Auditai atliekant Europos Sąjungos fondų investicijų audito institucijos funkcijas

2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2022 m. liepos 1 d. – 2023 m. birželio 30 d. ataskaitiniu laikotarpiu Europos Komisijai deklaruotos išlaidos

Projektuose deklaruojamų mokėjimo prašymų vertinimas (atsitiktinė atranka).Valdymo ir kontrolės sistemos veikimas (institucijų rengiamų dokumentų ir jų taikymo vertinimas).Sąskaitų auditas (deklaruotų išlaidų finansinis patikrinimas).


Energetinės nepriklausomybės tikslų įgyvendinimas transporto sektoriuje

Siekiant nustatyti pagrindinius Lietuvos energetikos sektoriaus tikslus, jų įgyvendinimo kryptis iki 2020 m. ir numatyti Lietuvos energetikos sektoriaus plėtros gaires iki 2030 ir 2050 m., 2012 m. patvirtinta Nacionalinė energetinės nepriklausomybės strategija. Joje nustatoma Lietuvos energetikos sektoriaus vizija, jos įgyvendinimo principai, strateginės kryptys ir tikslai. Įgyvendinant plane numatytas priemones, buvo pasiekti ne visi 2020 metams strategijoje numatyti rodikliai dėl atsinaujinančių energijos išteklių (toliau – AEI) panaudojimo.Siekiant prisidėti prie ES energetikos ir klimato kaitos bei oro taršos mažinimo tikslų, būtina plėtoti šalies AEI panaudojimą ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Transporto sektorius suvartoja daugiau kaip 50 proc. visos Lietuvoje suvartojamos galutinės energijos, iš kurios 2022 m. tik 6,28 proc. sudarė AEI. Kadangi AEI plėtra nepakankama, o transporto priemonių skaičius ir suvartojamų naftos degalų kiekis nuolat auga, transporto sektoriaus keliama tarša nuolat didėja.Audito metu vertinsime, ar didėja AEI panaudojimas ir energijos vartojimo efektyvumas transporto sektoriuje.


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2023 m. liepos 1 d. – 2024 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias Europos Komisijos prašoma atlyginti.


Kompensuojamųjų generinių vaistų prieinamumo užtikrinimas

Lietuva yra viena iš ES valstybių, kurios gyventojai senėja sparčiausiai, todėl didėja gyventojų sergamumas, ypač lėtinėmis ligomis, ir gydymo vaistais poreikis. EK pažymi, kad galimybę užtikrinti vienodai tinkamą gydymą, tik mažesnėmis sąnaudomis valstybei ir vartotojams, sudaro generiniai vaistai. Todėl būtina užtikrinti kuo geresnį šių vaistų prieinamumą pacientams, skatinti jų pasiūlą rinkoje, didinti gamintojų konkurenciją, mažinti vaistų kainas. Audito metu vertinsime, kaip užtikrinamas generinių vaistų prieinamumas vaistų pasiūlos ir kainos aspektais, kaip teikiama informacija apie šiuos vaistus.


Dirbtinio intelekto taikymas viešajame sektoriuje

Greita dirbtinio intelekto technologijų plėtra viešajame sektoriuje sudaro prielaidas įgyvendinti inciatyvas, leidžiančias taupyti valstybės tarnautojų darbo laiką, gerinti paslaugų efektyvumą ir kokybę. Labai svarbu neatsilikti nuo pasaulinių tendencijų nustatant plėtros kryptis, diegiant dirbtinio intelekto technologijas, užtikrinant tinkamą teisinę aplinką ir infrastruktūrą. Mokslinių tyrimų duomenimis, pasaulyje galima sutaupyti šimtus milijonų darbo valandų per metus; 5–7 metų laikotarpiu galima sutaupyti net 30 proc. valstybės tarnautojų darbo laiko.Mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros ir inovacijų (Sumanios specializacijos) 2021– 2027 m. koncepcijos prioritete „Informacinės ir ryšių technologijos“ numatyta tema „Dirbtinis intelektas, didieji ir paskirstytieji duomenys, įvairiarūšė analizė, apdorojimas ir diegimas“. Vykdant viešojo sektoriaus skaitmeninimo plėtrą yra įgyvendinami projektai, kurių apimtyje taikomos ir dirbtinio intelekto technologijos, tačiau nėra kaupiama informacija apie jau taikytas technologijas, jų apimtį projektuose ir vertę. Taip pat galima rizika, kad viešajame sektoriuje vykdyti dirbtinio intelekto projektus mokslo institucijoms ir verslui nėra patrauklu dėl rizikų pasiskirstymo tarp užsakovo ir tiekėjo, nepatrauklių finansavimų sąlygų, skaitmeninių duomenų stokos ir kt.Audito metu vertinsime pasirengimą pritaikyti dirbtinį intelektą (technologinę infrastruktūrą, duomenų brandą ir žmogiškąjį kapitalą) ir jo teisinį reguliavimą, dirbtinio intelekto projektų įgyvendinimą viešajame sektoriuje. Auditas prisidės prie Izraelio AAI inicijuoto tarptautinio audito dėl dirbtinio intelekto naudojimo viešajame sektoriuje.


Valstybinių auditų rekomendacijų įgyvendinimo stebėsena (2025 m. kovo mėn.)

Siekdami didesnio auditų poveikio stebime, kad auditų rekomendacijos būtų įgyvendintos laiku ir tokia apimtimi, kaip buvo sutarta su audituojamais subjektais, atveriame stebėsenos duomenis visuomenei, kasmet pavasarį ir rudenį teikiame ataskaitas Seimo Audito komitetui.


Išvados atliekant biudžeto politikos kontrolės institucijos funkcijas

Lietuvos vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinio-struktūrinio plano vertinimas

Pateiksime nepriklausomą vidutinės trukmės fiskalinio-struktūrinio plano atitikties fiskalinės drausmės taisyklėms vertinimą ir fiskalinių rodiklių prognozes.


Viešieji finansai ir oficialioji statistika

Nacionalinį metinių ataskaitų rinkinį sudaro valstybės viešojo sektoriaus subjektų, visų savivaldybių viešojo sektoriaus subjektų, valstybės socialinių fondų, Privalomojo sveikatos draudimo fondo ir Pensijų anuitetų fondo į vieną viešojo sektoriaus subjekto ataskaitų rinkinį konsoliduoti duomenys apie finansinę būklę, veiklos rezultatus, pinigų srautus. Kartu su nacionaliniu metinių ataskaitų rinkiniu teikiami savivaldybių biudžetų vykdymo duomenys ir informacija apie valstybės skolą.


Valstybinėse profesinio mokymo įstaigose 2009–2013 m. turėjo būti įsteigtas 41 praktinio mokymo centras (PMC), tačiau 2014 rugsėjo mėn. veikė 13 centrų. Į PMC plėtrą investuota apie 400 mln. Lt. Aukštos kvalifikacijos profesinio mokymo mokytojų, profesionalių vadybininkų stygius sektoriniuose praktinio mokymo centruose gali lemti nepakankamą centrų pajėgumų išnaudojimą. Audito metu vertinsime, ar praktinio mokymo centrų plėtra vykdoma rezultatyviai ir ar planuoti tikslai ir uždaviniai bus pasiekti.


Neįgaliųjų socialinės integracijos organizavimas

Lietuvoje 2013 m. buvo 253,7 tūkst. neįgaliųjų, iš jų 15 tūkst. – neįgalūs vaikai, kuriems reikalinga kompleksinė socialinių, medicininių, ugdymo ir kitų paslaugų pagalba. Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos programos „Neįgaliųjų socialinė integracija“ priemonėms įgyvendinti 2014 m. skirta 60,3 mln. Lt.Audito metu vertinsime, kaip organizuojama ir koordinuojama pagalba neįgaliesiems, vertinsime paslaugų jiems infrastruktūrą ir paslaugų prieinamumą.


Valstybės elektroninių ryšių infrastruktūros plėtra

Į valstybės elektroninių ryšių infrastruktūros plėtrą investuota ~107 mln. Eur. Plačiajuosčio interneto RAIN tinklo panaudojama tik 7 proc., nors Lietuvos teritorija padengta 98,3 proc., o 2014 m. gauta informacija, kad valstybės institucijų ryšio tinklo plėtrą gali dubliuoti SVDPT.Audito metu planuojama vertinti valstybei priklausančių duomenų perdavimo tinklų plėtros ir naudojimo koordinavimą.


Lietuvoje per pastarąjį dešimtmetį psichikos sutrikimais sergančiųjų skaičius padidėjo nuo 263,9 iki 316,5 atvejų 100 tūkstančių gyventojų. Pagal alkoholio suvartojimą ir jo lemtą žalą, Lietuva priskiriama aukščiausios rizikos grupei Europoje. Nuo 1994 m. Lietuva pirmauja Europoje pagal savižudybių skaičių, daugėja vaikų savižudybių. Siekiant mažinti šias tendencijas, ypač daug dėmesio turėtų būti teikiama prevencinių priemonių vykdymui, svarbus yra gydytojų psichiatrų, psichologų paslaugų prieinamumas, pacientų ir jų artimųjų informavimas, pasiruošimas suteikti tinkamą pagalbą įvykus faktinėms aplinkybėms. Audito metu vertinsime, kaip organizuojamos ir koordinuojamos psichikos sveikatos paslaugos Lietuvoje, kaip vykdomos prevencinės ir postvencinės priemonės.


Lietuvoje per pastarąjį dešimtmetį psichikos sutrikimais sergančiųjų skaičius padidėjo nuo 263,9 iki 316,5 atvejų 100 tūkstančių gyventojų. Pagal alkoholio suvartojimą ir jo lemtą žalą Lietuva priskiriama aukščiausios rizikos grupei Europoje. Nuo 1994 m. Lietuva pirmauja Europoje pagal savižudybių skaičių, didėja vaikų savižudybių. Siekiant mažinti šias tendencijas, ypač daug dėmesio turėtų būti teikiama prevencinių priemonių vykdymui, svarbus yra gydytojų psichiatrų, psichologų paslaugų prieinamumas, pacientų ir jų artimųjų informavimas. Audito metu vertinsime, kaip organizuojamos, koordinuojamos psichikos sveikatos paslaugos Lietuvoje, kaip vykdomos prevencinės priemonės.


PPripažinus projektą svarbiu ekonominiu projektu valstybei, jo vykdytojai įgauna įstatymais suteiktą teisę ne aukciono tvarka nuomotis projekto vykdymui reikalingą valstybės žemę, vykdyti supaprastintas teritorijų planavimo procedūras ir kt. Teisės aktai nenustato, kad valstybei svarbaus projekto statusas gali būti prarastas, jei projektas nevykdomas nustatytais terminais arba nepasiekti numatyti kriterijai, nėra detalizuota, kaip pasikeis nuomos mokestis, jeigu bus nustatyta, kad statomi kitokie pastatai nei tartasi, ar valstybė turės teisę sklypą atimti ir išnuomoti kitam subjektui, kaip ji turės elgtis su pastatais, kurie jau iškilę ant susigrąžinamos žemės ir pan.Audito metu vertinsime projektų atrankos mechanizmą ir tai, kaip atliekama projektų vykdymo stebėsena. Nagrinėsime projektų rezultatus ir jų naudą valstybei.


Atlikti valdžios sektoriaus finansų tvarumo ilgalaikėje perspektyvoje vertinimą.


Gamintojo atsakomybės principas reiškia visišką gamintojų ir importuotojų atsakomybę už į rinką išleistų gaminių ir jų atliekų tvarkymą. Gamintojams ir importuotojams teisės aktuose įtvirtinama atsakomybė už jų vidaus rinkai pateiktų gaminių ir pakuočių poveikį aplinkai per viso būvio ciklą nuo gamybos iki saugaus atliekų sutvarkymo. Pagal Strateginį atliekų tvarkymo planą gamintojai ir importuotojai privalo įvykdyti pakuočių atliekų tvarkymo užduotis arba mokėti valstybės nustatytą mokestį už aplinkos teršimą pakuočių atliekomis. Yra rizika, kad dalis šių atliekų šalinama sąvartynuose, taigi jos tvarkomos kitų vartotojų sąskaita, o valstybės biudžetas netenka dalies pajamų.Audito metu planuojama vertinti, ar vykdomos nustatytos atliekų tvarkymo užduotys, kaip šalyje užtikrinamas gamintojo atsakomybės taikymas, kai gamintojai ir importuotojai sutvarko gaminių pakuotės atliekas arba sumoka mokesčius už aplinkos teršimą, ar efektyvi šioje srityje vykdoma valstybinė aplinkos apsaugos kontrolės funkcija.


Viešojo sektoriaus turimų duomenų valdymas

Lietuvoje siekiama, kad viešojo sektoriaus institucijų duomenys taptų lengviau prieinami pilietinės visuomenės, mokslo ir verslo atstovams, tačiau nėra tikslių skaičiavimų, kokią viešąją ir komercinę naudą valstybėje sukurtų viešojo sektoriaus turimų duomenų atvėrimas ir jų pakartotinis naudojimas. ES atliktos studijos rodo, kad lengvesnė ir efektyvesnė prieiga prie viešojo sektoriaus informacijos, reikalingos vertinant aplinkos poveikį, visose ES valstybėse narėse sutaupytų apie 2 mlrd. eurų kasmet.Audito metu vertinsime, ar Lietuvoje išnaudojamos atvirų duomenų galimybės (prieinamumas, pakartotinis naudojimas ir platinimas, viešoji ir komercinė nauda, kt.).


