projekto vykdytojas Lietuvoje - AB "LTG Infra". Projekto koordinatorius per visas Baltijos šalis  - bendra trijų Baltijos šalių įmonė - „RB Rail AS“.

I-ojo  projekto įgyvendinimo etapo tikslas – nutiesti europinio standarto geležinkelį prioritetą teikiant pagrindinės geležinkelio linijos nuo Talino (per Rygą, Pernu, Panevėžį, Kauną) iki Varšuvos įrengimui ir pradėti šios linijos eksploataciją 2030 metais.  Visa apimtimi projektas  Lietuvos ir šalių partnerių teritorijose,  bus įgyvendintas užbaigus II-ąjį įgyvendinimo etapą. Įgyvendinus projekto tikslą visa apimtimi Baltijos šalys bus sujungtos su ES geležinkelio tinklu  ir  tarpusavyje užtikrinant naujos kokybės keleivių ir krovinių vežimo paslaugas.

Numatytas 2021–2030 metų NPP. Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2020 m. rugsėjo 9 d. nutarimas Nr. 998 ,,Dėl 2021–2030 metų nacionalinio pažangos plano patvirtinimo“.   2023 m. lapkričio 15 d. Lietuvos Respublikos Vyriausybės Strateginių projektų portfelio komisija patvirtino atnaujintą Projekto įgyvendinimo grafiką iki 2030 m.  Projektas yra įtrauktas į Ministro Pirmininko strateginių projektų portfelį. Numatytas  Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro valdymo sričių 2024–2026 metų strateginiame veiklos plane. „Rail Baltica“ geležinkelis yra Europos Sąjungos tarptautinio transporto koridoriaus „Šiaurės jūra–Baltijos jūra“ trūkstama jungtis, kuri yra sudėtinė transeuropinio transporto tinklo dalis. Europos Sąjungos teisės aktai nustato, kad pagrindinio transeuropinio transporto tinklo projektai turi būti įgyvendinti iki 2030 m., o visas transeuropinio transporto tinklas sukurtas iki 2050 m.

Kaunas – Lietuvos /  Lenkijos siena ruože  esančios savivaldybės:  Kalvarijos, Marijampolės,  Kazlų Rūdos, Prienų,  Kauno raj., Kauno m.; Europos Komisijos  struktūros: Šiaurės – Baltijos jūros  transporto koridoriaus  Europinis koordinatorius; Europos Komisijos  struktūros: Transporto direktoratas; LRV; LRS „Rail Baltica“ projekto parlamentinės kontrolės grupė; Ministras Pirmininkas; Aplinkos ministerija ir jai  pavaldžios įstaigos; Lazdijų sav.; LRS komitetai (ERK, EK); LRS Kaimo reikalų  komitetas; Projekto partneriai: Estija, Latvija, Lenkija.; Kaunas – Lietuvos / Latvijos siena ruože  esančios savivaldybės:  Kauno, Kėdainių,  Jonavos, Panevėžio ir  Pasvalio raj.; Vilnius–Kaunas ruože  esančios savivaldybės: Vilniaus m. sav. ir  Vilniaus raj. sav., Trakų,  Elektrėnų, Kaišiadorių,  Jonavos, Kauno raj. ir  Kauno m. savivaldybės; Planuojamų teritorijų/Sklypų savininkai,  gyventojų bendruomenės,  verslininkai; Krašto apsaugo ministerija

Naujai pastatyto / modernizuoto geležinkelio vidutinės metinės keleivių vežimo apimtys (mln.); Socialinė – ekonominė nauda (mlrd.); Naujai pastatyto / modernizuoto geležinkelio vidutinės metinės (25 metų perspektyvoje) krovinių vežimo apimtys (tkm)


