Perkeliant vis daugiau veiklų į elektroninę erdvę, kyla ir kibernetinių grėsmių lygis. Nacionalinio kibernetinio saugumo centro (NKSC) duomenimis, 2019 m. kibernetinių incidentų skaičius padidėjo beveik 2 kartus: 2019 m. buvo užregistruotas 3241 incidentas, 2018 m. – 1701, o apdorojamų įvykių padaugėjo nuo 50 tūkst. 2018 m. iki 300 tūkst. 2019 m. Kibernetinių atakų taikiniai buvo daugiausia kritinės infrastruktūros objektai.Lietuva pastaruoju metu įgyvendina priemones, skirtas kibernetiniam saugumui ir atsparumui kibernetinėms grėsmėms stiprinti: parengta Kibernetinio saugumo strategija ir jos įgyvendinimo tarpinstitucinis veiklos planas, baigtas valstybės kibernetinių pajėgumų konsolidavimas, sustiprinti kibernetinio saugumo pajėgumai, bendrai valdomi kibernetiniai incidentai, plėtojamas Saugusis valstybinis duomenų perdavimo tinklas, sujungsiantis svarbiausias valstybės funkcijas užtikrinančias institucijas. NKSC duomenimis, 2019 m. ypatingos svarbos valstybės informacinių išteklių valdytojai įgyvendino 80 proc., o valstybės informacinių išteklių valdytojai – apie 20 proc. organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų. Nuo 2019 m. NKSC pradėti faktiniai kibernetinio saugumo būklės patikrinimai parodė, kad subjektų deklaruojamas kibernetinio saugumo reikalavimų įgyvendinimas yra formalus ir kad jie de facto įgyvendinami ne visa apimtimi. Audito metu vertinsime kibernetinio saugumo incidentų ir rizikų valdymą nacionaliniu lygiu. Audito rezultatai prisidės prie didesnio Lietuvos viešojo sektoriaus organizacijų atsparumo kibernetinėms grėsmėms ir sudarys sąlygas didinti nacionalinio saugumo užtikrinimo kibernetinėje erdvėje brandą.


2021 m. valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto ataskaitų rinkiniai

Valstybinio socialinio draudimo fondas – tai įstatymo nustatyta tvarka valdomi centralizuoti tiksliniai finansiniai ir materialiniai ištekliai, kurie įtraukiami į apskaitą nuo valstybės ir savivaldybių biudžetų atskirtame fondo biudžete. Fondo audituojamų konsoliduotųjų ataskaitų rinkiniai sudaryti iš Valstybinio socialinio fondo valdybos ir teritorinių skyrių ataskaitų duomenų.


Vaiko teisių ir interesų užtikrinimas globojant ir įvaikinant vaikus

2018-07-01 startavus naujai vaiko teisių apsaugos sistemai, mažėjo nukentėjusių vaikų skaičius, bet 2019–2020 m. buvo atvejų, pasibaigusių vaikų mirtimi. Neužtikrinama vaiko ir šeimos poreikius atitinkanti laiku teikiama prevencinė pagalba ir kompleksinės paslaugos problemų turinčioms šeimoms. Nuo 2020-01-01 atsisakyta grėsmės lygių nustatymo ir pereita prie šeimos ir vaiko poreikių vertinimo, o vaikas paimamas iš tėvų ar globėjų tik kraštutiniais atvejais, pritaikius pagalbos šeimai priemones, tačiau rizika išlieka dėl nepakankamos darbuotojų kompetencijos ir metodinės pagalbos atpažinti smurtą šeimoje, gebėti įvertinti vaiko situaciją ir suteikti tinkamą pagalbą. Įgyvendinant perėjimo nuo institucinės globos prie globos šeimoje priemones, institucijose globojamų vaikų skaičius mažėja (2018 m. –2 419, 2019 m. –1 954, 2020 m.–1 656 vaikai), tačiau iki planuotų 20 proc. nesumažėjo. Vis dar trūkta globėjų ir pagalbos jiems. Neišspręstos globėjų šeimos tinkamumo vertinimo problemos. Vaikus globojančių šeimų ir šeimynų per 5 m. sumažėjo 9 proc., 6 savivaldybės iki šiol neturi budinčių globotojų. Neužtikrinamas smurtą patiriančių vaikų identifikavimas. Neskatinama atsirasti įtėvių ir jų nedaugėja. Vertinsime, ar, įvykdžius pokyčius vaiko teisių apsaugos srityje ir vykstant institucinės vaikų globos pertvarkai, sistema užtikrina geriausius vaiko interesus saugiai augti savo šeimoje, likusiems be tėvų globos – artimų giminaičių, globėjų ar įtėvių šeimose, institucinėje globoje; ar kompleksinės pagalbos paslaugos yra prieinamos ir padeda šeimoms įveikti krizines situacijas ir sunkumus siekiant tinkamai rūpintis savo vaikais; ar užtikrinamas globėjų ir įtėvių rengimas ir jiems teikiamos paslaugos pagal nustatytus poreikius.


Oficialioji statistika yra viena svarbiausių politikos formavimo priemonių. Šiuo metu dėl COVID-19 esanti ekstremalioji situacija parodė, kad kokybiški, objektyvūs ir laiku teikiami statistiniai duomenys yra būtini pagrįstiems valdymo sprendimams priimti. Kasmet oficialiosios statistikos tvarkymui skiriama per 8 mln. Eur valstybės biudžeto lėšų. Tam, kad oficialiosios statistikos sistema veiktų ir jai skiriami ištekliai būtų naudojami efektyviai, turi būti apibrėžti aiškūs statistikos rengimo, koordinavimo ir kokybės kontrolės procesai ir atsakomybės. Lietuvoje oficialiosios statistikos politiką formuoja Finansų ministerija, o įgyvendina 19 įvairių institucijų. Taigi, oficialioji statistika įgyvendinama decentralizuotai: ją tvarkančios institucijos skirtingai nustato poreikius, užtikrina kokybę ir vykdo plėtrą, turi nevienodus išteklius, veikia skirtingomis sąlygomis, todėl kyla rizika dėl nevienodo šios statistikos duomenų kokybės lygio.Audito metu vertinsime, ar esama Lietuvos oficialiosios statistikos sistema veikia efektyviai, ar jos plėtra atitinka valstybės ir visuomenės poreikius, o oficialiosios statistikos duomenys yra patikimi, objektyvūs ir kokybiški, ar sudaro prielaidas priimti duomenimis grįstus valdymo sprendimus. Auditas prisidės formuojant bendrą efektyvią ir koordinuotą oficialiosios statistikos politiką, viziją ir naudojimo tikslus, vartotojų poreikiais grįstas plėtros kryptis bei politikos įgyvendinimo sistemą, numatant, kokios institucijos gali tvarkyti oficialiąją statistiką, atsisakant statistinių duomenų dubliavimo ir perteklinio institucijų dalyvavimo statistikos tvarkymo procesuose. Tai padės užtikrinti kokybiškus, visuomenės ir valstybės poreikius atitinkančius statistinius duomenis, naudojamus priimant svarbiausius valstybės valdymo sprendimus.


Institucijų pasirengimas reaguoti į ekstremaliąsias situacijas

Kasmet Lietuvoje dėl tyčinės ar netyčinės žmogaus veiklos arba dėl gamtos reiškinių ir kitų aplinkybių kyla apie 400 ekstremalių įvykių. Kad kuo mažiau įvykių peraugtų į ekstremaliąją situaciją, būtina veiksminga ekstremaliųjų situacijų prevencija (nustatyti pavojai, galintys jas sukelti, suplanuotos ir įgyvendintos jų rizikos mažinimo priemonės). Lietuvoje padaugėjo ekstremalių įvykių, kurie peraugo į ekstremaliąsias situacijas. Per 2018–2020 m. I pusmetį buvo paskelbtos 42 savivaldybės ir 3 valstybės lygio, o 2015–2017 m. laikotarpiu – 34 savivaldybės ir 2 valstybės lygio ekstremaliosios situacijos.Priklausomai nuo ekstremalių įvykių pobūdžio ir jų sukeliamų pasekmių, jiems suvaldyti gali būti įvedami skirtingi teisiniai režimai (ekstremalioji situacija, karantinas, nepaprastoji padėtis). Pasikeitus aplinkybėms, vienas teisinis režimas gali būti keičiamas kitu. Esant skirtingiems teisiniams režimams skiriasi situacijų valdymas, priemonės aplinkai, gyventojų sveikatai, gyvybei ir turtui apsaugoti, žmonių teisių ribojimų apimtis ir turinys. Todėl valstybės institucijoms būtina kryptingai vykdyti pasirengimo veikti, įvedus skirtingus teisinius režimus, priemones, kad būtų užtikrinta reikiama skubi pagalba žmonėms ir taip sumažintas pavojus jų gyvybei, sveikatai ir turtui.Audito metu analizuosime, kaip institucijos planuoja ir vykdo prevencines priemones, valdo pasirengimą efektyviai reaguoti į ekstremalius įvykius ir užtikrinti, kad taikomos priemonės efektyviai suvaldytų situaciją, taip sumažinant pavojų žmonių gyvybei, sveikatai ir turtui.


2021 m. nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys ir valstybės skola

Nacionalinį finansinių ataskaitų rinkinį sudaro visų savivaldybių, Valstybinio socialinio draudimo fondo, Privalomojo sveikatos draudimo fondo, kitų valstybės išteklių fondų ir valstybės konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkiniai, teikiami kaip vieno viešojo sektoriaus subjekto finansinių ataskaitų rinkinys.Valstybės skolą sudaro prie valdžios sektoriaus priskiriamų subjektų, turinčių teisę skolintis, prisiimtų, bet dar neįvykdytų įsipareigojimų grąžinti kreditoriams lėšas, pasiskolintas išplatinant Vyriausybės vertybinius popierius, pasirašant paskolų sutartis, finansinės nuomos (lizingo) sutartis ir kitus įsipareigojamuosius skolos dokumentus, konsoliduota suma.Kasmet teikdami Seimui išvadą dėl tų metų nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio, atliekame šio rinkinio ir valstybės skolos duomenų teisingumo vertinimą.


Nacionalinį finansinių ataskaitų rinkinį sudaro visų savivaldybių, Valstybinio socialinio draudimo fondo, Privalomojo sveikatos draudimo fondo, kitų valstybės išteklių fondų ir valstybės konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkiniai, teikiami kaip vieno viešojo sektoriaus subjekto finansinių ataskaitų rinkinys.Valstybės skolą sudaro prie valdžios sektoriaus priskiriamų subjektų, turinčių teisę skolintis, prisiimtų, bet dar neįvykdytų įsipareigojimų grąžinti kreditoriams lėšas, pasiskolintas išplatinant Vyriausybės vertybinius popierius, pasirašant paskolų sutartis, finansinės nuomos (lizingo) sutartis ir kitus įsipareigojamuosius skolos dokumentus, konsoliduota suma.


2021 m. Valstybės konsoliduotųjų ataskaitų rinkiniai

Valstybės finansinių ataskaitų rinkinys yra rengiamas kaip vieno viešojo sektoriaus subjekto finansinių ataskaitų rinkinys, kuriame konsoliduojama beveik 600 viešojo sektoriaus subjektų finansinių ataskaitų duomenų. Valstybės biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinyje, kuris rengiamas pinigų principu, pateikiami metiniai valstybės biudžeto pajamų bei išlaidų planų ir jų vykdymo duomenys. 2021 m. teikdami Seimui išvadą dėl valstybės ataskaitų rinkinių, atliksime jų teisingumo vertinimą.


Garantinis fondas – išteklių fondas, skirtas užtikrinti garantijas darbuotojams jų darbdaviui tapus nemokiam, vykdant bankroto ar restruktūrizavimo procesus.


Ginkluotės ir karinės įrangos įsigijimų vertinimas

Ginkluotės ir karinės įrangos įsigijimams skirti asignavimai 2025 m. sudaro 46 proc. krašto apsaugos sistemos biudžeto. Finansavimas jiems kasmet reikšmingai didėja (2024 m. panaudota 797 mln. Eur,  2025 m. skirta 1 487 mln. Eur, 2026 m. planuojama 2 505 mln. Eur.) Sparčiai augantis finansavimas turi užtikrinti poreikius atitinkantį Lietuvos kariuomenės aprūpinimą modernia ginkluote, technika, karine įranga, o priimti sprendimai – sklandų naujų sistemų diegimą, eksploataciją ir aptarnavimą bei mokymų naudotis įsigyta technika poreikio patenkinimą.Vertinsime, ar ginkluotės ir karinės įrangos įsigijimai inicijuojami pagal planavimo dokumentuose nustatytą poreikį ir užtikrina strateginių tikslų pasiekimą didinant gynybos pajėgumus. Vertinimo metu analizuosime įsigijimų projektų valdymą, kuris apimtų jų biudžeto planavimą, rizikų valdymą, sutarčių vykdymą ir kontrolę, įsigytos ginkluotės ir karinės įrangos panaudojimą, palaikymą bei pramoninio bendradarbiavimo vystymą.


Viešieji finansai ir oficialioji statistika

2024 m. valstybės socialinių fondų ataskaitų rinkinys

Valstybės socialinių fondų metinių ataskaitų rinkinį sudaro Valstybinio socialinio draudimo fondo metinių ataskaitų rinkinys, Garantinio fondo metinių ataskaitų rinkinys ir Ilgalaikio darbo išmokų fondo metinių ataskaitų rinkinys.Valstybinis socialinio draudimo fondas – tai išteklių fondas, skirtas pensijų, ligos, motinystės, nedarbo ir nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialiniam draudimui finansuoti, valdyti ir administruoti. Fondo metinių ataskaitų rinkinys sudarytas iš Valstybinio socialinio fondo valdybos ir teritorinių skyrių ataskaitų duomenų.Garantinis fondas – išteklių fondas, skirtas užtikrinti garantijas darbuotojams (jiems skiriant ir mokant išmokas) jų darbdaviui tapus nemokiam. Šio fondo pinigais kompensuojamos Užimtumo įstatyme numatytos išmokos savarankiškai dirbantiems asmenims, subsidija darbo užmokesčiui, Vyriausybei paskelbus ekstremaliąją situaciją ar karantiną, taip pat gali būti finansuojamos aktyvios darbo rinkos politikos priemonės.Ilgalaikio darbo išmokų fondas – išteklių fondas, skirtas asmenų papildomoms finansinėms garantijoms užtikrinti mokant ilgalaikio darbo išmokas tais atvejais, kai asmenų darbo santykiai pagal nutraukiamą darbo sutartį su Lietuvos Respublikos jurisdikcijoje esančiu darbdaviu atleidimo iš darbo dieną nepertraukiamai tęsėsi daugiau negu 5 metus ir kurie yra atleisti iš darbo darbdavio iniciatyva be darbuotojo kaltės. Šio fondo pinigais gali būti finansuojamos ir aktyvios darbo rinkos politikos priemonės.