Diegiant skaitmeninėmis technologijomis grįstas švietimo inovacijas, Lietuva siekia užtikrinti kokybišką ir prieinamą švietimą. Švietimo skaitmenizavimo svarba atsispindi ir Lietuvos strateginiuose tiksluose. Nacionaliniame pažangos plane 2021–2030 m. numatyta, kad būtinos investicijos į švietimo skaitmeninimą prisidės prie švietimo sistemos atsparumo ir atitikties ateities poreikiams. Siekiant transformacijos švietimo skaitmeninime svarbu sukurti prieinamą skaitmeninį turinį ir sprendimus mokymui (-si), padidinti pedagogų skaitmenines kompetencijas ir sudaryti sąlygas švietimo sektoriuje diegti naujausias edukacines technologijas.Švietimo skaitmeninimo plėtra yra įgyvendinama iš įvairių šaltinių, iš kurių svarbiausios – Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano priemonės. Vienas aktualiausių skaitmeninimo projektų – „Skaitmeninė švietimo transformacija („EdTech“)“, kuriam numatyta 34,6 mln. Eur. Taip pat savivaldybės pažangos planuose numato skaitmenines priemones įgyvendindamos „Tūkstantmečio mokyklų“ programą. Kasmet Švietimo, mokslo ir sporto ministerija iš valstybės biudžeto skiria finansavimą skaitmeninėms mokymo priemonėms įsigyti mokyklose. 2023 m. skirta 3,7 mln. Eur informacinių technologijų prekių ir paslaugų bei kompiuterinės techninės ir elektroninių ryšių įrangos įsigijimui ir 6,2 mln. Eur savivaldybių mokykloms informacinėms ir komunikacinėms technologijoms diegti ir naudoti. Prie mokyklų skaitmenizacijos finansiškai prisideda ir pačios savivaldybės.Audito metu vertinsime, ar rezultatyviai ir efektyviai panaudojami asignavimai švietimo skaitmeninei plėtrai.


Didžiausias trijų Baltijos šalių tarpvalstybinis geležinkelio transporto infrastruktūros projektas „Rail Baltica“ yra vienas iš ES prioritetinių transporto projektų, kuriuo siekiama sumažinti pralaidumo apribojimus, sukurti trūkstamas jungtis tarp valstybių, skatinti modalinę integraciją ir sąveikumą. Bendras „Rail Baltica“ geležinkelio linijos ilgis Baltijos šalyse sieks 870 km: Lietuvoje – 392 km, Latvijoje – 265 km, Estijoje – 213 km. Keleiviniai traukiniai galės pasiekti 249 km/val. greitį. Tikimasi, kad tai leis žmonėms sutaupyti 5,4 mln. valandų per metus, kelionės traukiniu bus pigesnės už keliones automobiliu ar lėktuvu.Bendra pasirašytų finansavimo sutarčių vertė siekia 1,6 mlrd. Eur. Numatoma projekto kaina pagal 2017 m. atliktą kaštų ir naudos analizę yra 5,8 mlrd. Eur.Baltijos šalių aukščiausiųjų audito institucijų bendro vertinimo metu bus nagrinėjami klausimai, susiję su projekto finansavimu, koordinavimu, projektavimo darbais. Taip pat planuojama įvertinti darbų vėlavimų priežastis.


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2015 m. liepos 1 d. – 2016 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias prašoma atlyginti Europos Komisijos


Asignavimų ministerijų valdymo programoms panaudojimas

Ministerijų valdymo programos rengiamos nuo 2022 m., įgyvendinant strateginio planavimo ir biudžeto formavimo pertvarką. Šiose programose planuojamos ministerijų veiklos organizavimui ir vykdymui užtikrinti skirtos išlaidos (darbo užmokesčio ir socialinio draudimo, prekių ir paslaugų įsigijimo, darbdavių socialinių pašalpų, materialiojo ir nematerialiojo turto įsigijimo išlaidos). 2023 m. joms skirta 256,3 mln. Eur valstybės biudžeto asignavimų, kurie, lyginant su 2022 m., padidėjo 11 proc. (2022 m. buvo 230,5 mln. Eur). Svarbu, kad ministerijų valdymo išlaidos būtų naudojamos laikantis teisės aktų reikalavimų ir siekiant efektyvių veiklos rezultatų.Audito metu vertinsime, ar ministerijų valdymo programoms skirti asignavimai panaudojami efektyviai ir laikantis teisės aktų reikalavimų. Analizuosime šių programų stebėsenos rodiklių pasiekimą, siejant su vykdomos veiklos efektyvumo didinimu.


Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rodiklių pasiekimo rizikų valdymas

Europos Sąjungos Tarybai 2023 m. lapkričio mėn. patvirtinus ES paramos nacionalinio ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano „Naujos kartos Lietuva“ pakeitimus (papildžius jį 1,55 mlrd. Eur paskolų), Lietuvai iš viso numatyta skirti 3,85 mlrd. Eur (iš jų 2,3 mlrd. Eur subsidijų) priemonėms įgyvendinti. Lietuva, siekdama gauti finansinę paramą, įsipareigojo pasiekti rodiklius pagal nustatytą tvarkaraštį. Plane numatytų priemonių įgyvendinimas turėtų prisidėti prie reikšmingų šalies pokyčių, susijusių su švietimu, sveikata, žaliąja pertvarka, skaitmenizacija, inovacijomis ir mokslu, viešojo sektoriaus pertvarka ir socialine apsauga.Rodiklių nepasiekus laiku, Lietuva gali negauti visų plane numatytų pinigų, kurie turi įtakos šalyje vykdomų strateginės reikšmės reformų ir investicijų įgyvendinimui. Vėluojama pasiekti tarpinius rezultatus, kurie turi įtakos vėlesnių laikotarpių plane numatytų rodiklių pasiekimui. Administruojančios institucijos Centrinės projektų valdymo agentūros duomenimis, 2023 m. spalio mėn. pabaigoje kaip didelės neįgyvendinimo arba netinkamo įgyvendinimo rizikos buvo įvertinti 72 rodikliai.Audito metu vertinsime, ar ministerijos imasi veiksmingų priemonių ir tinkamai valdo rizikas dėl rodiklių pasiekimo laiku ir tinkamai pagal nustatytus jų veiksmų planus. Analizuosime priežastis, kurios lemia rodiklių tarpinių reikšmių pasiekimo trūkumus ir dėl to kylančią riziką nepasiekti rodiklių iki finansinės paramos laikotarpio pabaigos 2026 metais.


Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos tikrintinų mokesčių mokėtojų atrankos sistema

Valstybės kontrolė valstybino audito „Žemės ūkio srities mokesčių lengvatos“ metu nustatė, kad paramos gavėjai Nacionalinei mokėjimo agentūrai ir Valstybinei mokesčių inspekcijai pateikia skirtingą informaciją apie vykdomos ekonominės veiklos rezultatus. Kadangi Valstybinės mokesčių inspekcijos taikomos rizikų nustatymo priemonės neapima minėtos rizikos, todėl valstybės biudžetas galimai netenka dalies pajamų. Tinkamai valdoma mokesčių slėpimo rizika sudaro prielaidas vykdyti biudžeto surinkimo planą. Tai gerina konkurencinę aplinką ir padeda valstybei finansuoti sveikatos, švietimo, policijos ir kt. paslaugas gyventojams.Audito metu vertinsime problemas, susijusias su rizikos vertinimo modelio taikymo rezultatyvumu / efektyvumu.


Europos Sąjungos strategijos „Europa 2020“ vienas iš prioritetų – pažangus augimas – apima aukštos švietimo ir ugdymo kokybės bei gerų švietimo rezultatų siekį. Todėl turi būti formuojama įrodymais grįsta politika. To neįmanoma padaryti neturint tinkamai veikiančios švietimo stebėsenos sistemos. Įvairių įstaigų, atliekančių švietimo stebėseną, finansavimui preliminariais duomenimis 2012 m. skirta per 5,5 mln. Eur.Audito metu vertinsime, ar švietimo stebėsena organizuojama efektyviai.


Valstybės valdomų įmonių grąža valstybei

Valstybė turėtų veikti kaip aktyvus ir gerai informuotas savininkas ir įgyvendinti aiškią ir nuoseklią nuosavybės politiką, kuri užtikrintų, kad valstybės įmonės būtų valdomos skaidriai, atskaitingai, profesionaliai ir efektyviai. Kiekviena valstybės valdoma įmonė turi žinoti, ko iš jos tikisi valstybė, turėti ilgalaikę veiklos strategiją, o jos veiklos rezultatai turi būti reguliariai vertinami. Vyriausybė nustatė tikslą iki 2015 m. valstybės valdomoms įmonėms pasiekti 5 proc. turto grąžos rodiklį, tačiau jis nepasiektas ir toliau labai atsilieka nuo privataus sektoriaus valdomų įmonių turto grąžos rodiklio, kuris yra apie 9–12 proc.Audito metu planuojame vertinti, ar šiuo metu Lietuvoje suformuota valstybės valdomų įmonių politika atitinka EPBO šalių gerąją praktiką valdant įmones, kaip savininko teises ir pareigas įgyvendinančios institucijos vykdo valstybės valdomų įmonių kontrolę ir priežiūrą, kokią veiklą valstybės valdomos įmonės turi vykdyti ir kokias viešąsias paslaugas, svarbias visuomenei, teikti, kokią grąžą valstybei dividendų, efektyviai įgyvendintų strateginių projektų ar socialinių tikslų pavidalu jos turėtų duoti.


2014-2020 metų Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšų valdymo ir kontrolės sistemos institucijų atitiktis jų paskyrimo kriterijams


Vienas iš Nacionalinės saugumo strategijos uždavinių – stiprinti ES išorės sienos apsaugą. Poreikis ją stiprinti ypač padidėjo 2021 m. birželį, kai Lietuva susidūrė su neteisėtų migrantų antplūdžiu. Skubiai reaguojant į susiklosčiusią situaciją buvo imtasi veiksmų fiziniam barjerui ties siena su Baltarusijos Respublika įrengti. Didinant viešąjį saugumą 2023 m. baigti modernių ES išorės sienų (LR dalies) stebėjimo sistemos diegimo darbai, pradėti 2004 m. Siekiant užtikrinti efektyvų ir saugų Valstybės sienos apsaugos tarnybos (VSAT) pareigūnų funkcijų atlikimą, pareigūnai aprūpinami priemonėmis pagal nustatytus standartus. VSAT pareigūnų aprūpinimo priemonėmis klausimas ypač svarbus tapo prasidėjus Rusijos karui prieš Ukrainą ir dėl to pasikeitus saugumo situacijai šalyje, nes neparastosios padėties ir mobilizacijos metu VSAT vykdo papildomas funkcijas, o karo padėties metu įsijungia į ginkluotąsias pajėgas.Vertinsime, ar visa ES išorės siena (LR dalies) stebima taikant modernias sienos stebėjimo technologijas ir tinkamai planuojamas jų atnaujinimas, ar VSAT pareigūnų aprūpinimas priemonėmis atitinka nustatytus standartus, ar pasirinktos procedūros įrengiant fizinį barjerą padėjo greičiau jį įrengti.


2019 m. valstybės konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys

Audito tikslai – įvertinti 2019 metų valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones;įvertinti valstybės biudžeto lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2019 metai.


Valstybės kontroliuojamos bendrovės/įmonės į valstybės biudžetą privalo pervesti 80 proc. (valstybės įmonės – 50 proc.) paskirstytinojo pelno, jei Vyriausybė nenustato kitaip. Valstybinės valdomos įmonės (toliau – VVĮ), kaip visų piliečių turtas, turi nešti konkrečią naudą. Ir ji pasireiškia, mokant dividendus į valstybės biudžetą. VVĮ dividendų mokėjimo statistika rodo, kad VVĮ dividendams pasiekus pakilimą 2012 m. (522 mln. Lt) jau antri metai iš eilės Finansų ministerija planuoja kur kas kuklesnes sumas, tačiau ir jų surinkti nepavyksta. Pagal Finansų ministerijos biudžeto surinkimo duomenimis, per š.m. aštuonis mėnesius dividendai (ir pelno įmokos) siekė beveik 50 mln. Lt, tačiau dividendai yra gerokai kuklesni, nei šiemet planuojami gauti 130 mln. Lt. Egzistuoja rizika, kad dividendų skyrimas ne visada susijęs su įmonių finansiniais rezultatais, o priklauso nuo politinių sprendimų.Kasmet kyla vis tų pačių klausimų dėl išmokamų dividendų dydžio ir jo pagrįstumo, nes Vyriausybė neturi pasitvirtinusi aiškios dividendų politikos. Kad nėra dividendų politikos, labai žalinga į biržos sąrašus įtrauktoms įmonėms ir smulkiesiems akcininkams, nes įmonių vertė sumažėja dėl nepagrįstų politinių sprendimų rizikos.VVĮ Lietuvoje dažnai pasinaudoja įstatymu numatyta galimybe Vyriausybei nustatyti mažesnius dividendus ar išvis atleisti nuo jų VVĮ, jei bendrovė įgyvendina arba dalyvauja įgyvendinant valstybei svarbų ekonominį projektą. Tačiau egzistuoja rizika, kad ne kiekviena investicija prisideda prie įmonės didesnio veiklos efektyvumo. Audito metu planuojama vertinti įmonių grąžos rodiklius bei dividendų mokėjimo politiką. Taip pat vertinsime, kiek atliktos investicijos gali ateityje padidinti įmonės pajamas.Audito objektas įtrauktas į programą pagal strateginio tyrimo rezultatus ir Lietuvos Respublikos Prezidento kanceliarijos siūlymus.


Palankios investicinės aplinkos formavimas

Lietuvos Statistikos departamento ir Lietuvos banko duomenimis tiesioginių užsienio investicijų pritraukimo rodikliai ir šalies konkurencingumo rodikliai blogėja. Lietuva pagal verslo sąlygų indeksą užima šeštą, o pagal pasaulio konkurencingumo indeksą – šešioliktą vietą ES, tačiau pagal sukauptų investicijų skaičių vienam gyventojui nepavyksta pakilti aukščiau 26 vietos iš 28 ES šalių.Pagrindinės problemos šalies konkurencingumui yra šios: nėra ilgalaikės investicijų pritraukimo strategijos, neefektyvia taikomi valstybės finansiniai instrumentai, skirti pritraukti investicijas (įskaitant ES paramą), nepakankamai išnaudojamas LEZ potencialas, neefektyvi regionų (savivaldybių) veikla siekiant pritraukti investicijas.Audito metu planuojame vertinti, ar šalies teisinis reguliavimas palankus tiesioginių užsienio investicijų pritraukimui, ar jų pritraukime dalyvaujančių įstaigų veikla yra pakankamai koordinuojama ir prižiūrima, ar regionai ir savivaldybės motyvuotos pritraukti ar įsileisti tiesiogines užsienio investicijas į savo teritoriją, ar 2014–2020 m. ES paramos priemonės, skirtos verslo aplinkos gerinimui, orientuotos į tiesioginę pagalbą verslui.


