Valstybės informacinių išteklių infrastruktūros konsolidavimas

Valstybės informacinių išteklių infrastruktūros konsolidavimo procesas apima visus ypatingos svarbos el. informacijos valdytojus. Nuo šio proceso veiklos efektyvumo priklausys visų gyventojų tam tikrų duomenų (pvz., saugomų Gyventojų registre) sauga ir galimybė naudotis IRT paslaugomis. Nekonsoliduojant šių išteklių, reikėtų apie 87 mln. Eur investicijų.Vėluojantys valstybės informacinių išteklių infrastruktūros konsolidavimo darbai kelia riziką, kad iki 2018 m. nebus pasiekti veiklos peržiūros rodikliai, numatyti pagal 2014–2020 m. Europos Sąjungos investicijų veiksmų programą.Audito metu planuojama vertinti valstybės informacinių išteklių konsolidavimo procesą: planavimą, įgyvendinimą ir rezultatų pasiekimą.


Tobulinant viešąjį valdymą numatyta optimizuoti ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių įstaigų sistemą, persvarstyti šių įstaigų funkcijas, šalinti jų dubliavimą, didinti įstaigų atsakomybę. Priežiūros institucijų veiklos konsolidavimas buvo vienas iš 16-osios Vyriausybės programos tikslų, bet esminių pertvarkų nebuvo vykdyta. Verslo priežiūrą Lietuvoje vykdo 57 valstybės institucijos. Sisteminiu būdu neįvertinus priežiūros institucijų vykdomų funkcijų, gali būti nepagrįstai didinamos viešojo sektoriaus veiklos apimtys ir administracinė našta ūkio subjektams.Audito metu planuojame įvertinti verslo priežiūros sistemos efektyvumą. Audito rezultatai padėtų išgryninti priežiūros sistemos sąrangą (institucijas ir (ar) jų funkcijas), turint aiškią viziją, kokių priežiūros funkcijų reikia valstybei, o įstaigoms – tobulinti ūkio subjektų veiklos priežiūrą.


Viešojo sektoriaus institucinės sandaros tobulinimas

Lietuvoje yra per 4 tūkst. iš valstybės ir savivaldybės biudžetų išlaikomų viešojo valdymo institucijų. Kasmet jų veiklai skiriama per 8 mlrd. Eur. Stebima rizika, kad viešojo valdymo institucijų kompetencija nėra išgryninta, jos vykdo viešajam sektoriui nebūdingas, tarpusavyje persidengiančias funkcijas. Viešoje erdvėje nemažėja pasisakymų apie veikiantį didžiulį šio sektoriaus biurokratinį aparatą, apie nerezultatyvias ir nepateisinamai ilgai besitęsiančias pertvarkas.Audito metu planuojame vertinti, ar tinkamai paskirstytos valstybės funkcijos ir ar joms atlikti esama institucinė sandara yra optimali.


Savivaldybių vykdomos savarankiškosios ir valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) funkcijos

Vietos savivaldos įstatyme nustatyta, kad savivaldybės vykdo 43 savarankiškąsias ir 35 valstybines (valstybės perduotas savivaldybėms) funkcijas. Savivaldybės joms priskirtoms funkcijoms vykdyti kasmet papildomai skiria apie 15 proc. (per 1,3 mlrd. Eur) valstybės biudžeto lėšų.Valstybėje nėra aiškaus apsisprendimo dėl funkcijų apimties ir paskirstymo tarp centrinio ir vietos valdymo lygių, nepakankamai aiškus Vietos savivaldos įstatyme apibrėžtų savivaldybių vykdomų funkcijų turinys, kai kuriais atvejais neaišku, už kokių funkcijų vykdymą atsakinga valstybė, o už kokių – savivalda. Valstybės funkcijos perduodamos vykdyti savivaldybėms ar atvirkščiai, vadovaujantis ne strateginiais, o vienkartiniais sprendimais.Savivaldybių finansavimo sistema nėra susieta su veiklos rezultatais ir nemotyvuoja savivaldybių efektyviau, racionaliau naudoti finansinius išteklius. Neužtikrinama savivaldybių atsakomybė ir atskaitingumas visuomenei už kokybiškų paslaugų teikimą, valstybei – už jos strateginių tikslų pasiekimą savivaldos lygmenyje.Audito metu vertiname savivaldybių vykdomų funkcijų, jų paskirstymo tarp centrinio ir vietos valdymo lygių bei finansavimo sistemą ir planuojame pateikti rekomendacijas, kurios padėtų subalansuoti savivaldybių savarankiškumo ir atsakomybės valstybei už savivaldai iškeltų tikslų pasiekimą santykį, motyvuotų jas siekti efektyviau atlikti funkcijas ir racionaliau panaudoti lėšas.


2018 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondas

Audito tikslas – įvertinti 2018 m. konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones, taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinė ligonių kasa prie Sveikatos apsaugos ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas Privalomojo sveikatos draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


Energijos vartojimo efektyvumo tikslų pasiekimas

Energijos vartojimo efektyvumo direktyvoje 2012/27/ES nustatytas pagrindinis privalomas tikslas Lietuvai – iki 2020 m. sutaupyti 11,674 TWh galutinės energijos. Esant dabartiniams šio tikslo įgyvendinimo tempams, kai vėluojama įdiegti ir taikyti energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, o per 2014–2015 m. sutaupyta apie 2 TWh, arba 17,14 proc. galutinės energijos, numatytas tikslas gali būti nepasiektas.Audito metu planuojame įvertinti, ar numatytos priemonės ir jų įgyvendinimo eiga užtikrina, kad bus pasiektas tikslas didinti energijos vartojimo efektyvumą.Auditas padės sustiprinti efektyvesnio energijos vartojimo sistemos kontrolę ir priežiūrą, pasiūlys numatytų tikslų pasiekimą užtikrinančias priemones, padės išvengti gręsiančių Europos Komisijos sankcijų.