Lietuvos Respublikos piliečių rengimas pilietiniam pasipriešinimui

Pilietinis pasipriešinimas – svarbi visuotinės gynybos dalis. Parengimo pilietiniam pasipriešinimui klausimas tapo kaip niekad aktualus blogėjant saugumo situacijai regione ir pasaulyje. Seimas 2022 m. gegužės mėn. patvirtino Nacionalinę darbotvarkę „Lietuvos Respublikos piliečių rengimo pilietiniam pasipriešinimui strategija“. 2023 m. rugsėjo mėn. Vyriausybė patvirtino šios darbotvarkės 2023–2025 m. įgyvendinimo planą, kurio priemonėms vykdyti iš viso numatoma skirti apie 114 mln. Eur (2023 m. – beveik 32 mln. Eur; 2024 m. – 38,8 mln. Eur; 2025 m. – 43,4 mln.).Su pilietine veikla siejamų rizikų vertinimą matuojantis rodiklis – pilietinės galios indeksas – 2022 m. siekė 35,9 balo iš 100 galimų. Tai mažiausia reikšmė nuo 2017-ųjų, kai indeksas siekė 37 balus. 2022 m. apklausos rezultatai rodo, kad visuomenei trūksta informacijos ir žinių, kaip ji galėtų prisidėti prie šalies gynybos ir įvairių iniciatyvų šioje srityje įgyvendinimo. Būtina spartinti piliečių parengimą ir užtikrinti, kad jų švietimo, įsitraukimo ir rengimo sistema atlieptų Valstybės gynybos plane numatytų tikslų įgyvendinimą. Piliečiams turi būti suteikiamos reikiamos žinios apie pasirengimą valstybės gynybai, ugdomi jų įgūdžiai ir valia priešintis bei būti pasirengusiems atlaikyti išorės grėsmes.Vertinsime, ar suplanuotos ir vykdomos piliečių rengimo pilietiniam pasipriešinimui priemonės padidins visuomenės aktyvumą ir pasirengimą atlaikyti išorės grėsmes ir įsitraukti į šalies gynybą.


Šalyje pastaraisiais metais augant ekonomikai nebuvo išspręstos esminės užimtumo problemos: dideli teritorinio nedarbo skirtumai (5 kartus skiriasi tarp savivaldybių), struktūrinis nedarbas: nekvalifikuotos darbo jėgos perteklius, kvalifikuotos – trūkumas (trečdalis registruotų bedarbių neturi kvalifikacijos). Pandemijos metu išaugo nedarbas ir jo padidėjimas vienas didžiausių ES: COVID-19 laikotarpiu registruotas nedarbas išaugo 2 kartus – iki 15 proc., Eurostato duomenimis, nedarbo lygis per 2020 m. 9 mėn. išaugo nuo 6,3 iki 9,6 proc. (ES vidurkis – 7,5 proc.). Užimtumo tarnybos veikla ypač svarbi mažinant pandemijos padarinius darbo rinkai, skatinant jos atsigavimą ir mažinant nedarbą, todėl, padidėjus darbo ieškančių asmenų srautui, pasikeitus darbo rinkos poreikiams, reikia greitai ir sklandžiai organizuoti tarnybos veiklą naujomis sąlygomis.2018 m. įvykus pertvarkai, Užimtumo tarnyba siekia efektyvaus įstaigos valdymo ir aukštos teikiamų darbo rinkos paslaugų kokybės. Tačiau užimtumo rėmimo priemonių poveikis, mažinant nedarbą, per paskutinius 3 metus ne didėjo, o sumažėjo 0,4 proc., vykdomos priemonės netenkina darbo rinkos ir asmens poreikių. Siekdama didinti darbo ieškančių asmenų užimtumo galimybes, tarnyba įgyvendina ES projektus, tačiau neatliekama projektų analizė, nenaudingos projekto veiklos ne keičiamos į efektyvesnes, o tęsiamos. Dėl COVID-19 sukeltos krizės tarnybai atsirado papildomų funkcijų, padidėjo darbo krūvis, todėl, neperskirsčius funkcijų, sumažėjo darbo rinkos paslaugų ir priemonių prieinamumas.Vertinsime, ar tarnyba veiklos organizavimą, darbo procesus orientuoja į paslaugų prieinamumo ir kokybės, užimtumo priemonių efektyvumo didinimą, besikeičiančius darbo rinkos poreikius, į greitą ir tvarų įdarbinimą remiantis darbo rinkos analize, pažangių, lanksčių, veiksmingų metodų diegimą prisitaikant prie naujos, pandemijos krizės paveiktos darbo rinkos situacijos. Vertinsime, ar tarnyba užtikrino darbdaviams subsidijų mokėjimą prastovų laikotarpiu ir po prastovų, kaip nustatyta Užimtumo įstatyme, taikomų priemonių darbo vietoms išlaikyti taiklumą ir rezultatyvumą. Pažymėdama užimtumo tarnybų ypatingą svarbą šalyse, EBPO parengė gaires (2020-04-28) dėl jų veiklos krypčių įveikiant COVID-19 sukeltą krizę. Todėl vertinsime, ar Užimtumo tarnybos veiklos kryptys atitinka nustatytas šiose gairėse.


Sveikatos priežiūros tvarumo užtikrinimas esant ekstremaliosioms situacijoms

Vienas svarbiausių tvarios sveikatos priežiūros bruožų – gebėjimas tinkamai ir laiku reaguoti į visuomenei kylančias grėsmes ir ekstremaliąsias situacijas ir nepertraukiamai teikti visas reikalingas sveikatos paslaugas. Šalies sveikatos priežiūros sistema didelio masto epidemiologinei krizei nebuvo pasiruošusi. Nei gydymo įstaigose, nei valstybiniame rezerve nebuvo sukaupta pakankamai asmens apsaugos priemonių atsargų. Nuo pandemijos pradžios praėjus beveik metams, bendro gydymo įstaigų aprūpinimo ar atitinkamų priemonių rezervų formavimo klausimai vis dar aktualūs. Nepakankamas epidemiologinių priemonių (režimo) taikymas lemia vis pasikartojančius infekcijos protrūkius gydymo įstaigose. Komunikacinės gydymo įstaigų problemos (per menki pajėgumai aptarnauti pacientus telefonu, pasikartojantys informacinių sistemų veiklos trikdžiai), sumažėjęs sveikatos priežiūros paslaugų teikimo mastas blogina paslaugų prieinamumą, o nuotolinės paslaugos neužtikrina kokybės. Todėl jau stebimas net tik gyventojų sveikatos rodiklių pablogėjimas, sergamumo lėtinėmis ligomis didėjimas, bet ir mirčių gausėjimas dėl kitų nei COVID-19 viruso sukeltų pasekmių. Audito metu analizuosime, kodėl sistema neužtikrina tinkamo sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumo, nepertraukiamo ir saugaus sveikatos priežiūros paslaugų teikimo pacientams, sergantiems kitomis nei COVID-19 ligomis. Auditas padės atsakyti į klausimą, ko trūksta ir kas turėtų būti padaryta, kad, esant ekstremaliajai situacijai (šalyje, regione, savivaldybėje), sveikatos priežiūros paslaugų teikimas nesutriktų ir atlieptų kylančius iššūkius.


Viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio apžvalga

Įvertinsime Lietuvos viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio struktūrą ir dinamiką valstybės tarnybos pertvarkos kontekste, atlikdami palyginamąją analizę tarptautiniu, instituciniu ir pareigybių lygmenimis.


Klaipėdos jūrų uosto infrastruktūros valdymas

Klaipėdos jūrų uostas – svarbiausias ir didžiausias transporto centras Lietuvoje, per metus galintis perkrauti iki 65 milijonų tonų įvairių krovinių. Uoste sukuriama per 58 tūkst. indukuotų darbo vietų ir 6,13 proc. viso Lietuvoje sukuriamo BVP, tiesiogiai su jo veikla yra susiję per 800 įmonių.Siekiant maksimalios naudos miestui ir valstybei, uosto infrastruktūra turėtų būti naudojama racionaliai ir efektyviai, užtikrinama tvari jos plėtra ir priežiūra. Viena pagrindinių infrastruktūros plėtros problemų – laisvų teritorijų uosto veiklai plėsti trūkumas ir efektyvus rezervinių teritorijų panaudojimas. Vis dar neapsispręsta dėl uosto plėtros ateityje. Be to, ne visada užtikrinama nuolatinė jo aplinkos taršos stebėsena. Audito metu vertinsime, ar efektyviai panaudojama VĮ Klaipėdos jūrų uosto direkcijos patikėjimo teise valdoma valstybinė žemė, infrastruktūra ir rezervinės teritorijos, reikalingos uosto veiklos plėtrai, ar užtikrinama nuolatinė ir ilgalaikė uosto aplinkos taršos stebėsena.


2021 m. Valstybinio socialinio draudimo fondas

Valstybinio socialinio draudimo fondas – tai įstatymo nustatyta tvarka valdomi centralizuoti tiksliniai finansiniai ir materialiniai ištekliai, kurie įtraukiami į apskaitą nuo valstybės ir savivaldybių biudžetų atskirtame fondo biudžete. Fondo audituojamų konsoliduotųjų ataskaitų rinkiniai sudaryti iš Valstybinio socialinio fondo valdybos ir teritorinių skyrių ataskaitų duomenų. Teikdami Seimui išvadą dėl šio fondo 2021 m. konsoliduotųjų ataskaitų rinkinių, atliksime jų teisingumo vertinimą.


Buhalterinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų centralizavimas

Siekiant efektyvesnio išteklių panaudojimo, Vyriausybei atskaitingose institucijose 2018 m. pradėtas šių funkcijų centralizavimas ir numatytas siekis, kad joms reikalingos lėšos 2020 m. sumažėtų 20 proc. (2017 m. panaudota 44 mln. Eur). Funkcijas atlikti centralizuotai pavesta Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui: 2021 m. centralizuotai atliekamos 144 institucijų buhalterinės apskaitos tvarkymo ir 237 institucijų personalo administravimo funkcijos. Planuojama šį procesą baigti 2024 m.: centralizuotai būtų atliekamos atitinkamai 342 ir 319 institucijų šios funkcijos.Audito metu vertinsime, ar buhalterinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų centralizavimas sudarė sąlygas efektyviai jas atlikti.


2021 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondas

Privalomojo sveikatos draudimo finansų pagrindą sudaro savarankiškas valstybinio Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetas, neįtrauktas į valstybės ir savivaldybių biudžetus.Šio fondo audituojamų konsoliduotųjų ataskaitų rinkiniai sudaryti iš Valstybinės ligonių kasos ir teritorinių ligonių kasų ataskaitų duomenų.


Garantinis fondas – išteklių fondas, skirtas užtikrinti garantijas darbuotojams jų darbdaviui tapus nemokiam, vykdant bankroto ar restruktūrizavimo procesus. Teikdami Seimui išvadą dėl šio fondo 2021 m. ataskaitų rinkinių, atliksime jų teisingumo vertinimą


Ilgalaikio darbo išmokų fondas – išteklių fondas, iš kurio skiriamos lėšos asmenims, kurių darbo santykiai pagal nutraukiamą darbo sutartį su Lietuvos Respublikos jurisdikcijoje esančiu darbdaviu atleidimo iš darbo dieną nepertraukiamai tęsėsi daugiau negu 5 metus ir kurie yra atleisti darbdavio iniciatyva be darbuotojo kaltės. Teikdami Seimui išvadą dėl šio fondo 2021 m. ataskaitų rinkinių, atliksime jų teisingumo vertinimą.


Išvados atliekant biudžeto politikos kontrolės institucijos funkcijas

Lietuvos stabilumo 2021 m. programos vertinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą Stabilumo 2021 m. programą ir pateiksime ataskaitą, kurioje bus: 2021–2022 m. valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų analizė, valdžios sektoriaus biudžetų projektų rodiklių ex-post vertinimas fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi aspektu, fiskalinės padėties apžvalga, VS skolos projekcijos.


2021 m. birželio mėn. patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą / patikslintą ir viešai paskelbtą 2021–2024 m. ekonominės raidos scenarijų, kuris, esant išskirtinėms aplinkybėms, turi būti paskelbtas bent kartą per ketvirtį, ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo.


2021 m. gruodžio mėn. patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą / patikslintą ir viešai paskelbtą 2021–2024 m. ekonominės raidos scenarijų, kuris, esant išskirtinėms aplinkybėms, turi būti paskelbtas bent kas ketvirtį, ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo.


Ilgalaikio darbo išmokų fondas – išteklių fondas, skirtas asmenų papildomoms finansinėms garantijoms užtikrinti mokant ilgalaikio darbo (kai darbo santykiai pagal nutraukiamą darbo sutartį su Lietuvos Respublikos jurisdikcijoje esančiu darbdaviu atleidimo iš darbo dieną nepertraukiamai tęsėsi daugiau negu 5 metus ir kurie yra atleisti darbdavio iniciatyva be darbuotojo kaltės) ir sankcijų taikymo išmokas.


Savivaldybių ex-ante ir ex-post fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi vertinimas

Įvertinsime 2021 m. ex-post ir 2022 m. ex-ante savivaldybių biudžetus, ar buvo laikomasi fiskalinės drausmės taisyklių, nustatytų Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme.


Ilgalaikio darbo išmokų fondas – išteklių fondas, iš kurio skiriamos lėšos asmenims, kurių darbo santykiai pagal nutraukiamą darbo sutartį su Lietuvos Respublikos jurisdikcijoje esančiu darbdaviu atleidimo iš darbo dieną nepertraukiamai tęsėsi daugiau negu 5 metus ir kurie yra atleisti darbdavio iniciatyva be darbuotojo kaltės.


2021 m. Pensijų anuitetų fondo ataskaitų rinkinys

Pensijų anuitetas – pensijų fondo dalyviui iki gyvos galvos mokama periodinė pensijos išmoka, kurios visa išmokėjimo rizika tenka pensijų anuitetų mokėtojui, o tai yra Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba. Vadovaujantis Pensijų kaupimo įstatymu, Pensijų anuitetų fondo metinių ataskaitų rinkinį kiekvienais metais audituoja Valstybės kontrolė. Teikdami Seimui išvadą dėl šio fondo 2021 m. ataskaitų rinkinio, atliksime jo teisingumo vertinimą.


Auditai atliekant Europos Sąjungos fondų investicijų audito institucijos funkcijas

2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2021 m. liepos 1 d. – 2022 m. birželio 30 d. ataskaitiniu laikotarpiu Europos Komisijai deklaruotos išlaidos

Projektuose deklaruojamų mokėjimo prašymų vertinimas (atsitiktinė atranka).Valdymo ir kontrolės sistemos veikimas (institucijų rengiamų dokumentų ir jų taikymo vertinimas).Sąskaitų auditas (deklaruotų išlaidų finansinis patikrinimas).