Lietuvos Statistikos departamento ir Lietuvos banko duomenimis tiesioginių užsienio investicijų pritraukimo rodikliai ir šalies konkurencingumo rodikliai blogėja. Lietuva pagal užsienio investicijas yra 90 vietoje pasaulyje, pagal verslo sąlygas užima 27 poziciją iš 185 pasaulio valstybių (Doing Business 2013), todėl iš esmės galima matyti, kad nėra tinkamai išnaudojamas šalies potencialas pritraukti investicijas. Pagrindinės problemos šalies konkurencingumui yra įvardijamos: neefektyvi valdžios biurokratija, mokesčių politika, darbo santykių suvaržymas, korupcija, teritorijų planavimo problematika.Nėra ilgalaikės investicijų pritraukimo strategijos. Tokia situacija, kai valstybė neturi ilgalaikės investicijų skatinimo strategijos, o trumpalaikės programos  neatitinka šiandieninei situacijai, be to, trūksta jų tinkamo koordinavimo, gali lemti investicijų skatinimo nenuoseklius žingsnius, kas trukdo pasiekti ilgalaikių TUI pritraukimo rezultatų. Taip pat yra rizika, kad Investicijų skatinimo programos lėšos buvo naudojamos neefektyviai, o tikslai nepasiekti. Všį „Investuok Lietuvoje” veikla gali būti nepakankamai efektyvi. Kadangi Lietuva neturi ilgalaikės investicijų pritraukimo strategijos, tad nėra aišku kaip orientuojama šios institucijos veikla, yra rizika, kad yra šios ir kitų institucijų veiklos dubliavimas ar nepakankamas koordinavimas pritraukiant investuotojus;Audito metu planuojama vertinti investicinės aplinkos kūrimo bei investicijų skatinimo problemos.Audito objektas įtrauktas į programą pagal strateginio tyrimo rezultatus.


Teismo ekspertizių atlikimo organizavimas

Teismo ekspertizės įstaigose daugiau nei dėl pusės ekspertizės rūšių atlikimo yra susidariusios eilės, jos pradedamos atlikti praėjus keliems mėnesiams ar net metams nuo užduoties gavimo. Todėl ilgėja ikiteisminio tyrimo atlikimo ir bylų nagrinėjimo teismuose procesas, o tai trukdo įgyvendinti teisingumą ir mažina visuomenės pasitikėjimą teismų sistema ir Lietuvos valstybe. Audito metu vertinsime, ar tinkamai organizuojamas teismo ekspertizių atlikimas ir kokios priežastys lemia eilių joms atlikti susidarymą.


2015 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais


Pedagogų skaičius šalyje nuolat mažėja, įstaigų, teikiančių kvalifikacijos kėlimo paslaugas, skaičius auga, o kvalifikacijai tobulinti panaudojama rekomenduojama mokinio krepšelio lėšų dalis mažėja. Daugumoje savivaldybių 2012 m. buvo panaudota tik apie 50 proc. pedagogų kvalifikacijos kėlimui rekomenduojamų skirti mokinio krepšelio lėšų. Audito metu vertinsime, ar pedagogų kvalifikacijos tobulinimas organizuojamas efektyviai, ar užtikrinama, kad visi pedagogai nuolat keltų profesinę kvalifikaciją.


Neteko galios (Viešųjų pastatų atnaujinimas siekiant energetinio efektyvumo)

2014 ir 2015 m. nebuvo įvykdytas direktyvos 2012/27/ES rodiklis kasmet renovuoti 3 proc. bendro centrinės valdžios subjektams priklausančių pastatų patalpų ploto. Valdžios ir savivaldybių sektorių sąnaudos viešosios paskirties pastatų šildymui yra 100,2–130,3 mln. eurų per metus didesnės, nei galėtų būti atlikus renovaciją, Per 2014–2020 m. numatoma išnaudoti tik 4,2 proc. viso galimo energijos taupymo potencialo, Viešųjų pastatų 1 m2 renovacijai kai kuriais atvejais būna panaudojama iki 3 kartų daugiau lėšų, nei renovuojant daugiabučius namus.Audito metu planuojama vertinti viešųjų pastatų atnaujinimo sistemos veikimą bei viešųjų pastatų energinio efektyvumo didinimo programos įgyvendinimo rezultatus.


Civilinės saugos subjektai - Vyriausybė, Vyriausybės ekstremalių situacijų komisija, Vidaus reikalų ministerija, Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas ir jam pavaldžios įstaigos, ministerijos ir kitos valstybės institucijos ir įstaigos, savivaldybių ekstremalių situacijų komisijos, savivaldybių institucijos ir įstaigos, ūkio subjektai, kitos įstaigos, operacijų centrai ir civilinės saugos sistemos pajėgos – turi būti tinkamai pasirengę pagal kompetenciją reaguoti į susidariusią ekstremaliąją situaciją. Pagal PAGD atliktus savivaldybių saugumo 2013 m. vertinimus (vertinta savivaldybių civilinė ir priešgaisrinė saugos būklė pagal nustatytus kiekybinius, kokybinius ir faktinius kriterijus) tik dvi savivaldybės laikytinos saugiomis, 25 – vidutinio saugumo, likusios 33 – siekiančios saugumo savivaldybės. Tai rodo civilinės saugos politikos įgyvendinimo organizavimo trūkumus ir skiriamą nepakankamą institucijų dėmesį civilinei saugai. Pagal Civilinės saugos įstatymą Lietuvos gyventojai ekstremalių situacijų ar jų pavojaus atvejais turi teisę gauti informaciją apie galimą grėsmę. Gyventojams perspėti ir informuoti naudojamos dvi sistemos: perspėjimo sirenomis sistema ir gyventojų perspėjimo ir informavimo, naudojant viešųjų judriojo telefono ryšio paslaugų teikėjų tinklų infrastruktūrą, sistema Nors naudojamos dviejų rūšių gyventojų perspėjimo sistemos, tačiau neužtikrinta, kad apie gresiančius pavojus būtų informuoti visi šalies gyventojai. Audito metu planuojama įvertinti, ar tinkamai vykdoma ir koordinuojama, valstybės ir savivaldybių institucijų ir įstaigų, kitų įstaigų ir ūkio subjektų veiklą civilinės saugos srityje.Audito objektas įtrauktas į programą pagal strateginio tyrimo rezultatus.


2015 metų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais


2015 metams skirtų valstybės biudžeto lėšų disponavimo teisėtumas


Ignalinos programos administravimo Lietuvoje programos įgyvendinimas

Ignalinos programos administravimo Lietuvoje programos lėšos keletą pastarųjų metų buvo nepanaudojamos. Valstybės kontrolė 2014 m. nustatė, kad dalis programos lėšų buvo nepagrįstai įtrauktos į Valstybės investicijų 2014–2016 metų programą, audito rekomendacija dar neįgyvendinta.Audito metu planuojama vertinti, ar lėšos buvo teisėtai panaudotos nustatytiems tikslams, ekonomiškiausiu ir efektyviausiu būdu, kiek pasiekti programoje nustatyti tikslai.


Švietimo ir mokslo ministerijos vykdomos programos „Studijų ir mokslo plėtra“ vertinimas

2014 m. finansinio (teisėtumo) audito metu buvo nustatyta, kad ministerija, skirdama lėšų jaunimo veiklų iniciatyvų skatinimo projektams, nepadeda siekti numatyto tikslo, kad bent vienas iš universitetų patektų tarp 500 geriausiųjų pasaulyje. Mokslo, inovacijų ir technologijų agentūra iš minėtos programos 2014 m. paskirstė tik 58 proc. numatytų lėšų ūkio subjektų užsakymams. Audito metu vertinsime, ar paskirti asignavimai panaudoti programoje nustatytiems tikslams ir panaudoti galimu ekonomiškiausiu ir efektyviausiu būdu, ar naudojant asignavimus nepadaryta teisės aktų pažeidimų, kiek pasiekti programose nustatyti tikslai.


Lietuvos mokslo tarybos vykdomos programos „Šalies mokslo ir studijų plėtra“ vertinimas

Lietuvos mokslo taryba administruoja 20 mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros (MTEP) programų, finansuojamų iš įvairių šaltinių (valstybės biudžeto, ES struktūrinės ir Šveicarijos Konfederacijos bendradarbiavimo programos paramos), todėl svarbu, kad lėšos būtų skiriamos patiems reikšmingiausiems projektams, reikalingas skaidrus projektų ekspertinis vertinimas, projektų pritaikomumas, sklaida, mokslo tarptautiškumo skatinimas. Audito metu vertinsime, ar paskirti asignavimai panaudoti programoje nustatytiems tikslams ir panaudoti galimu ekonomiškiausiu ir efektyviausiu būdu, ar naudojant asignavimus nepadaryta teisės aktų pažeidimų, kiek pasiekti programose nustatyti tikslai.


Veiksmų programų, įgyvendinančių Lietuvos 2007–2013 metų Europos Sąjungos struktūrinės paramos panaudojimo strategiją konvergencijos tikslui įgyvendinti, valdymo ir kontrolės sistema ir ataskaitiniais metais Europos Komisijai deklaruotos išlaidos


Vyriausybės projekto „Naujos kartos bausmių vykdymo įstaigos“ įgyvendinimo vertinimas

Lietuvos bausmių vykdymo sistemai kasmet skiriama apie 100 mln. Eur, bet susiduriama su dideliais iššūkiais užtikrinant nustatytas įkalintų asmenų laikymo sąlygas. Per 2018–2020 m. beveik 2 tūkst. asmenų priteista per 1,5 mln. Eur žalos, kurią valstybė turi sumokėti nuteistiesiems dėl netinkamų bausmės atlikimo sąlygų.Įgyvendinant 18-osios Vyriausybės prioritetinį projektą „Naujos kartos bausmių vykdymo įstaigos“ turi būti iš esmės pertvarkyta bausmių vykdymo sistema. Pertvarka turi užtikrinti standartus atitinkančias kalinimo sąlygas, sumažinti nuteistųjų skundų skaičių, išspręsti pakartotinio kalinimo problemas ir sudaryti patrauklias ir saugias darbo sąlygas šios sistemos personalui. Pagal Vyriausybės programos įgyvendinimo priemonių planą projekto įgyvendinimo terminas 2021 m. I ketv.–2024 m. III ketv.Per 2021 m. buvo planuota pagerinti 930 asmenų laikymo sąlygas laisvės atėmimo įstaigų vietose, tačiau pagerintos tik 252-iejų. Įpusėjus projekto įgyvendinimo terminui, tikslinga įvertinti jo įgyvendinimo eigą, identifikuoti galimas rizikas, kurių netinkamas valdymas gali lemti neigiamas pasekmes projekto tikslų pasiekimui.Vertinsime, ar nuosekliai vyksta bausmių vykdymo sistemos pertvarka, ar priemonės orientuotos į rezultatą ir įgyvendinamos laiku.


Nacionalinio finansinių ataskaitų ir valstybės konsoliduotųjų ataskaitų rinkinių

2015 metų valstybės konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys ir valstybės biudžeto vykdymas


Bendrųjų miškų ūkio reikmių finansavimo programos įgyvendinimas

Bendrosios miškų ūkio reikmių finansavimo programos lėšų 2013 m. panaudota apie 57 proc., 2014 m. – apie 47 proc. planuotų asignavimų. 2015 m. atsirado papildomas programos finansavimo šaltinis; per 9 mėn. panaudota 22 proc. planuotų asignavimų.Audito metu planuojama vertinti, ar lėšos buvo teisėtai panaudotos nustatytiems tikslams, ekonomiškiausiu ir efektyviausiu būdu, kiek pasiekti programoje nustatyti tikslai.


2015 metų nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys, valstybės skolos ataskaitos ir skolinimasis


Nacionalinėje energetinės nepriklausomybės strategijoje šilumos sektoriaus pagrindinis uždavinys – didinti šilumos gamybos, perdavimo ir vartojimo efektyvumą, keičiant šilumos gamybai naudojamas gamtines dujas biomase. Kaip tvirtinama strategijoje, valstybė rems iniciatyvas, didinančias energijos vartojimo efektyvumą ir biomasės naudojimą šilumos gamybai, skatinančias atliekų naudojimą energijai gaminti.Šiuo metu Lietuvos energijos suvartojimas vienam BVP vienetui sukurti yra 2,5 karto didesnis negu ES, yra daug neišnaudoto energijos vartojimo efektyvumo srities potencialo, ypač šilumos ir transporto sektoriuose.Audito metu vertinsime, kaip savivaldybėse kontroliuojamas šilumos ūkio nuomos sutarčių vykdymas, ar yra pasirengta šilumos ūkio perėmimui iš jį nuomojančių subjektų.


Savivaldybės bendrojo ugdymo įstaigų vaikų maitinimo 2013-2023 metų programos įgyvendinimas


Vilniaus miesto savivaldybės administracinio pastato ir šiam turtui skirtų lėšų valdymas, naudojimas ir disponavimas


Paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti programos įgyvendinimas ir socialinio būsto fondo panaudojimas

Savivaldybių socialinio būsto fondo plėtros 2015–2020 metų veiksmų planui įgyvendinti skirta 58 742,975 tūkst. eurų: 85 proc. sudaro ES fondo lėšos, apie 15 proc. – savivaldybių biudžetų lėšos. Įvertinus tai, kad 2014-12-31 sąrašuose socialiniam būstui nuomoti buvo 32 815 asmenų (šeimų), savivaldybės, norėdamos iki 2020 metų būsto prieinamumą padidinti iki 100 proc., kasmet turėtų suteikti paramą būstui įsigyti ar išsinuomoti po 20 proc., arba po 6,5 tūkst. asmenų (šeimų) (2014 metais buvo tik 3,6 proc., arba 1,2 tūkst. asmenų, t. y. 5 kartus mažiau).Audito metu vertinsime, ar programoje numatyti asignavimai panaudoti nustatytiems tikslams, pačiu ekonomiškiausiu ir efektyviausiu būdu, ar pasiekti programoje nustatyti tikslai.


