XVIII-osios Vyriausybės strateginis projektų portfelis
Geležinkelių jungties „Rail Baltica“ plėtra
Susisiekimo ministerijos projektų portfelis
Naujas Europinio standarto (1435 mm pločio vėžė) dvikelis geležinkelis, kurio projektinis greitis – 249 km/ val. keleiviniams traukiniams, 120 km/val – krovininiams traukiniams; Projekto vertė (2024 CBA) – 24 mlrd. eur, iš jų Lietuvos dalis – 10 mlrd. Atsižvelgiant į išaugusią skaičiuojamąją projekto kainą ir įvertinus realias projekto finansavimo iš Europos infrastruktūros tinklų priemonės 2024 – 2030 metais galimybes, 2023 m. lapkričio mėn. Europos Komisija paprašė atlikti „Rail Baltica“ projekto apimties perplanavimą, pirmajame etape (iki 2030 m. pab.) prioritetą teikiant pagrindinės geležinkelio linijos nuo Talino (per Rygą, Pernu, Panevėžį, Kauną) iki Varšuvos įrengimui ir siekti pradėti šios linijos eksploataciją 2030 metais. Atitinkamai I-ojo etapo įgyendinimo CAPEX - 15,5 mlrd, iš jų Lietuvos dalis - 5,7 mlrd. Projekto I-ojo įgyvendinimo terminas – 2030 m. Pagrindinės geležinkelio linijos ilgis – 909 km, iš jų Lietuvos dalis - 432 km. Numatomas didžiausias traukinių ilgis – 1050 m, ašinė apkrova – 25 t Pagrindinės geležinkelio linijos projektai derinami ir įgyvendinami kartu su geležinkelio infrastruktūros objektais: tarptautinėmis ir regioninėmis stotimis, infrastruktūros ir riedmenų priežiūros depais. Finansavimo šaltinis – Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP, Connecting Europe Facility, CEF) ir valstybės biudžeto lėšos, taip pat analizuojami ir kiti galimi finansavimo šaltiniai. Valstybės biudžeto lėšų dalis planuojama atsižvelgiant į valstybės prisiimtus įsipareigojimus siekiant užtikrinti įgyvendinamo Projekto tęstinumą ir skiriant tam tikrų metų asignavimus susisiekimo sektoriui. 2014–2027 m. Europos Sąjungos finansavimo laikotarpiu viso Lietuvos dalies veikloms įgyvendinti yra užtikrinta 1.6 mlrd. Eur (85 proc. 15 proc. ). Projekto naudos gavėja - Susisiekimo ministerija. Projekto vykdytojas Lietuvoje - AB "LTG Infra". Projekto koordinatorius per visas Baltijos šalis - bendra trijų Baltijos šalių įmonė - „RB Rail AS“.
I-ojo projekto įgyvendinimo etapo tikslas – nutiesti europinio standarto geležinkelį prioritetą teikiant pagrindinės geležinkelio linijos nuo Talino (per Rygą, Pernu, Panevėžį, Kauną) iki Varšuvos įrengimui ir pradėti šios linijos eksploataciją 2030 metais. Visa apimtimi projektas Lietuvos ir šalių partnerių teritorijose, bus įgyvendintas užbaigus II-ąjį įgyvendinimo etapą. Įgyvendinus projekto tikslą visa apimtimi Baltijos šalys bus sujungtos su ES geležinkelio tinklu ir tarpusavyje užtikrinant naujos kokybės keleivių ir krovinių vežimo paslaugas.
Numatytas 2021–2030 metų NPP. Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2020 m. rugsėjo 9 d. nutarimas Nr. 998 ,,Dėl 2021–2030 metų nacionalinio pažangos plano patvirtinimo“. 2023 m. lapkričio 15 d. Lietuvos Respublikos Vyriausybės Strateginių projektų portfelio komisija patvirtino atnaujintą Projekto įgyvendinimo grafiką iki 2030 m. Projektas yra įtrauktas į Ministro Pirmininko strateginių projektų portfelį. Numatytas Lietuvos Respublikos susisiekimo ministro valdymo sričių 2024–2026 metų strateginiame veiklos plane. „Rail Baltica“ geležinkelis yra Europos Sąjungos tarptautinio transporto koridoriaus „Šiaurės jūra–Baltijos jūra“ trūkstama jungtis, kuri yra sudėtinė transeuropinio transporto tinklo dalis. Europos Sąjungos teisės aktai nustato, kad pagrindinio transeuropinio transporto tinklo projektai turi būti įgyvendinti iki 2030 m., o visas transeuropinio transporto tinklas sukurtas iki 2050 m.
Kaunas – Lietuvos / Lenkijos siena ruože esančios savivaldybės: Kalvarijos, Marijampolės, Kazlų Rūdos, Prienų, Kauno raj., Kauno m.; Europos Komisijos struktūros: Šiaurės – Baltijos jūros transporto koridoriaus Europinis koordinatorius; Europos Komisijos struktūros: Transporto direktoratas; LRV; LRS „Rail Baltica“ projekto parlamentinės kontrolės grupė; Ministras Pirmininkas; Aplinkos ministerija ir jai pavaldžios įstaigos; Lazdijų sav.; LRS komitetai (ERK, EK); LRS Kaimo reikalų komitetas; Projekto partneriai: Estija, Latvija, Lenkija.; Kaunas – Lietuvos / Latvijos siena ruože esančios savivaldybės: Kauno, Kėdainių, Jonavos, Panevėžio ir Pasvalio raj.; Vilnius–Kaunas ruože esančios savivaldybės: Vilniaus m. sav. ir Vilniaus raj. sav., Trakų, Elektrėnų, Kaišiadorių, Jonavos, Kauno raj. ir Kauno m. savivaldybės; Planuojamų teritorijų/Sklypų savininkai, gyventojų bendruomenės, verslininkai; Krašto apsaugo ministerija
Šiuo projektu įgyvendinamas Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. kovo 10 d. nutarimu Nr. 155 patvirtinti Aštuonioliktosios Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane pateikti įsipareigojimai pagal nurodytus prioritetus (aprašyme pateikiami strateginiai darbai) ir joje išvardintus projektus (darbus). Vyriausybės veiklos prioritetas Nr. IX „Visuomenės poreikius atitinkantis viešasis sektorius“, Vyriausybės programos projektas Nr. 9.1 „Modernios ir veiksmingos institucijos“ .
Tikslas: Sukurti ir palaikyti paslaugų kokybės ir atitikties vertinimo sistemą Lietuvos viešajame sektoriuje, užtikrinančią nuoseklų paslaugų kokybės vertinimo, tobulinimo ir prieinamumo didinimą. Projekto pradžia – 2021-04-01, pabaiga – 2024-03-31. Projekto biudžetas – 93,7 (tūkst. Eur).
Įgyvendinant Vyriausybės programą bus vykdomi šie veiksmai: • Atlikus viešojo sektoriaus subjektų teikiamų administracinių ir viešųjų paslaugų peržiūrą, parengti ir priimti Vyriausybės nutarimą dėl bazinių administracinių ir viešųjų paslaugų bei šias paslaugas administruojančių ir / ar teikiančių viešojo sektoriaus subjektų sąrašo patvirtinimo; • Sukurti ir įdiegti viešojo sektoriaus institucijų viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo inovatyviais technologiniais būdais mechanizmą, užtikrinantį centralizuotą šių paslaugų perkėlimo į elektroninę erdvę valdymą; • Parengti rekomendacijas viešųjų paslaugų teikimą administruojantiems viešojo administravimo subjektams kaip labiau įtraukti nevyriausybinį sektorių į viešųjų paslaugų teikimą. Vykdymo laikotarpį numatant iki 2023 m. IV ketv. • Siekiant geresnės viešųjų ir administracinių paslaugų kokybės ir prieinamumo, sukurti ir įdiegti technologines priemones, kurios leis valstybės lygiu susisteminti ir standartizuoti duomenimis apie paslaugų kokybę ir prieinamumą, nepriklausomai nuo paslaugas teikiančių subjektų ir paslaugų teikimo būdo. Vykdymo laikotarpį numatant iki 2023 m. IV ketv.
Visuomenė; Akademinė bendruomenė; NVO; LRV; Viešojo sektoriaus institucijos; Socialinės apsaugos ir darbo ministerija; Ekonomikos ir inovacijų ministerija; Žiniasklaida; LSA, savivaldybės; SPPK; Informacinės visuomenės plėtros komitetas
Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. kovo 10 d. nutarimu Nr. 155 patvirtintame Aštuonioliktosios Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane pateikti įsipareigojimai pagal nurodytus prioritetus (aprašyme pateikiami ministrų strateginiai darbai) ir joje išvardintus projektus (darbus). Šiuo projektu įgyvendinami VPNĮP prioriteto – „VISUOMENĖS POREIKIUS ATITINKANTIS VIEŠASIS SEKTORIUS“ Vyriausybės programos projektas – 9.3. „Stiprūs ir atsakingi vadovai – Valstybės tarnybos veidas“, Viešojo valdymo plėtros programa, patvirtinta 2022-03-09 LRV nutarimu Nr. 206., 2022 m. birželio 14 d., Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministro įsakymu Nr. 1V-432 patvirtinta Plėtros programos pažangos priemonė Nr. 01-002-08-03-01 „Sukurti modernią viešojo valdymo institucijų žmogiškųjų išteklių valdysenos sistemą” (toliau – Pažangos priemonė).
Tikslas: pertvarkyti valstybės tarnybą sustiprinant vadovavimo ir lyderystės gebėjimus, padidinant VT profesionalumą, lankstumą ir efektyvumą, modernizuojant žmogiškųjų išteklių valdymą, diegiant inovacijas valstybės tarnyboje. Terminas: 2026 m. rugpjūčio 31 d. Biudžetas: 21 089 tūkst. Eur.
Įgyvendinant Vyriausybės programą bus vykdomi šie veiksmai: • Parengti ir priimti valstybės tarnybos pertvarkos koncepciją įgyvendinantį Valstybės tarnybos įstatymą, kurio nuostatos padėtų supaprastinti žmogiškųjų išteklių valdymą valstybės tarnyboje, padarytų jį lankstesnį ir motyvuotą; • Parengti ir priimti įgyvendinamuosius teisės aktus, reikalingus valstybės tarnybos pertvarkos I etapą pradėti visapusiškai įgyvendinti nuo 2024 m. sausio 1 d; • Tęsti valstybės tarnybos pertvarką, įgyvendinant jos II etapą – Valstybės tarnybos įstatyme numatytus principus įteisinti diplomatų, prokurorų, karių, valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartį, darbo apmokėjimo ir socialinių garantijų apimtį numatančiuose teisės aktuose, kartu Vidaus tarnybos statute nustatyti priemones, kurios sustiprintų statutinių įstaigų pajėgumus, padidintų vidaus tarnybos patrauklumą, pagerintų pareigūnų socialines garantijas ir tinkamai kompensuotų tarnybos ypatumus; • Sukurti ir įdiegti žmogiškųjų išteklių valdymo valstybės tarnyboje ir valstybės tarnybos efektyvumo vertinimo, pagrįsto aiškiais tarptautiniais ir nacionaliniais rodikliais, sistemą; • Siekiant nuoseklaus ir tikslingo viešojo valdymo sektoriaus vadovų ugdymo, sukurti ir įdiegti centralizuotą viešojo valdymo sektoriaus vadovų ugdymo sistemą; • Sukurti ir įdiegti pažangią žmogiškųjų išteklių valdymo viešajame sektoriuje sistemą; • Sukurti ir įdiegti decentralizuotą viešojo sektoriaus specialistų valdymo sistemą (mechanizmą), sudarant galimybes vadovams lanksčiai ir moderniai valdyti žmogiškuosius išteklius.
Valstybės tarnautojai; Prezidento institucija; Asocijuotos struktūros (valstybės tarnautojų interesus atstovaujančios profesinės sąjungos); Akademinė bendruomenė; LR Seimas; Visuomenės atstovai; Asocijuotos struktūros (valstybės tarnautojų interesus atstovaujančios profesinės sąjungos); LR Vyriausybė; Savivaldos (LSA), regionų lygmens atstovai; Žiniasklaida; SPPK
Lietuvos Respublikos elektros energetikos sistemos sujungimas su kontinentinės Europos elektros tinklais darbui sinchroniniu režimu
Energetikos ministerijos projektų portfelis
Baltijos šalių elektros perdavimo sistema istoriškai buvo plėtota ir iki dabar dirba kaip jungtinė vieningos IPS/UPS elektros sistemos (toliau – IPS/UPS), centralizuotai valdomos iš Rusijos, dalis. Po Baltijos šalių prisijungimo prie Europos Sąjungos (ES), tapo aktualu integruoti Baltijos šalių elektros energetikos infrastruktūrą, elektros rinką ir valdymą į Vakarų Europos elektros sistemas, panaikinant regiono energetinę izoliaciją, ir pereiti prie europietiškų sistemos valdymo standartų. 2007 m. Baltijos šalių premjerų pasirašytas komunikatas pabrėžia, kad visavertė Baltijos šalių integracija į Europos vieningą elektros rinką galima tik Baltijos šalių elektros sistemas sujungus sinchroniškai su kontinentinės Europos tinklais ir tapus sinchroninės zonos dalimi. Baltijos šalių sinchroninis prisijungimas prie KET reikš atsijungimą (desinchronizavimą) nuo IPS/UPS, o tuo pačiu ir energetinio saugumo padidėjimą ir elektros rinkos funkcionavimo stiprinimą. Baltijos šalims palaikymą dėl prisijungimo prie KET išreiškė Europos komisija, 2019 m. pasirašydama įgyvendinimo etapo politinį memorandumą. Programa apima šias tris pagrindines kryptis: Politinė: • Užtikrinti sinchronizacijos su KET kaip ES bendro (ekonominio) intereso projekto aukščiausio prioriteto įtvirtinimą ir maksimalią politinę paramą įgyvendinimui nacionaliniame, regioniniame (Baltijos šalių ir Lenkijos) ir europiniame lygmenyje; • Susitarimai su regioniniais partneriais dėl Sinchronizacijos su KET įgyvendinimo. Ekonominė: • Finansavimo Lietuvoje užtikrinimas: elektros perdavimo tarifas ir ES lėšos; • Kitų dalyvaujančių valstybių narių finansavimo dalies užtikrinimas panaudojant ES paramos lėšas; Technologinė: • Techninės infrastruktūros ir operatyvinių procesų, reikalingų sinchronizacijai su KET užtikrinti, įgyvendinimas, vykdant LitPol Link jungties plėtrą ir įgyvendinant ENTSO-E prisijungimo sutarties priemonių katalogo reikalavimus; • Jūrinio HVDC kabelio tarp Lenkijos ir Lietuvos įgyvendinimas elektros energijos prekybai su KET plėtoti; • Elektros perdavimo tinklų plėtra, reikalinga užtikrinti elektros energetikos sistemos atsparumą atsijungimui nuo IPS/UPS sinchroninės zonos; • Elektros sistemos valdymo priemonių modernizavimas, siekiant užtikrinti sistemos inerciją ir dažnio valdymo rezervą, reikalingą užtikrinti pasirengimą darbui izoliuotu režimu (kartu su regiono partneriais); • Elektros energijos gamybos įrenginių, galinčių teikti reikiamas sistemines paslaugas, prieinamumo apimties nustatymas ir užtikrinimas; • Būtinųjų sąlygų Lietuvos Respublikos elektros energetikos sistemos desinchronizacijai nuo IPS/UPS sistemos užtikrinti įgyvendinimas .
Pagrindinis strateginis programos rezultatas: 1. užtikrinti būtinas technines ir organizacines priemones, kad Lietuvos elektros energetikos sistema iki 2024 m. pab. būtų parengta sujungimui su KET darbui sinchroniniu režimu per Lenkijos Respublikos elektros energetikos sistemą ir kad šiam tikslui pasiekti būtų įgyvendinti Lietuvos elektros energetikos sistemos saugumą didinantys projektai, 2. užtikrinti, kad po elektros energetikos sistemos sinchronizacijos iki 2025 m. pab. būtų įgyvendinti elektros energetikos sistemos stabilumą užtikrinantys projektai ir priemonės, 3. užtikrinti, kad anksčiausiais įmanomais terminais, bet ne vėliau kaip iki 2028 m. pab., būtų įgyvendinti projektai, reikalingi sustiprinti Lietuvos elektros rinkos integraciją su kontinentine Europa.
Užtikrinti Lietuvos elektros energetikos sistemos techninę, teisinę, politinę ir ekonominę parengtį (kartu su kitomis Baltijos šalimis) sinchronizacijai su Kontinentinės Europos tinklais ir desinchronizacijai nuo Jungtinės energetinės sistemos/ vieningos energetinės sistemos;
LR Seimas; Baltijos šalys ir Lenkija; URM; Nacionalinė žiniasklaida, nuomonės formuotojai; Plačioji visuomenė; LR Energetikos ministerija; EPSO-G; VERT; Rangovai; Bendruomenės tiesioginėje tinklo objektų aplinkoje; LR Prezidentūra; CPVA; Rusijos kontroliuojama ir prijaučianti žiniasklaida; Europos Komisija; Litgrid AB
Esama situacija: Nuo 1990 m. gimstamumas sumažėjęs dvigubai ir toliau mažėja – naujagimių skaičius po 1990 m. sumažėjo nuo 60 tūkst. iki 30 tūkst. šiuo metu ir šis skaičius prognozuojama toliau dramatiškai dešimtmečio laikotarpyje mažės iki 20 tūkst. Didelė emigracija mažina pensijų sistemos pajėgumą – nuo 2001 m. kasmet išvyksta daugiau asmenų negu atvyksta. Jau dabar formuojasi vyresnio ir darbingo amžiaus gyventojų disbalansas – jeigu šiuo metu vienam pensininkui tenka 3,5 dirbančiųjų, tai nesikeičiant demografinėms tendencijoms 2050 m. vienam pensininkui tektų 1,7 dirbančiojo. Nesiimant pensijų reformos, vid. pensijos ir vid. darbo užmokesčio santykis dėl migruojančios ir senstančios visuomenės sumažės nuo 42 proc. 2017 m. iki 34 proc. 2040 m. Projektu spręstinos problemos: 1) socialinio draudimo pensijų sistema ir pensijų kaupimo sistema konkuruoja tarpusavyje, programuojama jų priešprieša; 2) pensijų kaupimo administravimas ir pensijų anuitetų sistema yra brangūs; 3) visą investicinę riziką prisiima tik dalyvis, visa atsakomybė už (ne) tinkamą pensijų fondo pasirinkimą tenka jam vienam; 4) dėl aukštos pensijų anuiteto privalomumo ribos daugelis senatvės pensijos amžių sukankančių dalyvių sukauptas lėšas atsiima vienkartine išmoka, nepasiekiami pensijų sistemos tikslai; 5) nėra mechanizmo, leidžiančio tikslingai didinti mažiausių pensijų gavėjų pajamas. Lietuvos Respublikos pensijų kaupimo įstatymo pakeitimo projektu siūloma nustatyti, kad: 1) Atsisakoma socialinio draudimo įmokos dalies pervedimo į II pakopos pensijų kaupimo sistemos pensijų fondus, nustatant, kad į šiuos pensijų fondus pervedamą pensijų įmoką sudarys 3 procentai dalyvio pajamų, nuo kurių skaičiuojamos valstybinio socialinio draudimo įmokos, ir 1,5 procentų vidutinio darbo užmokesčio dydžio priemoka, skiriama iš valstybės biudžeto (31,5). Taip panaikinamas esamų ir būsimų pensijų gavėjų supriešinimas, kuomet dalis įmokos į privačius pensijų fondus buvo pervedama iš VSDF biudžeto, taip mažinant šio biudžeto pajamas. Pažymėtina, kad jei nebūtų taikomas numatomas darbdavio socialinio draudimo įmokos tarifo perkėlimas apdraustajam, dėl kurio išaugs bruto darbo užmokesčiai, į pensijų fondus siūloma pervesti pensijų įmoką sudarytų 4 procentų dalyvio draudžiamųjų pajamų dalis ir 2 procentų vidutinio darbo užmokesčio dydžio priemoka iš valstybės biudžeto. Todėl lyginant šiuo metu į II pakopos pensijų fondus pervedamos trinarės įmokos dydį (222) su siūlomos pensijų įmokos (31,5) dydžiu, svarbu atkreipti dėmesį, kad nominaliai šie dydžiai skiriasi neženkliai. Asmenims, tapusiems dalyviais nuo 2019 m. sausio 1 d. ir vėlesnių datų, siūloma pensijų įmoką nuo 1,8 procentų draudžiamųjų dalyvio pajamų kasmet didinti palaipsniui, kol ši pasieks 3 procentus per 5 metus, taip nesukeliant naujiems dalyviams nepatogumų dėl staiga ženkliai išaugusių išlaidų pensijų kaupimui. 2) Numatyti automatinį dalyvių įtraukimą į papildomą pensijų kaupimą II pakopos pensijų fonduose. Asmenys įstatymo ir Lietuvos Banko nustatyta tvarka bus automatiškai priskiriami konkrečiam pensijų fondui, bus apie tai informuojami ir galės pasirinkti, arba iš esmės nesutikti dalyvauti pensijų kaupime, arba pateikti prašymą dalyvauti kitame nei priskirtasis pensijų fonde. Siūloma, kad nuo 2019 m. sausio 1 d. kas trejus metus pilnamečiai asmenys, kurie tą dieną dar nėra sukakę 40 metų amžiaus ir kurie Lietuvos Respublikos apdraustųjų valstybinių socialiniu draudimu ir socialinio draudimo išmokų registre yra apdraustieji, automatiškai būtų įtraukiami į pensijų kaupimą. Įmokos už automatiškai įtrauktus asmenis pradedamos skaičiuoti ir pervesti į II pakopos pensijų fondus nuo įtraukimo metų kovo 1 d. Vyresni kaip 40 metų asmenys, kurie iki 2018 m. gruodžio 31 d. nedalyvavo pensijų kaupime, automatiškai į II pakopos pensijų fondus nebūtų Į kaupimą pensijų fonduose automatiškai įtrauktas asmuo iki įtraukimo metų kovo 1 d. gali informuoti pensijų kaupimo bendrovę apie atsisakymą dalyvauti pensijų kaupime. Jei atsisakymo per nustatytą terminą įtrauktas asmuo nepareiškia, jis tampa kaupimo dalyviu ir dalyvauja pensijų kaupime iki sukaks senatvės pensijos amžių ar dalyvavimas pensijų kaupime baigsis kitais teisės aktuose nustatytais pagrindais. 40 metų amžiaus nesukakusiems asmenims, kurie atsisakė dalyvauti pensijų kaupime, automatinio įtraukimo procedūra taikoma ne daugiau kaip 3 kartus. 3) Dalyviams, kurie II pakopos pensijų kaupimo fonde pradėjo dalyvauti iki 2018 m. gruodžio 31 d., taip pat siūloma suteikti teisę iki 2019 m. kovo 1 d. atsisakyti tolimesnio dalyvavimo pensijų kaupime. Nusprendę dalyvavimo II pakopos pensijų kaupimo sistemoje netęsti, dalyviai gali pateikti prašymą nutraukti pensijų kaupimo sutartį, pensijų sąskaitoje sukauptas lėšas pervedant į VSDF biudžetą, arba dalyvavimą sustabdyti, sukauptas lėšas paliekant pensijų fonde tolimesniam jų investavimui iki asmuo įgis teisę į pensines išmokas pagal Pensijų kaupimo įstatymą. 4) Papildomai numatoma suteikti galimybes kaupiantiesiems į savo pensijų sąskaitą pensijų fonde mokėti papildomą, didesnę nei 3 procentai dalyvio draudžiamųjų pajamų įmoką. Taip pat siekiama nustatyti galimybę prie darbuotojų kaupimo savanoriškai prisidėti ir darbdaviams. Tokiu būdu siekiama, kad visi dalyvaujantys II pakopos pensijų sistemoje kauptų pakankama apimtimi bei norėdami galėtų prisimokėti papildomai ar gauti papildomą darbdavių įmoką, taip dar labiau didinant jų senatvei sukauptų lėšų pensijų fonduose sumas. 5) Dalyviai laikinai, ne daugiau kaip 12 mėnesių per visą dalyvavimo pensijų kaupime laikotarpį ir ne trumpiau kaip 1 mėnesiui, galės stabdyti pensijų įmokų pervedimą į pensijų fondus. 6) Kiekviena pensijų kaupimo bendrovė turės įsteigti ir valdyti tikslinės grupės pensijų fondus ir pensijų turto išsaugojimo pensijų fondą (į šį fondą bus perkeliami pensijų fondo dalyviai, sulaukę senatvės pensijos amžiaus ir nustatyta tvarka nesudarę pensijų išmokos sutarties) - įgyvendinama Gyvenimo ciklo fondų sistema. 7) Spręsti praktikoje išryškėjusias problemas, susijusias su klaidingu bazinio pensijų anuiteto rodiklio suvokimu šio rodiklio atsisakant, o pensijų anuiteto privalomumo ribas išreiškiant absoliučiais dydžiais (siūloma minimali ir maksimali riba būtų atitinkamai 10 000 ir 60 000 eurų), kurie Lietuvos Respublikos Vyriausybės įgaliotos institucijos nustatyta tvarka kas 5 metus būtų indeksuojami; 8) centralizuoti pensijų anuitetų sistemą, nustatant, kad pensijų anuitetų veiklą, remiantis draudimo principais, vykdytų VSDF valdyba. Įstatymo projekte siūloma įtvirtinti dvi pensijų anuitetų rūšis: atidėtąjį pensijų anuitetą (tai anuitetas, kurį dalyvis įsigyja sulaukęs senatvės pensijos amžiaus, tačiau pensijų išmokos pradedamos mokėti tik šiam sulaukus 85 metų amžiaus ir mokamos iki gyvos galvos) ir standartinį pensijų anuitetą (tai anuitetas, kai pensijų išmokos pradedamos mokėti iš karto asmeniui, įsigijusiam anuitetą, ir mokamos iki gyvos galvos). Lietuvos Respublikos šalpos pensijų įstatymo tam tikrų straipsnių pakeitimo įstatymu siūloma įteisinti pajamų didėjimą pačių mažiausių pensijų gavėjams: • socialinio draudimo pensijų gavėjai, kurių gaunamų pensinio pobūdžio išmokų (socialinio draudimo pensijos, valstybinės pensijos ir kt.) suma per mėnesį neviršija 95 proc. MVPD, turės teisę gauti pensijos priemoką. 95 proc. MVPD „lubos“ pasirinktos, įvertinus, kad asmuo, dirbęs už minimalią mėnesinę algą visą gyvenimą, su būtinuoju pensijų socialinio draudimo stažu įgytų teisę gauti apie 220 eurų pensiją. Tam, kad visiškai neeliminuoti paskatų mokėti socialinio draudimo įmokų, „lubos“ asmenims su būtinuoju stažu įvedamos panašaus dydžio, o kuo mažesnis įgytas stažas, tuo „lubos“ žemesnės; • 2) šalpos pensijos dydis senatvės pensijos amžių sukakusiems asmenims – 1 šalpos pensijų bazė vietoj 0,9 šalpos pensijų bazės (130 eurų vietoj 117 eurų). Asmuo, 15 metų dirbęs už minimalią mėnesinę algą, tikėtinai gaus apie 100 eurų socialinio draudimo pensiją ir, jeigu ši jo gaunama pensija bus vienintelė, jam papildomai bus skiriama 65 eurų pensijos priemoka. Taigi siekiant išlaikyti paskatas mokėti socialinio draudimo įmokas, šalpos pensijos dydis nustatomas mažesnis; 3) vertinant asmens teisę gauti šalpos pensiją, atsižvelgiama ne tik į asmens gaunamas pensijas ir pensijų išmokas, bet ir pensijos priemoką.