2021 m. kovo mėn. ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ir viešai paskelbtą 2021–2024 m. ekonominės raidos scenarijų ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo.


Savivaldybių ex-ante fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi vertinimas

Įvertinsime 2020 m. ex-post ir 2021 m. ex-ante savivaldybių biudžetus, ar buvo laikomasi fiskalinės drausmės taisyklių, nustatytų Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme..


2021 m. rugsėjo mėn. patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą / patikslintą ir viešai paskelbtą 2021–2024 m. ekonominės raidos scenarijų ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo.


Centralizuoto šilumos tiekimo vertinimas

Šalies centralizuoto šilumos tiekimo sistema yra neatskiriama sudedamoji energetikos sektoriaus dalis. Visuose Lietuvos miestuose veikia centralizuoto šilumos tiekimo sistemos, kurios šiluma aprūpina apie 27 tūkst., arba 53 proc. visų Lietuvoje esančių pastatų. Nacionalinėje energetinės nepriklausomybės strategijoje numatyta centralizuotai tiekiamos šilumos plėtra. Siekiama, kad iki 2050 m. šiluma būtų aprūpinama ne mažiau kaip 90 proc. miestuose esančių pastatų. Be to, planuojama, kad iki 2030 m. iš atsinaujinančių ir vietinių energijos išteklių pagaminta centralizuotai tiekiama šiluma sudarytų 90 proc., o 2050 m. – 100 proc. pagamintos šiluminės energijos. Strategijoje numatytas centralizuoto šilumos tiekimo sistemų atnaujinimas, kuris turėtų užtikrinti efektyvų šilumos vartojimą, patikimą tiekimą ir gamybą, leistų diegti modernias ir aplinkai palankias technologijas. Vertinimo metu planuojame nagrinėti, kokių veiksmų imasi atsakingos institucijos, siekdamos įgyvendinti strategijos tikslus. Ar pasirinktos priemonės leis užtikrinti šilumos energijos tiekimą mažiausiais kaštais ir mažins aplinkos taršą. Vertinsime, ar (ir kaip) atnaujinamos šilumos tiekimo sistemos, kaip vykstantys procesai padeda efektyvinti šilumos vartojimą.


Valdžios sektoriaus finansų tvarumo vertinimas

Pateiksime nepriklausomą vertinimą, ar valdžios sektoriaus finansai ilgalaikėje perspektyvoje yra tvarūs. Pagal Fiskalinės drausmės įstatymą fiskalinė drausmė yra visuma teisinių priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti, kad prognozuojama valdžios sektoriaus skola, atsižvelgiant į numanomus valdžios sektoriaus įsipareigojimus, įskaitant ir įsipareigojimus, atsirandančius dėl Lietuvos gyventojų demografinių pokyčių, kelis būsimus dešimtmečius atitiktų finansų tvarumo kriterijus, tai yra valdžios sektoriaus skola neviršytų 60 proc. BVP to meto kainomis


2022 m. nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys ir valstybės skola

Nacionalinį finansinių ataskaitų rinkinį sudaro visų savivaldybių, Valstybinio socialinio draudimo fondo, Privalomojo sveikatos draudimo fondo, kitų valstybės išteklių fondų ir valstybės konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkiniai, teikiami kaip vieno viešojo sektoriaus subjekto finansinių ataskaitų rinkinys.Valstybės skolą sudaro prie valdžios sektoriaus priskiriamų subjektų, turinčių teisę skolintis, prisiimtų, bet dar neįvykdytų, įsipareigojimų grąžinti kreditoriams lėšas, pasiskolintas išplatinant Vyriausybės vertybinius popierius, pasirašant paskolų sutartis, finansinės nuomos (lizingo) sutartis ir kitus įsipareigojamuosius skolos dokumentus, konsoliduota suma.


2022 m. valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto ataskaitų rinkiniai

Valstybės finansinių ataskaitų rinkinys yra rengiamas kaip vieno viešojo sektoriaus subjekto finansinių ataskaitų rinkinys, kuriame konsoliduojama beveik 600 viešojo sektoriaus subjektų finansinių ataskaitų duomenų. Valstybės biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinyje, kuris rengiamas pinigų principu, pateikiami metiniai valstybės biudžeto pajamų bei išlaidų planų ir jų vykdymo duomenys.


2022 m. Rezervinio (stabilizavimo) fondas

Rezervinio (stabilizavimo) fondo paskirtis yra kaupti valstybės piniginius išteklius, siekiant užtikrinti valstybės finansinį stabilumą galimų ekstremaliųjų situacijų ir ekonominės grėsmės atveju bei lėšas giluminiam panaudotųjų branduolinių atliekų atliekynui įrengti.


Viešoji įstaiga „Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondas: 2021 metų VšĮ Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondo valstybės biudžeto lėšų disponavimo teisėtumas

Nuo 2011-12-01 įsigaliojo Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą įstatymas, kuriame nustatytas mokėtinos piniginės kompensacijos dydis – 37 mln. Eur. Šią sumą planuojama išmokėti iki 2023-03-01.Kiekvienais metais Seimas kompensacijai išmokėti valstybės biudžete patvirtina 3,62 mln. Eur, kuriuos Vyriausybės kanceliarija išmoka kompensacijomis disponuoti paskirtam VšĮ Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondui.Valstybės kontrolė, vadovaudamasi minėtu įstatymu, fondo valstybinį auditą atlieka kasmet ir pateikia Vyriausybei valstybinio audito išvadą ir ataskaitą.Valstybinio audito metu vertinama, ar fondas disponuoja jam perduotomis kompensacijos lėšomis, valdo, naudoja jam perduotą nekilnojamąjį turtą ar disponuoja juo pagal įstatyme nustatytą paskirtį. Nustačius pažeidimų, Vyriausybė turi teisę laikinai sustabdyti kompensacijų mokėjimą ir disponavimą jomis ir spręsti dėl kito fondo paskyrimo.


UNESCO pasaulio paveldo objektų valdymas ir saugojimas

Pasaulinio kultūros paveldo objektų išsaugojimas svarbus visos žmonijos dabarties ir ateities kartoms, kartu tai ir valstybės prestižas. 1991 m., prisijungdama prie UNESCO Pasaulio kultūros ir gamtos paveldo apsaugos konvencijos, Lietuva įsipareigojo nustatyti, apsaugoti, išsaugoti, pristatyti ir perduoti ateities kartoms savo teritorijoje esantį kultūros ir gamtos paveldą bei šiuo tikslu bendradarbiauti su tarptautine bendruomene. Nuo to laiko į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą buvo įtraukti 5 Lietuvos kultūros ir gamtos objektai, tačiau jų apsaugos ir valdymo sistema vis dar nėra sukurta, o tai kelia grėsmę visos žmonijos paveldo dalimi pripažintų objektų išsaugojimui. 2022 m. gruodžio mėn. Valstybinė kultūros paveldo komisija atkreipė dėmesį į šių konvencijos nuostatų įgyvendinimo svarbą: kurti ar plėtoti nacionalinius ar regioninius paveldo apsaugos, išsaugojimo ir pristatymo mokymams skirtus centrus, skatinti nacionalinių viešųjų ar privačių fondų ar asociacijų steigimą, plačiai informuoti visuomenę apie šiam paveldui gresiančius pavojus ir veiksmus, kurių imamasi pagal šią konvenciją.Vertinimo metu analizuosime, ar Lietuvos objektams suteiktas UNESCO pasaulio paveldo statusas kuria pridėtinę vertę, ar yra patvirtinta objektų valdymo sistema ir ar vykdoma jų stebėsena.


2022 m. Pensijų anuitetų fondo ataskaitų rinkinys

Pensijų anuitetų fondas – atskirai apskaitomi ir valdomi finansiniai ir materialiniai ištekliai, naudojami pensijų anuitetų mokėjimo veiklai vykdyti. Pensijų anuitetas – pensijų fondo dalyviui iki gyvos galvos mokama periodinė pensijos išmoka, kurios visa išmokėjimo rizika tenka pensijų anuitetų mokėtojui – Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybai.


Vidaus kontrolės sistemos veiksmingumas vykdant viešuosius pirkimus

Apie 4 tūkst. perkančiųjų organizacijų per metus vykdo viešuosius pirkimus, kuriems išleidžiama 5–6 mlrd. Eur, ir tai sudaro apie 1/3 visų viešojo sektoriaus išlaidų ir apie 12 proc. šalies BVP. Per COVID-19 pandemiją išryškėjo viešųjų pirkimų pokyčių tendencijos: poreikis nusipirkti greitai, sparčiai augantis tiekėjų skaičius bei prekių ir paslaugų diversifikavimas. 2020 m. daugiausiai viešųjų pirkimų sutarčių sudarė Kultūros ministerijos valdymo srities biudžetinės įstaigos – 3,8 tūkst. (arba 16,7 proc. iš 22,4 tūkst. 2020 m. centrinės valdžios institucijų ir joms pavaldžių biudžetinių įstaigų sudarytų sutarčių), o 2021 m. daugiausiai sudarė Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos valdymo srities biudžetinės įstaigos – 1,9 tūkst. (arba 15,7 proc. iš 12,1 tūkst. 2021 m. centrinės valdžios institucijų ir joms pavaldžių biudžetinių įstaigų sudarytų sutarčių).Nuo 2020-01-01 įsigaliojus naujam teisiniam reguliavimui, viešojo sektoriaus subjektai turėjo sukurti vidaus kontrolės sistemą, padedančią sumažinti neigiamą rizikos veiksnių, tarp jų ir pandemijos, įtaką jų veiklai. Stebimi užsitęsę viešieji pirkimai ir dėl to nepanaudoti asignavimai (2020 m. per 147 mln. Eur), vykdomi su klaidomis ar iš vieno tiekėjo pirkimai, mažėjantis pirkimų, kai pasiūlymai vertinami pagal kainos (sąnaudų) ir kokybės santykio ar sąnaudų kriterijų, skaičius rodo prie pasikeitusių veiklos sąlygų nepritaikytą vidaus kontrolės sistemą.Audito metu vertinsime, ar per 2020–2021 m. įvyko realus pokytis tobulinant atsirinktų Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos ir Kultūros ministerijos valdymo sričių biudžetinių įstaigų viešųjų pirkimų vidaus kontrolės sistemą, t. y. ar sukurta ir palaikoma vidaus kontrolės sistema šių pirkimų srityje atitinka sistemos elementams keliamus tikslus ir vidaus kontrolės principus (pagal į teisinę bazę perkeltas Tarptautinės aukščiausiųjų audito institucijų organizacijos (INTOSAI) Viešojo sektoriaus vidaus kontrolės standartų gaires) ir ar sukurta sistema užtikrina, kad viešųjų pirkimų procesas būtų vykdomas laikantis jam keliamų reikalavimų.


2022 m. VšĮ Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondo valstybės biudžeto lėšų ir turto disponavimo teisėtumas


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2022 m. liepos 1 d. – 2023 m. birželio 30 d. ataskaitiniu laikotarpiu Europos Komisijai deklaruotos išlaidos


2022–2025 m. ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2022 m. kovas)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo.


Išvada dėl susidariusios padėties atitikties išskirtinių aplinkybių sąvokai

Vyriausybei arba jos įgaliotai institucijai parengus pranešimą dėl išskirtinių aplinkybių atšaukimo, Valstybės kontrolė, vykdydama fiskalinės institucijos funkciją, vadovaudamasi Lietuvos Respublikos fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstitucinio įstatymo 7 str. 2 d., patvirtins, kad išskirtinės aplinkybės nebegalioja ir rengiant valdžios sektoriaus 2023 m. biudžetų projektus turi būti taikomos visos fiskalinės drausmės taisyklės.


Lietuvos stabilumo 2022 m. programos vertinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą Stabilumo 2022 m. programą ir pateiksime ataskaitą, kurioje bus: 2022–2023 m. valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų analizė, valdžios sektoriaus biudžetų projektų rodiklių ex-post vertinimas fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi aspektu, fiskalinės padėties apžvalga, VS skolos projekcijos.


2023 m. valdžios sektoriaus biudžetų projektų vertinimas

Pateiksime Išvadą dėl struktūrinio postūmio užduoties ir ataskaitą, kurioje bus: 2022–2023 m. valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų analizė, valdžios sektoriaus biudžetų projektų rodiklių vertinimas fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi aspektu, fiskalinės padėties apžvalga, VS skolos projekcijos


Patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2022 m. gruodis)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą / patikslintą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų 2022–2025 m., kuris esant išskirtinėms aplinkybėms turi būti paskelbtas bent kas ketvirtį, ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo.


Demografijos tendencijos lemia visuomenės senėjimą, kurį rodo kintanti gyventojų struktūra. Senstanti visuomenė – tai didesnės sveikatos ir socialinės apsaugos išlaidos, taigi ir didėjanti našta dirbantiesiems. Lietuvoje apie 615 tūkst. gyventojų gauna senatvės pensijas. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija pabrėžia, kad Demografijos tendencijos lemia visuomenės senėjimą, kurį rodo kintanti gyventojų struktūra. Senstanti visuomenė – tai didesnės sveikatos ir socialinės apsaugos išlaidos, taigi ir didėjanti našta dirbantiesiems. Lietuvoje apie 615 tūkst. gyventojų gauna senatvės pensijas. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija pabrėžia, kad į pensiją išėję lietuviai gauna apie trečdalį prieš tai buvusio atlyginimo – tai vienas mažiausių rodiklių tarp išsivysčiusių šalių. Prognozuojama, kad 2030 m. kas ketvirtas, o 2060 m. – kas trečias šalies gyventojas bus vyresnis nei 65 metų.2021–2030 m. pajamų nelygybės mažinimo plėtros programoje numatyta, kad vidutinės senatvės socialinio draudimo pensijos individualiosios dalies svoris turėtų didėti nuo 40 (2020 m.) iki ne mažiau nei 50 proc. (2030 m.). Statistikos departamento duomenimis, 2020 m. didžiausias skurdo rizikos lygis buvo 65 metų ir vyresnių asmenų amžiaus grupėje – sudarė 36 proc. ir, palyginti su 2019 m., padidėjo 4,4 proc. Apie 60 proc. šios grupės asmenų vidutinių pajamų sudaro pensijos, likusią dalį – darbo ir turto pajamos. Vidutinė senatvės pensija sudarė apie 80 proc. skurdo rizikos ribos, daugiau nei pusės senatvės pensijų gavėjų gaunamos pensijos buvo mažesnės nei 400 Eur. Sprendžiant senyvo amžiaus žmonių skurdo problemą, vykdomos reformos, pensijų dydžiai nuosekliai didinami. Tačiau kyla rizika dėl sistemos socialinio teisingumo ir finansinio tvarumo ateityje. Europos Komisijos užsakymu, 2018 m. atlikta valstybinių pensijų sistemos Lietuvoje analizė, kurioje galimos šių pensijų reformos alternatyvos, bet iki šiol pokyčiai neinicijuojami.Nagrinėsime senatvės ir valstybinių pensijų sistemas, vertinsime, ar vykdomi pokyčiai orientuoti į didesnį pajamų pakeitimą senatvėje, ar į pensinio amžiaus žmonių skurdo mažėjimą, siejant su demografiniais iššūkiais ilgalaikėje perspektyvoje.