Nuo 2005 m. iki 2012 m. vykdytos mokyklinių autobusiukų pirkimo programos, buvo išleista ne mažiau kaip 73 mln. Lt, pirkta ne mažiau kaip 450 autobusiukų. Pagal 2013–2017 m. programą planuojama investuoti dar 33 mln. Lt ir pirkti ne mažiau kaip 225 vnt. autobusiukų. Auga pavėžėjimo poreikis: 2007–2008 mokslo metais vežiota 29,93 proc. visų rajonų savivaldybių mokinių, o 2011–2012 mokslo metais šis skaičius išaugo iki 35,37 proc.Audito metu vertinsime, kaip pasirinktos savivaldybės užtikrina saugų ir visų mokinių, kuriems tos paslaugos reikia, pavėžėjimą laiku. Ar priimant sprendimus atsižvelgiama į būsimus poreikius optimizavus mokyklų tinklą ir/ar demografinius pokyčius, ar siūlomi problemų sprendimo būdai valstybiniu lygiu. Ar svarstomi kiti, nei pavėžėjimas, būdai, kaip užtikrinti, kad visiems mokiniams, nesvarbu kaip toli jie gyvena, būtų prieinamas formalusis ir neformalusis ugdymas.


Žemės ir maisto ūkis, kaimo plėtra, žuvininkystė, veterinarija ir žemės tvarkymas

Žemės ūkio ministerijos valdymo ir atsakomybių sistema

Ministerijose turi būti sukurta valdymo sistema, kuri užtikrintų strateginiuose planavimo dokumentuose nustatytų tikslų pasiekimą ir efektyvų išteklių panaudojimą. Politikos formavimo pavestose valstybės valdymo srityse, jos įgyvendinimo organizavimo ir kontrolės rezultatyvumas priklauso nuo informacijos valdymo, atsakomybių paskirstymo, veiklos planavimo, vykdymo organizavimo ir atsiskaitymo sistemų veikimo.Žemės ūkio ministerija turi užtikrinti ilgalaikę konkurencingo ir tvaraus žemės, maisto ūkio ir kaimo plėtrą; racionalų žemės naudojimą, efektyvų ir kokybišką žemės santykių reguliavimą ir geodezijos, kartografijos, nekilnojamojo turto kadastro plėtrą; augalų ir gyvūnų sveikatingumą ir gerovę; sudaryti palankias sąlygas žuvininkystės sektoriaus konkurencingumui ir plėtrai, žuvų išteklių išsaugojimui ir racionaliam jų panaudojimui; stiprinti visuomenės sveikatą ir vartotojų apsaugą, susijusią su maisto sauga ir kokybe. Ministerijai skiriami biudžeto asignavimai kasmet didėja ir 2022 m. patvirtinta beveik 1,2 mlrd. Eur. Lietuvos žemės ūkio ir kaimo plėtros 2023–2027 m. strateginiame plane penkerių metų laikotarpiu žemės ūkiui ir kaimo plėtrai yra numatyta iš viso beveik 4 mlrd. Eur ES paramos ir apie 0,3 mlrd. Eur nacionalinio biudžeto pinigų. Ministerijos valdymo srityje veikia 4 biudžetinės įstaigos, 3 viešosios įstaigos ir 9 valstybės įmonės ir valstybės valdomos bendrovės, kuriose ministerija įgyvendina savininko teises ir pareigas. Svarbu, kad ministerijos valdymo sistema užtikrintų tinkamą politikos formavimą jai pavestose valstybės valdymo srityse, jos įgyvendinimo organizavimą ir kontrolę.Audito metu vertinsime, ar Žemės ūkio ministerijos valdymo sistema leidžia užtikrinti efektyvią ir rezultatyvią veiklą bei valstybės strateginių tikslų pasiekimą.


Teisinio reguliavimo poveikio vertinimo sistema

Rezultatyviai veikianti teisinio reguliavimo poveikio (ex-ante ir ex-post) vertinimo sistema – esminis pagrindas siekiant kokybiškos ir įrodymais pagrįstos teisėkūros.Lietuva iš kitų Europos valstybių išsiskiria itin didele ir vis augančia teisės aktų gausa ir jų pakeitimų skaičiumi. 2020–2022 m. (Seimo I–IV sesijos) priimta per tūkstantis įstatymų. Iš jų tik 6 proc. naujos redakcijos įstatymai ar įstatymai, kuriais reglamentuojami iki tol nereglamentuoti santykiai. Vyriausybė per metus (2021-09-01–2022-09-01) priėmė 1 324 nutarimus. Iš jų daugiau nei pusė (753) – keičiantys anksčiau priimtų nutarimų nuostatas. Per šį laikotarpį priimti 9 076 įsakymai (ministrų ir įstaigų vadovų), iš jų daugiau nei pusė (4 525) – keičiantys jau galiojančius. Kai kurių teisės aktų keitimas gali būti lemiamas objektyvių priežasčių, visgi neretai tai nulemta poreikiu taisyti paaiškėjusias klaidas ar teisinio reguliavimo trūkumus. Nekokybiška teisėkūra ir dažnas teisės aktų keitimas apsunkina teisės taikymą ir sukelia teisinius ginčus, didina administracinę naštą, sudaro prielaidas korupcijai, valstybės biudžeto asignavimų neefektyviam panaudojimui ir kitiems neigiamiems reiškiniams. Pagal 2021 m. Lietuvos korupcijos rizikos žemėlapį netobuli įstatymai, jų spragos, apklausos respondentų nuomone, yra pakankamai rimta problema. Tinkamai ir laiku atliktas teisinio reguliavimo poveikio (ex-ante ir ex-post) vertinimas turėtų ne tik padėti užtikrinti priimamų teisės aktų kokybę, jų suderinamumą su egzistuojančiu teisiniu reguliavimu, bet ir suteikti visai teisėkūrai daugiau skaidrumo, atvirumo, skatinti demokratiją teisėkūros procese.Audito metu vertinsime, ar esama teisinio reguliavimo poveikio vertinimo sistema užtikrina tinkamą poveikio vertinimų atlikimą ir jų rezultatų panaudojimą.


Ūkio plėtros ir konkurencingumo didinimo programos priemonių vykdymas


Universitetų valstybės ilgalaikio turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo vertinimas

Universitetai valdo apie 606,4 mln. Eur vertės turto. Ankstesnių auditų rezultatai rodo, kad klausimai, susiję su ilgalaikio turto registravimu, nuoma, perdavimu, nenaudojamu turtu, pastatų priežiūra, statybomis, remontais ir viešaisiais pirkimais, išlieka aktualūs.Audito metu bus vertinama, ar ilgalaikis valstybės turtas valdomas, naudojamas ir disponuojama juo rūpestingai ir racionaliai, sandoriai dėl jo panaudojimo sudaryti vadovaujantis teisės aktais, o vadovų priimti sprendimai duoda didžiausią naudą visuomenei.


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2016 m. liepos 1 d. – 2017 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias prašoma atlyginti Europos Komisijos

Projektuose deklaruojamų mokėjimo prašymų vertinimas (atsitiktinė atranka).Valdymo ir kontrolės sistemos veikimas (institucijų rengiamų dokumentų ir jų taikymo vertinimas).Sąskaitų auditas (deklaruotų išlaidų finansinis patikrinimas).


Dėl ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimo

Atlikti Vyriausybės parengto 2017-2020 metų ekonominės raidos scenarijaus vertinimą, parengti išvadą Seimui dėl jo tvirtinimo.


Dėl Vyriausybės pasiūlytų tvirtinti Seimui struktūrinio postūmio užduočių ir priemonių šioms užduotims įvykdyti gairių atitikties Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme nustatytiems reikalavimams dėl vidutinio laikotarpio tikslo pasiekimo laiko


2015 m. rugsėjo 11 d. preliminariosios sutarties Nr. Ps_N-15-23100-1327 tarp NT Valdos, UAB ir UAB Karalienės Mortos mokykla sudarymas ir vykdymas


2017 metų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2017 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


Lietuvos kariuomenės personalo komplektavimo ir karo prievolės administravimas

Pagrindinis Lietuvos Respublikos gynybos ramstis yra kariuomenė, todėl jos stiprinimas ir toliau turi likti aukščiausias prioritetas. Pagal gynybos politikos strategines nuostatas Lietuvos kariuomenė turi būti sukomplektuota taip, kad būtų pajėgi savarankiškai karinei gynybai ir veiksmams kartu su NATO sąjungininkais. Šiandieninėje saugumo aplinkoje ji taip pat turi gebėti veikti nenuspėjamose hibridinio pobūdžio situacijose ir esant poreikiui remti civilines institucijas vykdant taikos meto užduotis. 2022 m. liepos mėn. pasirašytame parlamentinių politinių partijų susitarime dėl nacionalinio saugumo ir gynybos artimiausio laikotarpio sustiprinimo įsipareigota nuosekliai didinti privalomosios pradinės karo tarnybos karių skaičių, kuris leistų padidinti ginkluotai gynybai parengtų piliečių skaičių ir paspartinti aktyviojo kariuomenės personalo rezervo formavimą.Lietuvos gynybos finansavimas 2022 m. pasiekė 2,52 proc. bendrojo vidaus produkto lygį. Palyginti su 2021 m. gynybos išlaidos išaugo beveik 50 proc. 2023 m. asignavimai Krašto apsaugos ministerijai yra 2 mlrd. Eur – tai yra daugiau kaip 20 proc. (beveik 351,6 mln. Eur) daugiau nei 2022 metais.Augantis gynybos finansavimas sudaro prielaidas sparčiau plėtoti Lietuvos kariuomenės pajėgumus. Pagal Krašto apsaugos ministerijos duomenis, ne visiškai įvykdyti 2022 m. kariuomenės komplektavimo ir aktyviojo rezervo formavimo planai: 20 proc. mažiau nei planuota karo prievolininkų priimta į profesinę karo tarnybą ir 7 proc. mažiau nei planuota atvyko į privalomąją pradinę karo tarnybą, o kariuomenės aktyviajame rezerve buvo 7 proc. mažiau karo prievolininkų, nei buvo planuota.Vertinsime, ar Lietuvos kariuomenės personalo komplektavimo ir karo prievolės administravimo sistema pasirengusi spartinti taikos meto Lietuvos kariuomenės struktūros užpildymą ir aktyviojo kariuomenės personalo rezervo suformavimą, kad jis būtų pakankamas karo meto Lietuvos kariuomenės struktūrai užpildyti.


Valstybės investicijų 2015 metais programos valdymas


Valstybės investicijos į mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą, siekiant inovacijų ir valstybės konkurencingumo

Moksliniams tyrimams ir eksperimentinei plėtrai (MTEP) Lietuva išleidžia apie 0,95 proc. BVP, t. y. mažiau nei 1,9 proc. Vykdomos MTEP politikos poveikis mokslo įstaigų ir įmonių bendradarbiavimui yra gerokai mažesnis už ES vidurkį (24 vieta iš 28). 2007–2013 m. į integruotus mokslo, studijų ir verslo centrus (slėnius) investuota apie 300 mln. Eur, tačiau ne visi projektai įgyvendinti. Parengta daug strateginių dokumentų, skirtingų priemonių ir programų, bet nėra nuoseklios strategijos, kaip perduoti technologijas. Audito metu vertinsime, ar investicijos į MTEP skatina inovacijas ir valstybės ilgalaikį konkurencingumą.


Viešojo sektoriaus vidaus kontrolės sistema

2014 m. valstybės institucijose ir įstaigose įvertinus valstybės biudžeto asignavimų naudojimo teisėtumą buvo nustatyta, kad 233,2 mln. Lt (0,9 proc. visų panaudotų valstybės biudžeto asignavimų) buvo panaudota pažeidžiant teisės aktus, reglamentuojančius lėšų skyrimą ir naudojimą, viešuosius pirkimus, valstybės kapitalo investicijas, darbo užmokesčio ir kitų išmokų mokėjimą. Palyginti su 2013 metais, pažeidimų suma išaugo 3 kartus. Valstybės kontrolės nuomone, reikia tobulinti teisės aktus, reglamentuojančius tinkamą vidaus kontrolės sukūrimą ir jos palaikymą, Valstybinio audito rekomendacijos padės viešajame sektoriuje stiprinti vidaus kontrolės sistemą, kuri užtikrintų teisėtą ir rūpestingą valstybės lėšų ir turto naudojimą.


2015 m. valstybė buvo 131-os viešosios įstaigos dalininkė. Didžiosios dalies valstybės valdomų viešųjų įstaigų dalininko teises ir pareigas įgyvendina ministerijos (81 proc.), bet viešai nėra skelbiama, kiek yra savivaldybių įsteigtų viešųjų įstaigų, kelių viešųjų įstaigų dalininkės yra savivaldybės.Stebima tendencija, kad kai kurių esamų ir steigiamų naujų valstybės ar savivaldybių viešųjų įstaigų veikla nesusijusi su ministerijų valdymo sritimi ar savivaldybių vykdomomis funkcijomis, teikiamos tokios paslaugos, kurios jau yra rinkoje.Audito metu vertinsime veiklą viešųjų įstaigų, kurių dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, šių įstaigų steigimo tikslingumą, joms perduoto valstybei ar savivaldybei nuosavybės teise priklausančio turto naudojimą, jų veiklos kontrolę.


2016 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2016 metų konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2016 metai.