Sukurta teisinė bazė pensijų kaupimo sistemos finansavimo šaltinių pakeitimui, aprėpties didinimui ir veiklos optimizavimui: Biudžetas: 0 (ministerijos darbo užmokestis) Terminas – 2018 m. liepos 1 d. Rezultatas – Priimtas ir oficialiai paskelbtas Pensijų kaupimo įstatymo pakeitimo ir su juo susiję įstatymai Mažų pensijų didinimas Biudžetas: 0 (ministerijos darbo užmokestis) Terminas: 2018 m. liepos 1 d. Rezultatas: Priimtas ir oficialiai paskelbtas Šalpos pensijų įstatymo pakeitimo įstatymas
Užtikrinti socialinės atskirties mažėjimą
Švietimo, mokslo ir sporto ministro portfelis
„Tūkstantmečio mokyklų“ programa, nukreipta į nuoseklų, laipsnišką mokyklų atnaujinimą ir lygiaverčių ugdymo(si) sąlygų sudarymą Lietuvos vaikams, nesvarbu, kur jie gyvena, kokia yra juos supanti socialinė, ekonominė ar kultūrinė aplinka. Tai programa, skatinanti savivaldybes konsoliduoti švietimo išteklius ir stiprinti jau veikiančias mokyklas; ypatingą dėmesį skirti įtraukiojo ugdymo ekosistemai mokyklose sukurti ir tinklaveika grįstam ugdymo organizavimui bei valdymui diegti. Programa bus įgyvendinama dviem etapais. Pirmasis projekto etapas bus įgyvendintas iki 2025 m., o antrasis etapas bus įgyvendintas iki 2030 m. „Tūkstantmečio mokyklų“ programos vystymo koncepcija, parengta Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai bendradarbiaujant su išorės ekspertais, apima pažangos programos vystymo gaires, programos įgyvendinimo apimties ir poveikio rodiklius, savivaldybių ir mokyklų atrankos kriterijus, finansavimo sąlygas bei pažangos savivaldybėms kriterijus. Pažangos programa bus įgyvendinama savivaldybių lygmeniu. Konkursui paraiškas teiks savivaldybės kartu su mokyklų bendruomenėmis, jose turės būti pateikta savivaldybės vystomo „Tūkstantmečio mokyklų“ tinklo vizija, nurodoma, kokių išteklių trūksta šiai vizijai pasiekti, kokiais būdais, žingsniais ir etapais ketinama tai įgyvendinti. Paraiškas taip pat galės teikti ir kelios savivaldybės kartu, pavyzdžiui, didmiesčio ir žiedinė savivaldybė, kelios greta esančios nedidelės savivaldybės ir pan., t. y. skatinama mokyklų tinklaveika neapsiribojant vienos savivaldybės teritorija, jungimasis į stambesnius subjektus, mokyklų miestelius; planuojama, kad iki 2024 metų juridinių vienetų skaičius sumažės bent 50. Savivaldybės pretendentės turės atitikti būtinąsias atrankos sąlygas: 1. gali pretenduoti: 1. savivaldybė, kurioje yra ne mažiau kaip 1 000 pagal priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas besimokančių mokinių; 2. dvi ir daugiau gretimos (teritoriškai besiribojančios) savivaldybės, atitinkančios 1 a) kriterijų; 3. dvi ir daugiau gretimos (teritoriškai besiribojančios) savivaldybės, kai viena iš jų neatitinka 1 a) kriterijaus; 2. būtinosios sąlygos: 1. parengta pažangos siekiančių „Tūkstantmečio mokyklų“ tinklo vystymo vizija: nurodomos planuojamos investicijos ir inovacijos, kuriomis bus siekiama „Tūkstantmečio mokyklų“ kokybės standarto, stiprinama Geros mokyklos požymių raiška, įgyvendinami įsipareigojimai pagal pažangos rodiklius; 2. savivaldybės tarybos patvirtintas Bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos bendrasis planas 2021–2025 metams, atitinkantis Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių nuostatas (pvz., neformuojamos jungtinės 5–8 klasės; 1–4 klasėse gali būti jungiamos tik 1 ir 2 klasės arba 3 ir 4 klasės ir kt.). 3. savivaldybės tarybos patvirtintas mokyklų, sudarančių „Tūkstantmečio mokyklų“ tinklą savivaldybėje ir atitinkančių 3 punkto kriterijus, sąrašas; 3. kriterijai mokykloms (netaikoma planuojamoms naujai steigti mokykloms): 1. mokykla, vykdydama priėmimą, neorganizuoja mokinių atrankos; 2. mokinių skaičius einamųjų mokslo metų rugsėjo 1 d. yra ne mažesnis kaip 200 mokinių. Paramos lėšos galės būti skiriamos jau esančių mokyklų fizinei aplinkai (sporto aikštynai, bibliotekos, laboratorijos, mokomieji kabinetai, koridoriai, individualaus mokymosi ir poilsio erdvės, mokyklos prieigos ir pan.) gerinti laikantis universalaus dizaino principų ir vadovų bei pedagoginių darbuotojų kompetencijoms stiprinti, kokybiškai švietimo pagalbai teikti, stipriai ir savivaldžiai mokyklos bendruomenei kurti. Kompetencijų stiprinimas gali vykti keliomis kryptimis: ĮTRAUKAUS UGDYMO STIPRINIMO: konsultacijos ir pagalba pritaikyti ugdymo(si) aplinką ir didaktiką įtraukiam ugdymui, mokytojų kompetencijų dirbti su mokinių įvairove stiprinimas, komandinio darbo tarp mokytojų ir švietimo pagalbos specialistų vystymas; STEAM UGDYMO STIPRINIMAS: dalykinių kompetencijų atnaujinimas integruojant naujausias mokslų žinias, dalyko didaktikos stiprinimas, projektinio ugdymo taikymas, darbas laboratorijose ir kt.; KULTŪRINIO UGDYMO STIPRINIMAS: aktyvi kūrybinė ir praktinė mokinių veikla, edukacinių projektų su kultūros įstaigomis, nevyriausybinėmis organizacijomis, profesionaliais meno kolektyvais įgyvendinimas, laiduojantis meninio ir kultūrinio ugdymo sistemiškumą; LYDERYSTĖS VISAIS LYGMENIMIS STIPRINIMAS: konsultacijos / šešėliavimas stiprinant mokyklų vadovų vadovavimo ir lyderystės kompetencijas, mokytojų profesinio bendradarbiavimo stiprinimas prisiimant atsakomybę už mokykloje vykstančias veiklas ir mokinių pasiekimų gerinimą, mokinių savivaldos stiprinimo veiklos. „Tūkstantmečio mokyklų“ programos priemonėmis siekiama didinti mokytojų motyvaciją perteikiant ugdymo turinį, auginti kvalifikaciją ar įgyti naujų kompetencijų, tai ilgainiui lemtų tiek mokinių atotrūkių pasiekimų mažėjimą, tiek mokyklų veiklos kokybės ir savivaldybių pažangos augimą. Savivaldybei skiriamo finansavimo maksimali suma priklauso nuo mokinių, besimokančių pagal priešmokyklinio, pradinio, pagrindinio ir vidurinio ugdymo programas, skaičių savivaldybėje. Skiriamos šešios galimos savivaldybių grupės pagal mokinių skaičių ir maksimalią lėšų sumą. 4.1.1. lentelė. Galimo finansavimo paskirstymas savivaldybėms pagal mokinių skaičių: Mokinių skaičius savivaldybėje (tūkst.) 50 50 ir 25 25 ir 15 15 ir 10 10 ir 3 3 ir 1 Maksimali projekto vertė savivaldybėje (mln. ) 33 22 11 5,5 2,75 1,65 Preliminarus savivaldybių skaičius 1 1 1 4 20 29 - Jei paraišką teikia kelios savivaldybės, paraiškos maksimali vertė yra skaičiuojama pagal kiekvienos savivaldybės mokinių skaičių ir didinama 10 proc. - Jei paraišką teikiant kelioms savivaldybėms partnere yra savivaldybė, kurios mokinių skaičius nesiekia 1 000 mokinių, jos veikloms vykdyti skiriama iki 0,5 mln. , o kitų paraišką teikiančių savivaldybių maksimali paraiškos vertė didinama 10 proc. - Projekto įgyvendinimo metu savivaldybei pakeitus sprendimus, lėmusius jos paraiškos finansavimą programos lėšomis, finansavimas yra nutraukiamas, o pradėtų veiklų įgyvendinimas baigiamas savivaldybės lėšomis. „Tūkstantmečio mokyklų“ programą planuojama įgyvendinti ne mažiau kaip 80 proc. Lietuvos savivaldybių. Per ateinančius ketverius metus pažangos programa pasieks apie 150 bendrojo ugdymo mokyklų visoje šalyje. 2022 m. ir 2023 m. III ketvirčiais bus vedama apskaita, kiek savivaldybių pasirašė sutartis dėl projektų įgyvendinimo ir kiek mokyklų įsitraukė į programą. „Tūkstantmečio mokyklos“ savivaldybėse veiks kaip metodiniai ugdymo centrai. Šių mokyklų infrastruktūra ir pritraukti žmogiškieji ištekliai bei programos metu patobulintos kompetencijos įgyvendinant tinklaveikos principus bus prieinamos visoms savivaldybės mokykloms, jų mokiniams bei mokytojams. Įgyvendinant reformą mažos mokyklos taps didesnių mokyklų skyriais arba padaliniais, tai leis pagerinti mokymosi sąlygas mokiniams, sudaryti geresnes darbo sąlygas mokytojams, konsoliduoti mokymo ir mokymosi išteklius, efektyviau naudoti mokymo lėšas (mažės ūkio lėšų ir administravimo kaštų dalis). Pavyzdiniai siūlomi pažangos rodikliai savivaldybėms*: - išaugusi pagrindinio ugdymo pasiekimų patikrinimo metu bent pagrindinį mokymosi pasiekimų lygį pasiekusių mokinių dalis; - padidėjusi mokinių, pasirinkusių laikyti STEAM srities dalykų (matematikos, informatikos, biologijos, fizikos ir chemijos) brandos egzaminus, dalis; - padidėjęs vienai sąlyginei mokytojo pareigybei tenkančių mokinių skaičius; - išaugęs ir normatyvus atitinkantis švietimo pagalbos specialistų skaičius; - kiekvienam didelių ir labai didelių specialiųjų ugdymosi poreikių turinčiam mokiniui skirtas mokytojo (mokinio) padėjėjas; - ne mažiau kaip 70 % mokytojų turi visą etatą vidutiniškai visoje savivaldybėje. * pažangos rodiklių rinkiniai bus praplėsti, tikslinami ir formuojami atsižvelgiant į švietimo būklę atskirose savivaldybėse. „Tūkstantmečio mokyklų“, kaip metodinių centrų, tinklaveiką palaikys, metodinę pagalbą ir konsultacijas teiks, stebėseną vykdys „Tūkstantmečio mokyklų akademija“. „Tūkstantmečio mokyklų akademijai“ vystyti bus pasitelkti Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos, Nacionalinės švietimo agentūros bei išoriniai žmogiškieji resursai. Planuojama, kad akademija savo veiklą vykdyti pradės ne vėliau kaip 2021 II ketv. „Tūkstantmečio mokyklų“ programos įgyvendinimo planuojamas tvarkaraštis: • 2021 IV ketv. patvirtinta „Tūkstantmečio mokyklų“ programa • 2021 IV ketv. patvirtinti Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių pakeitimai • 2021 IV ketv. parengtas „Tūkstantmečio mokyklų“ programos finansavimo sąlygų aprašas • 2021 IV ketv. patvirtinti būtinieji savivaldybių ir mokyklų pažangos rodikliai • 2021 IV ketv. konsultacijos su savivaldybėmis dėl „Tūkstantmečio mokyklų“ programos • 2021 IV ketv. – 2022 I ketv. patvirtinti savivaldybių bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos bendrieji planai pagal naujai patvirtintas tinklo kūrimo taisykles iki 2025 metų (imtinai) • 2021 IV ketv. skelbiami kvietimai savivaldybėms teikti paraiškas (1 etapas) • 2021 IV ketv. – 2022 kovą savivaldybės rengia „Tūkstantmečio mokyklų“ programos vystymo vizijas (1 etapas) • 2022 II ketv. sudaromos sutartys su savivaldybėmis (1 etapas) • 2022 IV ketv. skelbiami kvietimai savivaldybėms teikti paraiškas (2 etapas) • 2022 IV ketv. – 2023 I ketv. savivaldybės rengia „Tūkstantmečio mokyklų“ programos vystymo vizijas (2 etapas) • 2023 II ketv. sudaromos sutartys su savivaldybėmis (2 etapas) • 2023 III ketv. baigiami įgyvendinti 1 etapo projektai savivaldybėse • 2026 II ketv. baigiami įgyvendinti 2 etapo projektai savivaldybėse • 2022 II ketv. pradedama vykdyti projektų įgyvendinimo savivaldybėse stebėsena
Iki 2026 m. birželio 30 d. investavus 254 100 tūkst. Eur bus įgyvendinta „Tūkstantmečio mokyklų“ pažangos programa, nukreipta į esamų mokyklų stiprinimą, lygiaverčių ugdymo(si) sąlygų sudarymą ir mokinių pasiekimų atotrūkių mažinimą. Programa siekiama visoje šalyje atverti šiuolaikiškas, vaikų įvairovei ir jų poreikiams atviras mokyklas, kurios veikdamos tinklaveikos principu padės stiprėti ir kitoms savivaldybėse esančioms mokykloms. Ypatingas dėmesys programoje skiriamas vadovų bei pedagoginių darbuotojų kompetencijoms stiprinti ir įtraukiojo ugdymo ekosistemai mokyklose sukurti. Savivaldybės kartu su mokyklų bendruomenėmis bus kviečiamos įsivertinti tobulintinas sritis ir teikti paraišką dalyvauti programoje, kuri atlieps konkrečius jų poreikius, apims susitarimus dėl konkrečių pažangos rodiklių pasiekimo.
I misija (prioritetas) – vienodos starto pozicijos visiems Lietuvos žmonėms. Ministerijos strateginis darbas 1.1. Visiems prieinama gera mokykla ir šiuolaikinis ugdymo turinys: Pažangos programa „Tūkstantmečio mokyklos“. Vyriausybės programos projektas 1.2. Visiems prieinama gera mokykla ir šiuolaikinis ugdymo turinys.
Mokyklų mokytojai ir vadovai; Savivaldybių tarybos; Mokyklų bendruomenės; Politikai; Žiniasklaida; Mokiniai ir jų tėvai
Skaitmeninė švietimo transformacija EdTech
Sprendžiami iššūkiai: Inovacijų kultūra: švietimo inovacijų ir skaitmeninių technologijų trūkumas švietimo įstaigose Skaitmeninės kompetencijos: pedagogų profesinių kompetencijų auginimas ir pajėgumas prisitaikyti prie skaitmeninio ugdymo turinio ir greitai besikeičiančių skaitmeninių inovacijų bei naujų kontekstų Skaitmeninis turinys: mokyklų aprūpinimo mokymosi ir ugdymo technologijomis ir naujausiu skaitmeniniu turiniu ir sprendimais mokymui(si) Bendruomenių, verslo ir viešo sektoriaus įsitraukimas ir bendradarbiavimo didinimas EdTech skaitmeninės švietimo transformacijos projektas nukreiptas į: 1. naujausių edukacinių technologijų švietimo sektoriuje skatinimą ir diegimą 2. pedagoginių darbuotojų skaitmeninių kompetencijų didinimą 3. skaitmeninio turinio ir sprendimų mokymui(si) plėtrą Pirmajai krypčiai įgyvendinti numatomi veiksmai: EdTech inovacijų išbandymo ir kūrimo platformos sukūrimas, vienas langelis švietimo inovacijoms. EdTech platforma yra projekto sudaroma galimybių aplinka, kurioje inovacijų kūrėjai kartu su švietimo įstaigomis galės kurti ir išbandyti inovatyvius sprendimus mokymui (si). Antroji kryptis bus įgyvendinta tobulinant pedagoginių darbuotojų kompetencijas per skaitmeninių įgūdžių tobulinimo programą, susietą su kreditais. Programos pagalba bus galima: įgyti papildomą mokytojo kvalifikaciją (informatikos mokytojo); plėtoti švietimo įstaigų darbuotojų kompetencijas (mokymuose, kursuose); vykdyti tarptautinį bendradarbiavimą ir gerųjų praktikų sklaidą (stažuotėse mokytojams bendradarbiaujant su kitų valstybių EdTech centrais ir naudojantis užsienio kolegų sukurtomis platformomis). Trečioji kryptis apims šias veiklas: bendrųjų ugdymo programų suskaitmeninimą ir bazinio skaitmeninio turinio paketo, kuris apimtų mokomuosius dalykus ir visas ugdymo pakopas, individualius mokymo poreikius, būtų prieinamas viešai visiems mokiniams ir mokytojams, parengimą; skaitmeninių mokymo išteklių bazės, kuri veiktų kaip nuotolinė mokykla, sukūrimą. Čia būtų talpinamas bazinis skaitmeninio turinio paketas, taip pat verslo ir leidėjų kuriamas papildomas turinys, inovacijų kūrėjų švietimo įstaigose išbandyti sprendimai bei pačių mokytojų kuriamas skaitmeninis turinys. Siekiant, kad skaitmeninis turinys būtų naudojamas efektyviai, bus sukurti ir išbandyti nuotolinio, mišraus ir hibridinio ugdymo prototipai. studijų dalykų / modulių, atnaujinant juos valstybine ir užsienio kalbomis skaitmenizavimą, siekiant didinti skaitmeninių mokymo priemonių kokybę studentams 700 klasių ir auditorijų pritaikymą hibridiniam mokymui
Sukurti ir padaryti prieinamu skaitmeninį turinį ir sprendimus mokymui(si), padidinti pedagogų skaitmenines kompetencijas bei sudaryti sąlygas švietimo sektoriuje diegti naujausias edukacines technologijas siekiant, kad skaitmeninis ugdymo turinys būtų prieinamas kiekvienam mokiniui ir pritaikytas atsižvelgiant į mokinių individualius poreikius, studentai galėtų naudotis kokybiškomis skaitmeninėmis mokymosi priemonėmis, o švietimo įstaigos galėtų įsitraukti į inovacijų kūrimą ir išbandymą. Pradžios data: 2021-04-01 Pabaigos data: 2024-10-31 Biudžetas – 29,8 mln. Eur
Projektas įgyvendina Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. gruodžio 11 d. nutarimu Nr. XIV-72, I misiją (prioritetą) – vienodos starto pozicijos visiems Lietuvos žmonėms ir Vyriausybės prioritetinį projektą „Lyderystė skaitmeninio švietimo srityje “. Projektu taip pat įgyvendinamas Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. kovo 10 d. nutarimu Nr. 155 (Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2023 m. gruodžio 20 d. nutarimo Nr. 1006 redakcija), veiksmas „1.2. „Įgyvendinti EdTech projektą – sustiprinti ne mažiau nei 2 500 mokytojų ir dėstytojų skaitmenines kompetencijas ir sukurti 69 šiuolaikiškam ugdymui reikalingas naujas skaitmenines mokymo(si) priemones“. Projektas taip pat įgyvendina 2021–2030 metų švietimo plėtros programą (toliau – PP), patvirtintą Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. gruodžio 1 d. nutarimu Nr. 1016; PP priemonę –Vykdyti EdTech skaitmeninę švietimo transformaciją (priemonės kodas – 12-003-03-01-02), patvirtintą Lietuvos Respublikos švietimo, mokslo ir sporto ministro 2022 m. balandžio 11 d. įsakymu Nr. V-516.