Valstybės, savivaldybių institucijų ir ūkio subjektų pasirengimas individualiai ar kolektyvinei valstybės gynybai

Sudėtingėjant geopolitinei situacijai Europoje ir pasaulyje, didėja Lietuvos pasirengimo ir reikiamo valstybės gynybinio pajėgumo suformavimo kaip priemonių nacionaliniam saugumui užtikrinti svarba. Lietuvai nepakankamai pasirengus mobilizacijai, įvedus karo padėtį ar ginkluotos gynybos nuo agresijos (karo) atveju, gali būti nesuformuotas reikiamas Lietuvos gynybinis pajėgumas. Nepakankamą pasirengimą gali lemti aiškaus, išsamaus ir apibrėžto civilinio mobilizacinio personalo rezervo sudarymo mechanizmo nebuvimas, praktikoje neveikiantis išankstinių mobilizacinio užsakymo sutarčių sudarymo mechanizmas, galimai netinkamas savivaldybėms pavestos pasirengimo mobilizacijai funkcijos vykdymas ir mobilizacinių pratybų neefektyvumas. Įvertinus ankstesnių Valstybės kontrolės auditų rezultatus ir žiniasklaidos pranešimus, galimos problemos formuojant ir valdant valstybės rezervą. Audito metu planuojame vertinti pasirengimo mobilizacijai sistemą, jos veikimą ir koordinavimą.


Viešųjų pirkimų krašto apsaugos sistemoje organizavimas

Didelis perkančiųjų organizacijų skaičius, sudėtinga jų sistema, teisinis viešųjų pirkimų reglamentavimas ir viešųjų pirkimų planavimas ir organizavimas gali neužtikrinti krašto apsaugos sistemoje vykdomų viešųjų pirkimų teisėtumo ir jų kontrolės.Audito metu planuojama vertinti krašto apsaugos sistemos viešųjų pirkimų organizavimą, pirkimų teisinį reglamentavimą, informacijos apie šios sistemos viešuosius pirkimus valdymą, viešųjų pirkimų organizavimo ir vykdymo kontrolę.


Valstybinių auditų rekomendacijų įgyvendinimo stebėsena (2025 m. rugsėjo mėn.)

Siekdami didesnio auditų poveikio stebime, kad auditų rekomendacijos būtų įgyvendintos laiku ir tokia apimtimi, kaip buvo sutarta su audituojamais subjektais, atveriame stebėsenos duomenis visuomenei, kasmet pavasarį ir rudenį teikiame ataskaitas Seimo Audito komitetui.


Siekiant užtikrinti pedagogų veiklos kokybę, svarbu mokyklų veiklą orientuoti į rezultatą: nustatyti pedagogų atsakomybę už mokinių pasiekimus, švietimo pagalbą suteikti visiems pedagogams, sukurti pagalbos jaunam mokytojui sistemą, užtikrinti individualizuotą ugdymą kiekvienam mokiniui pagal jo gebėjimus ir poreikius. Mokytojo ir mokinių santykis Lietuvoje (9/1) vienas mažiausių ES, o pasiekimai vieni prasčiausių. Išlaidos infrastruktūrai išlaikyti irgi nemažėja proporcingai, o tai rodo, kad mokyklų tinklo optimizavimas dažniau vykdomas sujungiant mokyklas, o ne jas uždarant. Daugiau nei pusė išlaidų bendrajam ugdymui sudaro išlaidos atlyginimams ir infrastruktūros išlaikymui. Daugėja specialaus ugdymo įstaigų, nepaisant EK nuostatos kuo daugiau specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų integruoti į bendrojo ugdymo mokyklas.Audito metu planuojame vertinti, ar pedagogų veikla orientuota į mokinių pažangą, o mokiniams suteikiamas individualizuotas ugdymas ir švietimo pagalba pagal poreikius, taip pat ar mokyklų tinklo formavimas ir finansavimas nukreipti į kokybišką ugdymą.


2017 m. valstybės konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys ir valstybės biudžeto vykdymas

Audito tikslai – įvertinti 2017 metų valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones;įvertinti valstybės biudžeto lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


2017 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2017 metų konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


2017 m. Valstybinio socialinio draudimo fondas


Išvados atliekant biudžeto politikos kontrolės institucijos funkcijas

2018 m. valdžios sektoriaus finansinių rodiklių vertinimas

Atlikti 2018 m. valdžios sektoriaus biudžetų projektų atitikties Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme nustatytų fiskalinės drausmės taisyklių reikalavimams vertinimą.


Audito tikslas – įvertinti 2018 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


Patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą / patikslintą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo.


Ypatingos svarbos valstybės informacinių išteklių valdymas

Lietuvoje įsteigtos 44-ios valstybės informacinės sistemos ir registrai, kur tvarkoma ypatingos svarbos el. informacija, sudaranti ypatingos svarbos valstybės informacinius išteklius. Jos konfidencialumo, vientisumo ir (ar) prieinamumo praradimas gali lemti ypač sunkius padarinius valstybei.Atlikti informacinių išteklių auditai parodė besikartojančias informacinių technologijų valdymo sričių (planavimo, informacijos architektūros apibrėžimo, organizacinės struktūros, projektų valdymo, pokyčių ir veiklos tęstinumo valdymo, duomenų saugos, stebėsenos ir vertinimo) problemas.Audito metu planuojama palyginti IT procesų valdymo brandą, nustatyti dažniausiai pasikartojančius teisės aktų nesilaikymo atvejus, identifikuoti ne tik institucinio lygmens informacinių išteklių valdymo problemas, bet ir sistemos ydas.


2025–2028 m. ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2025 m. rugsėjis)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo.


Asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybės užtikrinimo sistema

Sveikatos sistemoje vis dar neužtikrinama, kad būtų tinkamai įgyvendinama nuo 2003 metų vykdoma sveikatos priežiūros paslaugų tinklo pertvarka, o sveikatos specialistų poreikis šalies mastu nustatomas nepakankamai pagrįstai. Nepakankama licencijuojamos veiklos priežiūra ir metodinė pagalba. Nei valstybiniu, nei savivaldybių lygmeniu nėra tinkamai prižiūrima sveikatos priežiūros paslaugų kokybė. Nesudaromos tinkamos galimybės sveikatos priežiūros institucijoms naudoti pažangiausias ir efektyvesnes technologijas. Nevertinama, ar tinkamai subalansuotas sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumas ir kokybė, neišspręsta eilių pas gydytojus problema, išlikę sveikatos priežiūros paslaugų teikimo teritoriniai netolygumai miesto ir rajonų gyventojams.Audito metu asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybę vertinsime pagal Pasaulio sveikatos organizacijos rekomenduojamas tris kryptis – paciento, specialisto, valdymo kokybės. Vertinsime, kaip asmens sveikatos priežiūros paslaugų tinklo pertvarka ir eilių mažinimo priemonės prisideda prie sveikatos priežiūros paslaugų kokybės užtikrinimo, ar Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos turimi ištekliai yra skirti pasiekti užsibrėžtus tikslus ir teikti efektyviausias sveikatos priežiūros paslaugas.


Asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybė: paslaugų prieinamumas

Kaip nurodo Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymas, kokybiška sveikatos priežiūros paslauga laikoma tada, kai ji atitinka pacientų lūkesčius, yra saugi, veiksminga ir prieinama. Trečiajame iš trijų asmens sveikatos priežiūros kokybę nagrinėsiančių auditų vertinsime kaip užtikrinamas teikiamų paslaugų prieinamumas.Sveikatos sistemoje vis dar  neužtikrinama, kad būtų įgyvendinta nuo 2003 metų vykdoma tinklo pertvarka. Nevertinama, ar tinkamai subalansuotas asmens sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumas, neišspręsta eilių pas gydytojus problema, išlikę paslaugų teikimo teritoriniai netolygumai.Audito metu vertinsime kaip asmens sveikatos priežiūros paslaugų tinklo pertvarka, eilių mažinimo priemonės bei taikoma paslaugų finansavimo sistema užtikrina paslaugų prieinamumą.


Viešosios geležinkelių infrastruktūros valdymas

AB Lietuvos geležinkeliai 2016 metų pabaigoje valdė apie 1 mlrd. Eur viešosios geležinkelių infrastruktūros vertės turtą. Viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojui numatyta prievolė užtikrinti šios infrastruktūros priežiūrą bei atstatymą iki siektinų parametrų ir infrastruktūros plėtros projektų įgyvendinimą, suteikti nediskriminacinę prieigą prie šios infrastruktūros objektų visiems vežėjams. Pastaraisiais metais bendrovei iš šios veiklos patyrus nuostolį (2015 m. apie 12 mln. Eur, 2016 m. – apie 30 mln. Eur) ir daugelio viešosios geležinkelių infrastruktūros objektų dabartinei būklei netenkinant viešųjų ir ūkio subjektų poreikių, kyla rizika, kad ši infrastruktūra valdoma neefektyviai.Audito metu vertinsime, ar viešosios geležinkelių infrastruktūros valdymo modelis sudaro galimybes priimti jos tvarumą užtikrinančius sprendimus, ar užtikrinamas tinkamas jos funkcionavimas ir plėtra, ar valdant ją išlaikomas veiklos pajamų ir sąnaudų balansas.Auditas padėtų sustiprinti viešosios geležinkelių infrastruktūros valdymo kontrolę ir priežiūrą. Skatintų imtis priemonių, mažinančių šios infrastruktūros valdytojo išlaidas, ir užtikrinti efektyvų lėšų naudojimą nuolatiniam viešosios geležinkelių infrastruktūros atnaujinimui ir plėtrai.


2017 metų valstybės konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys ir valstybės biudžeto vykdymas


2026–2028 m. valdžios sektoriaus biudžetų projektų vertinimas

Pateiksime Išvadą dėl struktūrinio postūmio užduoties ir ataskaitą, kurioje bus: valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų analizė, valdžios sektoriaus biudžetų projektų rodiklių vertinimas fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi aspektu, fiskalinės padėties apžvalga, valdžios sektoriaus skolos projekcijos.


Viešieji pirkimai – sudėtinga, daug elementų apimanti sistema. Jos veiksmingas funkcionavimas priklauso nuo šių pirkimų politiką formuojančios ir įgyvendinančios institucijos, kontroliuojančių tarnybų, tiekėjų, perkančiųjų organizacijų kompetencijos, etikos ir suvokimo. 2015 m. bendra viešųjų pirkimų vertė buvo 4 168,4 mln. Eur.Efektyviai veikianti viešųjų pirkimų sistema neturėtų papildomai sukurti ekonominės ir administracinės naštos sistemos dalyviams, o viešųjų pirkimų organizavimo kaštai turi atitikti sukurtą naudą.Atlikus auditą tikimasi išspręsti opiausias Lietuvoje vykdomų viešųjų pirkimų problemas: didinti visuomenės ir verslo pasitikėjimą jais, mažinti galimą korupciją, didinti skaidrumą, mažinti jų organizavimo sąnaudas ir administracinę naštą viešojo sektoriaus institucijoms ir pirkimų dalyviams.


Administracinių bei viešųjų paslaugų teikimo organizavimas

Efektyvus viešasis valdymas yra svarbus šalies pažangą lemiantis veiksnys. Vienas iš 2014–2020 m. Nacionalinės pažangos programos tikslų – siekti visuomenės poreikius atitinkančio ir pažangaus viešojo valdymo. Jau kelerius metus įgyvendinami strateginiuose dokumentuose numatyti uždaviniai ir priemonės šiam tikslui pasiekti. Viešoje erdvėje nemažėja pasisakymų apie veikiantį didžiulį viešojo sektoriaus biurokratinį aparatą, nepateisinamai ilgai tęsiasi pradėtos pertvarkos, sistemiškai nesprendžiami darbo apmokėjimo klausimai, nėra aiškios vizijos, kokia turi būti šio sektoriaus institucinė sistema. Todėl stebima rizika, kad gali būti nepasiekti strateginiuose dokumentuose nustatyti viešojo valdymo tobulinimo tikslai.Audito metu planuojame vertinti, kaip tobulinama institucinė sandara ir organizuojamas administracinių bei viešųjų paslaugų teikimas.