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2019 m. liepos 1 d. – 2020 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias prašoma atlyginti Europos Komisijos

Projektų mokėjimo prašymų vertinimas- Projekto paraiškos vertinimas - Projekto sutarties ir jos keitimų vertinimas- Projektui įgyvendinti reikalingų viešųjų pirkimų vertinimas- Projekto mokėjimo prašyme deklaruotų išlaidų vertinimas- Projekto patikros vietoje atlikimasValdymo ir kontrolės sistemos atitikties teisės aktų reikalavimams ir jos veikimo vertinimas - Neteisėtai išmokėtų sumų susigrąžinimas- Valstybės projektų planavimas- Regiono projektų planavimas- Projektų finansavimo sąlygų aprašų rengimas- Nacionalinių stebėsenos rodiklių skaičiavimo aprašų rengimas- Supaprastintai apmokamų išlaidų dydžių nustatymo metodikų rengimas- Visuotinių dotacijų valdytojų skyrimas- Bendrųjų projektų reikalavimų keitimas- Atrankos kriterijų rengimas- Bendruomenės inicijuotos vietos plėtros planavimas- Integruotų teritorinių investicijų planavimas- Finansinių priemonių išankstinis vertinimas- Tinkamumo finansuoti vertinimas- Sutikimas įgyvendinti techninę paramą- Komunikacijos strategijos rengimas ir įgyvendinimas- Sukčiavimo rizikos vertinimas- Kovos su sukčiavimu priemonių struktūra ir pilnumas- Tinkamos prevencinės kovos su sukčiavimu priemonės- Pranešimas dėl įtariamų sukčiavimo atvejų ir bendradarbiavimas- Tinkamos tolimesnės (priežiūros) priemonės nustačius įtarimus dėl sukčiavimo- Kovos su sukčiavimu priemonių peržiūra ir įtakos rizikos vertinimui nustatymas- Metinių sąskaitų rengimas- Sąskaitų tikrinimas ir tvirtinimas- Informacijos gavimas iš Vadovaujančiosios institucijos (sąskaitų rengimo tikslais)- Neteisėtai sumokėtų sumų išėmimas iš sąskaitų- Sąskaitų pateikimas Vadovaujančiajai ir Audito institucijoms, Europos Komisijai.Sąskaitų (ataskaitinius metus apibendrinančios informacijos) vertinimas


Dėl praėjusių metų struktūrinio postūmio užduoties neįvykdymo priežasčių pagrįstumo ir priemonių šiai užduočiai įvykdyti tinkamumo


Neteko galios (Daugiabučių namų atnaujinimo proceso valdymas)

Aplinkos ministerijos 2015–2017 m. strateginiame veiklos plane Daugiabučių namų atnaujinimo (modernizavimo) programos kriterijų reikšmės planuojamos 66 proc. mažesnės (277 GWh) negu Vyriausybės nutarimu patvirtintoje daugiabučių namų atnaujinimo (modernizavimo) programoje. Mažėja teikiama valstybės parama, gyventojai pritaria ne visiems investiciniams planams.Audito metu planuojama vertinti, ar lėšos buvo teisėtai panaudotos nustatytiems tikslams, ekonomiškiausiu ir efektyviausiu būdu, kiek pasiekti programoje nustatyti tikslai.


Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos veikla

Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos veiklos rezultatai svarbūs vykdant teisingumą, tinkamai ginant vaiko teises, užtikrinant, kad būtų tinkamai ginamos asmenų teisės ir interesai.Ilgai trunkančios teismo psichiatrinės ir psichologinės ekspertizės ir atliekami tyrimai turi neigiamos įtakos ikiteisminio tyrimo įstaigų ir teismų darbui. Nustatytu laiku negavus ekspertizių ar išvadų teismuose ilgėja civilinio, baudžiamojo proceso trukmė. Laiku nepateiktos išvados Vaiko teisių apsaugos tarnybai trukdo tinkamai atstovauti vaiko teisėms, be to, procesuose, į kuriuos įtraukti vaikai, ekspertizių atlikimo eilės didina antrines traumas vaikams, sumažina galimybę tiksliai įvertinti su nusikalstama veika susijusias aplinkybes.Audito metu vertinsime, ar Valstybinė teismo psichiatrijos tarnyba efektyviai ir rezultatyviai naudoja turimus išteklius; ar imamasi veiksmų teismo psichiatrinių ir psichologinių ekspertizių eilėms trumpinti.


Kultūros ministerijai pavestų funkcijų vykdymas

Kultūros ministerijos veikla (vykdomos funkcijos) neužtikrina, kad bus įgyvendinti tikslai, iškelti kultūros ministrui pavestose valdymo srityse. Ministerija neužtikrino, kad būtų įgyvendinti pagrindiniai kultūros srities strateginiai dokumentai (LR Seimo patvirtintos Kultūros politikos kaitos gairės); kad pavaldžios įstaigos orientuotų veiklą į rezultatus; be to, kultūros įstaigų veiklos kokybė nėra pakankamai vertinama ir nesukurta į rezultatus orientuota vertinimo sistema.Dėl fragmentiško kultūros įstaigų veiklos kokybės vertinimo šiuo metu sunku palyginti įstaigų veiklą, motyvuoti gerai veikiančias įstaigas.Audito metu planuojame vertinti, ar tinkamai Kultūros ministerija vykdo funkciją, t. y. formuoja kultūros politiką ir kontroliuoja jos įgyvendinimą.


Lėšų ir turto naudojimas išlaikant ir vystant karinių vienetų pajėgumus

Seimui priėmus sprendimą pašaukti į privalomąją tarnybą karo prievolininkus, išaugo profesionalios tarnybos karių ir puskarininkių poreikis batalionuose, prireikė pritaikyti vienetų, kuriose tarnauja šauktiniai, pajėgumų infrastruktūrą ir didinti logistikos pajėgumus, todėl buvo perskirstyti 2015 m. asignavimai, tikslinami pirkimų planai, perskirstomi kariuomenės darbuotojų ištekliai. Audito metu įvertinsime, ar valstybės biudžeto asignavimai ir turtas buvo panaudoti teisėtai išlaikyti ir vystyti karinių vienetų pajėgumus.


Patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2023 m. gruodis)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ar patikslintą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų 2023–2026 m., kuris esant išskirtinėms aplinkybėms turi būti paskelbtas bent kas ketvirtį, ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo.


Neteko galios (Valstybės biudžeto lėšų naudojimas žmogiškųjų išteklių valdymui socialinės apsaugos ir darbo srityje)

Efektyviam ir teisėtam biudžetinių įstaigų išlaikymo išlaidų naudojimui turėtų būti vienodai taikomi teisės aktai, reglamentuojantys darbo užmokesčio nustatymą, darbuotojų funkcijų detalizavimą, jų priskyrimą ar nepriskyrimą valstybės tarnybai, priėmimo į darbą ir apmokėjimo principų už analogiškus darbus krūvio taikymą.Audito metu planuojama vertinti, ar valstybės biudžeto lėšos žmogiškųjų išteklių valdymui ir pirkimų vykdymui socialinės apsaugos ir darbo srityje naudojamos teisėtai ir efektyviai.


Dėl patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimo

Atlikti Vyriausybės parengto 2017-2020 metų ekonominės raidos rudens scenarijaus vertinimą, parengti išvadą Seimui dėl jo tvirtinimo.


Valstybės informacinių išteklių infrastruktūros  konsolidavimas

Suvienodinti valstybės informacinių išteklių valdymo procesai leidžia sumažinti jų įsigijimo ir palaikymo sąnaudas, sudaro prielaidas tinkamai išnaudoti pažangius IT sprendimus ir jų integralumo galimybes. Valstybės informacinių išteklių technologijų infrastruktūros konsolidavimas ir jos valdymo procesų optimizavimas pradėtas vykdyti 2018 metais.ES paramos nacionalinio ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane „Naujos kartos Lietuva“ numatyta iki 2026 m. pabaigos baigti valstybės IT valdymo pertvarką. Jos tikslas – konsoliduoti valstybės informacinius išteklius, kad institucijų IT infrastruktūra, paslaugos ir procesai būtų valdomi centralizuotai, efektyviai ir saugiai.Valstybės skaitmeninių sprendimų agentūros duomenimis, institucijos kasmet išleidžia daugiau nei 40 mln. Eur neefektyviai, decentralizuotai IT infrastruktūrai prižiūrėti, išaugus elektros kainoms, ši suma gali siekti ir 100 mln. Eur per metus. Svarbu, kad suplanuotas konsolidavimo procesas vyktų sklandžiai, centralizuotai teikiamos IT paslaugos atitiktų įstaigų poreikius, užtikrintų duomenų saugumą, efektyvų bendros valstybės informacinių išteklių infrastruktūros panaudojimą ir plėtrą. Steigiant valstybės duomenų centrus svarbu, kad sukurti ir kuriami pajėgumai būtų panaudojami tinkamai ir neštų investicijų grąžą.Audito metu vertinsime valstybės informacinių išteklių infrastruktūros konsolidavimo ir jos valdymo procesų optimizavimo eigą, duomenų saugumo užtikrinimą, išteklių panaudojimo efektyvumą pertvarkos tikslams pasiekti.


Nacionalinį metinių ataskaitų rinkinį sudaro valstybės viešojo sektoriaus subjektų, visų savivaldybių viešojo sektoriaus subjektų, valstybės socialinių fondų, Privalomojo sveikatos draudimo fondo ir Pensijų anuitetų fondo į vieną viešojo sektoriaus subjekto ataskaitų rinkinį konsoliduoti duomenys apie finansinę būklę, veiklos rezultatus, pinigų srautus ir savivaldybių biudžetų vykdymo duomenys. Šio ataskaitų rinkinio aiškinamajame rašte teikiama ir informacija apie valstybės skolą.


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2023 m. liepos 1 d. – 2024 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias Europos Komisijos prašoma atlyginti.

Projektuose deklaruojamų mokėjimo prašymų vertinimas (atsitiktinė atranka).Valdymo ir kontrolės sistemos veikimas (institucijų rengiamų dokumentų ir jų taikymo vertinimas).Sąskaitų auditas (deklaruotų išlaidų finansinis patikrinimas).


Gamintojo atsakomybės principas reiškia visišką gamintojų ir importuotojų atsakomybę už į rinką išleistų gaminių ir jų atliekų tvarkymą. Gamintojams ir importuotojams teisės aktuose įtvirtinama atsakomybė už jų vidaus rinkai pateiktų gaminių ir pakuočių poveikį aplinkai per viso būvio ciklą nuo gamybos iki saugaus atliekų sutvarkymo. Pagal Strateginį atliekų tvarkymo planą gamintojai ir importuotojai privalo įvykdyti pakuočių atliekų tvarkymo užduotis arba mokėti valstybės nustatytą mokestį už aplinkos teršimą pakuočių atliekomis. Yra rizika, kad dalis šių atliekų šalinama sąvartynuose, taigi jos tvarkomos kitų vartotojų sąskaita, o valstybės biudžetas netenka dalies pajamų.Audito metu planuojama vertinti, ar vykdomos nustatytos atliekų tvarkymo užduotys, kaip šalyje užtikrinamas gamintojo atsakomybės taikymas, kai gamintojai ir importuotojai sutvarko gaminių pakuotės atliekas arba sumoka mokesčius už aplinkos teršimą, ar efektyvi šioje srityje vykdoma valstybinė aplinkos apsaugos kontrolės funkcija.


Dėl struktūrinio postūmio užduoties, nustatomos Lietuvos Respublikos 2018 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projekte, ir papildomų priemonių (pinigine išraiška) poreikio šiai užduočiai įvykdyti

Atlikti struktūrinio postūmio užduoties, nustatomos 2018 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projekte, vertinimą ir pareikti Seimui išvadą dėl jos pagrįstumo.


Teisėkūros proceso organizavimas ir su tuo susiję priimamų teisės aktų kokybės klausimai yra svarbūs veiksniai, lemiantys valstybės teisinės sistemos būklę. Lietuva iš kitų Europos valstybių išsiskiria itin dideliu priimamų teisės aktų skaičiumi. Didelis įstatymų keitimų skaičius rodo tam tikrą teisės sistemos nestabilumą. Neaiškus, neproporcingas ar nepagrįstas teisinis reguliavimas gali turėti neigiamos įtakos valstybės ir visuomenės gyvenimui.Analizuosime, ar pagrindžiamas įstatymų keitimo poreikis, ar, nustatant ir (arba) keičiant teisinį reguliavimą, įvertinamos teigiamos ir neigiamos reguliavimo pasekmės ir konsultuojamasi su visuomene. Rekomendacijų įgyvendinimas turėtų prisidėti prie teisinio reguliavimo kokybės ir stabilumo užtikrinimo, sistemiško ir kompleksiško viešosios politikos problemų sprendimo, viešojo valdymo proceso efektyvumo didinimo ir geresnio visuomenės poreikių tenkinimo.


2019–2022 m. ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo.


Patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2024 m. birželis)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ar patikslintą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų 2024–2027 m., kuris, esant išskirtinėms aplinkybėms, turi būti paskelbtas bent kartą per ketvirtį, ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo.


Valstybės investicijos į mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą, siekiant inovacijų ir valstybės konkurencingumo

Moksliniams tyrimams ir eksperimentinei plėtrai (MTEP) Lietuva išleidžia apie 0,95 proc. BVP, t. y. mažiau nei 1,9 proc. Vykdomos MTEP politikos poveikis mokslo įstaigų ir įmonių bendradarbiavimui yra gerokai mažesnis už ES vidurkį (24 vieta iš 28). 2007–2013 m. į integruotus mokslo, studijų ir verslo centrus (slėnius) investuota apie 300 mln. Eur, tačiau ne visi projektai įgyvendinti. Parengta daug strateginių dokumentų, skirtingų priemonių ir programų, bet nėra nuoseklios strategijos, kaip perduoti technologijas. Audito metu vertinsime, ar investicijos į MTEP skatina inovacijas ir valstybės ilgalaikį konkurencingumą.


Programos „Lietuvos Respublikos valstybės sienos apsauga sausumoje, teritorinėje jūroje ir Kuršių mariose“ įgyvendinimas

Lietuva, 2007 m. įsiliedama į Šengeno erdvę, įsipareigojo saugoti beveik tūkstantį kilometrų išorinių ES sienų. 2014 m. tik apie trečdalį išorinės ES sienos buvo stebima moderniomis sienos stebėjimo technologijomis. Valstybės sienos apsaugos tarnyba investiciniams projektams 2015–2017 m. numatoma skirti 1,9 mln. EUR. Audito metu įvertinsime įgyvendinimą programos „Lietuvos Respublikos valstybės sienos apsauga sausumoje, teritorinėje jūroje ir Kuršių mariose“, kurios pagrindinis tikslas – užtikrinti veiksmingą valstybės sienos apsaugą.


Patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2024 m. rugsėjis)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ar patikslintą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų 2024–2027 m. ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo.


2025 m. Pensijų anuitetų fondo ataskaitų rinkinys

Pensijų anuitetų fondas – išteklių fondas, skirtas pensijų anuitetų mokėjimo veiklai vykdyti. Pensijų anuitetų mokėtojo (Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos) veiklos tikslas yra užtikrinti pensijų anuitetų mokėjimą jų gavėjams iki gyvos galvos, siekiant jiems didžiausios naudos ir fondo asignavimus valdant skaidriai, tvariai.