EdTech bendruomenė (EdTech Lithuania); Lietuvos savivaldybių asociacija; Švietimo įstaigų vadovų asociacijos (Lietuvos gimnazijų asociacija, Lietuvos progimnazijų asociacija ir kt.); Pedagogų rengimo centrai (VDU Švietimo akademija, VU Pedagogų rengimo centras); Aukštosios mokyklos (visos); Mokytojų dalykininkų asociacijos (Lietuvos informatikos mokytojų asociacija, Lietuvos matematikos mokytojų asociacija ir kitų dalykininkų asociacijos); Mokinių, studentų ir tėvų asociacijos
FUNKCIJŲ PERŽIŪRA, OPTIMALUS INSTITUCIJŲ TINKLAS
Šiuo projektu Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. kovo 10 d. nutarimu Nr. 155 patvirtintame Aštuonioliktosios Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plane pateikti įsipareigojimai pagal nurodytus prioritetus (aprašyme pateikiami ministrų strateginiai darbai) ir joje išvardintus projektus (darbus). Vyriausybės veiklos prioritetas Nr. IX „Visuomenės poreikius atitinkantis viešasis sektorius“, Vyriausybės programos projektas Nr. 9.1 „Modernios ir veiksmingos institucijos“.
Įteisinti optimalų viešojo sektoriaus institucinės sąrangos modelį, kuris užtikrintų valstybės poreikius ir galimybes atitinkantį viešojo sektoriaus institucijų tinklą, efektyvų valstybės funkcijų vykdymą bei racionalų valstybės biudžeto naudojimą. Projekto pradžia 2021-08-19, pabaiga – 2024-05-31. Projekto biudžetas – 199,85 (tūkst. Eur).
Įgyvendinant Vyriausybės programą bus vykdomi šie veiksmai: • Priimti Vyriausybės sprendimą dėl viešojo sektoriaus institucinės sąrangos (institucijų tinklo) ir viešojo valdymo procesų tobulinimo, įskaitant administracinės gebos stiprinimą per viešąją politiką įgyvendinančias agentūras, ir viešojo valdymo funkcijų peržiūros plano patvirtinimo (Analitinis (RP), vykdymo laikotarpis 2021 m. II ketv. – 2021m. IV ketv.). • Atlikti sisteminę valstybės ir savivaldybių atliekamų funkcijų ir šių funkcijų teisinio reguliavimo analizę, siekiant nustatyti valstybės ir savivaldybių atsakomybės apimtį ir veiklos ribas konkrečioje viešojo valdymo srityje (Analitinis (RP), vykdymo laikotarpis 2021 m. I ketv. – 2021 m. IV ketv.). • Siekiant tinkamai įgyvendinti subsidiarumo principą atlikus savivaldybėms pavestų funkcijų ir jų teisinio reguliavimo sisteminę analizę, parengti šių funkcijų nustatymo (priskyrimo) savivaldybėms vertinimo metodiką (Analitinis, vykdymo laikotarpį numatant iki 2023 m. IV ketv.). • Parengti ir pateikti Seimui įstatymų projektus (Biudžetinių įstaigų įstatymo, Viešųjų įstaigų įstatymo ir kitų susijusių įstatymų pakeitimo projektus), kurie sudarytų sąlygas palaipsniui mažinti viešojo sektoriaus fragmentaciją, padėtų spręsti problemas, susijusias su valstybės ir savivaldybių dalyvavimu viešuosiuose juridiniuose asmenyse, patobulintų biudžetinių ir viešųjų įstaigų valdyseną ir sukurtų pagrindus šios valdysenos stebėsenai (Reguliacinis, vykdymo laikotarpis 2023 m. I ketv. – 2023m. IV ketv.). • Parengti ir pateikti Seimui Viešojo administravimo įstatymo pakeitimo projektą, kuriuo būtų siekiama išplėsti viešojo administravimo įgaliojimus galinčių turėti subjektų ratą ir nustatyti, kad šie įgaliojimai gali būti suteikti ir valstybės valdomoms bendrovėms, taip sudarant sąlygas sklandžiai įgyvendinti valstybės įmonių pertvarką (Reguliacinis, vykdymo laikotarpis 2023 m. I ketv. – 2023 m. IV ketv.).
Prezidento institucija; Seimas; Akademinė bendruomenė; Visuomenės atstovai; LRV; Viešojo sektoriaus institucijos; Žiniasklaida; SPPK; LSA, regionų lygmens atstovai
Kultūros ministerijos projektų portfelis
Ministro strateginis darbas „Tvari kultūros ir švietimo sąveika“ (toliau – Projektas) įgyvendina šiuos aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. kovo 10 d. nutarimu Nr. 155 „Dėl aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano patvirtinimo“ (toliau – LRV programa), II misijos (prioriteto) veiksmus: 2.1.1. Panaudoti sukurto kultūros edukatorių tinklo galimybes, sujungiant kultūros edukacijos paklausą ir pasiūlą, palaikant kvalifikaciją ir siekiant užtikrinti kokybišką ir įvairialypį kultūros ugdymą; 2.1.6. Plėsti kultūros paso paslaugų turinį ir sklaidos formas, pritaikant įvairių tikslinių grupių poreikiams; 2.3.2. Didinti kultūros paslaugų įvairovę, kokybę ir prieinamumą neformaliajame ugdyme; 2.3.4. Ugdyti kultūrines kompetencijas ir kūrybiškumą mokymosi visą gyvenimą veiklomis, įtraukiant skirtingo amžiaus, pomėgių ir poreikių visuomenės grupes. Taip pat Projektas prisideda įgyvendinant LRV programos I misijos (prioriteto) 1.9.3. veiksmą: Parengti bendros mokymosi visą gyvenimą sistemos modelį, apimantį valdysenos, prioritetinių grupių ir programų nustatymo principus, kokybės užtikrinimo, finansavimo sistemos elementus, ir įtvirtinti modelio teisinį reglamentavimą Neformaliojo suaugusiųjų švietimo ir tęstinio mokymosi įstatyme. Projektas prisideda ir prie LR kultūros ministerijos plėtros programoje „2021–2030 m. Kultūros ir kūrybingumo plėtros programos“ (toliau – KPP) numatytų 4.1. uždavinio 2 problemos 2.2. priežasties šių subpriežasčių sprendimo: 2.2.2. Kultūrinė edukacija nesistemingai derinama su neformaliuoju ugdymu. 2.2.3. Kultūrinė edukacija nesistemingai integruojama į mokymosi visą gyvenimą programas.
Iki 2024 m. spalio mėnesio už 2065 tūkst. eurų sukurti kultūrinės edukacijos sistemą, skirtą kūrybingai asmenybei ugdyti, prisidedančią prie bendrųjų kompetencijų plėtotės visuomenėje, apimančią neformalųjį vaikų, jaunimo ir suaugusiųjų švietimą bei užtikrinančią kryptingą kultūrinių kompetencijų stiprinimą ir kokybiškų kultūros paslaugų prieinamumą ir plėtrą.
Lietuvos nacionalinė Martyno Mažvydo biblioteka; Lietuvos bendrojo ugdymo mokyklų bendruomenės (mokiniai, mokytojai ir kiti darbuotojai, tėvai/globėjai) ir savivaldybės, nevalstybinių mokyklų, vykdančių bendrojo ugdymo programas, savininkai; Lietuvos Respublikos Vyriausybė; Lietuvos mokinių neformaliojo švietimo centras; Lietuvos Respublikos kultūros ministerija; Visuomenės dalis įsitraukusi į mokymosi visą gyvenimą programas; Kultūros paso paslaugų teikėjai; Lietuvos Respublikos Švietimo, mokslo ir sporto ministerija
VIDUTINĖS TRUKMĖS BIUDŽETO SUDARYMO IR VALDYMO TOBULINIMAS
Projektas įgyvendina XVIII Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos projektą „10.2. Į strateginius tikslus orientuotas valdžios sektoriaus finansų planavimas“. Įgyvendinant XVIII Lietuvos Respublikos Vyriausybės programą bus vykdomi šie veiksmai: kuriamos ir įgyvendinamos vidutinės trukmės biudžeto taisyklės, parengiama ir patvirtinama tęstinės veiklos lėšų poreikio skaičiavimo metodika, atliekama sisteminė valstybės biudžeto tęstinės veiklos išlaidų peržiūra. Taip pat įgyvendinant XVIII Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano X misiją (prioritetą) „Atsakinga finansų politika“ bus vykdomas veiksmas „10.10. 2025–2027 metų valstybės biudžetą suformuoti vadovaujantis vidutinės trukmės biudžeto sudarymo taisyklėmis ir panaudojant atliktos sisteminės viešųjų išlaidų (tęstinės veiklos lėšų) peržiūros rezultatus”. Projektas bus įgyvendinamas per Lietuvos Respublikos finansų ministerijos Tvarių viešųjų finansų plėtros programą, kuri įgyvendina NPP 8 tikslo „Didinti teisinės sistemos ir viešojo valdymo veiksmingumą“ 8.5. uždavinį „Didinti viešųjų finansų ir valstybės turto valdymo ir panaudojimo efektyvumą”. Projektas įgyvendina plėtros programos pažangos priemonę 04-001-08-05-01 „Tobulinti vidutinės trukmės biudžeto planavimą, valdymą ir įgyvendinimą“.
Iki 2025–2027 metų biudžeto planavimo ciklo pradžios pasirengti ir pereiti prie vidutinės trukmės (3 metų) biudžeto planavimo ir valdymo sistemos, susietos su valstybės strateginiais tikslais, paremtos skaidriu ir objektyviu tęstinės veiklos lėšų planavimu. Planuojamas įgyvendinimo terminas – 2024 m. IV ketv. Planuojami skirti finansiniai ištekliai – 2 017 000 eurų.
Lietuvos Respublikos Seimas; Visuomenė; Valstybės biudžeto asignavimų valdytojai; Lietuvos Respublikos Vyriausybė; Valstybės kontrolė
Sveikatos apsaugos ministerijos projektų porfelis
Statistikos departamento duomenimis, 2018 m. pradžioje šalyje gyveno 551 tūkst. 65 metų ir vyresnių (toliau – 65) žmonių. Jų dalis nuo bendro šalies nuolatinių gyventojų skaičiaus padidėjo nuo 15,8% (2005 m. pradžioje) iki 19,6% (2018 m. pradžioje). Prognozuojama, kad 2050 m. pradžioje Lietuvoje 28,5% gyventojų bus 65 amžiaus grupės asmenys. Vyresnių (65 amžiaus) asmenų grupėje pastebimas dažnesnis sergamumas lėtinėmis ligomis, ypač dažnas poliligotumas, kai asmuo serga keliomis lėtinėmis ligomis. Dėl sveikatos sutrikimų sumažėję savirūpos gebėjimai 65 amžiaus grupės asmenims sukelia didesnį kompleksinių – socialinių ir sveikatos priežiūros – paslaugų poreikį. Nors Lietuvoje teikiama vis daugiau socialinių paslaugų namuose, tačiau paslaugas namuose gauna tik nedidelė asmenų, kuriems nustatyti specialieji poreikiai, dalis (2012 m. – 16,5 proc., 2019 m. – 24,7 proc.). Šiuo metu 2021 m. duomenimis asmenų, turinčių specialiuosius slaugos arba priežiūros poreikius buvo yra 94 100 (2023 m. - 99 065), ir tik 5300 2179 asmenys (5,6 proc.2023 m. – 2,2 proc.) gavo integralią pagalbą (dienos socialinės globos ir slaugos paslaugas), teikiamą pagal 2021-2027 metų ES fondų investicijų programą, dėl ko didėjo lėtinių ligų ekonominė našta valstybei. Ilgalaikės priežiūros paslaugos apima sveikatos priežiūros paslaugas (slaugos paslaugos pacientų namuose, slaugos paslaugos slaugos ligoninėse) ir socialines paslaugas (pagalbos į namus, dienos socialinės globos asmens namuose, dienos socialinės globos institucijoje. Pagalba namuose yra ribota ir dėl paslaugų organizavimo ypatumų – šios paslaugos teikiamos atskirų sistemų specialistų (asmenys, kuriems yra reikalinga ilgalaikė priežiūra, paslaugas gauna iš dviejų tiekėjų – socialinio ir sveikatos apsaugos sektorių) tik darbo dienomis ir darbo valandomis. Asmenys, kurie negali Asmenys, kurie negali gyventi savarankiškai ir nesulaukia pagalbos savo artimoje aplinkoje, priversti ieškoti vietos socialinės globos ar slaugos namuose.
Siekiant patenkinti savarankiškumą praradusių asmenų ilgalaikės priežiūros poreikius, sukurti ilgalaikių priežiūros paslaugų – socialinių paslaugų ir ambulatorinės ir stacionarinės slaugos priežiūros paslaugų organizavimo ir teikimo modelį ir jį įgalinti.
Gerinti kompleksinių – socialinės ir sveikatos priežiūros – paslaugų prieinamumą gyventojams sukuriant ir įgyvendinant tvarų ilgalaikės priežiūros paslaugų teikimo modelį.
LR Socialinės apsaugos ir darbo ministerija; Asmens sveikatos priežiūros įstaigos; LR Finansų ministerija; Verslo subjektai, dalyvaujantys IPP paslaugų teikime; LR Seimas; Įstaigos, teikiančios socialines paslaugas (visų formų juridiniai asmenys); Valstybinė ligonių kasa; Savivaldybių administracijos; Paslaugų gavėjai; Nevyriausybinis sektorius; LR Prezidento kanceliarija; LR Vyriausybė ir LR Vyriausybės kanceliarijos vadovybė
Veiksmingos krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistemos sukūrimas
Vyriausybės kanceliarijos projektų portfelis
Aštuonioliktosios Lietuvos Respublikos Vyriausybės programos projekto „Veiksminga krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistema“ inciatyvos: 246.1. Veiksmingos sistemos parengimas. Sukursime tarpinstitucinę sąveiką užtikrinančią, efektyvią krizių ir ekstremalių situacijų valdymo sistemą , o valstybės pasirengimas krizėms ir ekstremaliosioms situacijoms, branduolinėms ar kitoms galimoms nelaimėms bus labiau koordinuotas ir efektyvus. Steigsime nacionalinio lygmens ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo centrą, kuriame, siekiant laiku reaguoti ir šalinti galimas grėsmes, pasitelkiant visų reikiamų sričių specialistus ir ekspertus dvidešimt keturias valandas per parą bus vykdoma situacijų stebėsena ir analizė, atliekami vertinimai ir daromos įvykių prognozės. Sprendimai dėl taikomų krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo priemonių, padarinių šalinimo, žalos mažinimo bus greitesni, paremti ekspertų ir specialistų vertinimu. Valstybės institucijos ir įstaigos bus skatinamos bendradarbiauti ir pasirengti valdyti krizes, bus gerinamas veiklos koordinavimas likviduojant padarinius. Krizių ir ekstremaliųjų situacijų sistemos pertvarka leis nedelsiant reaguoti į įvairias grėsmes keliančias situacijas, kai dėl būtinumo skubiai reaguoti įprasti bendradarbiavimo ir koordinavimo būdai būtų neveiksmingi; 246.2. Efektyvios atsakomosios priemonės ir mokymai. Veiksminga krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistema leis efektyviau prognozuoti ir nustatyti grėsmes ir pavojus, galinčius sukelti ekstremaliąsias situacijas ar krizes, suplanuoti ir įgyvendinti jų rizikos mažinimo priemones, sumažinti neigiamus padarinius ir kontroliuoti atsakomuosius veiksmus, taip pat laiku įvertinti taikomų priemonių veiksmingumą. Bus kryptingai vykdomos reikiamos pasirengimo ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymui priemonės, kurios užtikrins reikiamą skubią pagalbą žmonėms, sumažins pavojų gyvybei, sveikatai ir turtui, bus organizuojami būtini mokymai pagal atnaujintus realius ir visiems suprantamus reagavimo į šias grėsmes ir jų šalinimo planus bei tobulinama valstybės rezervo sistema. Užtikrinsime bendruomenių švietimą aktualiais ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo, reagavimo į jas ir jų šalinimo, gyventojų elgesio ir veiksmų konkrečios krizės ar nelaimės atveju klausimais. Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano Ministro Pirmininko strateginio darbo „Veiksminga krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistema“ veiksmai: 11.7.1. Sukurti nacionalinio lygmens ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo centro steigimo modelį, užtikrinantį koordinuotą ir efektyvų pasirengimą krizėms ir ekstremaliosioms situacijoms, nuolatinę situacijos stebėseną, vertinimą ir valdymą bei šio modelio įdiegimo veiksmų planą; 11.7.2. Parengti ir priimti Civilinės saugos įstatymo ir Nacionalinio saugumo pagrindų įstatymo pakeitimus, nustatančius pasirinkto bendro ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo modelio teisinį reglamentavimą; 11.7.3. Įsteigti nacionalinio lygmens ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo centrą pagal pasirinktą modelį. 2021–2030 metų nacionalinio pažangos plano 10 strateginio tikslo stiprinti nacionalinį saugumą pažangos 10.4 uždavinys – užtikrinti efektyvų krizių nacionalinio saugumo srityje ir ekstremaliųjų situacijų valdymą bei jų prevenciją . Vyriausybės kanceliarijos 2021–2023 metų strateginio veiklos plano II veiklos prioritetas sukurti veiksmingą krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistemą, siekiant labiau koordinuotai ir efektyviai pasirengti krizėms ir ekstremaliosioms situacijoms, branduolinėms ar kitoms galimoms nelaimėms; programos „Efektyvus sprendimų priėmimas, veiklos ir pokyčių valdymas“ 1 tikslas: Užtikrinti operatyvų ir ekspertinį informuotumą apie valstybei svarbias krizines ir ekstremaliąsias situacijas, padedantį Ministrui Pirmininkui ir Vyriausybei priimti sprendimus ir didinti valdymo sistemos atsparumą grėsmėms ir pavojams.
Tikslas – sukurti integruotą krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistemą ir įsteigti nacionalinio lygmens ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo centrą, užtikrinant koordinuotą ir efektyvų pasirengimą valdyti ekstremaliąsias situacijas ir krizes, nuolatinę situacijų stebėseną, vertinimą ir veiksmingą krizių bei ekstremaliųjų situacijų valdymą, sąveiką su NATO ir ES atitinkamais mechanizmais. Biudžetas – 1 139 200 eurų. Terminas – 2023 m. gruodžio mėn.
Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano Ministro Pirmininko strateginio darbo „Veiksminga krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistema“ veiksmai: 11.7.1. Sukurti nacionalinio lygmens ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo centro steigimo modelį, užtikrinantį koordinuotą ir efektyvų pasirengimą krizėms ir ekstremaliosioms situacijoms, nuolatinę situacijos stebėseną, vertinimą ir valdymą bei šio modelio įdiegimo veiksmų planą; 11.7.2. Parengti ir priimti Civilinės saugos įstatymo ir Nacionalinio saugumo pagrindų įstatymo pakeitimus, nustatančius pasirinkto bendro ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo modelio teisinį reglamentavimą; 11.7.3. Įsteigti nacionalinio lygmens ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo centrą pagal pasirinktą modelį. 2021–2030 metų nacionalinio pažangos plano 10 strateginio tikslo stiprinti nacionalinį saugumą pažangos 10.4 uždavinys – užtikrinti efektyvų krizių nacionalinio saugumo srityje ir ekstremaliųjų situacijų valdymą bei jų prevenciją . Vyriausybės kanceliarijos 2021–2023 metų strateginio veiklos plano II veiklos prioritetas sukurti veiksmingą krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistemą, siekiant labiau koordinuotai ir efektyviai pasirengti krizėms ir ekstremaliosioms situacijoms, branduolinėms ar kitoms galimoms nelaimėms; programos „Efektyvus sprendimų priėmimas, veiklos ir pokyčių valdymas“ 1 tikslas: Užtikrinti operatyvų ir ekspertinį informuotumą apie valstybei svarbias krizines ir ekstremaliąsias situacijas, padedantį Ministrui Pirmininkui ir Vyriausybei priimti sprendimus ir didinti valdymo sistemos atsparumą grėsmėms ir pavojams.
Savivaldybės; Seimas; Visuomenė; Ministerijos, kitos valstybės institucijos ir įtaigos; Nevyriausybinis sektorius; Vyriausybė; Respublikos Prezidentas
Valstybės pažangos strategijos „Lietuva 2050“ parengimas
Parengti Valstybės pažangos strategijos LIETUVA 2050 projektą iki 2023 m. kovo 10 d. panaudojant LRVK ir STRATA administracinius ir finansinius išteklius.
Parengti Valstybės pažangos strategijos LIETUVA 2050 projektą iki 2023 m. kovo 10 d. panaudojant LRVK ir STRATA administracinius ir finansinius išteklius. Preliminarus numatomas biudžetas – 956 700 tūkstančiai eurų.
Strateginio valdymo įstatymo, priimto Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. birželio 25 d. nutarimu Nr. XIII-3096, 13 str. ir 25 str. 6 d. nuostatų įgyvendinimas. Strateginio valdymo metodikos, patvirtintos Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. balandžio 28 d. bei Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano, patvirtinto Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. kovo 10 d. Nr. 155 nuostatų įgyvendinimas.
Akademinė bendruomenė; Profesionalų ir profesinės asociacijos (tame tarpe meno srities atstovai); LMT; Visuomenė ir jos grupės (jaunimas, globalūs lietuviai, regionų gyventojai, imigrantai, negalią turintys asmenys, socialinę atskirtį patiriantys asmenys); Viešojo sektoriaus institucijos ir įstaigos (ministerijų strategai, pagrindinės agentūros); Valstybės pažangos taryba; Verslo asociacijos; Nevyriausybinės organizacijos
Sutrumpintas atrankų į valstybės tarnybą procesas
Mažiausiai iki 45 kalendorinių dienų sutrumpintas visų lygių centralizuotų personalo atrankų į VT procesas pakeitus atrankos procedūrų reglamentavimą. Naudos rodiklis: centralizuotos personalo atrankos į VT proceso trukmė yra ne ilgesnė kaip 45 kalendorinės dienos. Šaltinis: Valstybės tarnybos valdymo informacinė sistema
Efektyvesnė valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų veikla dėl sustiprintų viešojo sektoriaus darbuotojų strateginių kompetencijų
Įtvirtintas ilgalaikis ir sisteminis požiūris į strateginių kompetencijų viešajame sektoriuje nustatymą, ugdymą ir palaikymą, jų matavimą bei vertinimą užtikrins valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų veiklos efektyvumo ir rezultatyvumo didėjimą bei sėkmingą viešojo sektoriaus darbuotojų adaptaciją pokyčių sąlygomis ilgalaikėje perspektyvoje. Naudos rodiklis: gyventojų, teigiamai vertinančių valstybės ir savivaldybių įstaigų darbą, dalis. Šaltinis: gyventojų nuomonės tyrimas dėl pasitikėjimo valstybės ir savivaldybių institucijomis ir įstaigomis bei aptarnavimo kokybės vertinimas.
Supaprastintas pakaitinių valstybės tarnautojų priėmimas
Supaprastintas pakaitinių valstybės tarnautojų priėmimas Pakaitinių valstybės tarnautojų atrankos decentralizavimas leis valstybės ir savivaldybių institucijoms ir įstaigoms operatyviai atsirinkti tinkamus kandidatus pakaitinėms valstybės tarnautojų pozicijoms užimti ir užtikrinti organizacijų veiklos tęstinumą. Ne mažiau kaip 18 proc. sumažės VT departamento centralizuotai vykdomų atrankų apimtis. Naudos rodiklis: ne mažiau kaip 18 proc. VT departamento vykdomų atrankų bus decentralizuota.