Pasirengimo vykdyti žaliuosius pirkimus vertinimas

2020 m. patvirtintoje 2021–2030 m. nacionalinės pažangos programoje numatyta, kad, siekiant didinti viešojo sektoriaus vaidmenį skatinant darnų vystymąsi, 2025 m. žaliųjų viešųjų pirkimų dalis sudarys 50 proc. 2021 m. šis siekis padvigubintas: 2025  m. numatoma, kad šių pirkimų dalis sudarys 100 proc. Siekiama įgyvendinti Vyriausybės programos nuostatą, kad nuo 2023 m. visi viešieji pirkimai taptų žali, o 2022 m. šių pirkimų dalis sudarys 50 proc. Pažymėtina, kad 2020 m., palyginus su 2019 m., jų vertės dalis padidėjo tik nuo 3,3 iki 5,0 proc.Esamas reglamentavimas taikomas žaliesiems pirkimams, yra sudėtingas ir neskatina perkančiųjų organizacijų atlikti daugiau šių pirkimų (pvz.: jie turi atitikti visus minimalius kriterijus, kurie nėra atnaujinami, dažnai neaktualūs (2021 m. atnaujinti dviejų prekių grupių (iš 30) kriterijai – transporto ir maisto srityse). Kitos aplinkybės, kurios nedidina patrauklumo vykdyti šiuos pirkimus: didesnė kaina nei įprastų viešųjų pirkimų, nėra informacijos įrankių, mokymų perkančiosioms organizacijoms trūkumas, renkama netiksli statistika.


Valstybinių auditų rekomendacijų įgyvendinimo stebėsena (kovo mėn.)

Siekdami didesnio auditų poveikio stebime, kad auditų rekomendacijos būtų įgyvendintos laiku ir tokia apimtimi, kaip buvo sutarta su audituojamais subjektais, atveriame stebėsenos duomenis visuomenei, kasmet pavasarį ir rudenį teikiame ataskaitas Seimo Audito komitetui.


Tarptautinės aukščiausiųjų audito institucijų organizacijos (INTOSAI) išorės auditas

Tarptautinės aukščiausiųjų audito institucijų organizacijos (INTOSAI) XXIII kongrese antrai kadencijai trejų metų biudžeto laikotarpiui esame išrinkti atlikti šios organizacijos išorės auditą. Vertinsime 2021 m. INTOSAI finansinių ataskaitų teisingumą.


Valstybinių auditų rekomendacijų įgyvendinimo stebėsena (rugsėjo mėn.)


Komunalinės atliekos, kurios sudaro apie 25 proc. visų Lietuvoje susidarančių atliekų kiekio, ne visada tvarkomos atsižvelgiant į jų prevencijos ir tvarkymo prioritetų eiliškumą, nes didelė dalis šių surinktų atliekų vis dar šalinama sąvartyne.Siekiant sumažinti į sąvartyną patenkančių atliekų kiekį, Lietuvoje pastatyti mechaninio biologinio apdorojimo įrenginiai, kuriuose apdorojamos iš gyventojų surinktos mišrios komunalinės atliekos. Šių įrenginių veikla nepakankamai efektyvi ir rezultatyvi – neišnaudojamos visos galimybės užtikrinti komunalinių atliekų rūšiavimą, žaliavų ir kietojo kuro atskyrimą pakartotinam naudojimui. Tai daro reikšmingą įtaką siekiant Nacionalinėje aplinkos apsaugos strategijoje numatyto rodiklio: perdirbtų, pakartotinai ar kitaip panaudotų (pavyzdžiui, energijai gauti) komunalinių atliekų dalis nuo susidariusio komunalinių atliekų kiekio.Nekaupiama patikima informacija apie susidarančius komunalinių atliekų kiekius, todėl sunkiau priimti tinkamiausius sprendimus dėl šių atliekų tvarkymo infrastruktūros vystymo.Atliekų tvarkymo kainodara neskatina gyventojų jas rūšiuoti. Nepakankamai rezultatyvios savivaldybių taikomos gyventojų informavimo apie atliekų rūšiavimą priemonės.Audito metu vertinsime komunalinių atliekų tvarkymo sistemos efektyvumą ir rezultatyvumą, jau sukurtos infrastruktūros panaudojimą ir naujos infrastruktūros vystymo planavimą, patikimų duomenų apie susidarančius komunalinių atliekų kiekius kaupimą, atliekų tvarkymo kainodarą, gyventojų informavimo apie jų rūšiavimą priemonių rezultatyvumą. Sieksime pateikti rekomendacijas, kurios turės įtaką šių atliekų tvarkymo pokyčiams.


Bendras mokymosi visą gyvenimą mastas šalyje pastaruosius 6 metus yra stabilus ir neartėja prie ES vidurkio: 2021 m. sudarė 8,5 proc. ir tebebuvo mažesnis už ES vidurkį, kuris yra 10,8 proc. Šalyje nėra vienos ir efektyviai veikiančios mokymosi visą gyvenimą sistemos. Trūksta įvairiais būdais įgytų kompetencijų formalizavimo galimybių. Neįdiegta vieno langelio sistema, kuri leistų asmenims rasti aktualius mokymosi pasiūlymus.2021 m. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), atlikusi bendrąjį Lietuvos įgūdžių sistemos efektyvumo vertinimą, kartu su Vyriausybės strateginės analizės centru parengė Nacionalinę įgūdžių strategiją ir sutarė su Lietuvos Respublikos Vyriausybe dėl keturių prioritetinių sričių ir dviejų projekto horizontalių temų, bet neaiškus jų įgyvendinimas. Vyriausybė 2021 m. patvirtino 2021–2030 m. Švietimo plėtros programą, kurioje numatyti uždaviniai ir priemonės siekiant įdiegti efektyvią ir veiksmingą suaugusiųjų mokymosi visą gyvenimą sistemą.Vertinimo metu nagrinėsime, ar užtikrinamas suaugusiųjų mokymosi sistemos valdymas, ar sukurtos paskatos ir gyventojai motyvuojami mokytis visą gyvenimą, ar veiksmai, kurių imamasi kliūtims šalinti, užtikrins didesnes galimybes suaugusiesiems mokytis visą gyvenimą. Analizuosime, kokiomis priemonėmis siekiama įgyvendinti Lietuvos įgūdžių strategijoje pateiktas rekomendacijas.


Žemės ir maisto ūkis, kaimo plėtra, žuvininkystė, veterinarija ir žemės tvarkymas

Valstybinė maisto ir veterinarinė kontrolė

Valstybinę maisto ir veterinarinę kontrolę visoje šalies teritorijoje vykdo Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba – kompetentinga Vyriausybės institucija. Išskiriamos 68 jos priežiūros sritys, kontroliuojama per 140 tūkst. ūkio subjektų: prekybos ir viešojo maitinimo įmonių, gyvūninio ir negyvūninio maisto gamintojų, pienininkystės ūkių, gyvūnų laikymo vietų, pašarų, veterinarinių vaistų gamybos įmonių ir kt. Kasmet atliekama apie 47 tūkst. patikrinimų, ištiriama per 4 tūkst. vartotojų skundų. Siekiant užtikrinti efektyvų kontrolės funkcijų vykdymą ir incidentų prevenciją, būtina aiški, grįsta rizikos vertinimu atrankos kontrolei sistema ir planavimas, leidžiantis pasiekti, kad patikrinimams būtų atrenkami rizikingiausi ūkio subjektai ar sritys, kontrolės procesas būtų organizuojamas kuo racionaliau išnaudojant turimus išteklius, o administracinės priemonės pagal kontrolės rezultatus būtų pakankamos ir rezultatyvios.Audito metu vertinsime ūkio subjektų ar sričių kontrolei atranką, rizikos vertinimą, kontrolės planų sudarymą, kontrolės proceso organizavimą ir vykdymą, pagal kontrolės rezultatus taikomas priemones, jų pakankamumą ir rezultatyvumą. Sieksime pateikti rekomendacijas, kurios darys įtaką pokyčiams vykdant valstybinę maisto ir veterinarinę kontrolę.


Prokuratūros išteklių valdymas organizuojant ikiteisminį tyrimą ir jam vadovaujant, palaikant valstybinį kaltinimą baudžiamosiose bylose

Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 6 str. įtvirtinta teisė į bylos ištyrimą bei išsprendimą per įmanomai trumpiausią laiką, todėl kelias nuo nusikalstamos veikos padarymo iki jos atskleidimo ir sankcijos pritaikymo turėtų būti kuo trumpesnis. Pagal Lietuvos Respublikos Konstituciją prokuratūrai pavesta organizuoti ikiteisminį tyrimą ir jam vadovauti, palaikyti valstybinį kaltinimą baudžiamosiose bylose, t. y. atlikti baudžiamąjį persekiojimą, kas yra viena iš prokuratūros veiklos sričių. Prokuratūrai skiriami asignavimai kasmet didėja. Numatyti 2023 m. asignavimai – 42 mln. Eur, t. y. 5 proc. daugiau nei 2022 m. ir 15 proc. daugiau nei 2021 m. Apie 80 proc. skirtų asignavimų panaudojama baudžiamajam persekiojimui vykdyti. 2020–2021 m. buvo vykdomas prokuratūros veiklos optimizavimas, kurio tikslas – tobulinti prokuratūros struktūrą, užtikrinti veiklos efektyvumą, racionaliau valdyti turimus žmogiškuosius ir finansinius išteklius, geriau paskirstyti darbo funkcijas ir taip pagerinti vidaus administravimą.Lietuvoje pastaraisiais metais kasmet užregistruojama apie 46 tūkst. nusikalstamų veikų. Prokuratūros duomenimis, 2022 m. ištirta 28 976 nusikalstamos veikos, t. y. 63 proc. visų užregistruotų veikų. Ištirtų veikų skaičius, lyginant su 2020 m., sumažėjo 5 proc. (2020 m. ištirta 31 779; 2021 m. – 28 357). Vidutinė ikiteisminio tyrimo trukmė 2021 m. (3 mėn. 20 d.) lyginant su 2020 m. pailgėjo 5 dienomis, o 2023 m. vidutinė nusikalstamos veikos tyrimo trukmė (4 mėn. 13 d.) sutrumpėjo 1 diena palyginus su 2022 metais.Vertinsime, ar prokuratūra efektyviai ir rezultatyviai naudoja turimus išteklius baudžiamajam persekiojimui vykdyti.


Krizių įveikimo, specializuotos pagalbos centrų veikla

Asmenys (šeimos), susidūrę su krizinėmis situacijomis, patiria fizinį ar psichologinį smurtą, kyla pavojus fiziniam, emociniam ar socialiniam saugumui, patirti socialinę atskirtį. Pandemijos laikotarpiu asmenų patiriamos krizės – vis aktualesnė problema, kuriai spręsti svarbi laiku ir tinkamai suteikta paslaugų visuma. Kasmet paslaugas krizių centruose gauna vis daugiau žmonių: 2020 m. savivaldybėse veikė 61 krizių centras ir laikino apgyvendinimo įstaiga, kuriose paslaugos buvo suteiktos 2,6 tūkst. (2017 m. – 1,5 tūkst.) žmonių. Tačiau 14-oje savivaldybių tokių centrų vis dar nėra. Dažniausiai pagalbos reikia ir ji teikiama moterims, tačiau Lygių galimybių kontrolieriaus tarnyba atlikusi tyrimą nustatė, kad krizes patiriantiems vyrams paslaugų prieinamumas labai mažas. Nesuteikus pagalbos ištikusioms krizėms valdyti, didėja psichologinės problemos ir savižudybių tikimybė.Valstybė siekia mažinti smurtą artimoje aplinkoje, stiprindama nukentėjusių apsaugą, specializuotos kompleksinės pagalbos teikimą ir prevenciją. Visgi policijoje registruotų pranešimų dėl smurto artimoje aplinkoje ne mažėja, o daugėja (2020 m. išaugo 10,3 proc., palyginti su 2019 m.). Tyrimų duomenys rodo, kad tik 15 proc. nukentėjusiųjų nuo smurto artimoje aplinkoje kreipėsi į policiją ir net 31,5 proc. apklaustųjų nežino, kur gauti pagalbą. Šiuo metu specializuotos kompleksinės pagalbos teikimą visoje Lietuvos teritorijoje organizuoja Lietuvos moterų teisių įtvirtinimo asociacija, jungianti 16 specializuotos pagalbos centrų. 2020 m. juose pagalba iš viso buvo suteikta 11,8 tūkst. asmenų, t. y. tik 20 proc. pagal policijoje registruotus pranešimus ir 2 proc. mažiau nei 2019 m. Pastaruoju metu yra inicijuoti teisinio reglamentavimo pokyčiai dėl pagalbos akreditavimo ir finansavimo tvarumo bei tęstinumo užtikrinimo, tinkamos pagalbos teikimo smurto artimoje aplinkoje pavojų patiriantiems ir nukentėjusiems asmenims bei asmenims, siekiantiems atsisakyti smurtinio elgesio.Audito metu vertinsime, ar prieinama ir suteikiama kompleksinė, veiksminga pagalba ir paslaugos asmenims, atsidūrusiems krizinėse situacijose, smurto artimoje aplinkoje pavojų patiriantiems ar nukentėjusiems bei siekiantiems atsisakyti smurto. Nagrinėsime specializuotos pagalbos, krizių centrų finansavimo sistemą ir veiklą, gyventojų informavimą, tarpinstitucinį bendradarbiavimą ir veiksmų koordinavimą siekiant padėti asmenims įveikti krizes, suteikti tinkamą pagalbą patiriantiems smurtą artimoje aplinkoje, mažinti pakartotinius smurto atvejus, įgyvendinant smurtinio elgesio keitimo programas.