Tobulinant viešąjį valdymą numatyta optimizuoti ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių įstaigų sistemą, persvarstyti šių įstaigų funkcijas, šalinti jų dubliavimą, didinti įstaigų atsakomybę. Priežiūros institucijų veiklos konsolidavimas buvo vienas iš 16-osios Vyriausybės programos tikslų, bet esminių pertvarkų nebuvo vykdyta. Verslo priežiūrą Lietuvoje vykdo 57 valstybės institucijos. Sisteminiu būdu neįvertinus priežiūros institucijų vykdomų funkcijų, gali būti nepagrįstai didinamos viešojo sektoriaus veiklos apimtys ir administracinė našta ūkio subjektams.Audito metu planuojame įvertinti verslo priežiūros sistemos efektyvumą. Audito rezultatai padėtų išgryninti priežiūros sistemos sąrangą (institucijas ir (ar) jų funkcijas), turint aiškią viziją, kokių priežiūros funkcijų reikia valstybei, o įstaigoms – tobulinti ūkio subjektų veiklos priežiūrą.


Audito tikslas – įvertinti 2017 m. konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones, taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinė ligonių kasa prie Sveikatos apsaugos ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas Privalomojo sveikatos draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


2017 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondas


2017 m. Rezervinis (stabilizavimo) fondas

Audito tikslas – įvertinti 2017 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


Nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys

2017 metų nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys, valstybės skolos duomenys ir jos valdymas

Audito tikslas – įvertinti 2017 metų nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti 2017 metų valstybės skolos duomenis ir jos valdymą.Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


Savivaldybių vykdomos savarankiškosios ir valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) funkcijos

Vietos savivaldos įstatyme nustatyta, kad savivaldybės vykdo 43 savarankiškąsias ir 35 valstybines (valstybės perduotas savivaldybėms) funkcijas. Savivaldybės joms priskirtoms funkcijoms vykdyti kasmet papildomai skiria apie 15 proc. (per 1,3 mlrd. Eur) valstybės biudžeto lėšų.Valstybėje nėra aiškaus apsisprendimo dėl funkcijų apimties ir paskirstymo tarp centrinio ir vietos valdymo lygių, nepakankamai aiškus Vietos savivaldos įstatyme apibrėžtų savivaldybių vykdomų funkcijų turinys, kai kuriais atvejais neaišku, už kokių funkcijų vykdymą atsakinga valstybė, o už kokių – savivalda. Valstybės funkcijos perduodamos vykdyti savivaldybėms ar atvirkščiai, vadovaujantis ne strateginiais, o vienkartiniais sprendimais.Savivaldybių finansavimo sistema nėra susieta su veiklos rezultatais ir nemotyvuoja savivaldybių efektyviau, racionaliau naudoti finansinius išteklius. Neužtikrinama savivaldybių atsakomybė ir atskaitingumas visuomenei už kokybiškų paslaugų teikimą, valstybei – už jos strateginių tikslų pasiekimą savivaldos lygmenyje.Audito metu planuojame vertinti savivaldybių vykdomų funkcijų, jų paskirstymo tarp centrinio ir vietos valdymo lygių bei finansavimo sistemą ir pateikti rekomendacijas, kurios padėtų subalansuoti savivaldybių savarankiškumo ir atsakomybės valstybei už savivaldai iškeltų tikslų pasiekimą santykį, motyvuotų jas siekti efektyviau atlikti funkcijas ir racionaliau panaudoti lėšas.


Statybos leidimų išdavimas ir statybos proceso atitiktis nustatytiems reikalavimams

Statyba negalima, neturint ją leidžiančio dokumento, bet pasitaiko atvejų, kai tenka nutraukti pradėtus statybos darbus dėl neteisėtai išduotų statybą leidžiančių dokumentų. Vien per 2017 m. I pusmetį nustatyta 11 proc. išduotų leidimų su pažeidimais. Statybos įstatymas tikslinamas periodiškai ir kasmet griežtinamos įmokos už neteisėtas statybas, bet savavališkų statybų nemažėja: 2016 m. nustatyti 482 (2015 m. – 462) atvejai. Yra atvejų, kai statinys neatitinka statybos leidime išduotų sąlygų, pvz.: jie išduodami 1 ar 2 butų namui, o parduodami su 9, 15 ar 20 butų. Neteisėtas leidimų išdavimas, savavališkos statybos ir leidime numatytų sąlygų nesilaikymas pažeidžia konstitucinį viršenybės principą, viešąjį interesą, daro žalą aplinkai ir darniai teritorijų plėtrai.Audito metu bus siekiama išanalizuoti ir identifikuoti priežastis, kodėl pastaraisiais metais nemažėja neteisėtai išduotų statybos leidimų ir statybų, nesilaikant leidimuose numatytų sąlygų, bei savavališkų statybų skaičius. Taip pat bus siekiama identifikuoti institucijų funkcijas ir atsakomybę statybos leidimų išdavimo ir jų priežiūros procese.Auditas paskatintų stiprinti savivaldybių, priežiūrą vykdančių institucijų ir kitų suinteresuotų asmenų atsakomybę už jiems priskirtų funkcijų vykdymą, neteisėtai išduodamus leidimus.