Padidinta inovacijų paklausa Lietuvoje išnaudojant viešųjų pirkimų potencialą

Ekonomikos ir inovacijų ministerijos projektų portfelis_2021-2024

Lietuvoje inovatyviųjų viešųjų pirkimų vertės dalis nuo bendros pirkimų vertės 2023 m. Lietuvoje sudarė 2,599 proc. Stebimi statistiniai duomenys nuo 2011 iki 2023 m. atspindi itin žemą inovatyviųjų viešųjų pirkimų įgyvendinimo Lietuvoje lygį. Remiantis Viešųjų pirkimų tarnybos duomenimis vidutinis 2011-2023 m. inovatyvių pirkimų skaičiaus vidurkis – 13,38.  Atsižvelgiant į tai, Mokslo, technologijų ir inovacijų taryba numatė, o Lietuvos Respublikos Vyriausybė 2021–2030 m. nacionaliniame pažangos plane nustatė, kad 2021–2030 m. laikotarpio pabaigoje mažiausiai 20 proc. visuose ekonomikos sektoriuose vykdomų viešųjų pirkimų turėtų sudaryti inovatyvieji viešieji, ikiprekybiniai bei reikšminių tyrimų pirkimai. Lietuvos inovacijų centras 2020 m. įvykdė internetinę apklausą. Remiantis rezultatais, 45 proc. respondentų trūksta žinių apie konkursinių dokumentų rengimą vykdant inovacijų pirkimus. Trečdaliui apklaustųjų taip pat trūksta kompetencijų, kaip galima būtų identifikuoti problemas, kurias reikėtų spręsti vykdant inovacijų pirkimus bei kaip įgyvendinti inovacijų pirkimų procedūrą. Įgyvendinant inovacijų pirkimus perkančiosios organizacijos susiduria su kompetencijos ir praktikos stoka, su baime prisiimti papildomą riziką, susijusia su inovatyvaus sprendimo įsigijimu, su rekomendacijų, kaip reikėtų vykdyti inovatyviuosius viešuosius pirkimus trūkumu. Viešojo sektoriaus darbuotojai taip pat nėra skatinami ar motyvuojami įgyvendinti inovacijų pirkimus. Inovacijų pirkimai yra suvokiami kaip brangūs ir sunkiai įgyvendinami, todėl dažniausiai yra pasirenkami tradiciniai viešųjų pirkimų metodai. Tačiau viešosios organizacijos inovacijų ir naujųjų technologijų kūrimo bei pritaikymo neišskiria tarp savo prioritetinių sričių, todėl siekiant motyvuoti viešąsias organizacijas „Naujos kartos Lietuva“ plane numatyta finansinė priemonė, kur perkančiosios organizacijos bus motyvuotos iki 2025 metų IV ketvirčio atlikti 55 inovatyvius pirkimus. Tam numatoma skirti 5 mln. Eur.

Didinti inovacijų paklausą viešajame sektoriuje, įkuriant inovatyvių viešųjų pirkimų kompetencijų tinklą ir skatinant inovatyvių viešųjų pirkimų vykdymą.

Projektas prisideda prie šiuose strateginiuose dokumentuose įtvirtintų tikslų įgyvendinimo: Lietuvos Respublikos Seimo patvirtinto 2020 m. gruodžio 11 d. nutarimo Nr. XIV-72 „Dėl Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos“, antrojo skirsnio „Vyriausybės prioritetiniai projektai. Projektas: Veržli inovacijų ekosistema“. Įgyvendinant Vyriausybės programą bus vykdomi šie veiksmai:  - Parengti priemones, didinančias inovacijų paklausą ir skatinančias inovatyvių viešųjų pirkimų vykdymą;  - Parengti ir priimti kompleksinius pirkimus ir koncesijas reguliuojančių įstatymų (Viešųjų pirkimų įstatymo, Viešųjų pirkimų, atliekamų gynybos ir saugumo srityje, įstatymo ir kt.) pakeitimus, siekiant vykdyti efektyvesnį bei veiksmingesnį viešųjų pirkimų procesą ir didinti inovatyvių ir žaliųjų viešųjų pirkimų mastą, taip pat tinkamai įgyvendinti Europos Sąjungos direktyvų Nr. 2014/23/ES, 2014/24/ES ir 2014/25/ES nuostatas“. 2021–2030 m. Nacionalinio pažangos plano, patvirtinto 2020 m. rugsėjo 9 d. LRV nutarimu Nr. 998, horizontalaus inovatyvumo (kūrybingumo) principo įgyvendinimo pažangos 2.2. rodiklio „Inovatyviųjų viešųjų pirkimų vertės dalis nuo visų viešųjų pirkimų vertės“ pasiekimo. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės plano „Naujos kartos Lietuva” (toliau – RRF planas, RRF rodikliai) 5.5. Reformos „Efektyvus inovacijų politikos įgyvendinimas ir didesnė inovacijų paklausa, startuolių ekosistemos ir žaliųjų inovacijų plėtra“ 2 dalis: “Padidinti inovacijų paklausą Lietuvoje išnaudojant viešųjų pirkimų potencialą“.