Viešųjų ir administracinių paslaugų skaitmenizavimo valdymas

COVID-19 pandemijos metu išryškėjus bekontakčių paslaugų poreikiui, viešųjų ir administracinių paslaugų skaitmenizavimas tapo itin aktualus. Lietuva yra gerokai pažengusi viešųjų skaitmeninių paslaugų srityje (2021 m. DESI duomenimis, užima 12-ą vietą tarp 27 ES valstybių narių ir viršija ES vidurkį), tačiau valstybės lygiu viešųjų ir administravimo paslaugų skaitmenizavimo procesas tobulintinas.Informacinės visuomenės plėtros komiteto (IVPK) tyrimo duomenimis, 2020 m. tik 57,7 proc. gyventojų naudojosi elektroniniu būdu teikiamomis viešosiomis ir administracinėmis paslaugomis. Verta pažymėti, kad, pvz., su Lietuvos kultūros paveldu susijusiomis el. paslaugomis naudojosi vos 7 proc. (siektina reikšmė – 20 proc.), su lietuvių kalba susijusiomis – 18 proc. (siektina reikšmė – 25 proc.), su sveikata susijusiomis – 30 proc. (siektina reikšmė – 50 proc.). 35 proc. respondentų, kurie per pastaruosius 12 mėn. nė karto nesilankė viešųjų institucijų interneto svetainėse, nurodė, kad sudėtinga naudotis elektroninėmis paslaugomis.Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platforma (VIISP) yra bendra prieiga prie daugumos svarbiausių Lietuvoje teikiamų viešųjų ir administracinių paslaugų, bet nepasiekiamas jos tikslas centralizuotai teikti el. paslaugas. Subjektai turi savo sistemas ir per jas teikia paslaugas, o iš VIISP tik gauna nukreipimus, kurių statistikos IVPK nevaldo.VIISP yra pasiekiamos 65 savivaldybių teikiamos paslaugos gyventojams ir verslui, iš kurių dažniausiai naudojamos 6. Kas trečia savivaldybė (34 proc.) nurodo, kad su el. paslaugomis, kurios teikiamos per valstybines informacines sistemas ar platformas, kyla problemų (el. paslaugos žemos brandos, neatitinka vartotojų lūkesčių ir pan.).Audito metu vertinsime viešųjų el. paslaugų skaitmenizavimo valdymą, skaitmeninių paslaugų integravimo ir plėtros efektyvumą. Audito rezultatai prisidės prie Lietuvos viešųjų el. paslaugų aukštesnės brandos, didesnio prieinamumo visuomenei ir valdžios institucijoms.


Viešojo ir privataus sektorių partnerystė ir koncesijų politika

Viešojo ir privataus sektoriaus partnerystei nėra investicijų politikos, todėl nėra apibrėžta, kokiam investicijų poreikiui esant, turėtų būti vertinama, ar valstybei ir savivaldybėms ekonomiškai nėra naudingiau taikyti Viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės. Dėl šios priežasties finansavimo ir jo įforminimo klausimai sprendžiami vadovaujantis skirtingais teisės aktais, vienur sudaromos VPSP sutartys, kitur – ilgalaikės turto nuomos sutartys arba paslaugas vykdyti pavedama valdymo sričiai priklausančioms įmonėms ar įstaigoms. Taigi yra rizika, kad neužtikrinama sąžininga konkurencija.Sudaromose koncesijų sutartyse ne visada tinkamai įvertinamos sutarčių vykdymo, jų nutraukimo sąlygos arba koncesijų rizikų pasidalijimas tarp viešojo subjekto ir koncesininko, todėl sutartys nevykdomos, nesilaikoma jose numatytų sąlygų, prasideda bylinėjimasis teismuose.Viešieji subjektai nepakankamai užtikrina sutarčių vykdymo kontrolę, tad nėra užtikrinama didžiausia nauda valstybei ir savivaldybėms įgyvendinant Viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės projektus. Tinkamai sudarytos koncesijų sutartys valstybei ar savivaldybėms galėtų tapti papildomų biudžeto įplaukų šaltiniu.


Gydymo paslaugų organizavimas priklausomybės ligomis sergantiems asmenims

Dėl priklausomybės ligų stigmos bei paslaugų ir kvalifikuotų specialistų trūkumo priklausomybių ligų turintys asmenys nesulaukia pagalbos.Narkotikų (narkotinių ir psichotropinių medžiagų) vartojimas – sudėtinga sveikatos ir socialinė problema. Palyginti su bendrąja populiacija, narkotikus vartojantys asmenys miršta gerokai jaunesni ne tik dėl apsinuodijimų (perdozavimo), ilgalaikio narkotikų vartojimo, užkrečiamųjų ligų, o paveikti šių medžiagų – ir dėl nelaimingų atsitikimų, smurto ir savižudybių. Lietuvoje 2005–2019 m. šių asmenų vidutinė gyvenimo trukmė buvo nuo 1,9 iki 3,5 karto trumpesnė nei populiacijos bendrai.Audito metu vertinsime, ar institucijų veiksmai ir aplinka tinkami ir pakankami skatinant žmones pripažinti priklausomybės problemas ir laiku kreiptis pagalbos. Taip pat, ar pakankamas priklausomybės ligų gydymo prieinamumas ir kokybė, kodėl netenkinamas reabilitacijos ir socialinės integracijos paslaugų poreikis, neišvystyta kompleksinė pagalba disfunkcinėms (priklausomybę turinčių asmenų) šeimoms.


Išvada dėl Lietuvos Respublikos 2022 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo pakeitimo įstatymo projekto (2022 m. kovas)

Įvertinsime Vyriausybės pateikto Lietuvos Respublikos 2022 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektą ir parengsime išvadą dėl jo


Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rodiklių pasiekimas

Lietuvai yra numatyta skirti 2,225 mlrd. Eur ES paramos nacionalinio ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano „Naujos kartos Lietuva“ priemonėms įgyvendinti. Iki 2026 m. rugpjūčio 31 d. Lietuva, siekdama gauti finansinę paramą, įsipareigojo pasiekti 191 rodiklį pagal nustatytą tvarkaraštį. Pirmąjį finansinį 563 mln. Eur įnašą planuojama gauti 2022 m. III ketvirtį už pasiektus 33 rodiklius, kurių dauguma susiję su teisinio reguliavimo pokyčiais.Plane numatytų priemonių įgyvendinimas turėtų prisidėti prie reikšmingų šalies pokyčių, susijusių su švietimu, sveikata, žaliąja pertvarka, skaitmenizacija, inovacijomis ir mokslu, viešojo sektoriaus pertvarka ir socialine apsauga. Svarbu kuo ankstesniame šio plano įgyvendinimo etape pastebėti ir atskleisti galimas rizikas, susijusias su plane numatytų tikslų ir įsipareigojimų pasiekimu, kad atsakingos institucijos galėtų laiku imtis atitinkamų veiksmų siekiant įgyvendinti užsibrėžtus pokyčius ir neprarasti numatyto finansavimo. Audito metu vertinsime, ar įsipareigojimai yra vykdomi tinkamai ir pagal numatytą tvarkaraštį, ir kaip atsakingos ministerijos pasirengusios valdyti su rodiklių pasiekimu susijusias rizikas.


Sveikatos priežiūros tinklo pertvarkos apžvalga

Lietuvą Pasaulio sveikatos organizacijos ekspertai vertina kaip vieną iš dešimties Europos valstybių, turinčių geriausią sveikatos priežiūros potencialą. Tačiau vykdoma šalies gyventojų sveikatos priežiūra nepasiekia jai keliamų tikslų: gyventojų sveikatos rodikliai negerėja, paslaugų prieinamumas ir jų kokybė netenkina gyventojų poreikių, skiriasi teritoriniu principu. Siekiant sudaryti kokybiškų ir saugių asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo visiems Lietuvos gyventojams prielaidas, nepaisant jų gyvenamosios vietos, socialinės ar ekonominės padėties, ir taip pagerinti jų sveikatą, pradėtos sveikatos priežiūros įstaigų tinklo pertvarkos priemonės, apimančios visas sveikatos priežiūros sistemos grandis, paslaugų organizatorius, teikėjus. Sveikatos priežiūros tinklo pertvarkai 2022–2027 m. laikotarpiu planuojamos valstybės biudžeto, ES fondų ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės lėšos siekia 853,55 mln. Eur.Vertinimo metu analizuosime sveikatos priežiūros tinklo pertvarkos planavimą, nustatytas kryptis, tikslus, įgyvendinimo terminus, rodiklius, ankstesnių auditų metu teiktų rekomendacijų įgyvendinimą.


Išvada dėl Lietuvos Respublikos 2022 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo pakeitimo įstatymo projekto (2022 m. balandis)

Įvertinsime Vyriausybės pateikto Lietuvos Respublikos 2022 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektą ir parengsime išvadą dėl jo.


Priimančiosios šalies paramos tikslas – užtikrinti greitą ir sklandų atvykstančių sąjungininkų pajėgų priėmimą, jų dislokavimą vykdant NATO ir ES kolektyvinės gynybos įsipareigojimus. Nuo 2017 m. Lietuvoje dislokuota NATO priešakinių pajėgų bataliono kovinė grupė, kurioje nuo dislokavimo pradžios kartu su Lietuvos kariais rotuodamiesi treniravosi daugiau nei 8 tūkst. NATO priešakinių pajėgų karių. 2022 m. pradžioje NATO paskelbė padidintą pajėgų parengtį, toliau numato stiprinti ir didinti Lietuvoje dislokuotas NATO priešakines pajėgas. Lietuvos Respublikos Seimas, siekdamas užtikrinti šalies įsipareigojimų, susijusių su naryste NATO, vykdymą, 2022 m. padidino krašto apsaugai finansavimą –  2,52 proc. nuo BVP (2021 m. buvo 2,03 proc. nuo BVP).Lietuva turi būti pasirengusi laiku ir tinkamai (greitai ir sklandžiai) suteikti civilinę ir karinę pagalbą atvykstančioms pajėgoms, o tam priimančiosios šalies paramos procesas turi būti tinkamai koordinuojamas ir prižiūrimas, kad atvykstančioms sąjungininkų pajėgoms būtų suteiktos reikalingos paslaugos: galimybė naudotis civiline ir karine infrastruktūra, ryšių ir informacinių technologijų, apgyvendinimo, maitinimo, medicinos ir kitomis paslaugomis. Efektyvus priimančiosios šalies paramos teikimo procesas turi užtikrinti greitą, sklandų ir tinkamą sąjungininkų pajėgų Lietuvos Respublikoje dislokavimą bei veikimą ir rezultatyvų valstybės išteklių, skiriamų šiai paramai, naudojimą.Audito metu analizuosime priimančiosios šalies paramos sistemos veikimą: pasirengimo teikti paramą ir jos teikimo koordinavimą bei kontrolę; karinės infrastruktūros plėtros planavimą ir vykdymą; civilinės ir karinės infrastruktūros pritaikymą priimančiosios šalies paramai teikti.


Pasirengimo valstybės tarnybos sistemos pertvarkai vertinimas

Valstybės tarnyba atlieka svarbų vaidmenį siekiant veiksmingo viešojo sektoriaus. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane „Naujos kartos Lietuva“ įsipareigota didinti viešojo sektoriaus veiksmingumą pertvarkant valstybės tarnybą, patobulinant administravimo procesus, žmogiškųjų išteklių valdymą ir stiprinant viešųjų paslaugų teikimo orientaciją į klientą. Įgyvendindama šią reformą, Vidaus reikalų ministerija parengė Valstybės tarnybos įstatymo pakeitimo įstatymo projektą, kuriam įgyvendinti numatomas papildomas valstybės lėšų poreikis 2023–2025 m. laikotarpiui – 74,5 mln. Eur.Siekdami laiku įvardyti rizikas, kurių netinkamas valdymas gali lemti neigiamas pasekmes viešojo sektoriaus pažangai, apibendrinsime atliktų auditų rekomendacijų įgyvendinimo pokyčius ir analizuosime valstybės tarnybos pertvarkos planus (Valstybės tarnybos įstatymo pakeitimo įstatymo projekto nuostatas), ar jie sudaro sąlygas didinti valstybės tarnybos efektyvumą, konkurencingumą ir patrauklumą.


Įslaptintų pirkimų priežiūra ir kontrolė

ĮĮslaptinti pirkimai yra svarbi viešųjų pirkimų sudedamoji dalis, dėl ypatingos pirkimų objektų specifikos išsiskirianti itin didele svarba valstybės vykdomoms viešosioms funkcijoms užtikrinti. Tokie pirkimai vykdomi siekiant įsigyti gynybos, saugumo ir kitų su įslaptinta informacija susijusių jautraus pobūdžio sričių įrangą, darbus, prekes ir paslaugas.Europos Sąjungoje siekiama didinti konkurenciją ir skaidrumą viešųjų pirkimų srityje, taip suteikiant galimybes Europos įmonėms dalyvauti viešųjų pirkimų konkursuose visose jos šalyse. Organizuojant (vykdant) įslaptintus pirkimus Lietuvoje taip pat turi būti užtikrinta konkurencija ir skaidrumas.Informacija apie įslaptintus pirkimus saugoma pagal Lietuvos Respublikos valstybės ir tarnybos paslapčių įstatymo reikalavimus ir viešai neprieinama. Nekeliant pavojaus teisėtiems saugumo interesams turi būti užtikrinta tinkama įslaptintų pirkimų proceso priežiūra ir kontrolė. Viešumas padeda užtikrinti procesų skaidrumą, o ribotas informacijos prieinamumas didina riziką, kad gali būti pasirinktas netinkamas pirkimo būdas, neužtikrinta pakankama galima konkurencija vykdant minėtus pirkimus, nesilaikoma lygiateisiškumo, nediskriminavimo, abipusio pripažinimo, proporcingumo, skaidrumo principų ir neužtikrintas efektyvus valstybės biudžeto lėšų panaudojimas.Audito metu bus vertinama, kaip užtikrinama įslaptintų pirkimų proceso priežiūra ir kontrolė, ar ji yra pakankama neigiamoms rizikoms suvaldyti.


Įslaptintų ir žvalgybinio pobūdžio pirkimų vykdymas ir priežiūra

Įslaptinti pirkimai yra svarbi viešųjų pirkimų sudedamoji dalis, dėl ypatingos pirkimų objektų specifikos išsiskirianti itin didele svarba valstybės vykdomoms viešosioms funkcijoms užtikrinti. Šie pirkimai vykdomi siekiant įsigyti gynybos, saugumo ir kitų su žvalgybinio pobūdžio ir įslaptinta informacija susijusių jautraus pobūdžio sričių įrangą, darbus, prekes ir paslaugas.Europos Sąjungoje siekiama didinti konkurenciją ir skaidrumą viešųjų pirkimų srityje, taip suteikiant galimybes Europos įmonėms dalyvauti viešųjų pirkimų konkursuose visose jos šalyse. Organizuojant (vykdant) įslaptintus ir žvalgybinio pobūdžio pirkimus Lietuvoje taip pat turi būti užtikrinta konkurencija ir skaidrumas.Informacija apie įslaptintus pirkimus saugoma pagal Lietuvos Respublikos valstybės ir tarnybos paslapčių įstatymo reikalavimus ir viešai neprieinama. Žvalgybinio pobūdžio pirkimai dėl savo veiklos specifikos  reglamentuojami atskiru Vyriausybės nutarimu ir informacija apie juos taip pat nėra viešai prieinama. Nekeliant pavojaus teisėtiems saugumo interesams turi būti užtikrintas tinkamas įslaptintų ir žvalgybinio pobūdžio pirkimų vykdymas ir šio proceso priežiūra. Viešumas padeda užtikrinti procesų skaidrumą, o ribotas informacijos prieinamumas didina riziką, kad gali būti pasirinktas netinkamas pirkimo būdas, neužtikrinta pakankama galima konkurencija vykdant minėtus pirkimus, nesilaikoma lygiateisiškumo, nediskriminavimo, abipusio pripažinimo, proporcingumo, skaidrumo principų ir neužtikrintas efektyvus valstybės biudžeto lėšų panaudojimas.Audito metu bus vertinama, kaip užtikrinamas įslaptintų ir žvalgybinio pobūdžio pirkimų vykdymas ir priežiūra.