Padidėjęs valdymo efektyvumas. Naudos matavimo rodiklis: Valdymo efektyvumo indeksas, vieta ES.
Priėmus sprendimą dėl politikos įgyvendinimo funkcijų vykdymo per Viešojo sektoriaus agentūras bus sudarytos lankstesnės sąlygos institucijų veiklai ir palankesnės sąlygos aukštesnių kompetencijų žmogiškųjų išteklių pasitelkimui. Tokiu būdu bus sudarytos sąlygos didinti valdymo efektyvumą ir visuomenės pasitikėjimą Vyriausybe, bei valstybės institucijomis ir įstaigomis. Viešojo sektoriaus institucinės sąrangos apimtyje bus priimti sprendimai, kurie sudarys sąlygas egzistuojančiai politiką įgyvendinančių institucijų fragmentacijai mažėti. Bus sudarytos sąlygos tobulinti, prireikus, konsoliduoti viešojo valdymo teisinį reguliavimą įtvirtinant viešojo sektoriaus institucinės sąrangos formavimo bei valdymo nuostatas. Naudos matavimo rodiklis: Valdymo efektyvumo indeksas. Duomenų šaltinis: Pasaulio bankas. Rodiklis įtvirtintas 2021-2030 m. Nacionaliniame pažangos plane (8 tikslo rezultatui pamatuoti).
Mažinama pagyvenusių asmenų pajamų nelygybė
1) Vidutiniškai 20 eurų didėja mažiausių socialinio draudimo pensijų gavėjų pajamos 2) 13 eurų (11 proc.) didėja mažiausios šalpos senatvės ir neįgalumo pensijos
Naujai pastatyto / modernizuoto geležinkelio vidutinės metinės keleivių vežimo apimtys (mln.)
Skaičiuojamas naujai pastatyto / modernizuoto LT dalies geležinkelio linijoje organizuojamais maršrutais vykstančių keleivių skaičius (mln. keleivių į metus). Rodiklį skaičiuoja keleivių vežimo paslaugas teikiantys geležinkelio vėžėjai.
Užtikrintas ilgalaikės priežiūros paslaugų prieinamumas ir sumažėjusi teikiamų neformalios ilgalaikės priežiūros paslaugų apimtis
Asmenims teikiamos integralios pagalbos paslaugos (slaugos ir dienos socialinės globos paslaugos) įgyvendinant 2021-2027 ES fondų investicijų programos lėšomis finansuojamą projektą, kuris vykdomas 52 savivaldybėse (nedalyvauja 8 savivaldybės: Kauno m., Kauno r., Palangos, Neringos, Švenčionių r., Molėtų r., Ignalinos r. ir Kupiškio r.) įgyvendinant pažangos priemonės Nr. 09-003-02-02-02 „Sukurti tvarią nestacionarios ilgalaikės priežiūros sistemą“ veiklas. Asmenys, gavę integralios pagalbos (slaugos ir dienos socialinės globos) paslaugas
Užtikrinta ilgalaikės priežiūros paslaugų kokybė
Asmenų, gavusių ilgalaikės priežiūros paslaugas ir atsakiusių į teiginį „Likote patenkinti įstaigos suteikta paslauga“ kaip „Visiškai sutinku“ ir „Sutinku“ dalis. Ilgalaikės priežiūros paslaugų gavėjų palankiai vertinančių gaunamų paslaugų kokybę, dalis
Patikimai, objektyviai ir pagrįstai suplanuojamos valstybės biudžeto tęstinės veiklos lėšos
Padidėjęs tęstinės veiklos lėšų planavimo pagrįstumas ir patikimumas, nes ne mažiau kaip 50 proc. visų 2025-2027 m. valstybės biudžeto asignavimų valdytojų tęstinės veiklos lėšų, suplanuojama naudojantis tęstinės veiklos lėšų poreikio apskaičiavimo metodinėmis gairėmis. Tęstinės veiklos lėšų dalis valstybės biudžete, suplanuota taikant metodines rekomendacijas (proc.)
Pasiekta plati visuomenės įtrauktis ir dokumento legitimumas (per suinteresuotų šalių ir piliečių įtraukimą)
Strategijos rengimo procese numatytas aktyvus skirtingo (pasirenkamo) lygmens akademinės bendruomenės, asocijuotų institucijų, piliečių įtraukimas
Ekonominė nepriklausomybė nuo elektros energijos tiekimo iš trečiųjų šalių
Ekonominė priklausomybė nuo elektros energijos tiekimo iš trečiųjų šalių (kaip bendros gaminamos ir importuojamos elektros energijos dalis)
Sutrumpinta krizių ir ekstremalių situacijų prevencijos ir valdymo sprendimo priėmimo grandinė
Įsteigus duomenimis grįstą krizių prevenciją ir valdymą vykdantį Nacionalinį krizių valdymo centrą ir optimizavus sprendimo priėmimo grandinę (atsisakyta VESK), krizių ir ekstremalių situacijų prevencijos ir valdymo sprendimo priėmimo grandinė turėtų trumpėti bent viena institucija, kas leistų operatyviau ir efektyviau priimti reikiamus, duomenimis grįstus sprendimus krizių ir ekstremalių situacijų prevencijos ir valdymo srityje.
Sumažėjęs stacionarių paslaugų poreikis, nes reikiamas paslaugas jos gavėjas gali gauti ambulatorinėmis sąlygomis. Stacionarines slaugos gavusių pacientų dalis nuo visų gavusiųjų ambulatorines ir stacionarines slaugos paslaugas
Pagerėjusi skaitmeninių mokymosi priemonių kokybė ir prieinamumas studentams
Suskaitmenintą ir atnaujintą studijų dalyką / modulį studijuos 100 proc. procentų jį pasirinkusių studentų
Išaugs vienai sąlyginei mokytojo pareigybei tenkančių mokinių skaičius
1 prioritetas – vienodos starto pozicijos visiems Lietuvos žmonėms. Išaugs vienai sąlyginei mokytojo pareigybei tenkančių mokinių skaičius
1 prioritetas – vienodos starto pozicijos visiems Lietuvos žmonėms. Sumažės bendrojo ugdymo mokyklų 1– 8 klasių komplektų, kurie yra jungtiniai, dalis (proc.)
Patikimai ir tvariai suplanuotas 2025-2027 m. valstybės biudžetas, orientuotas į valstybės strateginių tikslų pasiekimą
Biudžeto planavimo proceso pakeitimai sudarys sąlygas vidutinės trukmės laikotarpiui (3 metams) patikimai suplanuoti valstybės biudžeto asignavimus, aiškiai orientuotus į valstybės strateginių tikslų pasiekimą. Vidutinės trukmės biudžeto valdysenos indeksas (Europos Komisija, balai)
Daugiau administracinių ir viešųjų paslaugų bus teikiama el. būdu, todėl pagerės paslaugų prieinamumas. Naudos rodiklis: Gyventojų, kurie naudojasi elektroniniu būdu teikiamomis viešosiomis ir administracinėmis paslaugomis, dalis proc.
Susijęs su veiksmu „Sukurti ir įdiegti viešojo sektoriaus institucijų viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo inovatyviais technologiniais būdais mechanizmą, užtikrinantį centralizuotą šių paslaugų perkėlimo į elektroninę erdvę valdymą. Naudos rodiklis: Gyventojų, kurie naudojasi elektroniniu būdu teikiamomis viešosiomis ir administracinėmis paslaugomis, dalis, proc.
Mažėja išvengiamų hospitalizacijų skaičius. Išvengiamų hospitalizacijų dalis nuo aktyvaus gydymo stacionare atvejų (išskyrus dienos stacionarą)
Valstybės tarnautojų atlygio sistema susieta su veiklos rezultatais
Nustatytas darbo užmokesčio sąsajumas su realiu veiklos vertinimu. Viešojo sektoriaus darbo užmokesčio sisteminiai pokyčiai sudarys prielaidas įtvirtinti konkurencingą rinkoje darbo užmokestį. Naudos rodiklis: valstybės tarnautojų motyvacijos ir pasitenkinimo darbu indeksas. Šaltinis: VRM vykdomas vyriausybinio sektoriaus darbuotojų motyvacijos ir pasitenkinimo darbu tyrimas.
Padidėjęs visuomenės pasitikėjimas Vyriausybe, bei valstybės institucijomis ir įstaigomis. Naudos matavimo rodiklis: Gyventojų, pasitikinčių valstybės institucijomis ir įstaigomis, dalis proc.
Gyventojų, pasitikinčių valstybės institucijomis ir įstaigomis, dalis. Duomenų šaltinis: Gyventojų pasitikėjimo valstybės ir savivaldybių institucijomis ir įstaigomis ir aptarnavimo kokybės vertinimą kiekvienais metais atlieka VRM. Rodiklis įtvirtintas VRM 2021-2023 m. SVP (E-02-03).
Asmenys, gavę ilgalaikės priežiūros paslaugas (demencijos ir Alzheimerio ligų srityse) įgyvendinant 2021-2027 ES fondų investicijų programos lėšomis finansuojamą regioninės pažangos priemonę Nr. 11-002-02-11-02 (RE)„Užtikrinti ilgalaikės priežiūros paslaugų diegimą“. Asmenys gavę ilgalaikės priežiūros paslaugas (demencijos ir Alzhaimerio ligų srityse)
Sumažėjęs stacionarinių paslaugų poreikis, nes reikiamas paslaugas jos gavėjas gali gauti ambulatorinėmis sąlygomis. Ambulatorines slaugos paslaugas gavusių pacientų dalis nuo visų gavusiųjų ambulatorines ir stacionarines slaugos paslaugas
Padidintas viešojo valdymo institucijų personalo valdymo efektyvumas dėl žmogiškųjų išteklių valdymo procesų automatizavimo ir skaitmenizavimo
Visose viešojo valdymo institucijose įdiegus automatizuotus įrankius, užtikrinančius viešojo sektoriaus žmogiškųjų išteklių administravimo procesų supaprastinimą, bus skaitmenizuota ne mažiau kaip 65 proc. visų žmogiškųjų išteklių valdymo operacijų (šiuo metu skaitmenizuota apie 10 proc.), o panaudojant analitinius sprendimus bus užtikrinamas viešojo sektoriaus žmogiškųjų išteklių pagrindinių veiklos rodiklių matavimas ir automatizuotas stebėjimas. Naudos rodiklis: skaitmenizuota ne mažiau kaip 65 proc. žmogiškųjų išteklių valdymo operacijų.
Sumažėjęs stacionarinių paslaugų poreikis, nes reikiamas paslaugas jos gavėjas gali gauti ambulatorinėmis sąlygomis. Stacionarines slaugos gavusių pacientų dalis nuo visų gavusiųjų ambulatorines ir stacionarines slaugos paslaugas
Slaugytojų skaičiaus pokytis, leidžiantis užtikrinti reikalingų specialistų poreikį ir atitinkamai IPP prieinamumą ir paslaugų kokybę. Slaugytojų užimtų etatų skaičius tenkantis 1000 gyventojų.
Pagerės mokinių matematiko s mokymosi pasiekimai
1 prioritetas – vienodos starto pozicijos visiems Lietuvos žmonėms. Padidės pagrindinio ugdymo pasiekimų patikrinimo metu bent pagrindinį matematiko s mokymosi pasiekimų lygį pasiekusių mokinių dalis (proc.)
Socialinė-ekonominė nauda apskaičiuota projekto kaštų-naudos analizėje visam globaliam projektui. Socialinės-ekonominės naudos apima naudas verslui, keleiviams, darbo rinkai bei aplinkai ir yra apskaičiuojamos pagal Europos Komisijos investicinių projektų kaštų-naudos analizės gaires. Naudų pasiekimo įvertinimas galės būti atliekamas naudojant įvairius statistinius duomenis.
Švietimo įstaigų įsitraukimas į inovacijų kūrimą arba išbandymą
Švietimo įstaigų, išbandančių skaitmeninius ir technologinius sprendinius mokymui (si) (skaičius)
Suteiktos galimybės visuomenės kultūrinių kompetencijų ugdymui ir stiprinimui per mokymosi visą gyvenimą (neformaliojo suaugusiųjų švietimo) sistemą.
LRV programos 1.9.3 ir 2.3.4 veiksmus; KPP 2.2.3 subpriežastį; LRKM strateginio veiklos plano 03-03 uždavinį. Neformaliojo suaugusiųjų švietimo sistemoje bus įtvirtintas kokybiškas kultūrinės edukacijos turinys.
Padidintas darbo valstybės tarnyboje prestižas ir patrauklumas darbo rinkoje
Į rezultatus orientuotas viešasis sektorius didins viešojo valdymo institucijų veiklos veiksmingumą ir efektyvumą, skatins gyventojų pasitikėjimą valstybės ir savivaldybių įstaigomis. Naudos rodiklis: Gyventojų, pasitikinčių valstybės institucijomis ir įstaigomis, dalis . Šaltinis: VRM vykdomas gyventojų nuomonės tyrimas.
Sukurtas solidus pagrindas tvariam Valstybės pažangos strategijos plėtojimui, sukurtas visapusiškas, išsamus „Lietuva 2050“ dokumentas, kuriuo bus naudojamasi rengiant kitus, žemesnio lygmens strateginio planavimo dokumentus, siekiant nuoseklumo, išteklių ir veiksmų koncentravimo.
Pagal SVĮ, strateginis valdymas apima: aplinkos analizę, sprendimų dėl planavimo dokumentų rengimo priėmimą, planavimo dokumentų rengimą. Pagal LRVK ir STRATA parengtą Valstybės pažangos strategijos koncepcijos rengimo projektą, numatyta tokie proceso etapai: atlikta megatendencijų ir kitų aplinkos veiksnių analizė, įvykdytos ekspertinės diskusijos, diskusijos su piliečiais apie Lietuvos ateitį, sukonstruoti preliminarūs ateities raidos scenarijai, patyriminė paroda (ir virtualios priemonės) leidžia suformuoti tvarią valstybės raidos viziją atsižvelgiant į ilgojo laikotarpio tendencijas, neapibrėžtumus, parengia pamatus ilgalaikei ir darniai valstybės pažangos strategijai. Tokiu būdu suteikiamas solidus pagrindas tolimesniam strategijos plėtojimui ir vėlesniems planavimo pasirinkimams.
Naujai pastatyto / modernizuoto geležinkelio vidutinės metinės (25 metų perspektyvoje) krovinių vežimo apimtys (tkm)
Skaičiuojamas naujai pastatyto / modernizuoto LT dalies geležinkelio linijoje organizuojamais maršrutais vykstančių krovinių skaičius (mln. tonkilometrių). Rodiklį skaičiuoja krovinių vežimo paslaugas teikiantys geležinkelio vėžėjai
Išugdytos ir sustiprintos ir kultūrinės mokinių kompetencijos
Nauda siekiama įgyvendinti: LRV programos 2.1.1, 2.1.6 ir 2.3.2 veiksmus; KPP 2.2.1 ir 2.2.2 subpriežastis; LRKM strateginio veiklos plano 03-03 uždavinį. Visiems Lietuvos ir užsienio lietuvių mokyklų mokiniams bus suteikta galimybė ugdyti kultūrines ir/ar stiprinti bendrąsias kompetencijas pasitelkiant pažangią Kultūros paso programą per neformalųjį švietimą.
Totalinės avarijos išvengimas ir geresnė rinkos integracija.
Pagerės mokinių lietuvių k. mokymosi pasiekimai
1 prioritetas – vienodos starto pozicijos visiems Lietuvos žmonėms. Padidės pagrindinio ugdymo pasiekimų patikrinimo metu bent pagrindinį lietuvių k. mokymosi pasiekimų lygį pasiekusių mokinių dalis (proc.)
Nevyriausybinis sektorius teiks daugiau viešųjų paslaugų, kurių teikimą administruoja savivaldybės. Naudos rodiklis: Savivaldybių viešųjų paslaugų, kurias teikia nevyriausybinės ir bendruomeninės organizacijos, dalis proc.
Susijusi su Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano veiksmu „Parengti ir priimti sprendimą dėl rekomendacijų viešųjų paslaugų teikimą administruojantiems viešojo administravimo subjektams kaip labiau įtraukti nevyriausybinį sektorių į viešųjų paslaugų teikimą“ Naudos rodiklis: Savivaldybių viešųjų paslaugų, kurias teikia nevyriausybinės ir bendruomeninės organizacijos, dalis.
Geresnė kultūros įstaigų ir menininkų teikiamų kultūrinės edukacijos paslaugų kokybė.
Nauda siekiama įgyvendinti: LRV programos 2.1.1 veiksmą; KPP 2.2.1 ir 2.2.2 subpriežastis; LRKM strateginio veiklos plano 03-03 uždavinį. Formuojami kultūros vartojimo įpročiai bei stiprinamos nuostatos, kad kultūros vartojimas yra prasminga veikla.
Vidutiniu laikotarpiu palaikomas esamo lygio ir ilguoju laikotarpiu (2060 m.) didėjantis vidutinės pensijos (neto) santykis su vidutiniu darbo užmokesčiu
Vidutinės pensijos santykis su vidutiniu darbo užmokesčiu - 50 proc. 2040 metais vidutinės pensijos (neto) santykis su VDU išlieka maždaug dabartinio lygio - apie 41 proc. (vietoj 34 proc., jei nieko nebūtų daroma), 2060 m. – 50 proc. (vietoj 36 proc., jei nieko nebūtų daroma).
1 prioritetas – vienodos starto pozicijos visiems Lietuvos žmonėms. Išaugs vienai sąlyginei mokytojo pareigybei tenkančių mokinių
Padidėjęs administracinių paslaugų ir asmenų aptarnavimo efektyvumas, vartotojų pasitenkinimas teikiamomis paslaugomis. Naudos rodiklis: Administracinių paslaugų teikimo ir aptarnavimo efektyvumo koeficientas.
Susijusi su Vyriausybės programos nuostatų įgyvendinimo plano veiksmu „Parengti ir priimti sprendimą dėl administracinių ir viešųjų paslaugų kokybės, šių paslaugų prieinamumo užtikrinimo standarto rengimo gairių“ Naudos rodiklis: Administracinių paslaugų teikimo ir aptarnavimo efektyvumo koeficientas.
Padidėjęs tęstinių veiklos lėšų planavimo ir naudojimo efektyvumas
Atlikus viešųjų išlaidų peržiūrą ir nustačius nepakankamai efektyviai planuojamas ar naudojamas tęstinės veiklos lėšas, pavestos užduotys asignavimų valdytojams dėl efektyvesnio lėšų planavimo arba perskirstymo įgyvendintos rengiant 2025–2027 m. valstybės biudžeto projektą . Įgyvendintų asignavimų valdytojams pavestų užduočių dėl efektyvesnio lėšų planavimo arba perskirstymo skaičius.
Skaitmeninio turinio, pritaikyto individualius ugdymosi poreikius turintiems mokiniams, prieinamumas
Skaitmeninės mokymo (si) priemonės pritaikytos individualių poreikių mokiniams pasiekiamos 100 proc. mokinių
Skaitmeninio turinio prieinamumas mokiniams
Atnaujintą ugdymo turinį atitinkančios skaitmeninės mokymo(si) priemonės pasiekiamos 100 proc. mokinių
Slaugytojų padėjėjų skaičiaus pokytis, leidžiantis užtikrinti reikalingų specialistų kiekį, ir atitinkamai IPP prieinamumą ir paslaugų kokybę. Slaugytojų padėjėjų užimtų etatų skaičius tenkantis 1000 gyventojų
Efektyvesnis valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų valdymas dėl centralizuotai valdomo VT vadovų korpuso
Sukūrus ir įdiegus VT vadovų valdymo mechanizmą, dėl vadovų demonstruojamos lyderystės ir aukštos vadovavimo kultūros ir kompetencijų bus sudarytos prielaidos viešojo sektoriaus institucijų priimamų sprendimų kokybės ir veiklos efektyvumo didėjimui. Naudos rodiklis: vadovavimo gebėjimų indeksas. Šaltinis: VRM vykdomas vyriausybinio sektoriaus darbuotojų motyvacijos ir pasitenkinimo darbu tyrimas
Patvirtinti Mokyklų veiklos išorinio vertinimo tvarkos aprašo pakeitimai.
Švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu bus patvirtinti Mokyklų veiklos išorinio vertinimo tvarkos aprašo pakeitimai, kuriais bus nustatyti būtinieji mokyklos veiklos stebėsenos rodikliai. Šis pakeitimas aktualus TŪM programos įgyvendinimo poveikiui stebėti.
Sukurti IPP administravimo skaitmeniniai sprendimai
Įdiegti skaitmeniniai sprendimai įgalinantys efektyvesnį IPP administravimą.
Paskelbtas kvietimas savivaldybėms dėl paraiškų teikimo (1 etapas).
Bus paskelbtas kvietimas savivaldybėms dėl ketinimo dalyvauti TŪM programoje.
Paskelbtas kvietimas savivaldybėms (I srauto)
6. Aukštųjų mokyklų dėstytojų, baigusių skaitmeninėms kompetencijoms tobulinti skirtus mokymus, skaičius
Vertinamas valstybinių aukštųjų mokyklų dėstytojų, baigusių skaitmeninių kompetencijų mokymus, skaičius.
Iki 2024-06-30 800 dėstytojų patobulino skaitmeninę kompetenciją
Mokymus baigė 800 asmenų. Mokymus organizavo 23 aukštosios mokyklos savarankiškai. Visos mokymų programos parengtos ir įgyvendintos remiantis Europos Komisijos gairėmis DigComEdu ir DigCom2.2. Skaitmenines kompetencijas pakėlę dėstytojai įgyvendino kitą projekto veiklą - skaitmenino savo dalyko turinį (dalykus, modulius ir užduotis).
Parengti, Vyriausybės patvirtinti ir Seimui pateikti II valstybės tarnybos pertvarkos etapo įstatymai ir juos įgyvendinantys teisės aktai
Pakeitimai sudarys sąlygas nustatyti statutinių valstybės tarnautojų, diplomatų, prokurorų, vadovybės apsaugos tarnybos pareigūnų, karių, valstybės ir savivaldybių įstaigų darbuotojų, dirbančių pagal darbo sutartis, darbo apmokėjimo principus ir socialinių garantijų apimtį, priemones, kurios sustiprintų statutinių įstaigų pajėgumus, padidintų vidaus tarnybos patrauklumą, pagerintų pareigūnų socialines garantijas ir tinkamai kompensuotų tarnybos ypatumus.
2023-05-25 priimtas VTĮ ir su juo susiję kiti įstatymai; 2024-01-03 priimti vėliausi VTĮ gyvendinantys teisės aktai. 1.LR VTĮ Nr. VIII-1316 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-1985; 2.LR pareiginės algos bazinio dydžio nustatymo ir asignavimų DU perskaičiavimo įstatymas Nr. XIV-2011; 3. LR valstybės politikų DU įstatymas Nr. XIV-2013; 4. LR valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo Nr. VIII-1904 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2012; 5. LR teisėjų darbo apmokėjimo įstatymo Nr. X-1771 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2015; 6. LR žvalgybos įstatymo Nr. VIII-1861 28, 30, 37, 46, 50, 62, 63, 64, 64-1 straipsnių ir priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo 2 priedu įstatymas Nr. XIV-2017; LR specialiųjų tyrimų tarnybos įstatymo Nr. VIII-1649 11, 18, 30, 33, 51, 52, 54, 55 str. ir priedo pakeitimo ir 53 str. pripažinimo netekusiu galios įstatymas Nr. XIV-1999; 8. LR viešojo sektoriaus darbuotojų registro įstatymas Nr. XIV-1986 ir kt.
Sukurta ir įdiegta kultūrinės edukacijos informacinė sistema (toliau – KEIS), kuri užtikrina sklandų kultūrinės edukacijos programų/veiklų administravimą ir užtikrina jų stebėjimą.