Socialinės paramos sistema žemiau skurdo ribos atsidūrusiems asmenims

Lietuvoje piniginė socialinė parama ir socialinės paslaugos galimai nepatenkina skurdžiai gyvenančių asmenų minimalių poreikių. Teikiant socialinę paramą kompleksiškai nederinamos socialinės paramos rūšys (išmokos, paslaugos ir lengvatos), nevertinamas jų bendras poveikis.Audito metu vertinsime, kaip identifikuojami skurdžiai gyvenantys asmenys, ar siūloma ir skiriama kompleksinė socialinė parama, ar vertinamas socialinės paramos poveikis.Pateikdami rekomendacijas padėsime kurti kompleksinę objektyvius poreikius įvertinančią paramos sistemą, užtikrinančią tinkamiausią socialinės paramos rūšių derinį. Tokia paramos sistema sudarytų prielaidas užtikrinti būtiną ar bent minimalius poreikius atitinkančią apsaugą skurdžiai gyvenantiems asmenims.


Gausėjant rinkoje esančių prekių ir paslaugų skaičiui, didėjant jų įvairovei, vartotojų teisių apsauga kasdien tampa vis aktualesnė. Pagal Europos Komisijos skaičiuojamą vartotojų sąlygų metinį indeksą (angl. Consumer conditions index) Lietuva yra 24 tarp 28 ES valstybių ir atsilieka nuo ES vidurkio 8 balais. Labiausiai situacija prastėja žinių ir pasitikėjimo bei skundų ir ginčų nagrinėjimo srityse.Audito metu analizuojame, kaip įgyvendinamos Vartotojų teisių apsaugos įstatyme numatytos pagrindinės vartotojų teisės: teisė į ekonominių interesų apsaugą; teisė gauti informaciją apie savo teisių įgyvendinimo ir gynimo tvarką; teisė į pažeistų teisių gynimą ir į turtinės ir neturtinės žalos (nuostolių) atlyginimą. Auditas padės pagerinti vartotojų apsaugą ir sparčiau siekti vartotojų sąlygų indekso gerėjimo.


2018 m. Valstybinio socialinio draudimo fondas

Audito tikslas – įvertinti 2018 metų konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


2018 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondas

Audito tikslas – įvertinti 2018 m. konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones, taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinė ligonių kasa prie Sveikatos apsaugos ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas Privalomojo sveikatos draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


2018 m. VĮ Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondas

Audito tikslas – įvertinti 2018 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


VšĮ Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondas

2017 metams skirtų valstybės biudžeto lėšų disponavimo teisėtumas

Audito tikslas – įvertinti valstybės biudžeto lėšų, skirtų viešajai įstaigai Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondui, valdymo, naudojimo ir disponavimo jomis 2017 metais teisėtumą. Audituojami subjektai – Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija ir viešoji įstaiga Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondas. Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


2017 m.  Viešoji įstaiga „Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondas“


Komunalinių, biologiškai skaidžių atliekų ir pavojingų atliekų tvarkymo infrastruktūros panaudojimas

Nevykdomos  komunalinių atliekų perdirbimo ir panaudojimo užduotys. Nepakankamai naudojami 10 mechaninio biologinio apdorojimo (MBA) įrenginių, skirtų mažinti šalinamų atliekų kiekius,  atskirai apdorojant išrūšiuotas mišrias komunalines ir  biologiškai skaidžias atliekas. Nepakankamai panaudojami ir pavojingų atliekų deginimo įrenginio ir pavojingų atliekų sąvartyno pajėgumai. Komunalinių, biologiškai skaidžių ir pavojingų atliekų tvarkymas susijęs su šių dienų aktualijomis:  dalis MBA įrenginiuose išrūšiuotų komunalinių ir bioskaidžių atliekų kaupiamos Vilniaus, Kauno ir Utenos atliekų tvarkymo centruose, nors šios atliekos galėtų būti naudojamos energijos gamybai, o jų saugojimas įskaičiuojamas įatliekų tvarkymo tarifą.  Nepakankamai naudojant sukurtą komunalinių, biologiškai skaidžių atliekų ir pavojingų atliekų tvarkymo  infrastruktūrą, neapdorotos biologiškai skaidžios atliekos šalinamos sąvartynuose, o  pavojingomis atliekomis  nusikratoma netinkamais būdais.  Laukiamas audito poveikis: 1. Padidinus MBA įrenginių pajėgumų panaudojimą, bus galimybė užtikrinti Valstybiniame atliekų tvarkymo plane numatytų  atliekų šalinimo, perdirmo užduočių, direktyvos reikalavimų įgvyvendinimą ir sumažinti komunalininių ir biologiškai skaidžių  atliekų šalinamą sąvartynuose.                                                                                2. Pradėjus intensyviau naudoti pavojingų atliekų deginimo įrenginį ir pavojingų atliekų sąvartyną,  sumažės atvejų, kai netinkamai tvarkomos pavojingos atliekos.


Kokybiškas vaiko ugdymas ankstyvajame amžiuje lemia sėkmingą tolesnį mokymąsi ir sudaro galimybes tapti atsakingu piliečiu. Strategijoje „Europa 2020“ numatytas siekis, kad bent 95 proc. vaikų nuo 4 metų iki privalomo mokyklinio amžiaus turi dalyvauti ikimokykliniame ugdyme. Šį rodiklį Lietuva planuoja pasiekti iki 2022 metų, bet šiuo metu ugdyme dalyvauja apie 83 proc. vaikų, o kaimiškose vietovėse dėl ugdymo vietų trūkumo ir prasto jų pasiekiamumo ikimokyklinio ugdymo įstaigas lanko tik 62 proc. 1–6 m. amžiaus vaikų.Pastebimas ikimokyklinio ugdymo finansavimo netolygumas: vienam vaikui išlaikyti ikimokyklinio ugdymo įstaigoje skiriama nuo 1,9 tūkst. iki 2,6 tūkst. Eur.Lietuvoje nėra nacionalinės ikimokyklinio ugdymo programos arba informacijos apie įstaigų kuriamas individualias ugdymo programas, jų kokybę, prioritetus, pasirinktą pedagoginę strategiją. Įstaigų pasirinktų programų kokybė nevertinama. Kasmet daugiau vaikų, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių, reikia įtraukti į ikimokyklinių įstaigų bendrosios paskirties grupes, bet trūksta tinkamai paruoštų auklėtojų, pedagogų, pedagogų padėjėjų, logopedų, psichologų. Pedagoginiai darbuotojai sensta, į jų vietą neateina jaunų šiuolaikiškai parengtų darbuotojų.