Valstybinė elektros energetikos priežiūra

Elektros energetikos sektorius apima elektros energijos gamybą, perdavimą, skirstymą, tiekimą, vartojimą ir prekybą elektros energija. Pagrindinis elektros ūkio sektoriaus tikslas – užtikrinti techniškai patikimą, kokybišką ir nepertraukiamą šalies vartotojų aprūpinimą elektros energija mažiausiomis sąnaudomis ir konkurencingomis kainomis. Energetikos kainų tinkamas reguliavimas ir augimo suvaldymas didina visuomenės ir verslo pasitikėjimą valstybine energetikos priežiūra. Lietuvos Respublikos nacionaliniame energetikos ir klimato kaitos srities veiksmų plane 2021–2030 m. numatytos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti energijos nepriteklių Lietuvoje, ir pateikiamos Nacionalinės energetinės nepriklausomybės strategijoje (NENS) nustatytų tikslų įgyvendinimo priemonės.Audito metu vertinsime, ar valstybinė elektros energijos priežiūros sistema užtikrina vartotojų teisėtų interesų apsaugą, ar elektros energijos politiką įgyvendinančios institucijos yra tinkamai pasirengusios galimiems ekstremaliems pokyčiams elektros energetikos rinkoje bei lanksčiai ir laiku reaguoja į iškilusius iššūkius, kaip buvo pasirengta ir vykdomos NENS priemonės susijusios su pažangios elektros rinkos užtikrinimu, kokia šio proceso priežiūra.


Elektros energetikos sektoriaus valdymas

Elektros energetikos sektorius apima elektros energijos gamybą, perdavimą, skirstymą, tiekimą, vartojimą ir prekybą šia energija. Pagrindinis elektros ūkio sektoriaus tikslas – užtikrinti techniškai patikimą, kokybišką ir nepertraukiamą šalies vartotojų aprūpinimą elektros energija mažiausiomis sąnaudomis ir konkurencingomis kainomis. Energetikos kainų tinkamas reguliavimas ir augimo suvaldymas didina visuomenės ir verslo pasitikėjimą valstybine energetikos priežiūra. Lietuvos Respublikos nacionaliniame energetikos ir klimato kaitos srities veiksmų plane 2021–2030 m. numatytos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti energijos nepriteklių Lietuvoje, ir pateikiamos Nacionalinėje energetinės nepriklausomybės strategijoje (NENS) nustatytų tikslų įgyvendinimo priemonės.Audito metu vertinsime atsinaujinančių elektros energijos gamybos išteklių plėtrą, elektros perdavimo ir skirstymo sistemų infrastruktūros veikimą, elektros tinklų sinchronizacijos su kontinentine Europa eigą, elektros rinkos liberalizavimo procesą.


Latvijos AAI išorinis veiklos vertinimas

Latvijos AAI kvietimu Lietuvos AAI kartu su Danijos ir Slovėnijos AAI atlieka institucijos veiklos analizę (angl. Peer review). Valstybės kontrolės vadovaujama 6 ekspertų grupė 2022 metais vertina, ar ir kaip Latvijos AAI veiklos ir teisėtumo auditų metodikos, auditų temų parinkimas, atlikti auditai ir kokybės užtikrinimo sistema atitinka tarptautinius audito standartus.


Valstybinių auditų rekomendacijų įgyvendinimo stebėsena (2023 m. kovo mėn.)

Siekdami didesnio auditų poveikio stebime, kad auditų rekomendacijos būtų įgyvendintos laiku ir tokia apimtimi, kaip buvo sutarta su audituojamais subjektais, atveriame stebėsenos duomenis visuomenei, kasmet pavasarį ir rudenį teikiame ataskaitas Seimo Audito komitetui.


Valstybės metinių ataskaitų rinkinį sudaro valstybės pažangos ataskaita, valstybės metinių finansinių ataskaitų rinkinys ir valstybės metinių biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinys.Valstybės pažangos ataskaita apima Lietuvos Respublikos Ministro Pirmininko pranešimą, informaciją apie artimiausio laikotarpio Vyriausybės veiklos prioritetus, Valstybės pažangos strategijoje nustatytų valstybės vystymosi krypčių ir jų vertinimo rodiklių reikšmių, Lietuvos Respublikos atitinkamų metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatyme patvirtintų valstybės veiklos srityse siekiamų pagrindinių pažangos uždavinių ir jų vertinimo rodiklių, kurie nustatyti Nacionaliniame pažangos plane, reikšmių, Vyriausybės programoje nustatytų valstybės veiklos gairių ir jų vertinimo rodiklių reikšmių pasiekimą atitinkamais finansiniais metais ir kitą susijusią informaciją pagal valstybės veiklos sritis.Viešojo sektoriaus subjektų grupę, kai rengiamas valstybės metinių ataskaitų rinkinys, sudaro visi (daugiau kaip 500) valstybės viešojo sektoriaus subjektai.


2023 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo ataskaitų rinkinys

Privalomojo sveikatos draudimo fondas – tai išteklių fondas, skirtas įstatyme nustatytais pagrindais ir sąlygomis kompensuoti privalomuoju sveikatos draudimu apdraustų asmenų sveikatos priežiūrą. Fondo metinių ataskaitų rinkinys sudarytas iš Valstybinės ligonių kasos ir teritorinių ligonių kasų ataskaitų duomenų.


2023 m. valstybės socialinių fondų ataskaitų rinkinys

Valstybės socialinių fondų metinių ataskaitų rinkinį sudaro Valstybinio socialinio draudimo fondo metinių ataskaitų rinkinys, Garantinio fondo metinių ataskaitų rinkinys ir Ilgalaikio darbo išmokų fondo metinių ataskaitų rinkinys.Valstybinis socialinio draudimo fondas – tai išteklių fondas, skirtas pensijų, ligos, motinystės, nedarbo bei nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialiniam draudimui finansuoti, valdyti ir administruoti. Fondo metinių ataskaitų rinkinys sudarytas iš Valstybinio socialinio fondo valdybos ir teritorinių skyrių ataskaitų duomenų.Garantinis fondas – išteklių fondas, skirtas užtikrinti garantijas darbuotojams jų darbdaviui tapus nemokiam, vykdant bankroto ar restruktūrizavimo procesus.Ilgalaikio darbo išmokų fondas – išteklių fondas, skirtas asmenų papildomoms finansinėms garantijoms užtikrinti mokant ilgalaikio darbo (kai darbo santykiai pagal nutraukiamą darbo sutartį su Lietuvos Respublikos jurisdikcijoje esančiu darbdaviu atleidimo iš darbo dieną nepertraukiamai tęsėsi daugiau negu 5 metus ir kurie yra atleisti darbdavio iniciatyva be darbuotojo kaltės) ir sankcijų taikymo išmokas.


2023 m. Pensijų anuitetų fondo ataskaitų rinkinys

Pensijų anuitetų fondas – išteklių fondas, skirtas pensijų anuitetų mokėjimo veiklai vykdyti. Pensijų anuitetų mokėtojo (Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos) veiklos tikslas yra užtikrinti pensijų anuitetų mokėjimą jų gavėjams iki gyvos galvos, siekiant jiems didžiausios naudos ir fondo asignavimus valdant skaidriai, tvariai.


Vienas iš Nacionalinės saugumo strategijos uždavinių – stiprinti ES išorės sienos apsaugą. Poreikis ją stiprinti ypač padidėjo 2021 m. birželį, kai Lietuva susidūrė su neteisėtų migrantų antplūdžiu. Skubiai reaguojant į susiklosčiusią situaciją buvo imtasi veiksmų fiziniam barjerui ties siena su Baltarusijos Respublika įrengti. Didinant viešąjį saugumą 2023 m. baigti modernių ES išorės sienų (LR dalies) stebėjimo sistemos diegimo darbai, pradėti 2004 m. Siekiant užtikrinti efektyvų ir saugų Valstybės sienos apsaugos tarnybos (VSAT) pareigūnų funkcijų atlikimą, pareigūnai aprūpinami priemonėmis pagal nustatytus standartus. VSAT pareigūnų aprūpinimo priemonėmis klausimas ypač svarbus tapo prasidėjus Rusijos karui prieš Ukrainą ir dėl to pasikeitus saugumo situacijai šalyje, nes neparastosios padėties ir mobilizacijos metu VSAT vykdo papildomas funkcijas, o karo padėties metu įsijungia į ginkluotąsias pajėgas.Vertinsime, ar visa ES išorės siena (LR dalies) stebima taikant modernias sienos stebėjimo technologijas ir tinkamai planuojamas jų atnaujinimas, ar VSAT pareigūnų aprūpinimas priemonėmis atitinka nustatytus standartus, ar pasirinktos procedūros įrengiant fizinį barjerą padėjo greičiau jį įrengti.


Centrinės perkančiosios organizacijos veikla vykdant viešuosius pirkimus

Viešoji įstaiga CPO LT atlieka viešuosius pirkimus kitų perkančiųjų organizacijų vardu, valdo ir administruoja centralizuotų viešųjų pirkimų elektroninį katalogą bei elektroninių pirkimų centrą. Remiantis CPO LT duomenimis, per 2022 m. CPO LT elektroniniame kataloge įvykusių pirkimų skaičius siekė apie 26 tūkst., bendra pirkimų vertė – 856,2 mln. Eur. Lyginant su 2021 m, jų vertė išaugo 61 proc. (nuo 532,8 mln. Eur). Taip pat CPO LT 2022 m. įvykdė 856 pirkimus kitų perkančiųjų organizacijų vardu (lyginant su 2021 m. jų skaičius išaugo daugiau nei dvigubai – nuo 403 pirkimų 2021 m.), o jų vertė sudarė 51,1 mln. Eur. Didėjant CPO LT vykdomų pirkimų skaičiui svarbu, kad CPO LT veikla užtikrintų perkančiųjų organizacijų poreikių patenkinimą, atliekant pirkimus profesionaliau ir efektyviau.Audito metu vertinsime, ar CPO LT organizuodama savo veiklą siekia užtikrinti centralizuotų viešųjų pirkimų profesionalumą, perkančiųjų organizacijų poreikių patenkinimą ir viešiesiems pirkimams skirtų išteklių racionalų panaudojimą.


Lietuvos stabilumo 2023 m. programos vertinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą Stabilumo 2023 m. programą ir pateiksime ataskaitą, kurioje bus: 2023–2024 m. valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų analizė, valdžios sektoriaus biudžetų projektų rodiklių ex-post vertinimas fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi aspektu, fiskalinės padėties apžvalga, valdžios sektoriaus skolos projekcijos.


Laisvųjų ekonominių zonų veiklos vertinimas

Siekiant ekonomikos augimo, šalies konkurencingumo didinimo, darbuotojų užimtumo didėjimo, vietos ir užsienio investicijų pritraukimo Lietuvoje 7 regionuose buvo įkurtos laisvosios ekonominės zonos (LEZ), kurių teritorijose įsikūrusiems ūkio subjektams buvo įrengta infrastruktūra ir taikomos mokestinės lengvatos.Valstybės duomenų agentūros duomenimis, 2021 m. bendra LEZ įmonių apyvarta, lyginant su 2019 m., augo nuo 1,54 iki 1,98 mlrd. Eur, augo įmonių sukurta pridėtinė vertė, kuri 2021 m. siekė 415 mln. Eur (69 proc. augimas). LEZ įmonės per 2021 m. investavo 272 mln. Eur, arba 9 proc. mažiau nei 2019 m., LEZ veikiančių įmonių skaičius didėjo nuo 77 iki 86 (12 proc.), darbuotojų skaičius jose padidėjo 9 proc. ir pasiekė 7 212.Vertinsime, ar valstybės strategija dėl LEZ sudaro prielaidas, kad jų veikla duotų optimalią pridėtinę vertę, ir kaip LEZ įsikūrusios įmonės prisidėjo prie naujų darbo vietų kūrimo ir aukštųjų technologijų vystymo.


Žemės ūkio ministerijos valdymo ir atsakomybių sistema

Ministerijose turi būti sukurta valdymo sistema, kuri užtikrintų strateginiuose planavimo dokumentuose nustatytų tikslų pasiekimą ir efektyvų išteklių panaudojimą. Politikos formavimo pavestose valstybės valdymo srityse, jos įgyvendinimo organizavimo ir kontrolės rezultatyvumas priklauso nuo informacijos valdymo, atsakomybių paskirstymo, veiklos planavimo, vykdymo organizavimo ir atsiskaitymo sistemų veikimo.Žemės ūkio ministerija turi užtikrinti ilgalaikę konkurencingo ir tvaraus žemės, maisto ūkio ir kaimo plėtrą; racionalų žemės naudojimą, efektyvų ir kokybišką žemės santykių reguliavimą ir geodezijos, kartografijos, nekilnojamojo turto kadastro plėtrą; augalų ir gyvūnų sveikatingumą ir gerovę; sudaryti palankias sąlygas žuvininkystės sektoriaus konkurencingumui ir plėtrai, žuvų išteklių išsaugojimui ir racionaliam jų panaudojimui; stiprinti visuomenės sveikatą ir vartotojų apsaugą, susijusią su maisto sauga ir kokybe. Ministerijai skiriami biudžeto asignavimai kasmet didėja ir 2022 m. patvirtinta beveik 1,2 mlrd. Eur. Lietuvos žemės ūkio ir kaimo plėtros 2023–2027 m. strateginiame plane penkerių metų laikotarpiu žemės ūkiui ir kaimo plėtrai yra numatyta iš viso beveik 4 mlrd. Eur ES paramos ir apie 0,3 mlrd. Eur nacionalinio biudžeto pinigų. Ministerijos valdymo srityje veikia 4 biudžetinės įstaigos, 3 viešosios įstaigos ir 9 valstybės įmonės ir valstybės valdomos bendrovės, kuriose ministerija įgyvendina savininko teises ir pareigas. Svarbu, kad ministerijos valdymo sistema užtikrintų tinkamą politikos formavimą jai pavestose valstybės valdymo srityse, jos įgyvendinimo organizavimą ir kontrolę.Audito metu vertinsime, ar Žemės ūkio ministerijos valdymo sistema leidžia užtikrinti efektyvią ir rezultatyvią veiklą bei valstybės strateginių tikslų pasiekimą.