Patvirtinami KEIS nuostatai ir KEIS duomenų saugos nuostatai, atliekami LNB nuostatų pakeitimai, numatant LNB naują KEIS administravimo funkciją; Ištestuota ir įdiegta nauja KEIS; Įgyvendinamas pilotinis projektas išbandant naują KEIS su KP paslaugų gavėjais. Vykdoma Kultūros paso sistemos stebėsena, užtikrinanti KP paslaugų vartotojų grįžtamąjį ryšį.
Sukurta ir įdiegta KEIS – 1 vnt. 2022.10.31 Sukurtos kultūrinės edukacijos informacinės sistemos vartotojų, kurie sistemos efektyvumą vertina teigiamai, dalis: 2024.09 – 70 proc.
Sukurta ir įdiegta Kultūrinės edukacijos sistema (KEIS). Patvirtinti KEIS nuostatai (ĮV-481, 2022-05-16) Kultūrinės edukacijos sistemoje integruotas grįžtamojo ryšio įrankis leidžia mokytojams bei mokiniams įvertinti aplankytas Kultūros paso veiklas. Nuolat vykdoma grįžtamojo ryšio stebėsena. 90 proc. aplankytų ir įvertintų edukacijų yra vertinamos gerai, labai gerai ir puikiai. 2024.04.30 atlikta Kultūrinės edukacijos informacinės sistemos vertinimo apklausa. Apklausti sistemos vartotojai, t. y. mokytojai (12 proc. apklaustųjų), kultūros paso koordinatoriai mokykloje (33 proc. apklaustųjų) ir paslaugų teikėjai (55 proc. apklaustųjų). KEIS vartotojai vertino sistemos efektyvumą nuo 1 (labai blogai ) iki 10 (labai gerai) balų. Kultūrinės edukacijos informacinės sistemos vartotojų, kurie sistemos efektyvumą vertina teigiamai, dalis yra 75 proc. - kiek didesnis nei planuota (Sistemos efektyvumas vertinamas teigiamai, kai apklausos respondentas sistemą įvertina nuo 8 iki 10 balų).
Atlikta viešųjų išlaidų peržiūra, gauti rezultatai ir pateiktos rekomendacijos panaudotos 2024 m. birželio mėn. vyksiančiuose pasitarimuose dėl 2025–2027 m. planuojamų asignavimų ir siekiamų rezultatų
Vadovaujantis parengtomis viešųjų išlaidų peržiūros metodinėmis gairėmis atlikta viešųjų išlaidų tęstinėms veikloms vykdyti peržiūra. Viešųjų išlaidų peržiūros rezultatai panaudoti formuojant valstybės biudžetą
Atlikus viešųjų išlaidų peržiūrą pateikti rezultatai ir rekomendacijos panaudotos pasitarimuose dėl 2025–2027 m. planuojamų asignavimų ir siekiamų rezultatų, iš kurių ne mažiau nei 10 rekomendacijų pavesta ir įgyvendinta asignavimų valdytojų
Atlikta sisteminė viešųjų išlaidų peržiūra, kuria siekiama padidinti valstybės biudžeto tęstinės veiklos lėšų planavimo ir panaudojimo efektyvumą. Šios išlaidų peržiūros rezultatai buvo suderinti su Sisteminės viešųjų išlaidų peržiūros priežiūros grupės nariais (ministerijų deleguotais atstovais) ir pateikti raštu ministerijoms (išskyrus Krašto apsaugos ministeriją) su kiekvienai ministerijai aktualiomis rekomendacijomis. Pagrindinės rekomendacijos skirtos sumažinti asignavimus tam tikroms priemonėms, kur nustatyti efektyvumo rezervai, tobulinti lėšų apskaičiavimo metodikas, nustatyti kokybiškesnius stebėsenos rodiklius ir kt. Pažymėtina, kad 2024 m. birželio 25 d. Vyriausybės pasitarimo dėl sisteminės išlaidų peržiūros rekomendacijų įgyvendinimo protokolu ministerijoms pavesta šias rekomendacijas įvertinti rengiant 2025–2027 m. valstybės biudžetą. Iš viso ministerijoms pateiktos 179 rekomendacijos, kurių didžioji dalis įgyvendinta sudarant 2025-2027 m. valstybės biudžetą.
Sukurtas paslaugų perkėlimo į elektroninę erdvę mechanizmas, leidžiantis priimti sprendimus dėl paslaugų perkėlimo tikslingumo užtikrinant integraciją ir tarpusavio sąveikumą.
Planuojama sukurti ir įdiegti viešojo sektoriaus institucijų viešųjų ir administracinių paslaugų teikimo inovatyviais technologiniais būdais mechanizmą, užtikrinantį centralizuotą šių paslaugų perkėlimo į elektroninę erdvę valdymą. Kuriant šį mechanizmą bus atlikti šie veiksmai: 1. bus parengti ir patvirtinti vertinimo kriterijai, kuriais bus vertinami projektai, susiję su paslaugų perkėlimu į elektroninę erdvę; 2. bus parengta ir ekonomikos ir inovacijų ministro įsakymu patvirtinta projektų vertinimo tvarka, kuria remiantis bus atrenkami ir įgyvendinami projektai susiję su paslaugų perkėlimu į elektroninę erdvę.
Paslaugos, kurios teikiamos el. būdu pasiekiamos per VIISP. Visiems el. paslaugas teikiantiems paslaugų teikėjams sudarytos vienodos sąlygos paslaugas suskaitmeninti
Šios veiklos rezultatas sudaro sąlygas didinti el. būdu teikiamų administracinių ir (ar) viešųjų paslaugų apimtį ir jų prieinamumą viešojoje erdvėje. LR Ekonomikos ir inovacijų ministro 2022-09-12 įsakymu Nr. 4-984 patvirtinta „Planuojamų kurti skaitmeninių sprendimų, leidžiančių saugiai ir patogiai gauti paslaugas, vertinimo metodika“, kuri naudojama valstybės ir savivaldybių įstaigų parengtų paraiškų vertinimui, skiriant finansavimą paslaugų teikimo skaitmeniniams sprendimams kurti. Metodika apima paslaugų atrankos skaitmeninimui kriterijus, skaitmeninimo procesus, jose dalyvaujančias įstaigas. VRM - šios metodikos bendraautorius. Į šią metodiką įtraukti VRM pasiūlymai, būtini sklandžiam paslaugų skaitmeninimui užtikrinti.
Parengtas VT pertvarkos koncepcijos projektas
Siekiant parengti VT pertvarkos koncepcijos projektą, parengta esamos žmogiškųjų išteklių valdymo valstybės tarnyboje situacijos (GAP) analizė. Žmogiškųjų išteklių valdymo valstybės tarnyboje atotrūkio analizės, apimančios kompetencijų (profilio žemėlapio) nustatymo, atrankos, priėmimo, karjeros, veiklos vertinimo bei motyvavimo sistemos (įskaitant darbo užmokesčio sistemą), mobilumo ir ugdymo sistemos elementus, rengime dalyvaus išorės ekspertai (STRATA ir kt. institucijų ekspertai).Atliktos žmogiškųjų išteklių valdymo valstybės tarnyboje atotrūkio (GAP) analizės rezultatų pagrindu bus parengta ir Vyriausybei pateikta VT pertvarkos koncepcija. Tokiu būdu bus sudarytos teisinės prielaidos VT pokyčiui įgyvendinti.
Parengtas valstybės tarnybos pertvarkos koncepcijos projektas, Priimtas Vyriausybės sprendimas dėl Valstybės tarnybos pertvarkos koncepcijos
Užbaigta viešųjų ir administracinių paslaugų inventorizacija
Paslaugų inventorizacijai atlikti naudojama IT sistema – Viešųjų ir administracinių paslaugų stebėsenos ir analizės informacinė sistema PASIS. Pabaigus inventorizaciją bus žinoma: • paslaugų apimtis; • paslaugos teikimo būdas (fiziniu būdu ar elektroniniu). • kokios informacinės sistemos naudojamos IS naudojamos paslaugai teikti. • Administracinės paslaugos teikėjai ir viešosios paslaugos administratoriai. Analitinių veiksmų visumos rezultatas leis turėti vieningą ir struktūrizuotą visų Lietuvoje teikiamų administracinių ir viešųjų paslaugų apimtį bei valdyti informaciją apie už paslaugų administravimą ir teikimą atsakingus asmenis.
Visos viešojo sektoriaus įstaigos, teikiančios administracines ir (ar) administruojančios viešąsias paslaugas PASIS priemonėmis, pateikė paslaugų aprašymus. Visi šie aprašymai įvertinti skelbiami PASIS (paslaugų gavėjams viešai prieinami). Vyriausybei pateikta informacija apie viešųjų ir administracinių paslaugų apimtį.
Atlikta viešojo sektoriaus subjektų teikiamų administracinių paslaugų inventorizacija sudaro sąlygas turėti vieningą ir struktūrizuotą visų Lietuvoje teikiamų administracinių ir viešųjų paslaugų apimtį bei valdyti informaciją apie už paslaugų teikėjus, jų administravimą ir už paslaugų teikimą atsakingus asmenis. Jos rezultatai pristatyti LRVK. Duomenys atnaujinami ir aktualūs duomenys - viešinami (VRM svetainė, VIISP).
Baigti prieš statybiniai etapai Panevėžio geležinkelio mazge (OS9). Pagal NPP planuojamas I-ojo etapo įgyvendinimas 2030 m. 100%.
Parengta teritorija statyboms 21 km. Baigti teritorijų planavimo, projektavimo ir žemės paėmimo visuomenės poreikiams etapai.
Parengtas Lietuvos Respublikos pensijų kaupimo įstatymo Nr. XI-1691 pakeitimo įstatymo projektas
Parengtas teisės akto projektas, sudarantis teisines prielaidas projektui įgyvendinti: 1) pakeičiama pensijų kaupimo finansavimo schema; 2) įdiegiamas automatinio asmenų įtraukimo į pensijų kaupimo sistemą mechanizmas, leidžiantis didinti pensijų kaupimo sistemos aprėptį ir jos universalumą; 3) pensijų kaupimo sistema atpiginama dalyviams; 4) įdiegiama geriausiai pensijų sistemos tikslus atitinkanti gyvenimo ciklo fondų strategija; 5) pertvarkoma pensijų išmokų sistema, leidžianti efektyvinti pensijų išmokų ir anuitetų sistemą ir didinti jos mastą. Tinkama šios veiklos įgyvendinimui būtinas Lietuvos Respublikos pensijų kaupimo įstatymo Nr. IX-1691 pakeitimo įstatymo 2 ir 3 straipsnių pakeitimo įstatymas
Priimtas ir oficialiai paskelbtas teisės aktas.
Parengtas Lietuvos Respublikos šalpos pensijų įstatymo Nr. I-675 1, 2, 6, 7, 8 ir 23 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo VI1 skyriumi įstatymo projektas
Parengtas teisės akto projektas, sudarantis teisines prielaidas projektui įgyvendinti: 1) nustatomas mechanizmas, leidžiantis mokėti mažiausių socialinio draudimo pensijų gavėjams pensijų priemokas iš valstybės biudžeto; 2) padidinamos mažiausios šalpos pensijos pagyvenusiems ir neįgaliems asmenims.
Parengti ir priimti įstatymų pakeitimai, sukursiantys teisines prielaidas veiksmingam ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo modeliui įgyvendinti
Parengti ir pateikti svarstyti Vyriausybei veiksmingam krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo modeliui įgyvendinti reikalingų įstatymų projektai (Civilinės saugos įstatymo, Nacionalinio saugumo pagrindų įstatymo, Nepaprastosios padėties įstatymo, Mobilizacijos ir priimančiosios šalies paramos įstatymo, Krašto apsaugos sistemos organizavimo ir karo tarnybos įstatymo, prireikus kitų įstatymų projektai)
Numatyti teisės aktų projektai patvirtinti LR Seime.
Parengtas ir priimtas VT efektyvumo didinimo trumpuoju laikotarpiu priemonių paketas
Siekiant operatyviai spręsti opiausias valstybės tarnybos problemas, susijusias su valstybės tarnautojų atrankomis, kadenciją baigusių vadovų ir kompetentingų darbuotojų išsaugojimu valstybės tarnyboje, valstybės tarnautojų motyvacija ir orientacija į rezultatus, vertikaliu horizontaliu mobilumu, taip pat darbo užmokesčio sistema, parengti ir priimti reikalingų teisės aktų pakeitimai: - Priėmimo į valstybės tarnautojo pareigas tvarkos aprašo pakeitimo projektas, kuriuo atrankų į valstybės tarnautojo pareigas trukmė sutrumpinama iki 45 k. d. - Valstybės tarnybos įstatymo pakeitimo projektas, kuriuo bus: sudaromos galimybės pakaitinius valstybės tarnautojus Vyriausybės nustatyta tvarka atsirinkti pačioms įstaigoms, įstaigų vadovams, baigusiems kadenciją, priklausomai nuo jų veiklos rezultatų, sudaromos galimybės likti valstybės tarnyboje; asmenims, savo noru atsistatydinusiems iš valstybės tarnautojų pareigų, 3 metus nuo atsistatydinimo suteikiama teisė atkurti valstybės tarnautojo statusą; atsisakoma leidimų dirbti kitą darbą suteikimo instituto; atsisakoma riboti koeficiento nustatymo dydį valstybės tarnautojus laikinai arba po vertinimo perkeliant į aukštesnes pareigas, taip pat atsisakoma priemonių skyrimo termino, suteikiant galimybę valstybės tarnautojams, pavaduojantiems kitus valstybės tarnautojus ar atliekantiems papildomas užduotis, priemokas mokėti ilgiau nei 6 mėn. Šie teisės aktų pakeitimai sudarys prielaidas efektyvesniam ir rezultatyvesniam valstybės tarnybos veikimui bei prisidės prie sklandesnio reformos ilgalaikių tikslų įgyvendinimo.
Priimtas Lietuvos Respublikos valstybės tarnybos įstatymo Nr. VIII-1316 8, 11, 14, 16, 17, 18, 19, 21, 27, 29, 30, 47, 49 ir 51 straipsnių pakeitimo ir 37 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas Nr. XIV-863. Nuoroda (https://www.e-tar.lt/portal/lt/legalAct/dfcfb4706eb511ec993ff5ca6e8ba60c )
Išvystyta 1435 mm vėžės geležinkelio infrastruktūra ruože Kauno mazgas (OS7). Pagal NPP planuojamas įgyvendinimas 2030 m. 100%.
Išplėsta infrastruktūra dalyje Kauno mazgo, papildomai nutiesiant „Rail Baltica“ 1435 mm pločio vėžę, iš viso 21,2 km. Baigti projektavimo ir žemės paėmimo visuomenės poreikiams darbai visoje Kauno Mazgo ruožo apimtyje, iš viso 29 km. Užbaigti šie geležinkelio infrastruktūros objektai / geležinkelio paslaugų įrenginiai: - Kauno centrinės stoties išplėtimas; - Kauno intermodalinis terminalas su karinio mobilumo infrastruktūra; - Palemono regioninė stotis.
Patvirtinta Valstybės pažangos strategijos rengimo koncepcija ir surengtas pirmasis Valstybės pažangos tarybos posėdis
Parengtas ir patvirtintas Valstybės pažangos rengimo strategijos dokumentas; -Atnaujinta Valstybės pažangos tarybos sudėtis; -Atnaujintas Valstybės pažangos tarybos darbo reglamentas;
1. Vyriausybės nutarimu patvirtinta Valstybės pažangos strategijos rengimo koncepcija; 2. Surengtas pirmas Valstybės pažangos tarybos posėdis, kuriame aprobuota proceso metodologija.
1 koncepcija (patvirtinta 2022-03- 30 LRV nutarimu Nr. 288), 1 Valstybės pažangos taryba (patvirtinta 2022-01-19 LRV nutarimu Nr. 58), 1 darbo reglamentas (VPT posėdis 2022-02-09)
Išvystyta 1435 mm vėžės geležinkelio infrastruktūra ruože Kaunas-Panevėžys (OS6). Pagal NPP planuojamas įgyvendinimas 2030 m. 100%.
Išvystyta 1435 mm vėžės geležinkelio infrastruktūra ruože nuo Kauno (Palemono) iki Panevėžio. Iš viso 114,5 km ruožas. Užbaigti šie geležinkelio infrastruktūros objektai / geležinkelio paslaugų įrenginiai: - Panevėžio intermodalinis terminas su karinio mobilumo infrastruktūra; - Jonavos regioninė stotis; - Panevėžio regioninė stotis (Gustonių); - Kauno infrastruktūros priežiūros depas; - Panevėžio infrastruktūros priežiūros depas.
Atliktas IPP organizavimo ir teikimo įvertinimas
Pagal vertinimo paraišką (pateikta FM) atliktas IPP organizavimo ir teikimo vertinimas pagal tinkamumo, efektyvumo, poveikio, rezultatyvumo ir tvarumo vertinimo kriterijus. Parengta ir viešai paskelbta vertinimo ataskaita.
Sukurta efektyvi ir nuosekli institucijų ir NVO mokymų ir pratybų sistema, prisidedanti prie pasirengimo krizėms ir ekstremalioms situacijoms
Tobulinamos institucijų procedūros rengiantis valdyti krizes ir ekstremalias situacijas. Užtikrinama sąveika su NVO, šių organizacijų įsitraukimas ir jų pasirengimo tobulinimas. Vykdomas kryptingas pasirengimas tarptautinėms pratyboms ir mokymams, užtikrina jų sąveiką su nacionaliniu mastu vykdomais mokymais ir pratybomis. • Parengiamas institucijų mokymų ir pratybų planas. • Parengtas NVO pasirengimo krizių ir ekstremalių situacijų valdymui mokymų planas.
Parengtas institucijų ir NVO mokymų ir pratybų integruotas planas, kuriame integruotos tarptautinės, nacionalinės ir savivaldos lygmens pratybos. Jis nuolat atnaujinamas atsižvelgiant į besikeičiančią situaciją.
Patvirtinta „Tūkstantmečio mokyklų“ pažangos programa.
Švietimo, mokslo ir sporto ministro įsakymu bus patvirtinta TŪM programa, kurioje bus nustatyti savivaldybių ir mokyklų atrankos kriterijai, finansavimo sąlygos bei pažangos savivaldybėms kriterijai.
Sukurta ir įdiegta Valstybės tarnybos strateginės analizės ir efektyvumo vertinimo sistema
Viešojo valdymo įstaigų efektyvumo ir žmogiškųjų išteklių valdymo valstybės tarnyboje vertinimo sistemos sukūrimas nustatant ir patvirtinant analitiniais įrodymais grįstus valstybės tarnybos valdymo efektyvumo ir žmogiškųjų išteklių valdymo vertinimo rodiklius bei pagal galimybes pritaikant esamus ir (ar) galimus naudoti analitinius IT įrankius vertinimo rodiklių stebėsenai vykdyti.
Parengta ir patvirtinta Lietuva 2050 rengimo metodologija
Parengtas išsamus LT 2050 rengimo procesą apibrėžiantis metodologinis dokumentas, kuris patvirtinamas Valstybės pažangos tarybos posėdyje
1. Parengta ir aprobuota detali proceso metodologija. Kokybinis rodiklis – negauta esminių pastabų, patvirtinama Valstybės pažangos tarybos posėdyje.
1 metodologijos dokumentas, patvirtintas Valstybės pažangos Taryboje (2022-02-09).
Pasirengta ateities scenarijų rengimui / diskusijoms su ekspertais
-Atlikta antrinių šaltinių analizė; -Atliktas apskritųjų stalų temų sąrašo suderinimas / moderatorių parinkimas; -Parengtas tyrimo ataskaitų standartas (atitinkantis „Įrodymais grįsto valdymo kompetencijų centro įkūrimas” reikalavimus, kuriuose įtraukiamas ateities įžvalgų metodų naudojimas, derinama su naujos programos rengimo ir išankstinio vertinimo reikalavimais)
1. Atlikta antrinių šaltinių analizė (silpnų signalų rinkimas), parengta ataskaita; 2. Parengtas tyrimo ataskaitų standartas (atitinkantis „Įrodymais grįsto valdymo kompetencijų centro įkūrimas” reikalavimus, kuriuose įtraukiamas ateities įžvalgų metodų naudojimas, derinama su naujos programos rengimo ir išankstinio vertinimo reikalavimais) Kokybinis rodiklis: rezultatas pripažįstamas kaip tinkamas naudoti tolesniuose etapuose
Atlikta antrinių šaltinių analizė.Parengtas tyrimo ataskaitos standartas. Surengtos trejos scenarijų rengimo dirbtuvės. Surengtos 6 teminės diskusijos (4 Vilniuje, 1 - Kaune, 1 - Klaipėdoje. Pastaba - diskusijų skaičius ir temos derintos su VPT Koordinacine grupe), parengti ir publikuoti jų apibendrinimai. Parengtos tarpinė ir galutinė scenarijų ataskaitos (su keturiais scenarijų projektais). Parengtos teminės ataskaitos. Scenarijų ataskaitos svarstytos VPT posėdžiuose. Galutinei ataskaitai pritarta VPT posėdyje 2022-11-21, antrasis ('Šiaurinės žvaigždės") scenarijus pripažintas kaip orientacinis Lietuvos ateities vizijai. Patys scenarijai parengti ir pateikti Vyriausybei. Sugeneruota 10 ataskaitų.
Apibrėžtos ir unifikuotos ministerijų funkcijos.
Atlikta ministerijų funkcijų peržiūra, kaip analitinių veiksmų visumos rezultatas, sudarys sąlygas institucijų kompetencijų ir veiklos išgryninimui pagal keturias funkcijų grupes: politikos formavimo, dalyvavimo formuojant politiką, politikos įgyvendinimo ir politikos formavimo ir įgyvendinimo aptarnavimo.
Apibendrinta ir įvertinta ir ministerijų pateikta informacija apie jų vykdomas funkcija (rezultatas naudojamas politikos įgyvendinimo funkcijas vykdančių institucijų tinklo tobulinimo sprendimui parengti).
Peržiūrėjus ir išgryninus ministerijų vykdomas funkcijas, sudarytos sąlygos efektyviau vykdyti veiklas, optimaliai paskirstant resursus. Atliktos peržiūros rezultatas - nustatyta ministerijų vykdomų politikos įgyvendinimo funkcijų apimtis. 13 iš 14 ministerijų informaciją pateikė. Pateikta informacija buvo įvertinta, apibendrinta ir naudota politikos įgyvendinimo funkcijas vykdančių institucijų tinklo tobulinimo sprendimui parengti - parengtas siūlymas ir pasiektas susitarimas dėl viešojo sektoriaus institucijų tinklo tobulinimo. 2022 m. vasario 28 d. vykusiame neformaliame Lietuvos Respublikos Vyriausybės ministrų pasitarime pasiūlymui dėl Lietuvos viešojo sektoriaus įstaigų tinklo (sąrangos) tobulinimo pritarta. Pasiūlymo dokumentas pridėtas PPVIS.
Išvystyta 1435 mm vėžės geležinkelio infrastruktūra ruože Panevėžys-LT/LV siena (OS5). Pagal NPP planuojamas įgyvendinimas 2030 m. 100%.
Išvystyta 1435 mm vėžės geležinkelio infrastruktūra ruože Panevėžys-LT/LV siena Iš viso 54 km. Įrengta Joniškėlio pasienio stotis.