Valstybės kontrolė 2008 m. įvertino el. sveikatos sistemos pirmojo etapo kūrimą ir konstatavo, kad jis nebuvo tinkamai valdomas, o dalis lėšų panaudota nerezultatyviai, nesukurtos kai kurios planuotos el. sveikatos funkcijos. 2011 m. nustatyta, kad sveikatos priežiūros įstaigų naudojamų el. sveikatos informacinių sistemų architektūriniai sprendimai tarpusavyje nesuderinti (neintegralūs), naudojamos sistemos neinventorizuotos.Pagal el. sveikatos sistemos 2009–2015 metų plėtros programą Lietuvoje 2015 m. baigtas naujas el. sveikatos IS (ESPBIS) kūrimo etapas: 29 projektai (~29 mln. Eur, 16 nacionalinių ir 13 regioninių projektų), tačiau ESPBIS bandomosios eksploatacijos etapas atidėtas.Audito metu bus įvertinti naujausio el. sveikatos IS (ESPBIS) plėtros etapo rezultatai ir el. sveikatos sistemos veikimas.


Valstybės metinių ataskaitų rinkinį sudaro valstybės pažangos ataskaita, valstybės metinių finansinių ataskaitų rinkinys ir valstybės metinių biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinys.Valstybės pažangos ataskaita apima Lietuvos Respublikos Ministro Pirmininko pranešimą, informaciją apie artimiausio laikotarpio Vyriausybės veiklos prioritetus, Valstybės pažangos strategijoje nustatytų valstybės vystymosi krypčių ir jų vertinimo rodiklių reikšmių, Lietuvos Respublikos atitinkamų metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatyme patvirtintų valstybės veiklos srityse siekiamų pagrindinių pažangos uždavinių ir jų vertinimo rodiklių, kurie nustatyti Nacionaliniame pažangos plane, reikšmių, Vyriausybės programoje nustatytų valstybės veiklos gairių ir jų vertinimo rodiklių reikšmių pasiekimą atitinkamais finansiniais metais ir kitą susijusią informaciją pagal valstybės veiklos sritis.Viešojo sektoriaus subjektų grupę, kai rengiamas valstybės metinių ataskaitų rinkinys, sudaro visi (iki 500) valstybės viešojo sektoriaus subjektai.


Savivaldybių ex-ante ir ex-post fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi vertinimas (2024 m)

Įvertinsime 2023 m. ex-post ir 2024 m. ex-ante savivaldybių biudžetus, ar buvo laikomasi fiskalinės drausmės taisyklių, nustatytų Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme.


Neteko galios (Užimtumo fondo formavimas ir valstybės biudžeto lėšų naudojimas užimtumo rėmimo politikos įgyvendinimui)

Užimtumo rėmimo srityje vykdoma politika turi tiesioginę įtaką veiksniams, susijusiems su registruoto nedarbo rodikliais, bedarbystės procentu, įsidarbinimo galimybėmis, darbo vietomis ir kt.Valstybės kontrolė keletą metų nagrinėjo užimtumo rėmimo politiką, įgyvendinančioms įstaigoms teikė pastabas dėl lėšų naudojimo teisėtumo ir rekomendacijas dėl reglamentavimo tobulinimo. Tęsdami šios srities nagrinėjimą, audito metu vertinsime su Užimtumo fondo sudarymu, šio fondo ir valstybės lėšų, skirtų aktyvioms darbo rinkos politikos priemonėms įgyvendinti ir darbo rinkos paslaugoms teikti, planavimu ir naudojimu susijusius klausimus.


Jaunimo politikos strateginis planavimas ir biudžeto programos priemonių įgyvendinimas socialinės apsaugos ir darbo srityje

Jaunimas yra svarbi visuomenės dalis ir grupė, susidurianti su iššūkiais ir problemomis, kurios apima daugelį kitų susijusių viešosios politikos sričių (socialinę, sveikatos, ūkio, būsto ir kt.). Tinkamas valstybės biudžeto lėšų panaudojimas programų įgyvendinimui ir tikslingam bei efektyviam institucijų, atsakingų už jaunimo politiką, funkcijų atlikimui yra itin svarbus, siekiant užtikrinti, kad šios problemos ir iššūkiai būtų sprendžiami tinkamai. Audito metu vertinsime, kaip vykdomos Jaunimo politikos įgyvendinimo programos priemonės, ar ekonomiškai ir racionaliai naudojami valstybės biudžeto ištekliai, ar įgyvendinant programos priemones užtikrinamas tinkamas Nacionalinės jaunimo politikos 2011–2019 metų plėtros programos vykdymas.


Neteko galios (Valstybinės darbo inspekcijos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos veikla: nelaimingų atsitikimų darbe prevencija ir kontrolė, nelegalaus darbo kontrolė)

Nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialinio draudimo išmokoms kasmet išleidžiama apie 17 mln. Eur. Daugiausia sunkių ir mirtinų nelaimingų atsitikimų darbe įvyksta statybos, transporto ir saugojimo įmonėse. Dėl nelegalaus darbo mažėja įsidarbinimo galimybės, asmens socialinės garantijos, mažėja valstybės biudžeto, Privalomojo sveikatos draudimo fondo ir Valstybinio socialinio draudimo fondo įplaukos ir kt. Audito metu vertinsime Valstybinės darbo inspekcijos prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos veiklą nelaimingų atsitikimų darbe prevencijos ir kontrolės bei nelegalaus darbo kontrolės srityse.


Valstybės biudžeto lėšų naudojimas žmogiškųjų išteklių valdymui (sveikatos apsaugos, socialinės apsaugos ir darbo, žemės ūkio srityse)

Efektyviam ir teisėtam biudžetinių įstaigų išlaikymo išlaidų naudojimui turėtų būti taikomi vienodi teisės aktai, reglamentuojantys darbo užmokesčio nustatymą, darbuotojų funkcijų detalizavimą, jų priskyrimą ar nepriskyrimą valstybės tarnybai, priėmimo į darbą ir apmokėjimo principų už analogiškus darbus krūvio taikymą.Audito metu planuojama vertinti, ar valstybės biudžeto lėšos žmogiškųjų išteklių valdymui sveikatos apsaugos, socialinės apsaugos ir darbo, žemės ūkio srityse naudojamos teisėtai ir efektyviai.


2025 m. valdžios sektoriaus biudžetų projektų vertinimas

Pateiksime Išvadą dėl struktūrinio postūmio užduoties ir ataskaitą, kurioje bus: 2024–2025 m. valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų analizė, valdžios sektoriaus biudžetų projektų rodiklių vertinimas fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi aspektu, fiskalinės padėties apžvalga, valdžios sektoriaus skolos projekcijos.


2024–2027 m. ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2024 m. kovas)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo.


Neteko galios (Palaikomojo gydymo ir slaugos paslaugų prieinamumas ir kokybė)

Lietuvoje stebimas spartus gyventojų senėjimas, o tai lemia didesnį palaikomojo gydymo ir slaugos paslaugų poreikį, tokios paslaugos reikalingos ir jaunesniems, darbingo amžiaus žmonėms. Bendras palaikomojo gydymo ir slaugos lovų skaičius šalyje yra beveik dvigubai mažesnis, nei ekspertų nustatytas poreikis, skirtingas jų skaičius savivaldybėse, palaikomojo gydymo ir slaugos ligoninėse bendra tvarka slaugomi pacientai, kuriems reikalinga specialioji priežiūra. Audito metu vertinsime palaikomojo gydymo ir slaugos paslaugų prieinamumo ir kokybės užtikrinimą, vykdomą kompleksinių slaugos ir geriatrinių sveikatos priežiūros paslaugų tinklo optimizavimą.


2017 metų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2017 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


Neteko galios (Lėšų naudojimas asmens sveikatos priežiūros programos vykdymui)

Asmens sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumas, kokybė ir kiti šios srities aspektai yra aktualūs didžiajai daliai visuomenės. Be to, tinkamas funkcijų asmens sveikatos priežiūros srityje vykdymas tiesiogiai lemia ribotų Privalomojo sveikatos draudimo fondo lėšų naudojimą asmens sveikatos priežiūros paslaugoms teikti, šių paslaugų prieinamumą, kokybę.Audito metu vertinsime, ar Sveikatos apsaugos ministerija ir jai pavaldžios įstaigos vykdydamos funkcijas asmens sveikatos priežiūros srityje užtikrina tinkamą asmens sveikatos priežiūros programos vykdymą ir šios programos lėšų naudojimą.


Valstybės turto valdymas ir naudojimas sveikatos apsaugos srityje

Didžiąją dalį Sveikatos apsaugos ministerijos apskaitomo valstybės turto naudoja tiek ministerijos, tiek savivaldybių įsteigtos sveikatos priežiūros viešosios įstaigos. 2015 m. sudaryta daug naujų turto panaudos, nuomos sutarčių, susitarimų dėl nuomos pratęsimo. Daug valstybės turto, kuris panaudos pagrindais perduotas viešosioms sveikatos priežiūros įstaigoms, yra parduodama aukcionuose. Ministerijos kontroliuojamose sveikatos priežiūros viešosiose įstaigose yra nekilnojamojo turto, nenaudojamo įstaigos funkcijoms vykdyti.Audito metu planuojama vertinti, ar sveikatos apsaugos srityje valstybės turtas valdomas ir naudojamas teisėtai ir efektyviai.


Neteko galios (Pasienio kontrolės punktų modernizavimas, turto valdymo principų įgyvendinimas)

Pasienio kontrolės punktų direkcija atsakinga už 37 pasienio kontrolės punktų infrastruktūros projektavimą, statybą, priežiūrą ir informacinių sistemų transporto priemonių srautams reguliuoti diegimą. Tikslinga įvertinti naujai įdiegtų sistemų efektyvumą siekiant numatyto rodiklio – iki 2020 m. pagerinti pasienio kontrolės punktų projektinį pralaidumą. Audito metu planuojama vertinti, ar turtas ir lėšos naudotos nustatytiems tikslams, ekonomiškiausiu ir efektyviausiu būdu.


Universitetų valstybės ilgalaikio turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo vertinimas

Universitetai valdo apie 606,4 mln. Eur vertės turto. Ankstesnių auditų rezultatai rodo, kad klausimai, susiję su ilgalaikio turto registravimu, nuoma, perdavimu, nenaudojamu turtu, pastatų priežiūra, statybomis, remontais ir viešaisiais pirkimais, išlieka aktualūs.Audito metu bus vertinama, ar ilgalaikis valstybės turtas valdomas, naudojamas ir disponuojama juo rūpestingai ir racionaliai, sandoriai dėl jo panaudojimo sudaryti vadovaujantis teisės aktais, o vadovų priimti sprendimai duoda didžiausią naudą visuomenei.


Neteko galios (Studijų tarptautiškumo skatinimas)

Užsienio studentų ir dėstytojų pritraukimas leidžia Lietuvos aukštosioms mokykloms tapti geriau matomomis globalioje studijų erdvėje, tačiau sudėtinga rasti užsienio partnerių ir studentų. ES lėšomis įvykdžius 25-is jungtinių studijų programų projektus už 10,7 mln. Eur, į Lietuvą priimta tik 430 užsienio studentų. Tarptautiškumą skatinantiems universitetų infrastuktūros projektams skirta 19,6 mln. Eur. Audito metu vertinsime, ar studijų tarptautiškumui skatinti išleidžiamos lėšos užtikrina pakankamą studentų ir dėstytojų mobilumą.


Programos „Bausmių sistema“ įgyvendinimas

Kalėjimų departamentas prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos 2015 m. pradėjo vykdyti 4 investicijų projektus, finansuojamus iš valstybės biudžeto asignavimų, kurių bendra vertė 16,3 mln. EUR. Šiais projektais bus įgyvendinta Vyriausybės patvirtinta Laisvės atėmimo vietų modernizavimo programa ir sukurta kriminalinės žvalgybos materialinė ir techninė bazė. Neįgyvendinus iš Norvegijos finansinio mechanizmo finansuojamą projektą, Kalėjimų departamentas iš valstybės biudžeto turėtų grąžinti jau panaudotą Norvegijos finansinę paramą ir nebūtų pagerinta bausmių vykdymo sistema. Tikslinga atlikti vertinimą, ar valstybės biudžeto lėšos buvo naudojamos ekonomiškai ir efektyviai, atkreipti dėmesį į nuteistųjų įdarbinimo ir socializacijos problemų sprendimą, įtraukti juos į darbinę veiklą.Audito metu įvertinsime, kaip įgyvendinama programa „Bausmių sistema“, kurios tikslas – kurti modernią bausmių vykdymo sistemą.


Valstybės biudžeto lėšų apsauga įstatymų nustatytais atvejais atlyginus kitų asmenų padarytą žalą

Kasmet didėja Teisingumo ministerijos išmokėtų sumų dėl neteisėtais veiksmais padarytos žalos atlyginimo – išmokėtos sumos 2014 m., lyginant su 2012 m., padidėjo apie 8 kartus. Per 2011–2014 metus išmokėta apie 2,6 mln. eurų kompensuoti smurtiniais nusikaltimais padarytai žalai. Išieškojimas iš kaltų asmenų regreso teise buvo pradėtas tik dėl ketvirtadalio (274 iš 1087) priimtų sprendimų.Analogiškos rizikos stebimos ir kitų ministerijų valdymo srityse. Atliekant auditą planuojama analizuoti, kaip organizuojamas valstybės regreso teisės į žalą padariusius asmenis įgyvendinimas ir ar visais atvejais išnaudojamos galimybės sumažinti valstybei padarytą žalą.


Viešojo sektoriaus vidaus kontrolės sistema

2014 m. valstybės institucijose ir įstaigose įvertinus valstybės biudžeto asignavimų naudojimo teisėtumą buvo nustatyta, kad 233,2 mln. Lt (0,9 proc. visų panaudotų valstybės biudžeto asignavimų) buvo panaudota pažeidžiant teisės aktus, reglamentuojančius lėšų skyrimą ir naudojimą, viešuosius pirkimus, valstybės kapitalo investicijas, darbo užmokesčio ir kitų išmokų mokėjimą. Palyginti su 2013 metais, pažeidimų suma išaugo 3 kartus. Valstybės kontrolės nuomone, reikia tobulinti teisės aktus, reglamentuojančius tinkamą vidaus kontrolės sukūrimą ir jos palaikymą, Valstybinio audito rekomendacijos padės viešajame sektoriuje stiprinti vidaus kontrolės sistemą, kuri užtikrintų teisėtą ir rūpestingą valstybės lėšų ir turto naudojimą.