Viešojo sektoriaus duomenys – vertingas išteklius, kurio pakartotinis naudojimas gali sukurti politinę, ekonominę ir socialinę naudą vystant skaitmenines inovacijas, kuriant naujus produktus ir paslaugas, vykdant mokslinius tyrimus, priimant svarbius duomenimis grįstus sprendimus. Pagal Informacinės visuomenės plėtros komiteto (IVPK) skaičiavimus racionalus duomenų panaudojimas papildomai gali sukurti apie 2 proc. nacionalinio BVP.2022 m. lapkričio mėn. duomenimis, Lietuvos atvirų duomenų portale paskelbti 157 organizacijų 1 857 duomenų rinkiniai. Tęsiant duomenų atvėrimą ir siekiant tinkamai pasinaudoti atvirų duomenų potencialu, būtina sudaryti palankias sąlygas veiksmingam pakartotiniam duomenų panaudojimui. Svarbu užtikrinti, kad atverti duomenys būtų aktualūs ir kokybiški, lengvai prieinami ir patogūs naudoti vartotojams.Siekiant valstybės skaitmeninės transformacijos investuojama į duomenų atvėrimą ir jų pakartotinio panaudojimo rezultatyvumo didinimą. IVPK 2017–2023 m. įgyvendinamas 3,93 mln. Eur vertės ES projektas. 2021–2030 m. Valstybės skaitmeninimo plėtros programoje duomenų prieinamumo ir pakartotinio naudojimo skatinimui numatyta 66,91 mln. Eur valstybės biudžeto, ES struktūrinių fondų, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano „Naujos kartos Lietuva“ pinigų.Audito metu vertinsime, ar sudarytos prielaidos rezultatyviam duomenų pakartotiniam panaudojimui, kuris kurtų politinę, ekonominę ir socialinę naudą valstybei.


Energetinės nepriklausomybės tikslų įgyvendinimas transporto sektoriuje

Siekiant nustatyti pagrindinius Lietuvos energetikos sektoriaus tikslus, jų įgyvendinimo kryptis iki 2020 m. ir numatyti Lietuvos energetikos sektoriaus plėtros gaires iki 2030 ir 2050 m., 2012 m. patvirtinta Nacionalinė energetinės nepriklausomybės strategija. Joje nustatoma Lietuvos energetikos sektoriaus vizija, jos įgyvendinimo principai, strateginės kryptys ir tikslai. Įgyvendinant plane numatytas priemones, buvo pasiekti ne visi 2020 metams strategijoje numatyti rodikliai dėl atsinaujinančių energijos išteklių (toliau – AEI) panaudojimo.Siekiant prisidėti prie ES energetikos ir klimato kaitos bei oro taršos mažinimo tikslų, būtina plėtoti šalies AEI panaudojimą ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Transporto sektorius suvartoja daugiau kaip 50 proc. visos Lietuvoje suvartojamos galutinės energijos, iš kurios 2022 m. tik 6,28 proc. sudarė AEI. Kadangi AEI plėtra nepakankama, o transporto priemonių skaičius ir suvartojamų naftos degalų kiekis nuolat auga, transporto sektoriaus keliama tarša nuolat didėja.Audito metu vertinsime, ar didėja AEI panaudojimas ir energijos vartojimo efektyvumas transporto sektoriuje.


Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos veikla

Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos veiklos rezultatai svarbūs vykdant teisingumą, tinkamai ginant vaiko teises, užtikrinant, kad būtų tinkamai ginamos asmenų teisės ir interesai.Ilgai trunkančios teismo psichiatrinės ir psichologinės ekspertizės ir atliekami tyrimai turi neigiamos įtakos ikiteisminio tyrimo įstaigų ir teismų darbui. Nustatytu laiku negavus ekspertizių ar išvadų teismuose ilgėja civilinio, baudžiamojo proceso trukmė. Laiku nepateiktos išvados Vaiko teisių apsaugos tarnybai trukdo tinkamai atstovauti vaiko teisėms, be to, procesuose, į kuriuos įtraukti vaikai, ekspertizių atlikimo eilės didina antrines traumas vaikams, sumažina galimybę tiksliai įvertinti su nusikalstama veika susijusias aplinkybes.Audito metu vertinsime, ar Valstybinė teismo psichiatrijos tarnyba efektyviai ir rezultatyviai naudoja turimus išteklius; ar imamasi veiksmų teismo psichiatrinių ir psichologinių ekspertizių eilėms trumpinti.


2023–2026 m. ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2023 m. kovas)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo.


Pedagogų poreikio užtikrinimo vertinimas

Siekiant užtikrinti kokybišką ugdymą, mokyklose turėtų būti visiems mokomiems dalykams reikiami kvalifikuoti pedagogai. Jų  trūkumo problemoms spręsti patvirtinta Valstybinė 2013–2022 metų švietimo strategija, Pedagogo prestižo kėlimo programa, Pedagogų rengimo modelis, numatytos ir vykdomos pedagogų rengimo ir pritraukimo priemonės.Prognozuojama, kad ateityje ypač trūks tiksliųjų dalykų mokytojų. VDU 2021 m. atlikto tyrimo duomenimis, per artimiausius 3–5 metus trūks per 200 matematikos ir fizikos mokytojų, o chemijos – 150. Lietuvos aukštųjų mokyklų asociacijos bendrajam priėmimui organizuoti duomenimis, 2022 m. tiksliųjų mokslų pedagogikos studijas pasirinko tik 11 abiturientų. Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos duomenimis, tik apie 50 proc. studentų, baigusių pedagogines studijas, renkasi darbą mokykloje (regionuose – apie 20 proc.).Vertinsime, ar valstybės ir savivaldybių vykdomos priemonės pedagogams pritraukti ir išlaikyti padės užtikrinti jų poreikį.


Vyriausybės projekto „Naujos kartos bausmių vykdymo įstaigos“ įgyvendinimo vertinimas

Lietuvos bausmių vykdymo sistemai kasmet skiriama apie 100 mln. Eur, bet susiduriama su dideliais iššūkiais užtikrinant nustatytas įkalintų asmenų laikymo sąlygas. Per 2018–2020 m. beveik 2 tūkst. asmenų priteista per 1,5 mln. Eur žalos, kurią valstybė turi sumokėti nuteistiesiems dėl netinkamų bausmės atlikimo sąlygų.Įgyvendinant 18-osios Vyriausybės prioritetinį projektą „Naujos kartos bausmių vykdymo įstaigos“ turi būti iš esmės pertvarkyta bausmių vykdymo sistema. Pertvarka turi užtikrinti standartus atitinkančias kalinimo sąlygas, sumažinti nuteistųjų skundų skaičių, išspręsti pakartotinio kalinimo problemas ir sudaryti patrauklias ir saugias darbo sąlygas šios sistemos personalui. Pagal Vyriausybės programos įgyvendinimo priemonių planą projekto įgyvendinimo terminas 2021 m. I ketv.–2024 m. III ketv.Per 2021 m. buvo planuota pagerinti 930 asmenų laikymo sąlygas laisvės atėmimo įstaigų vietose, tačiau pagerintos tik 252-iejų. Įpusėjus projekto įgyvendinimo terminui, tikslinga įvertinti jo įgyvendinimo eigą, identifikuoti galimas rizikas, kurių netinkamas valdymas gali lemti neigiamas pasekmes projekto tikslų pasiekimui.Vertinsime, ar nuosekliai vyksta bausmių vykdymo sistemos pertvarka, ar priemonės orientuotos į rezultatą ir įgyvendinamos laiku.


Sveikatos priežiūros (slaugos) specialistų poreikio užtikrinimas

Slauga yra svarbi sveikatos priežiūros dalis, apimanti ne tik sergančių asmenų fizinę ir psichikos priežiūrą, bet ir sveikų asmenų priežiūrą – sveikatos ugdymą, ligų ir rizikos veiksnių profilaktiką. Bendrosios praktikos slaugytojų skaičius Lietuvoje – 7,8 slaugytojo 1 tūkst. gyventojų – yra mažesnis nei ES vidurkis – 8,4 slaugytojo 1 tūkst. gyventojų (EBPO, 2020), o slaugytojų skaičius šalies regionuose netolygus: nuo 5,2 iki 10,0 slaugytojų 1 tūkst. gyventojų (Statistikos departamentas, 2020). Slaugos specialistų trūkumas gydymo įstaigose didina dirbančiųjų darbo krūvius (slaugytojų organizacijų duomenimis, ligoninėse per 8 m. išaugo 3 kartus, nuo 7 iki 25 pacientų vienam slaugos specialistui), slaugytojai nespėja suteikti paslaugų pagal savo kompetencijas, dėl to blogėja paslaugų kokybė, išeitys gyventojų sveikatai. Veiksmingiau ir laiku teikiant sveikatos priežiūros paslaugas kasmet būtų galima išvengti daugiau nei 13 tūkst. mirčių (EBPO, 2019). Senstant visuomenei, slaugos paslaugų poreikis didėja. Sveikatos priežiūros sektoriuje iš visų darbuotojų specialybių didžiausias trūkumas 2030 m. prognozuojamas bendrosios praktikos slaugytojų – 3,2 tūkst. (Vyriausybės strateginės analizės centras, 2021). Slaugos specialistų trūkumas didina riziką, kad bus netinkamai įgyvendinta Sveikatos priežiūros reforma, apimanti įstaigų tinklo ir paslaugų teikimo pertvarką.Audito metu vertinsime, ar tinkamai pagrįstas slaugytojų poreikis ir ar imamasi pakankamų priemonių jų parengimui, pritraukimui į gydymo įstaigas ir išlaikymą darbo vietose.


Valstybė turi ne tik rūpintis gyventojų sveikata, bet ir rasti būdus, kaip užtikrinti jiems galimybę įsigyti kainos požiūriu prieinamų, veiksmingų ir saugių vaistų ir kaip mažinti valstybės išlaidas vaistams.Lietuvoje gyventojų išlaidos vaistams yra didžiausios tarp 26 Europos valstybių (EBPO, 2020). Pacientų organizacijų ir gydytojų teigimu, vaistų pasiūla ir kainos netenkina gyventojų poreikių. 2019–2021 m. vaistų kainos didėjo, o į kompensavimo sistemą buvo įtraukta mažiau naujų vaistų (Valstybinės ligonių kasos duomenimis). Inovatyvių vaistų prieinamumas Lietuvoje yra vienas blogiausių ES (Pacientų organizacijos duomenimis, priešpaskutinė vieta ES). Tam įtakos gali turėti ilgai trunkantys naujų sveikatos technologijų (vaistinių preparatų) vertinimo procesai (Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba 2021 m. iš pateiktų 46 paraiškų įvertino 10). Vaistų prieinamumui įtakos turi ir tiekimo sutrikimai ar nutraukimas, rezultatyvių priemonių, gerinančių vaistų tiekimą, trūkumas.Audito metu vertinsime, ar gyventojams sudarytos galimybės įsigyti reikalingų vaistų, ar kompensavimo sistema orientuota į gyventojų poreikius bei valstybės finansines galimybes.


Teisinio reguliavimo poveikio vertinimo sistema

Rezultatyviai veikianti teisinio reguliavimo poveikio (ex-ante ir ex-post) vertinimo sistema – esminis pagrindas siekiant kokybiškos ir įrodymais pagrįstos teisėkūros.Lietuva iš kitų Europos valstybių išsiskiria itin didele ir vis augančia teisės aktų gausa ir jų pakeitimų skaičiumi. 2020–2022 m. (Seimo I–IV sesijos) priimta per tūkstantis įstatymų. Iš jų tik 6 proc. naujos redakcijos įstatymai ar įstatymai, kuriais reglamentuojami iki tol nereglamentuoti santykiai. Vyriausybė per metus (2021-09-01–2022-09-01) priėmė 1 324 nutarimus. Iš jų daugiau nei pusė (753) – keičiantys anksčiau priimtų nutarimų nuostatas. Per šį laikotarpį priimti 9 076 įsakymai (ministrų ir įstaigų vadovų), iš jų daugiau nei pusė (4 525) – keičiantys jau galiojančius. Kai kurių teisės aktų keitimas gali būti lemiamas objektyvių priežasčių, visgi neretai tai nulemta poreikiu taisyti paaiškėjusias klaidas ar teisinio reguliavimo trūkumus. Nekokybiška teisėkūra ir dažnas teisės aktų keitimas apsunkina teisės taikymą ir sukelia teisinius ginčus, didina administracinę naštą, sudaro prielaidas korupcijai, valstybės biudžeto asignavimų neefektyviam panaudojimui ir kitiems neigiamiems reiškiniams. Pagal 2021 m. Lietuvos korupcijos rizikos žemėlapį netobuli įstatymai, jų spragos, apklausos respondentų nuomone, yra pakankamai rimta problema. Tinkamai ir laiku atliktas teisinio reguliavimo poveikio (ex-ante ir ex-post) vertinimas turėtų ne tik padėti užtikrinti priimamų teisės aktų kokybę, jų suderinamumą su egzistuojančiu teisiniu reguliavimu, bet ir suteikti visai teisėkūrai daugiau skaidrumo, atvirumo, skatinti demokratiją teisėkūros procese.Audito metu vertinsime, ar esama teisinio reguliavimo poveikio vertinimo sistema užtikrina tinkamą poveikio vertinimų atlikimą ir jų rezultatų panaudojimą.


Pagalba pabėgėliams, jų socialinė integracija

Pastaruoju metu atvykstančių į Lietuvą pabėgėlių skaičius didėja. Statistikos departamento duomenimis, į Lietuvą 2022 m. karo pabėgėlių vien tik iš Ukrainos atvyko daugiau nei 65 tūkst., pagalbos priemonėms suplanuota 132,3 mln. Eur Vyriausybės rezervo lėšų. Esant dabartinei geopolitinei situacijai, ateityje gali didėti pabėgėlių skaičius ir iš kitų šalių, todėl svarbu suplanuoti ne tik reikalingus finansinius išteklius, bet ir užtikrinti kokybišką integraciją.Pabėgėlių integracija apima platų daugelio valstybės ir savivaldybių ir nevyriausybinių organizacijų paslaugų spektrą (darbo paieškos, švietimo, socialinės apsaugos, sveikatos priežiūros). Svarbu, kad jos laiku būtų pasirengusios teikti reikiamas paslaugas pabėgėliams, o Socialinės apsaugos ir darbo ministerija užtikrintų tinkamą paramos teikimo ir integracijos proceso koordinavimą ir atsiskaitymą už rezultatus. Kol kas nenumatyti rodikliai, pagal kuriuos būtų galima pamatuoti ir įsitikinti vykdomų paramos ir integracijos priemonių veiksmingumu. Tyrimai rodo paslaugų prieinamumo, informuotumo, paramos lietuvių kalbai išmokti ir efektyvių kvalifikacijos kėlimo programų trūkumą, neveiksmingą paramą būstui susirasti ir kt.Audito metu vertinsime, ar Lietuvoje yra užtikrinama rezultatyvi pagalbos pabėgėlių integracijai sistema.