Lietuvoje profesionalaus scenos meno politiką formuoja Kultūros ministerija, o įgyvendina 67 teatrai ir koncertinės įstaigos, kurių steigėjai ir dalininkai yra Kultūros ministerija, Vidaus reikalų ministerija, savivaldybės ir kiti fiziniai ir juridiniai asmenys.Lietuva, lyginant su Latvija ir Estija, turi daugiausiai iš valstybės biudžeto išlaikomų teatrų ir koncertinių įstaigų – Kultūros ministerijos pavaldume esančių 13 valstybės teatrų ir 7 koncertinių įstaigų išlaikymas 2016 m. biudžetui kainavo 46,5 mln. Eur. Daugėja privačių teatrų ir koncertinių įstaigų, bet valstybės įstaigų tinklas išlieka iš esmės nepakitęs. Ministerija neišnaudoja turimų duomenų, reikalingų formuoti šios srities politiką, priimdama sprendimus nepakankamai analizuoja teatrų ir koncertinių įstaigų veiklos duomenis.Matome riziką, kad teatrai ir koncertinės įstaigos valdomi ne pačiu efektyviausiu būdu: neišnaudojamos galimybės tapti viešosiomis įstaigomis, o tai suteiktų lankstesnius darbo santykius ir galimybę mokėti konkurencingesnius atlyginimus, išnaudojamas ne visas meno tarybų potencialas, ne visos įstaigos siekia išsiaiškinti visuomenės lūkesčius ir jų pagrindu planuoti savo veiklą.Audito metu atliksime valstybės ir savivaldybių teatrų ir koncertinių įstaigų veiklos, skiriamų valstybės ir savivaldybių biudžetų lėšų bei įstaigų uždirbamų pajamų apžvalgą, pagal kurią bus galima formuoti profesionaliojo scenos meno politiką, kad būtų užtikrinamas valstybės siekis įtraukti kuo daugiau visuomenės naudotis kultūros paslaugomis.


Lėšų ir turto valdymas Kauno tardymo izoliatoriuje

Kalėjimų departamentas ir 17 jam pavaldžių įstaigų įgyvendina nacionalinę bausmių vykdymo ir probacijos politiką, kuria siekiama, kad bausmių vykdymas būtų skirtas perauklėti nusikaltimą padariusį asmenį, kad bausmę atlikę asmenys geriau įsilietų į visuomenės gyvenimą. Atlikdami 2016 metų valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių ir 2016 metų valstybės biudžeto vykdymo vertinimo auditą, Kauno tardymo izoliatoriuje nustatėme reikšmingas lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumo bei apskaitos tvarkymo rizikas. Atsižvelgdami į tai, audito metu planuojame vertinti 2016 metų biudžeto lėšų naudojimą ir valstybės turto valdymą, naudojimą ir disponavimą juo, sandorius su trečiaisiais asmenimis ir įsipareigojimų vykdymą Kauno tardymo izoliatoriuje.


Audito tikslas – įvertinti 2017 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


Išmanioji mokesčių administravimo sistema

Išmaniosios mokesčių administravimo sistemos (i.MAS) tikslas – mažinti administracinę naštą mokesčių mokėtojams, didinti mokesčių mokėtojų pajamų apskaitymą, mokesčių surinkimą ir mokesčių administratoriaus veiklos efektyvumą, diegiant elektronines paslaugas ir perkeliant mokesčių mokėtojų ūkinių operacijų duomenų rinkimą, tvarkymą, valdymą ir teikimą į elektroninę erdvę. i.MAS projektą sudaro trys etapai, kurie kainuos 25 mln. Eur. Pirmu etapu nuo 2016 m. pradėta teikti informacija į elektorinių sąskaitų faktūrų ir elektroninių važtaraščių posistemius i.VAZ ir i.SAF.Didelį i.MAS vartotojų nepasitenkinimą kelia didesnė administracinė našta, ji nepakankamai draugiška vartotojui. Yra rizika, kad kuriant i.MAS nebuvo iškelta tinkamų informacijos saugos reikalavimų, sukurta sistema neprisidės prie mokesčių administratoriaus veiklos efektyvumo, nebus rezultatyvios šešėlio mažinimo priemonės.Audito metu planuojama įvertinti, ar sukurti ir kuriami sprendiniai užtikrins, kad būtų pasiekti i.MAS nustatyti tikslai.


2018 m. valstybės konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys

Audito tikslai – įvertinti 2018 metų valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones;įvertinti valstybės biudžeto lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


Asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybė: orientacija į pacientą

Kaip nurodo Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymas, kokybiška sveikatos priežiūros paslauga laikoma tada, kai ji atitinka pacientų lūkesčius, yra saugi, veiksminga ir prieinama. Pirmajame iš trijų asmens sveikatos priežiūros kokybę nagrinėsiančių auditų vertinsime kaip atsižvelgiama į pacientų lūkesčius.Matome riziką, kad pacientų lūkesčiai nėra pakankamai gerai žinomi nei ministerijai, nei savivaldybei, nei gydymo įstaigoms; pacientai nėra pakankamai įtraukiami į sprendimų priėmimo procesus, jiems galimai trūksta informacijos apie jų teisių ir pareigų įgyvendinimą; pacientų skunduose pateikta informacija netarnauja siekiant išvengti nekokybiškų paslaugų suteikimo ateityje: nesiimama prevencinių priemonių vykdymo.Audito metu vertinsime Sveikatos apsaugos ministerijos, savivaldybių ir gydymo įstaigų veiksmus siekiant išsiaiškinti ir valdyti pacientų lūkesčius, užtikrinti jų atstovavimą, tinkamą informavimą bei reaguoti į jų skundus imantis prevencinių priemonių.


Asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybė: saugumas ir veiksmingumas

Kaip nurodo Pacientų teisių  ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymas, kokybiška sveikatos priežiūros paslauga laikoma tada, kai ji atitinka pacientų lūkesčius, yra saugi, veiksminga ir prieinama. Antrajame iš trijų asmens sveikatos priežiūros kokybę nagrinėsiančių auditų vertinsime kaip užtikrinamas teikiamų paslaugų veiksmingumas ir saugumas.Esama licencijuojamos veiklos priežiūra ir metodinė pagalba, specialistų kvalifikacijos tobulinimo organizavimas, neskatinimas naujų pažangiausių technologijų naudojimo galimai neužtikrina teikiamų paslaugų saugumo ir veiksmingumo. Stebime riziką, kad šalies mastu nėra nustatytos sistemos dėl gydymo standartizavimo proceso peržiūrėjimo ir atnaujinimo.Audito metu vertinsime kaip užtikrinimas paslaugų saugumas ir veiksmingumas, standartizuojant gydymo procesą,  teikiant metodinę pagalbą, sudarant galimybes naudoti naujausias ir pažangiausias technologijas, keliant sveikatos priežiūros specialistų kvalifikaciją ir bei prižiūrint  licencijuojamą veiklą.


Projekto „Rail Baltica“ vidaus kontrolės sistemos ir viešųjų pirkimų valdymas

Viešosios geležinkelio infrastruktūros projektas „Rail Baltica“ yra sudėtinė tarptautinio transporto koridoriaus „North Sea–Baltic“ dalis, jungianti Varšuvą, Kauną, Rygą, Taliną. Projektas turi būti įgyvendintas iki 2025 m., jo vertė Lietuvoje viršija 3,5 mlrd. Eur, projektui įgyvendinti iki 2018 m. panaudota 341 mln. Eur. Bendru Baltijos šalių vyriausybių sutarimu, už šio projekto koordinavimą ir geležinkelio tiesimą atsakinga Latvijos Respublikoje įsteigta bendra įmonė „RB Rail AS“.Kai kurie projekto įgyvendinimo etapai vėluoja, todėl projektas gali brangti. Egzistuoja rizika, kad stinga jo įgyvendinimo kontrolės ir gali būti pasirinkti ekonomiškai nenaudingi sprendimai.Lietuvos, Latvijos ir Estijos aukščiausiosios audito institucijos bendru sutarimu nutarė atlikti projekto „Rail Baltica“ vidaus kontrolės sistemų ir viešųjų pirkimų valdymo jungtinį auditą. Planuojama įvertinti „Rail Baltica“ kontraktavimo modelį, finansavimą nacionalinių biudžetų lėšomis ir viešųjų pirkimų procesą.Auditas padės užtikrinti valstybių steigėjų interesų atstovavimą, efektyvų projekto „Rail Baltica“ įgyvendinimą ir priežiūrą, finansų kontrolę ir atsiskaitymą už veiklos rezultatus, pasirengti projekto įgyvendinimui po 2020 m.


Viešojo sektoriaus institucinės sandaros tobulinimas

Lietuvoje yra per 4 tūkst. iš valstybės ir savivaldybės biudžetų išlaikomų viešojo sektoriaus institucijų. Stebima rizika, kad institucinė sandara šalyje yra chaotiška, fragmentuota, viešojo sektoriaus institucijos nepakankamai sąveikauja tarpusavyje, trūksta viešojo sektoriaus institucijų steigimo kriterijų, kurie aiškiai nustatytų institucijos teisinės formos ir pavaldumo pasirinkimą, atsižvelgiant į jos atliekamas funkcijas ir paskirtį. Šiuo metu analogiškas funkcijas vykdo skirtingą teisinę formą ir pavaldumą turinčios institucijos, dėl ko atsiranda įvairūs institucijų veiklos organizavimo skirtumai. Viešojo valdymo institucijų kompetencija nėra išgryninta: institucijos, vykdančios veiklą vienoje srityje, veikia skirtinguose valdžių lygiuose, jos vykdo tarpusavyje persidengiančias funkcijas. Valstybė, savivaldybės valdo institucijas, kurios vykdo valstybei, savivaldybėms nebūdingas funkcijas arba dalyvauja jų veikloje neturėdamos aiškių tikslų. Viešoje erdvėje nemažėja pasisakymų apie veikiantį didžiulį šio sektoriaus biurokratinį aparatą, apie nerezultatyvias ir nepateisinamai ilgai besitęsiančias pertvarkas.Audito metu planuojame vertinti, ar viešojo sektoriaus institucinė sandara ir jos tobulinimo sistema sudaro sąlygas vieningam, skaidriam ir efektyviam valstybės valdymo organizavimui.


Lietuvoje nuo 2014-01-01 įsigaliojo naujos redakcijos teritorijų planavimo įstatymas, kurio vienas iš pagrindinių tikslų -  supaprastinti, paspartinti, efektyvinti teritorijų planavimo procesą. Savivaldybės tapo atsakingos už teritorijų planavimą savo mieste. Remiantis šiuo įstatymu savivaldybės sudarytos sąlygos greičiau išduoti statybų techninio projekto rengimo specialiuosius architektūrinius reikalavimus, rengti ne tik teritorijų planavimo, o ir formavimo projektus. Tačiau atlikdami auditus nustatėme, kad lėtas detaliųjų planų nekilnojamojo turto pardavimui rengimas, žemės naudojimo paskirties keitimas vis dar yra trukdis nereikalingo valstybės turto pardavimui, investicijų pritraukimui, dėl ko valstybė praranda dalį galimų gauti pajamų, o verslas – galimybes pritaikyti tokį turtą savo veiklai.2016 m. LRS kontrolieriai daugiausia skundų gavo dėl teritorijų planavimo – neišduodami leidimai rengti žemės sklypų formavimo ir pertvarkymo projektus; žemės sklypų formavimo ir pertvarkymo projektai nesuderinami per teisės aktuose nustatytus terminus.Yra rizika, kad Lietuvoje nuo 2014-01-01 pradėti įgyvendinti teritorijų planavimo reformos tikslai – supaprastinti, paspartinti, efektyvinti teritorijų planavimo procesą – neduoda tokių rezultatų, kokių buvo tikimasi. Audito metu nustatysime esamų problemų teritorijų planavimo sistemoje priežastis ir rekomenduosime būdus šias problemas spręsti.