Neteko galios (Muitinės procedūros, atleidžiant importuotoją nuo PVM tais atvejais, kai importuotos prekės išgabenamos į kitą ES valstybę, vykdymas)

Muitinės 42-a procedūra – tai režimas, kuriuo importuotojas naudojasi, kad būtų atleistas nuo PVM tais atvejais, kai importuotos prekės bus išgabentos į kitą valstybę narę. PVM turi būti sumokamas paskirties valstybėje narėje. Šiai procedūrai deklaruotų prekių statistinė vertė 2013 m. sudarė 37 mln. Lt, dėl su pažeidimais vykdytos 42-os muitinės procedūros papildomai priskaičiuota mokesčių ir su jais susijusių sumų – 51 mln. Lt. 2014 m. I ketv. atitinkamai 7 mln. Lt ir 42 mln. Lt. Europos Komisijos 2015-09-30 paskelbtoje ataskaitoje dėl mokesčių reformų teigiama, kad Lietuvoje vis dar didelis skirtumas tarp realiai surenkamo ir teoriškai galimo surinkti PVM, o tai rodo galimai nemažą PVM mokėjimo vengimą. Audito metu bus identifikuotos Lietuvoje esančios problemos, trukdančios užtikrinti 42-os muitinės procedūros kontrolę ir pateikti siūlymai, kaip jas pašalinti ar sumažinti jų neigiamą poveikį.


Neteko galios (Programinis biudžetas: biudžeto formavimas ir įrodymais grįstų valdymo įrankių naudojimas)

Yra rizika, kad informacija, reikalinga biudžetui tvirtinti, nepakankama, nes Seimui neteikiama informacija apie asignavimų valdytojų vykdytų programų rezultatus ir apie institucijų strateginių tikslų pasiekimą.Neišnaudojami įrodymais grįsto valdymo įrankiai – programų vertinimas ir funkcijų peržiūra. Ne visi asignavimų valdytojai derybose dėl biudžeto projekto atsižvelgia į Vyriausybės Kanceliarijos teikiamas pastabas dėl strateginių veiklos planų projektų pagrįstumo ir išsamumo. Audito rezultatai padės tobulinti biudžeto formavimo procesą ir paskatintų įrodymais grįsto valdymo įrankių naudojimą.


Vidaus reikalų ministerijos informacinių išteklių valdymas

Vidaus reikalų ministro valdymo srityje veikia daugiau kaip 40 valstybės informacinių išteklių, 19 iš jų tvarkoma svarbi el. informacija. Vidaus reikalų ministerija nėra parengusi IT plėtros strateginio plano, neįteisintos IS paslaugos, dar neįgyvendintos 2010 m. teiktos rekomendacijos dėl infrastruktūros inventorizavimo ir ryšių nustatymo. Ministerija formuoja el. informacijos saugos politiką ir planuojama, kad bus vienu iš keturių IT paslaugų centrų konsoliduojant valstybės informacinius išteklius, todėl yra rizika, kad esami IS valdymo trūkumai turės įtakos ir šio centro veiklai, teikiamų IT paslaugų kokybei. Audito metu vertinsime informacinių išteklių valdymą ir optimizavimą vidaus reikalų ministro valdymo srities įstaigose.


2025 m. Valstybės gynybos fondo ataskaitų rinkinys

Valstybės gynybos fondas – pinigų fondas, skirtas kaupti valstybės piniginiams ištekliams, kuriais būtų užtikrinami itin skubūs prioritetinių valstybės gynybinių pajėgumų ir civilinės saugos stiprinimo poreikiai, siekiant Valstybės gynybos fondo įstatyme nustatytų tikslų.


2015 m. valstybė buvo 131-os viešosios įstaigos dalininkė. Didžiosios dalies valstybės valdomų viešųjų įstaigų dalininko teises ir pareigas įgyvendina ministerijos (81 proc.), bet viešai nėra skelbiama, kiek yra savivaldybių įsteigtų viešųjų įstaigų, kelių viešųjų įstaigų dalininkės yra savivaldybės.Stebima tendencija, kad kai kurių esamų ir steigiamų naujų valstybės ar savivaldybių viešųjų įstaigų veikla nesusijusi su ministerijų valdymo sritimi ar savivaldybių vykdomomis funkcijomis, teikiamos tokios paslaugos, kurios jau yra rinkoje.Audito metu vertinsime veiklą viešųjų įstaigų, kurių dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, šių įstaigų steigimo tikslingumą, joms perduoto valstybei ar savivaldybei nuosavybės teise priklausančio turto naudojimą, jų veiklos kontrolę.


Savivaldybių kontroliuojamų įmonių valdymas ir veikla

Pasak Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos, vienas iš sektorių, kuris tikrai kels iššūkių Lietuvai – valstybės valdomų įmonių kontroliavimo klausimas. Tokia pat svarbi sritis yra ir savivaldybių kontroliuojamų įmonių kontrolė, kuri reglamentuojama mažiau negu valstybės valdomų įmonių kontrolė.Pastaruoju metu savivaldybės daug investuoja į savivaldybės kontroliuojamas įmones, tačiau negalima įvertinti jų steigimo ir valdymo efektyvumo, nes nėra tikslios informacijos apie savivaldybių valdomą finansinį turtą ir skiriamų dotacijų bei subsidijų tikslingumą. Audito metu analizuosime šiuo metu Lietuvoje suformuotą savivaldybių valdomų įmonių politiką (sistemą), identifikuosime rizikas ir problemas, pateiksime išvadas ir rekomendacijas šios sistemos tobulinimui, kad ji būtų ilgalaikė ir skaidri, užtikrintų įmonių veiklos kontrolę ir grąžą savivaldybėms.


Medicininės įrangos, prekių ir paslaugų įsigijimas savivaldybių asmens sveikatos priežiūros įstaigose

Vilniaus miesto savivaldybės kontrolės ir audito tarnyba iškėlė medicininės įrangos sveikatos priežiūros įstaigose įsigijimo panaudos būdu (o ne viešųjų pirkimų būdu) problemą. Prekės ir paslaugos medicininei įrangai įsigyjamos iš tų pačių tiekėjų (galimai neatlikus viešojo pirkimo procedūrų). Audito metu vertinsime, ar teisėtai ir racionaliai panaudotos lėšos savivaldybių sveikatos priežiūros įstaigose medicininei įrangai ir prekėms bei paslaugoms įsigyti.


Neteko galios (Valstybės biudžeto lėšų naudojimas žmogiškųjų išteklių valdymui žemės ūkio srityje)

Teisės aktus, reglamentuojančius darbo užmokesčio nustatymą (įskaitant priedų, priemokų valstybės tarnautojams ir darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartis, skyrimą), įstaigos dažnai interpretuoja ir praktikoje taiko skirtingai.Tai valstybės tarnybai sudaro prielaidas taikyti skirtingus priėmimo į darbą ir apmokėjimo už analogiškus darbus ar jų krūvį principus. Tokia skirtinga praktika kelia riziką, ar valstybės biudžeto asignavimai naudojami racionaliausiu būdu. Audito metu planuojama vertinti, ar valstybės biudžeto lėšos žmogiškųjų išteklių valdymui ir pirkimų vykdymui žemės ūkio srityje naudojamos teisėtai ir efektyviai.


Žemės tvarkymo ir administravimo programos lėšų naudojimas valstybinės žemės valdymui

Nacionalinės žemės tarnybos vykdomą veiklą reglamentuoja daug sudėtingų teisės aktų. Veiklai vykdyti iš valstybės biudžeto kasmet skiriama apie 28 mln. EUR. Todėl svarbu, kad tarnybos uždaviniams valstybės politikos žemės tvarkymo ir administravimo srityse įgyvendinti skirtos lėšos būtų panaudotos racionaliai ir teisėtai. Dažnai gaunami piliečių skundai žemės nuosavybės teisių į žemę, mišką, vandens telkinius atkūrimo, valstybinės žemės perleidimo, perdavimo naudotis, pardavimo klausimais.


Valstybės kontrolė 2008 m. įvertino el. sveikatos sistemos pirmojo etapo kūrimą ir konstatavo, kad jis nebuvo tinkamai valdomas, o dalis lėšų panaudota nerezultatyviai, nesukurtos kai kurios planuotos el. sveikatos funkcijos. 2011 m. nustatyta, kad sveikatos priežiūros įstaigų naudojamų el. sveikatos informacinių sistemų architektūriniai sprendimai tarpusavyje nesuderinti (neintegralūs), naudojamos sistemos neinventorizuotos.Pagal el. sveikatos sistemos 2009–2015 metų plėtros programą Lietuvoje 2015 m. baigtas naujas el. sveikatos IS (ESPBIS) kūrimo etapas: 29 projektai (~29 mln. Eur, 16 nacionalinių ir 13 regioninių projektų), tačiau ESPBIS bandomosios eksploatacijos etapas atidėtas.Audito metu bus įvertinti naujausio el. sveikatos IS (ESPBIS) plėtros etapo rezultatai ir el. sveikatos sistemos veikimas.


2017 m. nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys

Audito tikslas – įvertinti 2017 metų nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti 2017 metų valstybės skolos duomenis ir jos valdymą.Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


Neteko galios (Valstybės garantuojama teisinė pagalba)

Siekiant, kad visi asmenys galėtų tinkamai ginti pažeistas ar ginčijamas savo teises ir įstatymų saugomus interesus, buvo sukurtas valstybės garantuojamos teisinės pagalbos mechanizmas. Pirminės teisinės pagalbos funkcijai vykdyti kasmet savivaldybėms iš valstybės biudžeto skiriama apie 0,5 mln. eurų. Antrinės teisinės pagalbos teikimą organizuoja Valstybės garantuojamos teisinės pagalbos tarnyba, kuriai 2014 m. buvo skirta beveik 5,5 mln. eurų valstybės biudžeto lėšų. Pagalbą pagal sutartis su tarnyba teikia advokatai. Tokia pagalba kasmet suteikiama beveik 17 tūkst. asmenų.Audito metu planuojame vertinti, ar visiems asmenims, turintiems teisę gauti valstybės garantuojamą teisinę pagalbą, ši pagalba yra prieinama, ar vertinama teikiamos teisinės pagalbos kokybė; ar taupiai naudojamos valstybės biudžeto lėšos, skirtos šiai pagalbai teikti.


Švietimui skirtų asignavimų panaudojimas

Auditą atlikti pavesta Lietuvos Respublikos Seimo 2023-12-14 nutarimu Nr. XIV-2378.Audito metu įvertinsime, ar tinkamai švietimo sistemos dalyvių įgyvendinti įsipareigojimai dėl mokytojų ir kitų pedagoginių darbuotojų darbo užmokesčio ir kitų asignavimų racionalaus naudojimo: nustatysime, ar institucijos yra patvirtinusios ir įgyvendina nustatytus reikalavimus atitinkančius švietimo įstaigų tinklo tvarkymo planus; analizuosime švietimo įstaigų darbo užmokesčio fondo struktūrą pagal visus šaltinius, vertinsime, ar švietimo įstaigos darbo užmokesčio fondą panaudoja taip, kad būtų įgyvendinti valstybės įsipareigojimai dėl darbo užmokesčio; patikrinsime, kam naudojami mokymo pinigai, skiriami kaip valstybės biudžeto specialioji tikslinė dotacija.


Nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys

2016 metų nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys, valstybės skolos ataskaitos ir skolinimasis

Audito tikslas – įvertinti 2016 metų nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio ir valstybės skolos ataskaitų duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; įvertinti valstybės skolinimosi 2016 metais teisėtumą, įskaitant skolos valdymą.Audituojamas laikotarpis – 2016 metai.


Audito tikslas – įvertinti 2017 metų nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio ir valstybės skolos ataskaitų duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; įvertinti valstybės skolinimosi 2017 metais teisėtumą, įskaitant skolos valdymą.Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


2016 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2016 metų konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2016 metai.


Ignalinos atominės elektrinės eksplotavimo nutraukimo fondas

2017 metų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2017 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


Viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės būdu teikiamos paslaugos

Vienas iš Lietuvos tikslų, numatytų Nacionaliniame pažangos plane 2021–2030 m., yra stiprinti viešojo ir privataus sektorių partnerystę (VPSP) ir skatinti privačių investicijų pritraukimą, padidinti VPSP projektų įgyvendinimo proceso rezultatyvumą. Siekiant šio tikslo, svarbus yra tinkamas projektų planavimas bei įgyvendinimas, kad šiuo būdu teikiamos paslaugos užtikrintų visuomenės lūkesčius ir interesus. Šalyje 2022-12-31 buvo įgyvendinami 49 VPSP projektai (38 koncesijų ir 11 valdžios ir privačios partnerystės sutarčių). Apie pusė parengtų VPSP projektų nepradedami vykdyti arba nutraukiami vykdymo metu. 2010–2020 m. laikotarpiu savivaldybės parengė 180 investicinių projektų, iš jų apie 100 nepradėti vykdyti.Pasirenkant paslaugų teikimą viešos ir privačios partnerystės būdu, ne visada pagrindžiamas šio būdo pasirinkimas ar tikslingumas. Ne visais atvejais nustatomi viešojo ir privataus sektorių partnerystės projektų stebėtini rodikliai, o juos nustačius – ne visada stebimas pasiekimas. Neatliekant visų šių projektų tikslų ir rodiklių pasiekimo analizės, gali būti prarandama galimybė valstybės mastu turėti tikrą vaizdą, su kokiomis problemomis susiduria įgyvendinančios institucijos, ar yra pasiekiami sutartyse numatyti tikslai, rodikliai, ar tinkamai įgyvendinančioji institucija vykdo sutarties kontrolę. Ne visada suvaldoma ir šių projektų įgyvendinimo rizika, susijusi su statybos darbais, todėl valstybei ir gyventojams svarbios paslaugos pradedamos teikti vėliau, nei planuota.2022 m. pradėtas viešojo ir privataus sektorių partnerytės ir koncesijų politikos auditas, kuris buvo sustabdytas atlikus išankstinį tyrimą. Apžvelgsime po ankstesnio audito įvykusius pokyčius ir šio audito metu vertinsime, ar užtikrinamas rezultatyvus viešosios ir privataus sektorių partnerystės projektų planavimas ir įgyvendinimas. Analizuosime priežastis, kodėl užtrunka šios partnerystės projektų įgyvendinimas, teikiama mažiau paslaugų, nei planuota.