Savivaldybių ex-ante ir ex-post fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi vertinimas

Įvertinsime 2022 m. ex-post ir 2023 m. ex-ante savivaldybių biudžetus, ar buvo laikomasi fiskalinės drausmės taisyklių, nustatytų Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme.


Patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2023 m. rugsėjis)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ar patikslintą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų 2023–2026 m. ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo.


2024 m. valdžios sektoriaus biudžetų projektų vertinimas

Pateiksime Išvadą dėl struktūrinio postūmio užduoties ir ataskaitą, kurioje bus: 2023– 2024 m. valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų analizė, valdžios sektoriaus biudžetų projektų rodiklių vertinimas fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi aspektu, fiskalinės padėties apžvalga, valdžios sektoriaus skolos projekcijos.


AB Lietuvos automobilių kelių direkcijos veikla organizuojant valstybinės reikšmės kelių atkūrimą, priežiūrą ir plėtrą

AB Lietuvos automobilių kelių direkcija, valdydama valstybinės reikšmės kelius, turi užtikrinti saugių eismo sąlygų organizavimą ir koordinavimą, nuolatinį kelių infrastruktūros būklės gerėjimą, skaidrų ir efektyvų išteklių panaudojimą kelių kokybei gerinti, tinklui plėsti ir prižiūrėti. 2023 m. šiam tikslui iš Kelių priežiūros ir plėtros programos skirta 252 mln. Eur. Valstybinės reikšmės kelių infrastruktūros išsaugojimas ją laiku ir kokybiškai prižiūrint, jos būklės gerinimas ir tolesnė plėtra yra itin svarbus veiksnys plėtojant ekonominius santykius, užtikrinant saugų asmenų judumą, pritraukiant užsienio investicijas.Susisiekimo ministerija nuo 2020 m. lūkesčių raštuose Lietuvos automobilių kelių direkcijai kelia tikslus priimti sprendimus dėl veiklos efektyvumo didinimo. Tačiau įmonės veiklos efektyvumo gerinimas nepakankamas orientuojant į greitą ir efektyvų kelių, tiltų statybos, rekonstrukcijos, remonto darbų, informacinių sistemų diegimo projektų įgyvendinimą: projektai neužbaigiami suplanuotu laiku, netinkamas jų projektavimas, teismuose bylinėjamasi su rangovais ir kt.Audito metu vertinsime, ar AB Lietuvos automobilių kelių direkcijos veiklos organizavimas užtikrina, kad valstybinės reikšmės kelių atkūrimas, priežiūra ir plėtra vykdoma efektyviai numatytiems tikslams pasiekti. Analizuosime įmonės priemones veiklos efektyvumui didinti siekiant atliepti Susisiekimo ministerijos lūkesčių rašte iškeltus tikslus.


Viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės būdu teikiamos paslaugos

Vienas iš Lietuvos tikslų, numatytų Nacionaliniame pažangos plane 2021–2030 m., yra stiprinti viešojo ir privataus sektorių partnerystę (VPSP) ir skatinti privačių investicijų pritraukimą, padidinti VPSP projektų įgyvendinimo proceso rezultatyvumą. Siekiant šio tikslo, svarbus yra tinkamas projektų planavimas bei įgyvendinimas, kad šiuo būdu teikiamos paslaugos užtikrintų visuomenės lūkesčius ir interesus. Šalyje 2022-12-31 buvo įgyvendinami 49 VPSP projektai (38 koncesijų ir 11 valdžios ir privačios partnerystės sutarčių). Apie pusė parengtų VPSP projektų nepradedami vykdyti arba nutraukiami vykdymo metu. 2010–2020 m. laikotarpiu savivaldybės parengė 180 investicinių projektų, iš jų apie 100 nepradėti vykdyti.Pasirenkant paslaugų teikimą viešos ir privačios partnerystės būdu, ne visada pagrindžiamas šio būdo pasirinkimas ar tikslingumas. Ne visais atvejais nustatomi viešojo ir privataus sektorių partnerystės projektų stebėtini rodikliai, o juos nustačius – ne visada stebimas pasiekimas. Neatliekant visų šių projektų tikslų ir rodiklių pasiekimo analizės, gali būti prarandama galimybė valstybės mastu turėti tikrą vaizdą, su kokiomis problemomis susiduria įgyvendinančios institucijos, ar yra pasiekiami sutartyse numatyti tikslai, rodikliai, ar tinkamai įgyvendinančioji institucija vykdo sutarties kontrolę. Ne visada suvaldoma ir šių projektų įgyvendinimo rizika, susijusi su statybos darbais, todėl valstybei ir gyventojams svarbios paslaugos pradedamos teikti vėliau, nei planuota.2022 m. pradėtas viešojo ir privataus sektorių partnerytės ir koncesijų politikos auditas, kuris buvo sustabdytas atlikus išankstinį tyrimą. Apžvelgsime po ankstesnio audito įvykusius pokyčius ir šio audito metu vertinsime, ar užtikrinamas rezultatyvus viešosios ir privataus sektorių partnerystės projektų planavimas ir įgyvendinimas. Analizuosime priežastis, kodėl užtrunka šios partnerystės projektų įgyvendinimas, teikiama mažiau paslaugų, nei planuota.


Infrastruktūros projekto įgyvendinimo Rūdninkų kariniame poligone valdymas

Rūdninkų karinio poligono infrastruktūros projektas yra strategiškai svarbus siekiant laiku turėti įrengtą priimančiosios šalies infrastruktūrą, tinkamą Vokietijos brigadai priimti. Didžiąją projekto dalį sudaro karinio miestelio vystymas, kuris vykdomas valdžios ir privataus sektoriaus partnerystės būdu. Krašto apsaugos sistemoje veikiančios Infrastruktūros valdymo agentūros duomenimis, šio projekto infrastruktūros įsigijimų 2024–2025 m. vertė sudaro 1,9 mlrd. Eur. Atsižvelgiant į projekto ir finansinę apimtį bei terminų svarbą, jo valdymas itin svarbus užtikrinant sėkmingą įgyvendinimą iki 2027 m. pabaigos.Audito metu vertinsime, ar Rūdninkų karinio poligono infrastruktūros projekto valdymas užtikrins Vokietijos brigadai priimti reikiamos infrastruktūros sukūrimą laiku.


Viešasis valdymas, regioninė politika ir viešasis administravimas

Augantys Lietuvos regionų skirtumai tampa vis didesniu viešojo valdymo iššūkiu. Per 2019–2021 m. laikotarpį vidutinis BVP vienam gyventojui nuokrypis Lietuvos regionuose, palyginti su šalies BVP vienam gyventojui, padidėjo nuo 30,2 iki 31,9 proc. Šalia įsisenėjusių regioninių problemų, tokių kaip socialinė atskirtis, nepakankamos ar neefektyvios viešosios paslaugos, naujų iššūkių kelia skaitmenizavimas, automatizavimas, klimato kaita. Įtakos regionų plėtrai turi visuomenės senėjimas, gyventojų skaičiaus mažėjimas, ekonomikos koncentracija didžiuosiuose miestuose. Vyriausybė 2022 m. patvirtino 2022–2030 m. Regionų plėtros programą, kuria siekiama įgyvendinti Regioninės plėtros įstatyme ir 2021–2023 m. Nacionaliniame pažangos plane numatytą tikslą – tvariai ir subalansuotai vystyti Lietuvos teritoriją ir mažinti regioninę atskirtį. Programai įgyvendinti numatyta 1,6 mlrd. Eur 2021–2027 m. ES finansinės paramos, kurią planuojama investuoti į regionų vystymąsi pagal regionų plėtros tarybų nustatyta tvarka parengtus regionų plėtros planus.Svarbu, kad visoms esminėms regionų spręstinoms problemoms Regionų plėtros programoje ir regionų plėtros planuose būtų numatytos tinkamos regioninės pažangos priemonės ir aiškios bei pagrįstos jų finansavimo sąlygos. Taip pat būtina sudaryti teisines ir organizacines prielaidas tvarioms investicijoms į regionų vystymąsi užtikrinti.Audito metu analizuodami Regionų plėtros programą ir jos įgyvendinimo organizavimą, vertinsime: ar programoje numatytos pažangos priemonės yra tinkamos ir pakankamos regioninės plėtros problemoms išspręsti ir skatina regionų prisitaikymą prie kintančių ekonominės ir socialinės aplinkos sąlygų, išnaudojant ir stiprinant kiekvieno regiono konkurencinį pranašumą ir kompetenciją; ar pakankamas VRM, kaip programos valdytojo, vaidmuo organizuojant programos įgyvendinimą ir rezultatyvų išteklių panaudojimą; ar sudarytos teisinės ir organizacinės prielaidos parengti veiksmingus regionų plėtros planus.


Strateginio valdymo ir biudžeto formavimo pokyčiai

Valstybėje vykdoma strateginio valdymo ir biudžeto formavimo pertvarka, kuria siekiama padidinti ilgalaikio valstybės biudžeto planavimo tvarumą, biudžeto formavimo principų ir viešųjų paslaugų finansavimo skaidrumą. Pertvarka 2017 m. buvo pradėta įgyvendinant Valstybės kontrolės atliktų valstybinių auditų metu teiktas rekomendacijas. Priimtas Strateginio valdymo įstatymas ir jo nuostatas įgyvendinanti Strateginio valdymo metodika, Biudžeto sandaros įstatymo pakeitimai, naujos redakcijos Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymas, kuriais įtvirtintas naujas integruotas strateginio valdymo modelis, sujungiantis strateginių tikslų formavimą ir įgyvendinimą su biudžeto asignavimų planavimu, atsiskaitymu ir išlaidų kontrole. Iki 2024 m. pabaigos planuojama parengti ir pateikti tvirtinimui pirmąjį 2025–2027 m. vidutinės trukmės biudžeto projektą, yra suplanuoti veiksmai kuriant vidutinės trukmės biudžeto sistemą.Valstybės kontrolė, ankstesniais metais apžvelgdama vykstančius sistemos pokyčius, yra konstatavusi tobulintinus dalykus. Svarbu, kad vykdant pertvarką strateginio valdymo ir biudžeto formavimo sistemos pokyčiai būtų nuoseklūs ir kryptingi, siekiant numatytų tikslų.Audito metu vertinsime strateginio valdymo ir biudžeto formavimo sistemos pokyčius atliekant pertvarką: ar veikianti sistema užtikrina asignavimų susiejimą su siekiamais rezultatais, visų lygių planavimo dokumentų tikslų, uždavinių ir rodiklių tarpusavio sąsajas, aiškesnį strateginių veiklos planų sudarymą ir įgyvendinimo stebėseną, vertinimo kriterijų tinkamumą ir optimalų kiekį, visų valstybės investicijų sąsajas ir sistemišką planavimą, tinkamą atsiskaitymą, visuomenės ir sprendimus priimančių subjektų informavimą apie veiklos rezultatus.


Didžiausias trijų Baltijos šalių tarpvalstybinis geležinkelio transporto infrastruktūros projektas „Rail Baltica“ yra vienas iš ES prioritetinių transporto projektų, kuriuo siekiama sumažinti pralaidumo apribojimus, sukurti trūkstamas jungtis tarp valstybių, skatinti modalinę integraciją ir sąveikumą. Bendras „Rail Baltica“ geležinkelio linijos ilgis Baltijos šalyse sieks 870 km: Lietuvoje – 392 km, Latvijoje – 265 km, Estijoje – 213 km. Keleiviniai traukiniai galės pasiekti 249 km/val. greitį. Tikimasi, kad tai leis žmonėms sutaupyti 5,4 mln. valandų per metus, kelionės traukiniu bus pigesnės už keliones automobiliu ar lėktuvu.Bendra pasirašytų finansavimo sutarčių vertė siekia 1,6 mlrd. Eur. Numatoma projekto kaina pagal 2017 m. atliktą kaštų ir naudos analizę yra 5,8 mlrd. Eur.Baltijos šalių aukščiausiųjų audito institucijų bendro vertinimo metu bus nagrinėjami klausimai, susiję su projekto finansavimu, koordinavimu, projektavimo darbais. Taip pat planuojama įvertinti darbų vėlavimų priežastis.


2023 m. Rezervinio (stabilizavimo) fondas

Rezervinio (stabilizavimo) fondo paskirtis yra kaupti valstybės piniginius išteklius, siekiant užtikrinti valstybės finansinį stabilumą galimų ekstremaliųjų situacijų ir ekonominės grėsmės atveju bei pinigus giluminiam panaudotųjų branduolinių atliekų atliekynui įrengti.


Medijų ir informacinio raštingumo ugdymas Lietuvoje

Sudėtinga geopolitinė situacija skatina atkreipti dėmesį į informacinio saugumo situaciją Europoje. Įvairiose šalyse stiprėjant radikalizmui ir populizmui, žiniasklaidos priemonėse ir kitose medijose plintant melagingai informacijai ir vis didėjant visuomenės įsitraukimui į socialinius tinklus, būtina stiprinti medijų ir informacinį raštingumą bei kritinį mąstymą, kad būtų užtikrintas visuomenės atsparumas dezinformacijai skaitmeninėje erdvėje, mažinamos grėsmės demokratijai ir šalies nepriklausomybei.Visuomenės informavimo priemonių naudojimo raštingumo lygis Lietuvoje auga (nuo 37,8 (2017 m.) iki 48,7 (2021 m.). Didėja ir visuomenės dalis, gebanti atpažinti vykdomas informacines atakas ir klaidinančią informaciją, – 2025 m. siektina reikšmė (60 proc.) jau pasiekta. Vis dėlto, siekiant kurti socialiai atsakingą, sąmoningą, pilietiškai aktyvią ir dezinformacijai atsparią visuomenę, reikėtų siekti aukštesnio medijų ir informacinio raštingumo lygio visose tikslinėse grupėse. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros duomenimis, tik 13 proc. Lietuvos gyventojų nuo 65-erių iki 74-erių metų turi pagrindinius skaitmeninio raštingumo įgūdžius. Lietuvos kariuomenės duomenimis, nedraugiškų Lietuvai šalių skleidžiamos dezinformacijos žinutėmis tiki 7–20 proc. Lietuvos gyventojų.Vertinsime, medijų ir informacinio raštingumo ugdymo Lietuvoje esamą būklę: nacionalinio transliuotojo ir kitų šioje srityje veikiančių institucijų vaidmenis stiprinant Lietuvos Respublikos nepriklausomybę ir demokratiją, visuomenės moralę ir pilietiškumą, veiklų finansavimo apimtis, ugdytojų kompetencijas ir ugdymo veiklų rezultatus.