1. Išbandytas EdTech platformos bandomasis modelis – 4 bandomieji sprendimai.
Atliktas EdTech platformos bandomasis projektas: išbandyti 4 inovatyvūs EdTech sprendimai švietimo įstaigose. Ministerija skelbia kvietimus inovacijų kūrėjams pateikti savo sprendimus, kuriuos nori išbandyti švietimo įstaigose. Ministerijos sudaryta ekspertų grupė atrenka 4 sprendimus ir juos skelbia švietimo įstaigoms ir kviečia jas išbandyti. Inovatyvūs sprendimai nėra finansuojami ar perkami.
Iki 2022-01-31 atliktas EdTech platformos bandomasis modelis: išbandyti 4 inovatyvūs EdTech sprendimai švietimo įstaigose
Išbandyti 4 inovatyvūs skaitmeniniai sprendimai švietimo įstaigose. Išbandyti šie sprendimai: Google workspace for Education, įsivertinimui skirtas įrankis Reflectus, ateities inžinerijos platforma, virtuali mokymosi aplinka El Klasė.
Sukurti ir įdiegti technologines priemones, kurios leidžia valstybės lygiu susisteminti ir standartizuoti duomenis apie paslaugų kokybę ir prieinamumą, nepriklausomai nuo paslaugas teikiančių subjektų ir paslaugų teikimo būdo
Siekiant geresnės viešųjų ir administracinių paslaugų kokybės ir prieinamumo, sukurti ir įdiegti technologines priemones, kurios leis valstybės lygiu susisteminti ir standartizuoti duomenimis apie paslaugų kokybę ir prieinamumą, nepriklausomai nuo paslaugas teikiančių subjektų ir paslaugų teikimo būdo. Planuojama atlikti analitinius ir reguliacinius veiksmus, nukreiptus į fizinių ir el. būdu teikiamų paslaugų kokybės tobulinimą ir prieinamumo didinimą. Analitinių ir reguliacinių veiksmų visumos rezultatas – sukurta ir įdiegta centralizuota, valstybės mastu veikianti paslaugų kokybės vertinimo sistema, kuri, kaip tikimasi, leis centralizuotai, valstybės mastu stebėti ir analizuoti paslaugų kokybės ir asmenų aptarnavimo viešojo sektoriaus įstaigose būklę, formuluoti sisteminius paslaugų kokybės ir asmenų aptarnavimo gerinimo pasiūlymus. Taip pat sukurs viešojo sektoriaus įstaigoms patogias priemones, kurias jos galės adaptuoti savo veikloje vertinant ir tobulinant savo teikiamų/administruojamų paslaugų kokybę.
Sudarytos sąlygos centralizuotai stebėti paslaugų kokybės pokyčius. Sukurti įrankiai paslaugų kokybei ir prieinamumui užtikrinti.
Rezultatas pasiektas iš dalies. 2021-11-15 atlikta ministerijų ir jų valdymo srities įstaigų bei savivaldos lygmeniu veikiančių viešojo sektoriaus įstaigų administracinių ir viešųjų paslaugų kokybės vertinimui naudojamų sistemų (standartų) analizė. Jos pagrindu vidaus reikalų ministro įsakymu bus tvirtinamos Administracinių ir viešųjų paslaugų kokybės, šių paslaugų prieinamumo užtikrinimo standarto rengimo gairės, kurios sudarys prielaidas įdiegti centralizuotą, valstybės mastu veikiančią paslaugų kokybės vertinimo sistema, siekiant viešojo sektoriaus įstaigoms tobulinti teikiamų paslaugų ir asmenų aptarnavimo kokybę. Gairių parengimas ir tvirtinimas bus tęsiama kaip poprojektinė veikla. VRM nagrinėja 2022-11-23 STRATA atliktą administracinių paslaugų kainodaros analizę, kurią papildys savo įžvalgomis. Ši veikla bus tęsiama po projekto. Tikslas - mažesnė kainodaros reglamentavimo fragmentacija.
Parengtos tęstinės veiklos lėšų poreikio apskaičiavimo metodinės gairės
Parengtos metodinės rekomendacijos padeda pagrįstai ir patikimai suplanuoti vidutinės trukmės biudžeto lėšų poreikį tęstinei veiklai finansuoti. Tai padės pereiti nuo biudžeto sudarymo pagal „praėjusių metų lygį“ prie objektyviais poreikiais ir kriterijais pagrįsto biudžeto sudarymo
Parengtos tęstinės veiklos lėšų poreikio apskaičiavimo metodinės gairės ir jų nuostatos, pagal poreikį, integruotos į teisės aktus, reglamentuojančius biudžeto sudarymą. Metodinės gairės pritaikytos formuojant 2025–2027 m. valstybės biudžetą
3 biudžetinių metų asignavimų poreikio planavimo metodinės gairės (toliau -Gairės) į biudžeto sudarymo procesą integruotos 2 etapais. 1 etapu Vyriausybė patvirtino Lietuvos Respublikos 2025-2027 m. biudžeto patvirtinimo įstatymo projekto rengimo planą (Vyriausybės 2024 m. kovo 20 d. nutarimas Nr. 201, nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/067d5581e6cf11ee9fdedfc979ae62a9?positionInSearchResults=0&searchModelUUID=23168ad7-3f66-42e3-9c8b-f222fc8f2bcf). 2025-2027 m. asignavimų poreikio pateikimui parengtos pagrindimo formos, kuriomis struktūrizuotai teikiamos asignavimų poreikio priežastys, kiekio ir kainos veiksniai, nulėmę prašomų lėšų dydį. Šios formos leido Finansų ministerijai išsamiau įvertinti teikiamus poreikius ir priimti pagrįstus sprendimus dėl planuojamų asignavimų dydžio. 2 etapu Finansų ministerija parengė ir su asignavimų valdytojais suderino pilnos apimties Gaires. Šios Gairės bus patvirtintos finansų ministro įsakymu 2024 m. lapkričio mėn.
Sukurta ir įdiegta centralizuota viešojo valdymo sektoriaus vadovų ugdymo sistema
Siekiant nuoseklaus ir tikslingo viešojo valdymo sektoriaus vadovų ugdymo, užsibrėžtas tikslas sukurti ir įdiegti centralizuotą viešojo valdymo sektoriaus vadovų ugdymo sistemą, kuri užtikrintų pakankamą dėmesį valstybės tarnybos vadovų korpusui, jų valdymui. Vadovų korpuso stiprinimas turėtų apimti talentų – lyderių paiešką, pritraukimą, atranką, priėmimą, veiklos vertinimą ir motyvavimą, karjeros planavimą ir jų išlaikymą viešajame sektoriuje, bus institucionalizuotas. Lyderystės stiprinimas bus vykdomas sudarius ilgalaikį viešojo sektoriaus vadovų rengimo bei kompetencijų ugdymo planą ir įteisinus jo veikimą. Svarbiausius elementus apjungs valstybės tarnybos vadovų karjeros valdymo ir ugdymo modelis. Žmogiškųjų išteklių valdymo koordinavimo funkcijų delegavimas numatytas VVA veiklos apimtyje.
Parengti valstybės pažangos scenarijai / įvykdytos scenarijų rengimo dirbtuvės bei diskusijos su ekspertais
Atlikus pirminę aplinkos analizę, parengus atraminius scenarijus, jie toliau gilinami ir detalizuojami pagal konkrečias valstybės pažangai ir jos raidai aktualias temas, numatant galimus veiksmų planus ir siekiant parengti pagrindą būsimai strategijai. Scenarijai , sistemiškai analizuoja ir nusako alternatyvias galimas ateitis, remiantis skirtingomis pokyčių tendencijų kombinacijomis. Jų tikslas / (pridėtinė) vertė ateities įžvalgų metodologijoje nėra tiksliai numatyti ar prognozuoti ateitį didelio neapibrėžtumo sąlygomis, o būdas identifikuoti įvairius tikėtinus scenarijus, ištirti, kokį poveikį jie gali turėti ir nustatyti galimas implikacijas politikai . Scenarijai parengiami ekspertinių diskusijų / dirbtuvių metu, remiantis megatendencijomis, pokyčių signalais ir kitais veiksniais. Numatoma suorganizuoti 3-5 diskusijas/ dirbtuves. Parengti alternatyvūs valstybės ateities scenarijai.
Kiekybiniai rodikliai: 1. Surengta 6-10 diskusijų / dirbtuvių. 2. Ne mažiau 6 tyrimo ataskaitos pagal kiekvieną temą, atitinkančios „Įrodymais grįsto valdymo kompetencijų centro įkūrimas” reikalavimus. 3. Parengti ne mažiau kaip 2 scenarijų projektai. Kokybiniai rodikliai: rezultatai tinkami naudoti strategijos projekto rengimui
Surengta iš viso dešimt diskusijų "Ekspedicija į 2050-ųjų Lietuvą" skirtingose Lietuvos vietose (viena iš jų - nuotolinė su diaspora). Sugeneruota 10 ataskaitų: 1. Švietimo ir įgūdžių iššūkių sprendimo galimybių studija 2. Valdysenos iššūkių sprendimo galimybių studija 3. Geopolitinių ir saugumo iššūkių sprendimo galimybių studija 4. Klimato kaitos ir žaliosios transformacijos iššūkių sprendimo galimybių studija 5. Technologijų kaitos diktuojamų iššūkių galimybių studija 6. Kultūros ir iššūkių tapatybei sprendimo galimybių studija 7. Alternatyvių valstybės raidos scenarijų vertinimas 8. Valstybės ateities raidos vertinimas piliečių požiūriu 9. Demografinių iššūkių (emigracija ir imigracija, visuomenės senėjimas) sprendimo galimybių studija 10. Ekonomikos augimo ir gyvenimo kokybės iššūkių sprendimo galimybių studija. Parengti 4 scenarijų projektai.( ("Šiaurinės žvaigždės") scenarijus pripažintas kaip orientacinis Lietuvos ateities vizijai.)
Parengti ir priimti VT pertvarkos koncepciją įgyvendinantys teisės aktai (I etapo) ir nuo 2024 m. sausio 1 d. naujos redakcijos Valstybės tarnybos įstatymui įgyvendinti reikalingi įgyvendinamieji teisės aktai.
I etape parengti ir 2023 m. gegužės 25 d. priimti įstatymų pakeitimai padeda institucionalizuoti valstybės tarnybos valdymą, supaprastinti žmogiškųjų išteklių valdymo procesus valstybės tarnyboje, nustatyti lankstų ir veiksmingą valstybės tarnybos ir joje dirbančių vadovų bei specialistų vertinimo mechanizmą ir koreguoti valstybės politikų, valstybės pareigūnų (išskyrus Vadovybės apsaugos tarnybos, prokurorų), Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo, bendrosios kompetencijos ir specializuotų teismų teisėjų, valstybės tarnautojų (išskyrus statutinių valstybės tarnautojų), Specialiųjų tyrimų tarnybos pareigūnų ir žvalgybos pareigūnų, Valstybės kontrolės darbuotojų, regioninių plėtros tarybų darbuotojų darbo apmokėjimą.
2023-05-25 priimtas VTĮ ir su juo susiję kiti įstatymai; 2024-01-03 priimti vėliausi VTĮ įgyvendinantys TA. 1. LR VTĮ Nr. VIII-1316 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-1985; 2. LR pareiginės algos (atlyginimo) bazinio dydžio nustatymo ir asignavimų DU perskaičiavimo įstatymas Nr. XIV-2011; 3. LR valstybės politikų DU įstatymas Nr. XIV-2013; 4. LR valstybės politikų ir valstybės pareigūnų darbo apmokėjimo įstatymo Nr. VIII-1904 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2012; 5. LT teisėjų darbo apmokėjimo įstatymo Nr. X-1771 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2015; 6. LR žvalgybos įstatymo Nr. VIII-1861 28, 30, 37, 46, 50, 62, 63, 64, 64-1 str. ir priedo pakeitimo ir Įstatymo papildymo 2 priedu įstatymas Nr. XIV-2017; 7. LR STT įstatymo Nr. VIII-1649 11, 18, 30, 33, 51, 52, 54, 55 straipsnių ir priedo pakeitimo ir 53 straipsnio pripažinimo netekusiu galios įstatymas Nr. XIV-1999; 8. LR viešojo sektoriaus darbuotojų registro įstatymas Nr. XIV-1986.
Sukurtas ilgalaikės priežiūros paslaugų (IPP) teikimo modelis
2021 m. gruodžio mėnesį pirmieji EBPO analizės rezultatai; 2022 m. birželio mėn. - IPP teikimo modelio projektas, apimantis paslaugų finansavimo mechanizmą, socialinių ir sveikatos paslaugų integravimą ir siūlomą teisinį reguliavimą. Iki 2022 m. rugsėjo 1 d. – IPP teikimo modelis įvardins IPP teikime dalyvaujančias šalis, IPP paslaugų tipus, kokybės reikalavimus, paslaugų finansavimo mechanizmą.
Rail Baltica infrastruktūros valdymo modelio formalizavimas
Baigti projektavimo ir žemės paėmimo visuomenės poreikiams etapai ir pradėti statybos darbai Kaunas – Vilnius ruože (OS8). Pagal NPP planuojamas I-ojo etapo įgyvendinimas 2030 m. 100%.
Baigti projektavimo ir žemės paėmimo visuomenės poreikiams etapai Kaunas – Vilnius ruože (OS8) (iš viso 94 km). Išvystyta 1435 mm vėžės geležinkelio jungtis su Kauno Oro Uostu. Užbaigti šie geležinkelio infrastruktūros objektai / geležinkelio paslaugų įrenginiai: - Vilniaus tarptautinė stotis (Vilnius Connect programos dalis); - Geležinkelio vėžės keitimo mechanizmas.
Modernizuota ambulatorinių ir stacionarinių IPP teikimui ir plėtrai reikalinga infrastruktūra
Mobilių komandų aprūpinimas įranga ir transporto priemonėmis iš esmės yra esamų ASPN paslaugas teikiančių specialistų komandų aprūpinimas darbui reikalinga įranga ir priemonių komplektais ir automobiliais. Ilgalaikės priežiūros dienos centrų, teikiančių ilgalaikės priežiūros paslaugas, modernizavimas apskričių centruose (paliatyviosios pagalbos dienos centrai suaugusiesiems ir (ar) paliatyviosios pagalbos dienos centrai vaikams). Modernizuota palaikomojo gydymo ir slaugos paslaugoms teikti reikalinga infrastruktūra, pritaikant ją asmenų, sergančių Alzheimerio liga ir demencija, gydymui. Taip pat modernizuota paliatyviosios pagalbos paslaugoms teikti reikalinga infrastruktūra. Finansuojamas globos namų senyvo amžiaus asmenims infrastruktūros modernizavimas ir plėtra, globos namų ir bendruomeninių paslaugų aplinkos pritaikymas Alzhaimerio liga, senatvine demencija sergantiems asmenims, negalią turintiems asmenims
Patvirtintos rekomendacijos viešųjų paslaugų teikimą administruojantiems viešojo administravimo subjektams nevyriausybinio sektoriaus didesniam įtraukimui į viešųjų paslaugų teikimą
Rekomendacijos taps metodine priemone, padėsiančia į paslaugų teikimą įtraukti daugiau potencialių paslaugos teikėjų, įskaitant nevyriausybines organizacijas.
Nustatyta skaidri ir konkreti sistema sudaranti sąlygas į viešųjų paslaugų teikimą įsitraukti nevyriausybiniam sektoriui.
Rezultatas pasiektas iš dalies. 2023-12-11 STRATAI atliko esamos situacijos analizę apie viešųjų paslaugų teikimo organizavimą Lietuvos vietos savivaldybėse. Analitiniame dokumente apibrėžta teisinė aplinka, reglamentuojanti viešųjų paslaugų teikimo organizavimą Lietuvos vietos savivaldybėse, kokios teisinės galimybės savivaldybėms organizuoti vietinių viešųjų paslaugų teikimą. Šio dokumento pagrindu VRM vykdant porpojektinę veiklą parengs metodinę priemonę, kurios tikslas - didinti potencialių paslaugos teikėjų, įskaitant NVO, įtrauktį teikiant paslaugas ir skatinant paslaugų teikėjų įvairovės atsiradimą. Dokumentas pateiktas Dokumentų skiltyje PPVIS.
Skirta parama mokykloms veiklos kokybės ir įtraukiojo ugdymo sąlygoms gerinti (2 etapas).
Pasirašytos sutartys su savivaldybėmis dėl pokyčių įgyvendinimo 90 mokyklų.
2024 02 29 su visomis 36 TŪM II srauto savivaldybėmis pasirašytos jungtinės veiklos sutartys.
Sukurtas tarptautinis už krizių ir ekstremalių situacijų valdymą atsakingų institucijų tinklas
• Parengiami esminiai veiklos principai, kuriais vadovaujantis veiks minėtas tinklas • Parengiamas ir su sąjungininkais bei partneriais suderinamas susitikimų 2023 metais kalendorius
1. Parengti veiklos principai, sutarta dėl bendradarbiavimo rengiant Lietuvos strateginės komunikacijos nacionalinio saugumo srityje strategiją, užmegztas ryšys su užsienio institucijomis. 2. Parengtas ir su sąjungininkais bei partneriais suderintas susitikimų 2023 metais kalendorius. 2024 metams atnaujintas. Pagal jį rengiami reguliarūs (kas savaitę) nuotoliniai susitikimai su krizių valdymą vykdančių Baltijos šalių institucijų atstovais. 3. Šioje srityje stiprinamas bendradarbiavimas su kitomis valstybėmis (Jungtinė Karalystė, Ukraina, Lenkija, Švedija, Bulgarija ir kt.), su jomis sukuriami tiesioginiai ryšiai tarp Situacijų centrų ("karštoji linija"), sutariama dėl tiesioginio bendradarbiavimo krizių metu, nuolatinio apsikeitimo patirtimi. 4. Moldovai perduodama Lietuvos krizių valdymo bei kovos su dezinformacija patirtis.
Įsteigtas nacionalinio lygmens ekstremalių situacijų ir krizių valdymo centras
Koordinuotai ir efektyviai vykdomas pasirengimas krizėms ir ekstremaliosioms situacijoms, branduolinėms ar kitoms galimoms nelaimėms. Nacionaliniu lygmeniu koordinuojami viso spektro Nacionalinio saugumo strategijoje apibrėžtų grėsmių stebėsenos ir prevencijos klausimai, pagal Vyriausybei priskirtą kompetenciją koordinuojamas nacionalinį saugumą stiprinančių priemonių įgyvendinimas, situacijai valdyti reikalingų kompetencijų ir išteklių pasitelkimas, užtikrinamas operatyvus Ministro Pirmininko ir Vyriausybės (sprendimų priėmėjų) informavimas apie grėsmes ir jų šalinimo veiksmus, vykdomas koordinuotas taktinių ir operatyvinių sprendimų įgyvendinimas, tiesiogiai komunikuojant su ministerijų atsakingais pareigūnais, prireikus savivaldybėmis ir nevyriausybinėmis organizacijomis. Sukomplektuoti nacionalinio lygmens ekstremalių situacijų ir krizių valdymo centro pajėgumai - papildomi operaciniai pajėgumai (22 etatai ) Sukurta materialinė bazė (infrastruktūra, techninis aprūpinimas), įrengiant darbo vietas Vyriausybės kanceliarijos patalpose
1. Centre dirba 23 darbuotojai (18 etatinių ir 5 deleguoti iš kitų institucijų). 2. Sukurta materialinė bazė (darbo vietos) ir infrastruktūra (apsikeitimo įslaptinta informacija sistema SINA)
Išvystyta 1435 mm vėžės geležinkelio infrastruktūra ruože Jiesia – Lietuvos/Lenkijos valstybių siena (OS7). Pagal NPP planuojamas įgyvendinimas 2030 m. 100%.
Išvystyta 1435 mm vėžės geležinkelio infrastruktūra ruože nuo Jiesios geležinkelio stoties iki Lietuvos/Lenkijos valstybių sienos (iš viso 78 km) ir elektrifikuota esama 1435 mm geležinkelio linija per Marijampolę. Užbaigti šie geležinkelio infrastruktūros objektai / geležinkelio paslaugų įrenginiai: - LT/PL pasienio stotis; - Marijampolės regioninė (krovininė) stotis su karinio mobilumo infrastruktūra.
Sukurta žmogiškųjų išteklių ugdymo sistema
Siekiant nustatyti ilgalaikį ir sisteminį požiūrį į žmogiškųjų išteklių viešajame sektoriuje valdymą, bus sukurtas ir įdiegtas kompetencijų viešajame sektoriuje nustatymo, ugdymo ir palaikymo modelis, kuris apims pagrindines kompetencijų nustatymo, ugdymo ir palaikymo kryptis, turinį, kriterijus ir matavimo rezultatus bei sudarys prielaidas praktiniam veikimui: – parengtas Vyriausybės nutarimas „Dėl Viešojo sektoriaus darbuotojų kvalifikacijos tobulinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“, - įsteigtos Viešojo valdymo agentūros vienas iš uždavinių yra užtikrinti valstybės tarnyboje dirbančiųjų valdymo procesų atitiktį modernios valstybės poreikiams ir lyderystės kompetencijas turinčių viešojo sektoriaus vadovų ir specialistų skaičiaus didėjimą; - apmokyti viešojo sektoriaus darbuotojus (valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų darbuotojus dirbančius pagal darbo sutartį, valstybės tarnautojus, statutinius ir diplomatinį rangą turinčius statutinius valstybės tarnautojus, valstybės pareigūnus, žvalgybos, Specialiųjų tyrimų tarnybos pareigūnus, valstybės kontrolės darbuotojus, regionų plėtros tarybų darbuotojus, Vyriausybės strateginės analizės centro darbuotojus).
Siekiant tinkamai įgyvendinti subsidiarumo principą atlikus savivaldybėms pavestų funkcijų ir jų teisinio reguliavimo sisteminę analizę, parengta viešojo valdymo funkcijų nustatymo (priskyrimo) savivaldybėms vertinimo metodika
Parengtas ir priimtas Vyriausybės nutarimo "Dėl viešojo valdymo funkcijų priskyrimo (delegavimo) valstybės, regionų ir savivaldybių lygmeniui metodikos patvirtinimo" projektas. Prieš tvirtinant Metodiką, bus atliktas joje numatytų sąlygų testavimas mažiausiai dviejuose valstybės valdymo srityse SADM, KM. Metodika turi apimti kriterijus (požymius) , kurie leistų nustatyti funkcijos vykdymui naudojamus ir numatyti funkcijos vykdymui reikalingus išteklius (infrastruktūra, žmogiškieji - finansiniai resursai) ir šių išteklių finansavimo šaltinius.
Parengta viešojo valdymo funkcijų priskyrimo (delegavimo) valstybės, regionų ir savivaldybių lygmeniui metodika sudarys sąlygas visiems teisėkūros subjektams pagal objektyvius požymius sistemiškai vertinti viešojo sektoriaus funkcijas bei valstybės ir savivaldybių kompetencijas jas vykdant.
Rezultatas pasiektas iš dalies. Patvirtinus savivaldybių vykdomų funkcijų priskyrimo (delegavimo) valstybės, regionų ir savivaldybių lygmeniui metodiką (toliau – Metodika), bus sudarytos sąlygos įvertinti funkcijų priskyrimo savivaldybėms pagrįstumą, šių funkcijų teisinio reguliavimo tinkamumą ir efektyvumą. Metodika buvo testuojama dvejose ministerijos (SADM ir KM). Metodikos projektas svarstytas TAP 2024-09-24, kuriame nuspręsta Metodiką tvirtinti vidaus reikalų ministro įsakymu. 2024-10-09 institucijoms derinti pateiktas vidaus reikalų ministro įsakymo „Dėl savivaldybių funkcijų priskyrimo savarankiškosioms ar valstybinėms (valstybės perduotoms savivaldybėms) funkcijoms vertinimo tvarkos aprašo patvirtinimo“ projektas (TAIS-24-15921). Metodikos tvirtinimas tęsiamas kaip poprojektinė veikla.