Padidintas viešojo sektoriaus veiklos efektyvumas ir pagerinta viešųjų paslaugų kokybė


FUNKCIJŲ PERŽIŪRA, OPTIMALUS INSTITUCIJŲ TINKLAS

Šiuo projektu Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. kovo 10 d. nutarimu  Nr. 155 patvirtintame Aštuonioliktosios Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane pateikti įsipareigojimai pagal nurodytus prioritetus (aprašyme pateikiami ministrų strateginiai darbai) ir joje išvardintus projektus (darbus).  Vyriausybės veiklos prioritetas Nr. IX „Visuomenės poreikius atitinkantis viešasis sektorius“, Vyriausybės programos projektas Nr. 9.1 „Modernios ir veiksmingos institucijos“.

Įteisinti optimalų viešojo sektoriaus institucinės sąrangos modelį, kuris užtikrintų valstybės poreikius ir galimybes atitinkantį  viešojo sektoriaus institucijų tinklą, efektyvų valstybės funkcijų vykdymą bei racionalų valstybės biudžeto naudojimą.  Projekto pradžia 2021-08-19, pabaiga – 2024-05-31.   Projekto biudžetas – 199,85 (tūkst. Eur).

Įgyvendinant Vyriausybės programą bus vykdomi šie veiksmai: • Priimti Vyriausybės sprendimą dėl viešojo sektoriaus institucinės sąrangos (institucijų tinklo) ir viešojo valdymo procesų tobulinimo, įskaitant administracinės gebos stiprinimą  per viešąją politiką įgyvendinančias agentūras, ir viešojo valdymo funkcijų peržiūros plano patvirtinimo (Analitinis (RP), vykdymo laikotarpis 2021 m. II ketv. – 2021m. IV ketv.). • Atlikti sisteminę valstybės ir savivaldybių atliekamų funkcijų ir šių funkcijų teisinio reguliavimo analizę, siekiant nustatyti valstybės ir savivaldybių atsakomybės apimtį ir veiklos ribas konkrečioje viešojo valdymo srityje (Analitinis (RP), vykdymo laikotarpis 2021 m. I ketv. – 2021 m. IV ketv.).  • Siekiant tinkamai įgyvendinti subsidiarumo principą atlikus savivaldybėms pavestų funkcijų  ir jų teisinio reguliavimo sisteminę analizę, parengti šių funkcijų nustatymo (priskyrimo) savivaldybėms vertinimo metodiką (Analitinis, vykdymo laikotarpį numatant iki 2023 m. IV ketv.). • Parengti ir pateikti Seimui įstatymų projektus (Biudžetinių įstaigų įstatymo, Viešųjų įstaigų įstatymo ir kitų susijusių įstatymų pakeitimo projektus), kurie sudarytų sąlygas palaipsniui mažinti viešojo sektoriaus fragmentaciją,  padėtų spręsti problemas, susijusias su valstybės ir savivaldybių dalyvavimu viešuosiuose juridiniuose asmenyse, patobulintų biudžetinių ir viešųjų įstaigų valdyseną ir sukurtų pagrindus šios valdysenos stebėsenai (Reguliacinis, vykdymo laikotarpis 2023 m. I ketv. – 2023m. IV ketv.). • Parengti ir pateikti Seimui Viešojo administravimo įstatymo pakeitimo projektą, kuriuo būtų siekiama išplėsti viešojo administravimo įgaliojimus galinčių turėti subjektų ratą ir nustatyti, kad šie įgaliojimai gali būti suteikti ir valstybės valdomoms bendrovėms, taip sudarant sąlygas sklandžiai įgyvendinti valstybės įmonių pertvarką (Reguliacinis, vykdymo laikotarpis 2023 m. I ketv. – 2023 m. IV ketv.).

Prezidento institucija; Seimas; Akademinė bendruomenė; Visuomenės atstovai; LRV; Viešojo sektoriaus institucijos; Žiniasklaida; SPPK; LSA, regionų lygmens atstovai

Padidėjęs valdymo efektyvumas. Naudos matavimo rodiklis: Valdymo efektyvumo indeksas, vieta ES.; Padidėjęs visuomenės pasitikėjimas Vyriausybe, bei valstybės institucijomis ir įstaigomis. Naudos matavimo rodiklis: Gyventojų, pasitikinčių valstybės institucijomis ir įstaigomis, dalis proc.