Audito tikslas – įvertinti 2016 m. konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones, taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinė ligonių kasa prie Sveikatos apsaugos ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas Privalomojo sveikatos draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2016 metai.


2017 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2017 m. konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones, taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinė ligonių kasa prie Sveikatos apsaugos ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas Privalomojo sveikatos draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


2016 metų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2016 metų ataskaitų rinkinio duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2016 metai.


VšĮ Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondas

2016 metams skirtų valstybės biudžeto lėšų disponavimo teisėtumas

Audito tikslas – įvertinti valstybės biudžeto lėšų, skirtų viešajai įstaigai Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondui, valdymo, naudojimo ir disponavimo jomis 2016 metais teisėtumą. Audituojami subjektai – Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija ir viešoji įstaiga Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondas. Audituojamas laikotarpis – 2016 metai.


Kriminalinės žvalgybos subjektų lėšų naudojimas

Pagal Lietuvos Respublikos kriminalinės žvalgybos įstatymo 20 straipsnio 3 ir 4 dalis kriminalinės žvalgybos subjektų lėšų naudojimą kontroliuoja valstybės kontrolierius arba jo pavedimu specialiai tam įgalioti Valstybės kontrolės pareigūnai. Valstybės kontrolė apie kriminalinės žvalgybos subjektų lėšų naudojimo tikrinimų rezultatus informuoja Seimo Kriminalinės žvalgybos parlamentinės kontrolės komisiją.Audito metu įvertinsime Kriminalinės žvalgybos subjektų lėšų naudojimo teisėtumą.


Neteko galios ((2016) Kriminalinės žvalgybos subjektų lėšų naudojimas)


Viešasis valdymas, regioninė politika ir viešasis administravimas

Augantys Lietuvos regionų skirtumai tampa vis didesniu viešojo valdymo iššūkiu. Per 2019–2021 m. laikotarpį vidutinis BVP vienam gyventojui nuokrypis Lietuvos regionuose, palyginti su šalies BVP vienam gyventojui, padidėjo nuo 30,2 iki 31,9 proc. Šalia įsisenėjusių regioninių problemų, tokių kaip socialinė atskirtis, nepakankamos ar neefektyvios viešosios paslaugos, naujų iššūkių kelia skaitmenizavimas, automatizavimas, klimato kaita. Įtakos regionų plėtrai turi visuomenės senėjimas, gyventojų skaičiaus mažėjimas, ekonomikos koncentracija didžiuosiuose miestuose. Vyriausybė 2022 m. patvirtino 2022–2030 m. Regionų plėtros programą, kuria siekiama įgyvendinti Regioninės plėtros įstatyme ir 2021–2023 m. Nacionaliniame pažangos plane numatytą tikslą – tvariai ir subalansuotai vystyti Lietuvos teritoriją ir mažinti regioninę atskirtį. Programai įgyvendinti numatyta 1,6 mlrd. Eur 2021–2027 m. ES finansinės paramos, kurią planuojama investuoti į regionų vystymąsi pagal regionų plėtros tarybų nustatyta tvarka parengtus regionų plėtros planus.Svarbu, kad visoms esminėms regionų spręstinoms problemoms Regionų plėtros programoje ir regionų plėtros planuose būtų numatytos tinkamos regioninės pažangos priemonės ir aiškios bei pagrįstos jų finansavimo sąlygos. Taip pat būtina sudaryti teisines ir organizacines prielaidas tvarioms investicijoms į regionų vystymąsi užtikrinti.Audito metu analizuodami Regionų plėtros programą ir jos įgyvendinimo organizavimą, vertinsime: ar programoje numatytos pažangos priemonės yra tinkamos ir pakankamos regioninės plėtros problemoms išspręsti ir skatina regionų prisitaikymą prie kintančių ekonominės ir socialinės aplinkos sąlygų, išnaudojant ir stiprinant kiekvieno regiono konkurencinį pranašumą ir kompetenciją; ar pakankamas VRM, kaip programos valdytojo, vaidmuo organizuojant programos įgyvendinimą ir rezultatyvų išteklių panaudojimą; ar sudarytos teisinės ir organizacinės prielaidos parengti veiksmingus regionų plėtros planus.


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2014 m. sausio 1 d. – 2015 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias prašoma atlyginti Europos Komisijos


Dėl praėjusių metų struktūrinio postūmio užduoties neįvykdymo priežasčių pagrįstumo ir priemonių šiai užduočiai įvykdyti tinkamumo

Atlikti 2016 metų vadžios sektoriaus finansinių rodiklių atitikties Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme nustatytos perteklinio valžios sektoriaus taisyklės reikalavimams vertinimą.


Dėl Vyriausybės pasiūlytų tvirtinti Seimui struktūrinio postūmio užduočių ir priemonių šioms užduotims įvykdyti gairių atitikties Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme nustatytiems reikalavimams dėl vidutinio laikotarpio tikslo pasiekimo laiko

Atlikti Vyriausybės pasiūlytų tvirtinti Seimui struktūrinio postūmio užduočių ir priemonių šioms užduotims įvykdyti gairių atitikties Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme nustatytiems reikalavimams dėl vidutinio laikotarpio tikslo pasiekimo laiko vertinimą ir pateikti Seimui išvadą.


Dėl patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimo


Dėl struktūrinio postūmio užduoties, nustatomos Lietuvos Respublikos 2018 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projekte, ir papildomų priemonių (pinigine išraiška) poreikio šiai užduočiai įvykdyti


2017 m. VĮ Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondas


Strateginio valdymo ir biudžeto formavimo pokyčiai

Valstybėje vykdoma strateginio valdymo ir biudžeto formavimo pertvarka, kuria siekiama padidinti ilgalaikio valstybės biudžeto planavimo tvarumą, biudžeto formavimo principų ir viešųjų paslaugų finansavimo skaidrumą. Pertvarka 2017 m. buvo pradėta įgyvendinant Valstybės kontrolės atliktų valstybinių auditų metu teiktas rekomendacijas. Priimtas Strateginio valdymo įstatymas ir jo nuostatas įgyvendinanti Strateginio valdymo metodika, Biudžeto sandaros įstatymo pakeitimai, naujos redakcijos Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymas, kuriais įtvirtintas naujas integruotas strateginio valdymo modelis, sujungiantis strateginių tikslų formavimą ir įgyvendinimą su biudžeto asignavimų planavimu, atsiskaitymu ir išlaidų kontrole. Iki 2024 m. pabaigos planuojama parengti ir pateikti tvirtinimui pirmąjį 2025–2027 m. vidutinės trukmės biudžeto projektą, yra suplanuoti veiksmai kuriant vidutinės trukmės biudžeto sistemą.Valstybės kontrolė, ankstesniais metais apžvelgdama vykstančius sistemos pokyčius, yra konstatavusi tobulintinus dalykus. Svarbu, kad vykdant pertvarką strateginio valdymo ir biudžeto formavimo sistemos pokyčiai būtų nuoseklūs ir kryptingi, siekiant numatytų tikslų.Audito metu vertinsime strateginio valdymo ir biudžeto formavimo sistemos pokyčius atliekant pertvarką: ar veikianti sistema užtikrina asignavimų susiejimą su siekiamais rezultatais, visų lygių planavimo dokumentų tikslų, uždavinių ir rodiklių tarpusavio sąsajas, aiškesnį strateginių veiklos planų sudarymą ir įgyvendinimo stebėseną, vertinimo kriterijų tinkamumą ir optimalų kiekį, visų valstybės investicijų sąsajas ir sistemišką planavimą, tinkamą atsiskaitymą, visuomenės ir sprendimus priimančių subjektų informavimą apie veiklos rezultatus.


Lietuvos pažangos strategijoje „Lietuva 2030“ įtvirtintas siekis, kad Lietuva pagal aukštos reglamentavimo kokybės rodiklį 2020 m. būtų ne žemesnėje negu 13 vietoje tarp Europos Sąjungos valstybių, o 2030 m. – ne žemesnėje negu 10 vietoje.Viena iš priežasčių, trukdančių Lietuvai pagerinti reglamentavimo kokybę, yra perteklinis, neracionalus ar sudėtingas teisinis reguliavimas, kuriuo sukuriama nepagrįsta administracinė ir/ar kita reguliavimo našta verslui ir gyventojams. Lietuva iš kitų Europos valstybių išsiskiria dideliu priimamų teisės aktų skaičiumi.Siekiant mažinti reglamentavimą ir gerinti teisės aktų kokybę, teisėkūros procesas turi būti pagrįstas analize, konsultacijomis su visuomene, kokybišku teisinio reguliavimo poreikio pagrindimu. Audito metu planuojame vertinti, ar tinkamai organizuojamas teisėkūros procesas, kaip įgyvendinamos numatytos priemonės reglamentavimo kokybei gerinti ir kaip vertinamas jų įgyvendinimo rezultatas. Audito rezultatai prisidės prie viešojo valdymo proceso efektyvumo didinimo ir geresnio visuomenės poreikių tenkinimo.


Teisėkūros proceso organizavimas ir su tuo susiję priimamų teisės aktų kokybės klausimai yra svarbūs veiksniai, lemiantys valstybės teisinės sistemos būklę. Lietuva iš kitų Europos valstybių išsiskiria itin dideliu priimamų teisės aktų skaičiumi. Didelis įstatymų keitimų skaičius rodo tam tikrą teisės sistemos nestabilumą. Neaiškus, neproporcingas ar nepagrįstas teisinis reguliavimas gali turėti neigiamos įtakos valstybės ir visuomenės gyvenimui.Analizuosime, ar pagrindžiamas įstatymų keitimo poreikis, ar, nustatant ir (arba) keičiant teisinį reguliavimą, įvertinamos teigiamos ir neigiamos reguliavimo pasekmės ir konsultuojamasi su visuomene. Rekomendacijų įgyvendinimas turėtų prisidėti prie teisinio reguliavimo kokybės ir stabilumo užtikrinimo, sistemiško ir kompleksiško viešosios politikos problemų sprendimo, viešojo valdymo proceso efektyvumo didinimo ir geresnio visuomenės poreikių tenkinimo.


Didžiąja viešųjų pajamų dalį sudaro pajamos iš 3 mokesčių ir socialinių įmokų, kurios yra vienos didžiausių ES. Tiesioginių mokesčių struktūra yra viena nepalankiausių ES ekonomikos augimui ir visuomenės socialinės atskirties mažinimui – pagrindinė našta tenka darbo apmokestinimui.Viešųjų pajamų dydis mažėja dėl įvairių lengvatų, kurių yra daugiau kaip 200, ir išimčių dėl netolygios mokesčių naštos skirtingą veiklos formą vykdantiems asmenims.Viešųjų pajamų surinkimui įtakos turi mokesčių administravimo efektyvumas: jų surinkimo kokybė Lietuvoje vertinama 5 balais iš 10. Mokesčių administravimo problemas rodo ir kiti skaičiai: beviltiškos, perleistos VĮ Turto bankui ir mokestinės nepriemokos, dėl kurių vyksta mokestiniai ginčai, nuo 2012 m. išaugo 60 proc.; apie 30 proc. mokesčių VMI tvarko kartu su kita institucija, todėl jų surinkimo kaštai padidėja, blogėja informacijos valdymas; surenkama mažiau nei 50 proc. administracinių baudų.Audito metu bus palyginti Lietuvos viešųjų pajamų surinkimui įtakos turintys veiksniai su ES praktika, nustatyti su mokesčių administravimu susiję trūkumai, jų įtaka viešosioms pajamoms. Tikėtina, kad, pašalinus trūkumus, pagerėtų sąlygos augti ekonomikai ir biudžeto pajamoms, sumažėtų socialinė atskirtis.


Lietuvoje esantis tiesioginių ir netiesioginių mokesčių disbalansas ir jų struktūra yra vieni nepalankiausių ES ekonomikos augimui ir visuomenės socialinės atskirties mažinimui. Mokesčių administravimas yra nepakankamai efektyvus: beviltiškos, perleistos VĮ Turto bankui ir mokestinės nepriemokos, dėl kurių vyksta mokestiniai ginčai, nuo 2012 m. išaugo 60 proc.; apie 30 proc. mokesčių VMI tvarko kartu su kita institucija, todėl mokesčio surinkimo kaštai padidėja, blogėja informacijos valdymas; surenkama mažiau nei 50 proc. administracinių baudų. Audito metu bus nustatyti mokesčių sistemos ir su mokesčių administravimu susiję trūkumai ir jų poveikis. Pašalinus trūkumus, pagerėtų sąlygos ekonomikos ir valstybės biudžeto pajamų augimui, socialinės atskirties mažinimui.


Valstybei priklausančius pastatus ir statinius, kurių yra per 31 tūkst. (balansinė vertė apie 2,7 mlrd. Eur), valdo 855 turto valdytojai. Kasmetinės pastatų priežiūros išlaidos siekia iki 250 mln. Eur.Centralizuotai perimami valdyti tik valstybei nuosavybės teise priklausantys administracinės paskirties pastatai, statiniai ir nereikalingas turtas. VĮ Turto bankui nesuteikti imperatyvūs įgaliojimai perimti ir centralizuotai valdyti valstybės turtą, todėl Turto bankas susiduria su dideliu pasipriešinimu iš nenorinčių šio turto perduoti institucijų.Audito metu vertinsime, ar turto struktūra optimali, ar jo valdymas yra tinkamas ir užtikrina valstybės funkcijų vykdymą, taip pat vykstančius ar nevykstančius pokyčius nekilnojamojo turto valdymo srityje, apimant ir žemės klausimus, kurie susiję su pastatų ir statinių valdymu. Tikimės pateikti rekomendacijas, kurios padės optimizuoti turimo turto dydį, mažins jo išlaikymo išlaidas.