Parengtas Lietuvos Respublikos šalpos pensijų įstatymo Nr. I-675 1, 4, 7, 15, 16, 24 straipsnių pakeitimo ir 17, 18 straipsnių pripažinimo netekusiais galios įstatymo Nr. XIII-882 4 straipsnio pakeitimo ir 3 straipsnio pripažinimo netekusiu galios projektas
Parengtas Lietuvos Respublikos šalpos pensijų įstatymo Nr. I-675 1, 2, 6, 7, 8 ir 23 straipsnių pakeitimo ir įstatymo papildymo VI1 skyriumi įstatymo projekto lydimasis teisės aktas, būtinas teisės aktų nuostatų techniniam suderinimui
Atlikta aplinkos analizė d.): • Megatendencijų ir kitų pokyčių veiksnių analizė (didžiųjų tendencijų, signalų ir kt. veiksnių analizė); • Valstybės pažangos sampratos apibendrinimas. • Tarpinis Valstybės pažangos strategijos “Lietuva 2030” vertinimas ir esamos situacijos analizė • Ilgalaikių tarptautinių Lietuvos įsipareigojimų (iki 2050 m.) analizė
- Suorganizuotos žvalgomosios (virtualios) dirbtuvių su išorės ekspertais sesijos -atlikta pirminė literatūros analizė -parengta esamos situacijos peržiūra (aplinkos analizė remiantis STEEP prieiga (angl. societal, technological, environmental, economic, political, liet. socialiniu, technologiniu, aplinkos, ekonomikos ir politiniu/ valdysenos aspektais), tarpinis Lietuva 2030 įgyvendinimo įvertinimas, išmoktos proceso pamokos, šalies ilgalaikių tarptautinių įsipareigojimų peržiūra); Parengtas analitinis esamos situacijos ir ateities tendencijų dokumentas (megatendencijų analizė, esamos situacijos analizė, Lietuva 2030 įgyvendinimo įvertinimas, ilgalaikių įsipareigojimų apžvalga ir kt.). -Atliktos ekspertų apklausos.
1. Pirminė megatendencijų analizės ataskaita (įskaitant valstybės pažangos sampratos analizę) ; 2. Tarpinis Valstybės pažangos strategijos “Lietuva 2030” vertinimas (kartu su esamos situacijos ir ilgalaikių tarptautinių įsipareigojimų analize) 3. Sukaupta išsami duomenų bazė (ne mažiau kaip 100 veiksnių) apie silpnus signalus tolesniems etapams Kokybiniai rodikliai: rezultatai pripažįstami tinkamais naudoti tolesniuose proceso etapuose
1 "Pirminė megatendencijų analizė", 1 tarpinis "Lietuva 2050" vertinimas, poveikio veiksnių (silpnų signalų) duomenų bazė (parengtos kortelės scenarijų dirbtuvėms), atlikta ekspertų apklausa.
Vadovaujantis vidutinės trukmės biudžeto sudarymo taisyklėmis ir panaudojant atliktos sisteminės viešųjų išlaidų (tęstinės veiklos lėšų) peržiūros rezultatus parengtas 2025-2027 metų valstybės biudžeto projektas
Vadovaujantis vidutinės trukmės biudžeto sudarymo taisyklėmis ir panaudojant atliktos sisteminės viešųjų išlaidų (tęstinės veiklos lėšų) peržiūros rezultatus parengtas 2025- 2027 metų vidutinės trukmės valstybės biudžetas, kuriame pagrįstai ir patikimai suplanuotos tęstinės veiklos ir pažangos lėšos trijų metų laikotarpiui
Vadovaujantis vidutinės trukmės biudžeto sudarymo taisyklėmis ir panaudojant atliktos sisteminės viešųjų išlaidų (tęstinės veiklos lėšų) peržiūros rezultatus parengtas vidutinės trukmės (3 metų) valstybės biudžeto projektas, kuriame asignavimai trims metams patvirtinti ne agreguotu rodikliu, tačiau detalizuojant juos pagal valstybės veiklos sritis arba kitu pasirinktu lygiu. Šie finansiniai rodikliai susieti su planuojamais pasiekti rezultatais
Atsižvelgiant į 2023 m. gruodžio 14 d. pakeistą Biudžeto sandaros įstatymą ir priimtus poįstatyminius teisės aktus ir sisteminės viešųjų išlaidų peržiūrų rezultatus, parengtas Lietuvos Respublikos 2025-2027 m. biudžeto patvirtinimo įstatymo projektas (nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAP/8747ce708bbb11efaf94d67dd8b48a7c), kuriam Vyriausybė 2024 m. spalio 16 d. posėdžio metu pritarė ir pateikė jį Seimui. Lietuvos Respublikos 2025-2027 metų biudžeto patvirtinimo įstatymo projekte aiškiai atskleidžiamos vidutinės trukmės – 3 metų – planuojamos valdžios sektoriaus pajamos ir asignavimai, 3 metų asignavimų limitai kiekvienam valstybės biudžeto asignavimų valdytojui, taip suteikiant užtikrintumą dėl lėšų, reikalingų viešosios politikos įgyvendinimui ir strateginių bei veiklos tikslų pasiekimui 3 metų laikotarpiui.
Patvirtinta koncepcija ir pasiektas politinis susitarimas dėl viešojo sektoriaus institucijų tinklo tobulinimo, politikos įgyvendinimo funkcijas sutelkiant Viešojo sektoriaus agentūrose
Parengtas politiką įgyvendinančių įstaigų Viešojo sektoriaus agentūros modelis. Atliktas galimybių politikos įgyvendinimo funkcijų sutelkimo Viešojo sektoriaus agentūrose vertinimas.
Projekto priežiūros komitete patvirtinta koncepcija ir pasiektas politinis susitarimas dėl viešojo sektoriaus institucijų tinklo tobulinimo politikos įgyvendinimo funkcijas sutelkiant Viešojo sektoriaus agentūrose sudarys sąlygas tobulinti politikos įgyvendinimo funkcijas vykdančių institucijų tinklą.
Pasiekus susitarimą dėl viešojo sektoriaus institucijų tinklo tobulinimo krypčių buvo sudarytos sąlygos viešojo sektoriaus institucijų tinklo tobulinimui. 2022 m. vasario 28 d. vykusiame neformaliame Lietuvos Respublikos Vyriausybės ministrų pasitarime pasiūlymui dėl Lietuvos viešojo sektoriaus įstaigų tinklo (sąrangos) tobulinimo pritarta. Pasiūlymo dokumentas pridėtas PPVIS.
3. Įdiegtos skaitmeninės mokymo priemonės ir sprendimai, - 1704
Įdiegtos 1704 priemonės ir sprendimai skaitmeniniam ugdymui, kurias sudaro: - Iki 2024-10-31 sukurta skaitmeninių išteklių bazė „Nuotolinė mokykla“ (vnt.) – 1, kurioje yra skaitmeninio turinio priemonės, atitinkančios bendrojo ugdymo programas –69 priemonės; - Įrengtos hibridinio ugdymo klasės / auditorijos (vnt.) – 700; - Sukurti, išbandyti ir įdiegti nuotolinio / mišraus / hibridinio ugdymo prototipai (vnt.) – 3. Iki 2023-12-29 sukurti, išbandyti ir įdiegti 3 nuotolinio / mišraus / hibridinio ugdymo prototipai; - Suskaitmeninta 1 000 vnt. studijų dalykų / modulių / užduočių, dėstomų lietuvių ir anglų kalbomis. Iki 2024-06-30 suskaitmeninta 1 000 vnt. studijų dalykų / modulių / užduočių, dėstomų lietuvių ir anglų kalbomis
Iki 2024-10-31 įdiegtos 1704 priemonės ir sprendimai skaitmeniniam ugdymui
Įdiegtos 1781 priemonės projekto įgyvendinimo metu: - 557 hibridinės įrangos komplektai (interaktyvūs ekranai, kameros, kolonėlės ir kt.) mokykloms vykdančioms bendrąjį ugdymą; - 200 hibridinės įrangos komplektų aukštosioms mokykloms; - 1 internetine platforma "Nuotolinė mokykla" su ne mažiau kaip 69 skaitmeninėmis mokymo priemonėmis mokytojams ir mokiniams (https://emokykla.lt/); - 3 prototipai hibridiniam, nuotoliniam, mišriam ugdymui (pamokų scenarijai ir pavyzdžiai, kurie sudaro skaitmeninį įrankį Plan@) - 1020 suskaitmenintų modulių, dalykų ir užduočių aukštosioms mokykloms (23 aukštosios mokyklos).
Parengtas Lietuvos Respublikos socialinio draudimo pensijų įstatymo Nr. I-549 11, 12, 45, 46, 49, 50, 60 ir 62 straipsnių pakeitimo įstatymo projektas
Parengtas teisės aktas, sudarantis teisines prielaidas įskaityti pensijų fonde sukauptas lėšas į Valstybinio socialinio draudimo fondo biudžetą ir šias lėšas grąžinusiam asmeniui įskaityti daugiau socialinio draudimo pensijos apskaitos vienetų
5. Mokytojų, baigusių skaitmeninėms kompetencijoms tobulinti skirtus mokymus, skaičius
Vertinamas mokytojų, baigusių skaitmeninių kompetencijų mokymus, skaičius. Ne mažiau kaip 2 200 pedagogų (ikimokyklinio, pradinio, pagrindinio ir bendrojo ugdymo), baigusių skaitmeninių kompetencijų tobulinimo ir skaitmeninių švietimo inovacijų diegimo mokyklose mokymus
Tarpinis rodiklis: Iki 2023 III ketv. 500 mokytojų patobulino skaitmeninę kompetenciją; Galutinis rodiklis: Iki 2024-06-30 viso 2200 mokytojų patobulino skaitmeninę kompetenciją
Skaitmeninių kompetencijų mokymus baigė 2470 pedagogai. Mokymai organizuoti pagal programą, kuri remiasi Europos Komisijos gairėmis DigComEdu ir DigCom2.2. Mokytojų skaitmeninės kompetencijos stiprintos pagal skirtingus 6 lygius (nuo A1 iki C2). Skaitmeninių kompetencijų lygio įsivertinimui naudotas Europos Komisijos įrankis „Selfie for teachers“.
Patvirtinti Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių pakeitimai.
LRV nutarimu būtų patvirtinti Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių pakeitimai, kuriais būtų nustatyti būtinieji savivaldybių stebėsenos rodikliai. Vadovaudamosi taisyklių pakeitimais ir nustatytais rodikliais, savivaldybės turės atnaujinti savo mokyklų tinklo pertvarkos planus. Tai būtina sąlyga dalyvauti TŪM programoje.
Parengti ir priimti teisės aktų projektai Biudžetinių įstaigų įstatymo pakeitimo projektas, Viešųjų įstaigų įstatymo pakeitimo projektas, Viešojo administravimo įstatymo pakeitimo projektas, įskaitant susijusių įstatymų pakeitimo projektus; Parengtas ir priimtas Vyriausybės nutarimas dėl Vyriausybei atskaitingų institucijų funkcijų peržiūros metodikos pakeitimo projektas).
Siekiant sukurti viešojo sektoriaus įstaigų tinką, kuris sudarytų sąlygas tokias pat funkcijas atliekančioms viešojo sektoriaus įstaigoms veikti vienodomis sąlygomis būtina atlikti reglamentavimo pakeitimus ir patikslinti biudžetinių įstaigų įstatymą (patikslinant biudžetinės įstaigos sąvoką, vykdomas funkcijas politikos formavimo, įgyvendinimo aspektu). Tobulinti atskirus viešojo sektoriaus įstaigų tinklo (sąrangos) ar jų veiklos klausimus reglamentuojančius sisteminius teisės aktus, kad jie sudarytų sąlygas įgyvendinti reikalingus viešojo sektoriaus įstaigų tinklo (sąrangos) pokyčius (Viešųjų įstaigų įstatymas. Šis teisinės aplinkos pokytis užtikrins viešojo valdymo pertvarkos įgyvendinimą.
Parengti ir priimti teisės aktų projektai: • Biudžetinių įstaigų įstatymo pakeitimo projektas, įskaitant susijusių teisės aktų projektus; • Viešųjų įstaigų įstatymo pakeitimo projektas, įskaitant susijusių teisės aktų projektus; • LRV nutarimas Dėl Vyriausybei atskaitingų institucijų funkcijų peržiūros metodikos pakeitimo, projektas
Rezultatas pasiektas iš dalies. Priimtais Biudžetinių įstaigų įstatymo (paskelbta TAR 2023-11-29, Nr. 22969) ir Viešųjų įstaigų įstatymo (paskelbta TAR 2023-11-29, Nr. 22970) pakeitimais siekiama padidinti BĮ ir VšĮ, kurių savininkė ar dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, valdymo efektyvumą, skaidrumą; užtikrinti, kad valstybės ar savivaldybės dalyvavimas VšĮ būtų tikslingas: nustatyti BĮ draudimai savo vardu prisiimti skolinius įsipareigojimus pagal įsipareigojamuosius skolos dokumentus, nustatyta galimybė sudaryti kolegialų BĮ įstaigos veiklos priežiūros organą – stebėtojų tarybą, BĮ savininkui suteikta skirti ir atšaukti kolegialaus BĮ priežiūros organo narius, nustatyta, kad BĮ valdysenos stebėseną atliks Vyriausybės įgaliota institucija ir kt. Vyriausybei atskaitingų institucijų funkcijų peržiūros mechanizmo nustatymas ir reikiamų teisės aktų parengimas bus vykdoma kaip tęstinė poprojektinė veikla.
Suprojektuota ir įdiegta pažangi viešojo sektoriaus žmogiškųjų išteklių valdymo sistema
PŽP etapai rodiklio Nr. 138 galutiniam rezultatui pasiekti: 1. PŽP RRF rodiklis Nr. 138.1. - Teisės aktų projektų, užtikrinančių vieningos žmogiškųjų išteklių informacinės sistemos sukūrimą, parengimas ir priėmimas (viešojo sektoriaus registro įstatymo ir su juo susijusių įstatymų priėmimas); 2. PŽP RRF rodiklis Nr. 138.2. - Viešųjų pirkimų procedūros, skirtos pažangios žmogiškųjų išteklių valdymo informacinių technologijų priemonėms viešajame sektoriuje įgyvendinti, užbaigimas. 3. Galutinis rezultatas – Modernizuota žmogiškųjų išteklių valdymo viešajame sektoriuje sistema. Sistema apimtų naujai sukurtą Viešojo sektoriaus darbuotojų registrą ir modernizuotus IT sprendinius, kuriais siekiama efektyvinti žmogiškųjų išteklių valdymo procesus, leidžianti centralizuotą talentų ir karjeros valdymą. Įgyvendinus šią gairę būtų pasiekti PŽP sulygti tikslai.
Atlikta sisteminė valstybės ir savivaldybių atliekamų funkcijų analizė ir šių funkcijų teisinio reguliavimo analizė
Atlikta savivaldybių vykdomų funkcijų, esamos savivaldybių vykdomų funkcijų sistemos analizė. Analitinių veiksmų rezultatas leis nustatyti valstybės ir savivaldybių vykdomų funkcijų apimtį, atsakomybės apimtį ir veiklos ribas konkrečioje viešojo valdymo srityje.
Sudarytos sąlygos sukurti viešojo valdymo funkcijų priskyrimo (delegavimo) valstybės, regionų ir savivaldybių lygmeniui metodiką
Atlikta sisteminė valstybės ir savivaldybių atliekamų funkcijų analizė ir šių funkcijų teisinio reguliavimo analizė leido atpažinti savarankiškųjų ir valstybinių funkcijų skirtumus (kriterijus) ir nustatyti šių funkcijų finansavimo ypatumus, kurie bus naudojami rengiant savivaldybių vykdomų funkcijų priskyrimo (delegavimo) valstybės, regionų ir savivaldybių lygmeniui metodiką. Analitinis dokumentas pateiktas PPVIS Dokumentų skiltyje.
Užtikrinta kultūrinės edukacijos paslaugų pasiūla kuriamoje Neformaliojo suaugusiųjų švietimo (MVG) sistemoje.
Organizuojami susitikimai su ekspertais, KM pavaldžių kultūros įstaigų kuratoriais, ŠMSM atstovais, siekiant išsiaiškinti kultūros įstaigų galimybes teikti kompetencijų plėtojimo veiklas ir programas per MVG sistemą; Atliekamas Tyrimas, kuriame identifikuotos veiklos, padedančios ugdyti kultūrines ir kitas šiuolaikiniam žmogui svarbias kompetencijas. Įvertintas kultūros paslaugų teikėjų potencialas teikti kultūrinių kompetencijų ir kūrybiškumo ugdymo paslaugas per MVG sistemą; Parengiamos kultūros įstaigų programos, ugdančios šiuolaikiniam žmogui reikalingas kompetencijas, kurios bus integruotos į MVG sistemą.
Atliktas Tyrimas 1 vnt. Parengtų ir įdiegtų kultūros įstaigų programų į MVG sistemą skaičius: ne mažiau nei 3 programos. 2024.09 – ne mažiau nei 3 programos;
Atliktas "Kultūros įstaigų įsitraukimo į suaugusiųjų mokymosi visą gyvenimą procesą galimybių tyrimas", parengtos rekomendacijos ir pateikta ataskaita dėl kultūros įstaigų galimybių įsitraukti į MVG procesą. Tyrime nustatytas Lietuvos kultūros įstaigų potencialas teikti mokymus MVG sistemoje. Į MVG sistemą integruotos 3 kultūros įstaigų programos: Šiaulių apskrities Povilo Višinskio viešosios bibliotekos 2 programos : „Lietuvių kalbos pradmenys kitakalbiams“ ir „Medijų ir informacinio raštingumo kompetencijų ugdymas“, Panevėžio apskrities Gabrielės Petkevičaitės-Bitės viešoji bibliotekos programa „Medijų ir informacinio raštingumo kompetencijų ugdymas".
Parengtos viešųjų išlaidų peržiūros metodinės gairės
Parengtos viešųjų išlaidų peržiūros metodinės gairės, išlaidų peržiūros integruotos į biudžeto sudarymo procesą, kaip kasmetinis elementas
Parengtos viešųjų išlaidų peržiūros, kuri yra dalis visos įrodymais grįsto valdymo sistemos, metodinės gairės ir patvirtintos finansų ministro įsakymu
Viešųjų išlaidų peržiūrų metodinės gairės – tai metodinis dokumentas, kuriuo vadovaujantis atliekamos viešųjų išlaidų peržiūros, siekiant nustatyti ministerijų ir ministrų valdymo sričių įstaigų neefektyviai naudojamus ir (arba) kitiems subjektams skiriamus valstybės biudžeto asignavimus ir kitas lėšas ir sprendimų priėmėjams pateikti informaciją apie galimus sutaupymus. Viešųjų išlaidų peržiūros metodinės gairės, patvirtintos 2022 m. rugpjūčio 19 d. Lietuvos Respublikos finansų ministro įsakymu Nr. 1K-292 "Dėl finansų ministro 2021 m. birželio 28 d. įsakymo Nr. 1K-227 „Dėl Strateginio valdymo metodikos taikymo“ pakeitimo". Nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/14bdfa72231a11edb36fa1cf41a91fd9?positionInSearchResults=16&searchModelUUID=5836890c-b994-4817-aaae-8c7092581763
Sukurta veiksminga krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymo sistema
Stiprinamas civilinės saugos funkcijų atlikimas ir civilinės saugos subjektų kompetencijos. Didinama civilinės saugos sistemos parengties užtikrinimo atsakomybė ministerijų lygmeniu (atsakomybė už atitinkamo sektoriaus pagal valdymo sritį atsparumą grėsmėms, parengtį, prireikus įsitraukimą į krizių ir ekstremaliųjų situacijų valdymą, turėtų būti priskirta ministerijų vadovų lygmens pareigūnui). Ministerijose steigiama parengties pareigūno pareigybė. Užtikrinta atitiktis ir sąveika su NATO ir ES atitinkamais atsparumo didinimo ir krizių valdymo mechanizmais. Atnaujinta grėsmių stebėjimo, vertinimo ir perspėjimo apie grėsmes sistema (grėsmių nacionaliniam saugumui stebėjimo indikatorių sistema), atsižvelgiant į atnaujinamą Nacionalinio saugumo strategiją, parengti ir pateikti Vyriausybei Grėsmių Lietuvos Respublikos nacionaliniam saugumui stebėjimo, vertinimo ir perspėjimo apie grėsmes aprašo pakeitimai. Nacionalinio saugumo komisijai pristatytas grėsmių nacionaliniam saugumui vertinimo pranešimas, grindžiamas grėsmių indikatorių stebėjimo sistema. Pateiktas Vyriausybei tvirtinti grėsmių nacionaliniam saugumui prevencijos prioritetų ir priemonių sąrašas. Įdiegtas institucijų pasirengimo reaguoti į Baltarusijos AE galimą branduolinę ar radiologinę avariją stebėsenos, duomenų valdymo ir analizės įrankis valstybės duomenų valdymo informacinėje sistemoje. Parengtos krizių valdymo planų rengimo gairės. Peržiūrėti ir aktualizuoti valstybiniai ekstremaliųjų situacijų valdymo planai. Sukurtas nevyriausybinių organizacijų tinklas ir jų telkiamų resursų duomenų bazė (susisteminta informacija apie NVO, kurios vykdytų užduotis ekstremaliųjų situacijų ir krizių metu, jų galimas veiklas, turimus resursus, teritorinį pasiskirstymą, savanorių pasirengimą ir kt.), parengtas NVO pasirengimo krizių ir ekstremalių situacijų valdymui mokymų planas
1. NKVC atnaujino Nacionalinio saugumo komisijos (08 22) ir Jungtinės grėsmių prevencijos ir krizių valdymo grupės (07 05)personalinę sudėtį. 2. 14 ministerijų įsipareigojo paskirti parengties pareigūnus. Iki ataskaitos pateikimo šiuos įsipareigojimus įvykė 11 ministerijų iš 14 (78 proc.). 3 ministerijose (VRM, KM ir ŠMSM) pareigybės įsteigtos, yra patvirtinti pareigybės aprašymai ir inicijuotos arba planuojamos atrankos. 2. NKVC informaciją apie saugumo situaciją šalyje realiu laiku iš kitų institucijų gaudavo per SITCEN, siekiant gauti tarpinstitucinį saugumo aplinkos vertinimą ne rečiau kaip kartą į savaitę vykdė koordinacinius tarpinstitucinius susitikimus , ir informavo vadovybę apie saugumo aplinką šalyje ir už jos ribų. Parengta nauja valstybės rezervo koncepcija. 3. 2023 m. NKVC vykdė 12 operacijų, kurių metu koordinuoti institucijų ir savivaldos veiksmai, rengti pasiūlymai Ministrei Pirmininkei, Nacionalinei saugumo komisijai ir Vyriausybei. Surengti 4 NSK posėdžiai.
Parengti ir patvirtinti teisės aktai, reglamentuojantys IPP paslaugų organizavimą ir teikimą
Pasirašytas bendras SAM ir SADM ministrų įsakymas, kuriame nustatyta Ilgalaikės priežiūros samprata, IPP teikimo pagrindai, asmenys, kuriems teikiamos IPP, įstaigos, turinčios teisę teikti IPP, specialistai, teikiantys IPP, IPP organizavimo ir teikimo tvarka, IPP finansavimo šaltiniai. Iki 2024-06-30 papildyti priedu, kuris apibrėžtų įgyvendinamo IPP modelio apimtį. Parengti teisės aktai reglamentuojantys: reikalavimus ilgalaikės priežiūros paslaugoms, paslaugų poreikio vertinimą, finansavimo tvarką, mokėjimo tvarką ir kt.
4. Pedagogų, įgijusių IT mokytojo kvalifikaciją arba IT magistro laipsnį, skaičius
Ne mažiau kaip 500 pedagogų, įgijusių papildomą informacinių technologijų (toliau – IT) mokytojo kvalifikaciją arba IT magistro kvalifikacinį laipsnį. Vertinamas pedagogų, įgijusių informatikos mokslų magistro kvalifikacinį laipsnį, kuris patvirtinamas aukštosios mokyklos išduodamu magistro diplomu, ir pedagogų, įgijusių informatikos mokomojo dalyko mokymo teisę, kuri patvirtinama aukštosios mokyklos išduodamu studijų pažymėjimu, skaičius
Iki 2024-10-31 500 pedagogų patobulino skaitmeninę kompetenciją
Iki 2024 m. spalio 31 d. IT studijas baigė 514 pedagogų, iš jų 79 asm. baigė magistro studijas ir 435 asm. IT modulio studijas. Studijas organizavo projekto partneriai Kauno technologijos universitetas (KTU), Vytauto Didžiojo universitetas (VDU), Vilniaus universitetas (VU) ir Vilniaus universiteto Šiaulių akademija (VU ŠA), bei Vilniaus kolegija (VIKO).
Ruožo Kaunas - valstybės siena su Lenkija (RB1) signalizacijos ir susijusių sistemų modernizavimas. Pagal NPP planuojamas įgyvendinimas 2027 m. 100%.
Visame ruože Palemonas - Kaunas - Kazlų Rūda - Mockava - Lietuvos/Lenkijos valstybių siena saugiam traukinių eismui ir jo valdymui bei saugiam automobilių ir pėsčiųjų eismui užtikrinti, įrengiant modernias signalizacijos sistemas
2. Išbandyti skaitmeniniai, inovatyvūs sprendimai / produktai švietimui (skaičius) – 50
EdTech platforma – vienas langelis švietimo inovacijoms. Erdvė inovacijų kūrėjams kartu su švietimo įstaigomis kurti ir išbandyti inovatyvius sprendimus. Organizuojant renginius, mokymus, pasitelkiant ekspertų konsultacijas, mentorius inovacijų kūrėjai ir švietimo įstaigos įgalinami kurti, išbandyti technologinius ir turinio skaitmeninius sprendimus, skirtus mokymui(si). Iki 2024-06-30 sukurta EdTech platforma ir išbandyti inovatyvūs technologiniai ir turinio skaitmeniniai sprendimai, skirti mokymui (si)
iki 2024-06-30 Išbandyti skaitmeniniai, inovatyvūs sprendimai / produktai švietimui (skaičius) – 50
Veiklos vykdymo metu išbandyta daugiau kaip 50 sprendimų Lietuvos bendrojo ugdymo mokyklose. Dalyvavo daugiau kaip 370 mokyklų. Didžiausios susidomėjimo ir populiariausios priemonės buvo šios: skaitmeninė ugdymo karjerai platforma Spotiself, kontaktinio ir nuotolinio mokymosi platforma pedagogams ir moksleiviams Elklasė, interaktyvus smėlis su turinio programomis, virtualios realybės programos kartu su technine įranga, plagiato prevencijos ir dirbtinio intelekto atpažinties įrankis mokykloms Identific, medijų raštingumo kursai Very Verified, egzaminams pasiruošti skirta priemonė Moksliukas, sveikatos stiprinimui skirtos pamokos 3Q, virtuali mokymosi aplinka GoogleClasroom kartu su google skaitmeniniais produktais ir kt.
Parengtas Lietuvos Respublikos pensijų sistemos reformos įstatymo Nr. IX-1215 pripažinimo netekusiu galios įstatymo projektas
Parengtas teisės akto projektas, panaikinantis socialinio draudimo įmokos dalies pervedimą į pensijų fondus.
Paruošti ilgalaikės priežiūros paslaugas teikiantys specialistai, pakelta jų kvalifikacija
Bendradarbiaujant su ŠMSM parengtos 120 val. IPP teikimo mokomosios, perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo programos gairės IPP teikime dalyvaujantiems specialistams. Ilgalaikės priežiūros paslaugas teikiančių įstaigų darbuotojų, kurie sudarys mobiliąsias komandas ir naujai steigiamų dienos centrų darbuotojų papildomam profesiniam pasirengimui ir trūkstamų specifinių kompetencijų suformavimui: ne mažiau kaip 5 000 IPP teikiančių specialistų, specialiesiems mokymams, suteikiant papildomų žinių apie įvairių ilgalaikės priežiūros pacientų tikslinių grupių poreikius ir paslaugų teikimo ypatumus, darbą komandoje, bendravimą su šeimos nariais ir pan.
Sukurta mokyklų, įsitraukusių į veiklos kokybės tobulinimą, tinklaveika.
Į mokyklų veiklos kokybės tobulinimo tinklaveiką įsitraukusių mokyklų dalis sudarys 30 proc. nuo visų bendrojo ugdymo programas įgyvendinančių mokyklų.
Paskelbtas kvietimas savivaldybėms dėl paraiškų teikimo (2 etapas).
2022-12-31 paskelbtas kvietimas savivaldybėms (II srauto)
Sukurtas ir įgyvendintas Situacijų centro (SITCEN 24/7) modelis
Sukurtas Situacijų centro modelis (STRATA pateikta užsienio šalių patirties analizė ir pasiūlymai dėl SITCEN 24/7 modelio Lietuvai). Įsteigtas Situacijų centras SITCEN 24/7 kaip nacionalinio lygmens ekstremaliųjų situacijų ir krizių valdymo centro dalis. Teisiniu reguliavimu nustatyta SITCEN 24/7 teikiamos informacijos apimtis, atnaujintas ir patvirtintas ypatingų įvykių sąrašas, nustatyta informacijos rinkimo ir perdavimo schema. Įdiegtas saugus įrankis (informacinė sistema), skirtas gauti, keistis informacija, perduoti ją suinteresuotiems subjektams.
1. Sausio 1 d. įsteigtas ir nuo vasario 2 d. pradėjo veikti Situacijų centras https://sena-lrvk.lrv.lt/lt/naujienos/nkvc-situaciju-valdymo-centras-uztikrins-nuolatine-gresmiu-salies-saugumui-stebesena 2. 2023-05-08 Kanclerės įsakymu Nr. V-84 patvirtintas SITCEN informacijos valdymo standartinių procedūrų aprašas. 3. SITCEN veikloje įdiegta duomenų apsikeitimo tarp institucijų platforma Palantir.
Atliktos konsultacijos su ekspertais, suinteresuotomis grupėmis ir piliečiais
Skirtingose šalies vietose, regionuose surengtos diskusijos su piliečiais apie Lietuvos ateitį, siekiant išgirsti jų viltis, lūkesčius ir baimes; integruoti šias žinias į tolesnius strategijos rengimo etapus. Numatoma surengti ne mažiau kaip 7 tokias diskusijas.
Surengta ne mažiau kaip 7 diskusijos (focus grupių formatas) skirtingose šalies vietose (bent viena diskusija - nuotolinė, su diasporos atstovais), kurių kiekvienoje dalyvavo apie 10 piliečių (atstovaujančių skirtingas socialines grupes). Parengta apibendrinanti ataskaita. Įvykdyta ekspertų apklausa. Įvykdytos tendencijų analizės ir jų kraštutinumų apibrėžimo dirbtuvės bei ateities problemų identifikavimo dirbtuvės; Kokybinis rodiklis: rezultatas pripažįstamas kaip tinkamas naudoti tolesniuose etapuose
Surengta iš viso dešimt diskusijų "Ekspedicija į 2050-ųjų Lietuvą" skirtingose Lietuvos vietose (viena iš jų - nuotolinė su diaspora). Parengta ir publikuota diskusijas apibendrinanti ataskaita, kurioje taip pat pateikiamos sukurtos devynios personos. Pranešimai daryti: Global Lithuanian Leaders meet, diskusijos Kino pavasario renginiuose (2x), Ad astra diskusija (VU), Regionų forumas, Pasaulio Lietuvių seimas, Lietuvos studentų sąjungos asamblėja, Active youth konferencija apie jaunimo psichikos sveikatą, Diskusija NVO Akseleratoriaus uždaromajame renginy ,,DEMO DAY".
Parengtos vidutinės trukmės (3 metų) biudžeto sudarymo ir valdymo taisyklės ir patvirtinti atitinkami teisės aktų pakeitimai
Parengtos VTB sudarymo ir valdymo taisyklės, kuriomis nustatyta kokiu detalumu tvirtinami trimečiai asignavimų planai, kaip jie valdomi, kaip perkeliami nepanaudotų lėšų likučiai tarp biudžetinių metų, ir kiti vidutinės trukmės biudžeto sudarymo ir valdymo principai
Parengtos taisyklės dėl vidutinės trukmės (3 metų) biudžeto sudarymo ir valdymo, parengti ir iki 2025–2027 m. valstybės biudžeto sudarymo ciklo pradžios patvirtinti teisės aktų, reglamentuojančių biudžeto sandarą pakeitimai (BSĮ, LRVN543)
2023 m. gruodžio 14 d. buvo priimtas Biudžeto sandaros įstatymo Nr. I-430 pakeitimo įstatymas Nr. XIV-2325 (nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/daa431b09db111ee8172b53a675305ab), 2024 m. rugpjūčio 14 d. buvo priimti šio įstatymo nuostatas įgyvendinantys Vyriausybės nutarimai: Vyriausybės nutarimas Nr. 672 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2001 m. gegužės 14 d. nutarimo Nr. 543 "Dėl Lietuvos Respublikos valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų sudarymo ir vykdymo taisyklių patvirtinimo" pakeitimo" (nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/f0f0b6e25df611ef886efef8659c71d0) ir Vyriausybės nutarimas Nr. 673 "Dėl Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2021 m. balandžio 28 d. nutarimo Nr. 292 "Dėl Strateginio valdymo metodikos patvirtinimo" pakeitimo" (nuoroda: https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/50e22d465df711ef886efef8659c71d0). Šie teisės aktai įtvirtino vidutinės trukmės biudžeto sudarymo ir valdymo taisykles.
Savivaldybių parengti ir patvirtinti bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos bendrieji planai
80 proc. savivaldybių, vadovaudamosi Mokyklų, vykdančių formaliojo švietimo programas, tinklo kūrimo taisyklių pakeitimais, patvirtins bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos bendruosius planus.
Savivaldybių parengti ir patvirtinti bendrojo ugdymo mokyklų tinklo pertvarkos planai pagal patvirtintas naujas formaliojo švietimo programas vykdančių mokyklų tinklo kūrimo taisykles
Įsteigta Viešojo valdymo agentūra, įgyvendinanti valstybės tarnybos politiką
Pagrindinės Viešojo valdymo agentūros atsakomybės sritys numatomos: 1. Centralizuotas vadovų korpuso valdymas („Lyderystės akademija“, vadovų korpuso apimtis, veikla nuo vadovų paieškos, atrankos iki išsaugojimo, vadovų „tinklo“ suformavimas, nuolatinis vadovų veiklos matavimas, kryptingas ugdymas, mobilumas, motyvacija būti „tinkle“, gerosios praktikos sklaida); 2. Žmogiškųjų išteklių valdymo koordinavimas ir metodologinės pagalbos teikimas (praktinė veikla, susijusi su žmogiškųjų išteklių valdymo procesų standartizavimu, t. y., konsultavimas, atrankos (centralizuotos/iš dalies centralizuotos/decentralizuotos), gerosios praktikos sklaida, reguliavimo taikymo monitoringas); 3.Žmogiškųjų išteklių ugdymas (mokymo poreikių identifikavimas, mokymo tikslinės grupės, ugdymo metodų įdiegimas, konsultacijos mokymų klausimais, mokymų platformos, mokymų kokybės vertinimas (išskyrus vadovų korpusą)); 4. Pažangos/efektyvumo matavimas (analitinė – tiriamoji veikla, poreikių prognozavimas, žmogiškųjų išteklių valdymo procesų matavimas, sukuriamos vertės institucijos rezultatams ir klientų pasitenkinimui analizė, atitikties EBPO šalių kontekste taikomam valstybės tarnybos efektyvumo indeksui stebėjimas, duomenų rinkimas, analizė ir panaudojimas).
Vyriausybės 2022 m. spalio 5 d. nutarimu Nr. 996 „Dėl Lietuvos Respublikos vyriausybės 2018 m. gruodžio 12 d. nutarimo Nr. 1286 „Dėl valstybės tarnybos departamento statuso ir pavadinimo pakeitimo“ pakeitimo“ Valstybės tarnybos departamento prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos pavadinimas pakeistas į „Viešojo valdymo agentūra“, pastarajai tęsiant visas Valstybės tarnybos departamento funkcijas. Viešojo valdymo agentūros organizacinė forma iš įstaigos prie Lietuvos Respublikos vidaus reikalų ministerijos į Vyriausybės įstaigą pakeista bei nuostatai patvirtinti 2023 m. rugpjūčio 30 d. nutarimu Nr. 693 „Dėl viešojo valdymo agentūros organizacinės formos pakeitimo, viešojo valdymo agentūros nuostatų ir administracijos struktūros patvirtinimo“.
Išplečiama Kultūros paso programa, įtraukiant priešmokyklinio ugdymo mokinius, ir užsienio lietuvių mokyklas.
Parengiami Kultūros paso koncepcijos ir Kultūros paso paslaugų atrankos ir finansavimo tvarkos aprašo pakeitimai, suteikiant galimybę priešmokyklinio ugdymo mokiniams naudotis Kultūros paso paslaugomis; Organizuojamos priešmokyklinio ugdymo programas vykdančių institucijų paskirtų Kultūros paso koordinatorių konsultacijos. Parengiami Kultūros paso koncepcijos ir Kultūros paso paslaugų atrankos ir finansavimo tvarkos aprašo pakeitimai, suteikiant galimybę visoms užsienio lietuvių mokykloms naudotis Kultūros paso paslaugomis; Organizuojamos užsienio lietuvių mokyklų paskirtų Kultūros paso koordinatorių konsultacijos.
Priešmokyklinio ugdymo įstaigų, pasinaudojusių Kultūros paso programa, dalis 2024.09 – 60 proc. Užsienio lietuvių mokyklų, pasinaudojusių Kultūros paso programa, dalis: 2024.09 – 60 proc.
Numatytas tikslinis finansavimas priešmokyklinio amžiaus vaikų įtraukimui į Kultūros paso programą nebuvo skirtas, todėl ši veikla nebuvo įgyvendinta. Šiuo metu į Kultūros paso sistemą yra prisijungusios 6 lituanistinės mokyklos (35%). Planuojama, kad vykstanti Dainų šventė bei nauji mokslo metai paskatins mokyklas jungtis į KEIS ir pasinaudoti sistemos galimybėmis. Priežastys lėmusios dalinį rezultato pasiekimą: pasikeitusi geopolitinė situacija dėl karo Ukrainoje daliai lituanistinių mokyklų apribojo galimybes naudotis Kultūros paso paslaugomis; dalis užsienio lietuvių mokyklų mokinių negali būti įtraukti į Lietuvos mokinių registrą dėl teisinio užsienio šalių reglamentavimo ir duomenų apsaugos. Projekto metu pasiekti daliniai rezultatai bus tęsiami kaip tęstinė veikla.
Skirta parama mokykloms veiklos kokybės ir įtraukiojo ugdymo sąlygoms gerinti (1 etapas).
Pasirašytos sutartys su savivaldybėmis dėl pokyčių įgyvendinimo 60 mokyklų.
Galutinės sutartys I srauto savivaldybėms išsiųstos pasirašymui 2023-05-19.
Parengtas Strategijos projektas Vyriausybės tvirtinimui
Vyriausybės tvirtinimui parengtas Strategijos projektas pagal SVĮ reikalavimus apimantis pagrindines struktūrines dalis: 1) valstybės pažangos vizija; 2) valstybės vystymosi kryptys, jų aprašymas; 3) strateginiai tikslai; 4) laukiami rezultatai, poveikio rodikliai; 5) įgyvendinimo proceso, pažangos vertinimo ir atsiskaitymo už pažangą nuostatos. Rengėjų dalyvavimas Seimo komitetuose svarstymuose ir kituose Seimo ir visuomenės bendrose diskusijose dėl projekto.
2023-06-21 d. Vyriausybės posėdžio metu priimtas sprendimas dėl Seimo nutarimo "Dėl valstybės pažangos strategijos "Lietuvos ateities vizija "Lietuva 2050" patvirtinimo" projekto teikimo Seimui. https://e-seimas.lrs.lt/portal/legalAct/lt/TAD/cec433e1103511ee9ac6bb8cb9c06455
Atliktas valstybės biudžeto tęstinės veiklos lėšų poreikio apskaičiavimo efektyvumo ir optimizavimo įvertinimas pilotinėse srityse, gauti rezultatai panaudoti 2022 m. birželio mėn. vyksiančiuose pasitarimuose dėl 2023–2025 m. planuojamų asignavimų ir siekiamų rezultatų
Atlikta valstybės biudžeto tęstinės veiklos lėšų poreikio apskaičiavimo analizė ir suformuluotos rekomendacijos pilotinėse srityse, kurios rezultatai panaudoti planuojant 2023-2025 m. valstybės biudžetą. Analizės rezultatai taikomi tęstinės veiklos lėšų apskaičiavimo metodinėms rekomendacijoms ir įrankiams parengti
Atliktas valstybės biudžeto tęstinės veiklos lėšų poreikio apskaičiavimo efektyvumo ir optimizavimo įvertinimas pilotinėse srityse (Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos ir Kultūros ministerijos tęstinės veiklos lėšų planavimas), parengtos rekomendacijos dėl tęstinės veiklos lėšų planavimo tobulinimo ir pateiktos pasitarimams dėl 2023-2025 m. planuojamų asignavimų ir siekiamų rezultatų
Vadovaujantis atlikta viešųjų išlaidų peržiūra, parengtos rekomendacijos ir siūlymai Švietimo, mokslo ir sporto ministerijai ir Kultūros ministerijai dėl tęstinės veiklos lėšų efektyvesnio ir tikslesnio planavimo. Šie siūlymai suderinti su Švietimo, mokslo ir sporto ministerija ir Kultūros ministerija susitikimų, vykusių Vyriausybės kanceliarijoje, metu ir 2022 m. rugpjūčio mėn. pateikti Vyriausybės kanceliarijai.
Įkuriamas Kompetencijų ugdymo ir kultūrinės edukacijos centras (toliau – KUKEC) Lietuvos nacionalinėje Martyno Mažvydo bibliotekoje.
Organizuojami KM vadovybės susitikimai su LNB vadovu, siekiant įsteigti Kultūrinės edukacijos padalinį LNB. Įkuriamas KUKEC, organizuojami personalo atrankos konkursai. Didinamas KP programos pasiekiamumas ir KP programos sklaida organizuojant mokymus KP paslaugų teikėjams ir naujos KEIS pristatymą KP programos naudotojams
Įsteigtas KUKEC – 1 vnt. 2022.08.31 Kultūros ir meno įstaigų atstovų, kūrėjų, mokyklų atstovų ar kitų interesantų, kuriems suteiktos konsultacijos kultūrinės edukacijos srityje, skaičius: 1000 asmenų. 2024.09 – 1000 asmenų.
2022-08-31 įsteigtas Kompetencijų ugdymo ir kultūrinės edukacijos centras (KUKEC) LNB. Nuo 2024 metų centras vykdo ne tik Kultūros paso administravimo, bet ir finansavimo veiklas, kurioms užtikrinti yra skirtos 5 pareigybės ir 1 IT koordinatorius. 2022-10-28 surengta baigiamoji projekto konferencija, organizuota sklaida socialiniuose tinkluose. Bendras virtualių renginių peržiūrų skaičius – 6003. Siekiant užtikrinti sklandų naudojimąsi sistema nuo 2022-10-30 vykdomos konsultacijos, mokymai Kultūros paso paslaugų teikėjams, mokyklų bendruomenės nariams, Kultūros paso koordinatoriams. Įvykdyta 10 virtualių konsultacijų – mokymų Kultūros paso paslaugų teikėjams, kuriuose dalyvavo daugiau kaip 500 dalyvių. Įvykdyta 10 virtualių konsultacijų – mokymų mokyklų bendruomenėms, kuriose dalyvavo apie 1000 dalyvių. Konsultacijos nuolat teikiamos el.paštu ir telefonu. Naudojantis sistemos pagalbos įrankiu, gauta ir atsakyta į 1280 užklausų. Iš viso suteikta daugiau nei 2700 konsultacijų.
Atlikta vidaus reikalų ministro finansų ministro ir teisingumo ministro valdymo srityse veikiančių statutinių įstaigų funkcijų peržiūra
Funkcijų peržiūros tikslas: nustatyti įstaigų vidinius efektyvumo rezervus įgyvendinti projekto „Valstybės tarnybos pertvarka“ antrojo pertvarkos etapo uždaviniams 2023 metais įgyvendinti ir duomenimis grįstiems sprendimams priimti. • Atlikta vidaus reikalų ministro valdymo srityje veikiančių statutinių įstaigų (Policijos, Viešojo saugumo tarnybos, Valstybės sienos apsaugos tarnybos, Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamento, Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnybos) funkcijų peržiūra. • Atlikta finansų ministro valdymo srityje veikiančių statutinių įstaigų (LR muitinė). • Atlikta teisingumo ministro valdymo srityje veikiančių statutinių įstaigų (Lietuvos Kalėjimų tarnyba, Probacijos tarnyba). Įvertintos funkcijos, kurių vykdymo gali būti atsisakyta, jos galėtų būti iš dalies ar pilnai perduotas kitiems viešojo sektoriaus subjektams, nevyriausybinėms organizacijom ar kurias nebūtinai turėtų vykdyti pareigūnai; apskaičiuotas tęstinės veiklos lėšų poreikis specialiųjų funkcijų vykdymui, įvertintas atnaujintų ar papildomų aprūpinimo standartų poreikis. Vyriausybės Kanclerio 2023 m. balandžio 19 d. įsakymu Nr. V-69 sudaryta darbo grupė statutinių įstaigų atliekamų funkcijų peržiūroms koordinuoti. Koordinacinės grupės sprendimu, galimas ir kitų veiklos efektyvumo rezervų vertinimas.
Gaunami rezultatai atskirų statutinių įstaigų atliekamų funkcijų peržiūrose turi būti tarpusavyje palyginami ir tinkami projekto „Valstybės tarnybos pertvarka“ antrojo pertvarkos etapo uždaviniams 2023 metais įgyvendinti ir duomenimis grįstiems sprendimams priimti
Siekiant nustatyti vidinius efektyvumo rezervus, atlikta įstaigų vykdomų funkcijų inventorizacija; įvertinta įstaigų 122 vykdomų specialiųjų funkcijų kaina ir lėšų poreikis jų vykdymui; identifikuotos funkcijos, kurias nebūtinai turi vykdyti pareigūnai; įvertintas įstaigų aprūpinimo standartų atnaujinimo poreikis; identifikuotos 28 funkcijos, kurių vykdymo įstaigose galėtų būti atsisakyta ar jos galėtų būti perduotas kitiems subjektams, pradėti veiksmai dėl funkcijų perdavimo. Taip pat atlikta statutinių įstaigų pareigūnų darbo užmokesčio duomenų analizė, pateikti siūlymai dėl darbo užmokesčio netolygumų mažinimo, parengtas Vidaus tarnybos statuto pakeitimo įstatymo projektas, kuris priimtas Seime 2023- 12-19. Parengtas funkcijų peržiūros ataskaitos projektas 2024-10-01 pateiktas LRVK, darbai dėl funkcijų perdavimo ir aprūpinimo standartų peržiūros tęsiami.