Pavojingos atliekos – tai medžiagos, kurios gali padaryti žalos žmogaus ar gyvūnų sveikatai ir aplinkai, prasiskverbti į dirvožemį, užteršti gruntinius vandenis ir pakenkti aplinkai, todėl svarbu šias atliekas išskirti iš bendro atliekų srauto ir užtikrinti saugų jų sutvarkymą. Sukurta pavojingų atliekų tvarkymo infrastruktūra išnaudojama 60 proc., o toks jų tvarkymo infrastruktūros panaudojimas rodo, kad dalis pavojingų atliekų gali būti tvarkoma netinkamai. Regionų aplinkos apsaugos departamentai nustato atvejų, kai neteisėtai ir netinkamai laikomos pavojingos atliekos užteršia gruntą ir gruntinius vandenis. Yra rizika, kad pavojingos atliekos netvarkomos ar tvarkomos kartu su nepavojingomis. Ekologinių katastrofų padarinių likvidavimas kainuoja labai brangiai. Pavyzdžiui, 2016 m. nelegaliame sandėlyje buvo sandėliuojama keli šimtai tonų aplinkai ir gyventojams pakenkti galinčių atliekų. Preliminariais skaičiavimais ekstremalios situacijos likvidavimui gali prireikti daugiau kaip 1 mln. Eur.Audito metu vertinsime, ar visi sistemos dalyviai tinkamai vykdo jiems pavestas pareigas, kokių veiksmų imamasi siekiant užtikrinti tinkamą ir saugų pavojingų atliekų sutvarkymą. Analizuosime priežastis, kodėl neišnaudojami pavojingų atliekų tvarkymo pajėgumai.


Auditų „Programinis biudžetas: strateginių veiklos planų sudarymas ir įgyvendinimo stebėsena“ ir „Valstybės investicijų 2015 metais programos valdymas“ rekomendacijų įgyvendinimo eiga

Auditų „Programinis biudžetas: strateginių veiklos planų sudarymas ir įgyvendinimo stebėsena“ audito rekomendacijų įgyvendinimo eiga ir „Valstybės investicijų 2015 metais programos valdymas“ rekomendacijų įgyvendinimo eiga" auditas turi būti atliktas iki 2017 m. spalio mėn., siekiant jo rezultatus pristatyti kartu su Valstybės kontrolės nuomone dėl 2016 m. valstybės konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinio ir valstybės biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinio bei valstybės biudžeto vykdymo.


EBPO rekomendacijose ir ES Kibernetinio saugumo strategijoje skiriamas didelis dėmesys iš esmės sumažinti elektroninių nusikaltimų skaičių. Remiantis LR ryšių reguliavimo tarnybos duomenimis, kibernetinių incidentų skaičius Lietuvoje kasmet didėja: 2014 m. jų nustatyta 36,1 tūkst., 2015 m. – 41,6 tūkst., 2016 m. – 49,5 tūkst. Didelė dalis jų 2016 m. buvo susiję su kenkimo programine įranga, informacinių sistemų užvaldymu, e. duomenų klastojimu. Visi šie incidentai pagal LR baudžiamąjį kodeksą klasifikuojami kaip nesunkūs arba apysunkiai nusikaltimai elektroninių duomenų ir informacinių sistemų saugumui. Remiantis Nusikalstamų veikų žinybinio registro duomenimis, iš užregistruotų 2014 m. ir 2015 m. ištirta 79 proc., 2016 m. – 44 proc. nusikaltimų.Per 2014–2016 m. kibernetinių incidentų skaičius Lietuvoje išaugo 37 proc., bet Lietuvos kriminalinės policijos biure užregistruotų el. nusikaltimų skaičius sumažėjo 65 proc., o ištirtų sumažėjo 81 proc. (skaičiuojant pagal užregistruotus). Be to, Lietuvos kriminalinės policijos biure 2016 m. užregistruotų el. nusikaltimų dalis sudarė tik 0,76 proc. visų tais metais LR ryšių reguliavimo tarnybos registruotų kibernetinių incidentų.Audito metu bus vertinama, kaip organizuojamas elektroninių nusikaltimų tyrimų vykdymas: nusikaltimų identifikavimas, šiame procese dalyvaujančių institucijų bendradarbiavimas, el. nusikaltimų būklės šalies mastu stebėsena ir prevencinių priemonių taikymas, skiriami žmogiškieji ištekliai el. nusikaltimams tirti.


Audito tikslas – įvertinti 2018 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


Viešieji finansai ir oficialioji statistika

2023 m. Rezervinio (stabilizavimo) fondas

Rezervinio (stabilizavimo) fondo paskirtis yra kaupti valstybės piniginius išteklius, siekiant užtikrinti valstybės finansinį stabilumą galimų ekstremaliųjų situacijų ir ekonominės grėsmės atveju bei pinigus giluminiam panaudotųjų branduolinių atliekų atliekynui įrengti.


Savivaldybių vykdomos savarankiškosios ir valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) funkcijos

Vietos savivaldos įstatyme nustatyta, kad savivaldybės vykdo 43 savarankiškąsias ir 35 valstybines (valstybės perduotas savivaldybėms) funkcijas. Savivaldybės joms priskirtoms funkcijoms vykdyti kasmet papildomai skiria apie 15 proc. (per 1,3 mlrd. Eur) valstybės biudžeto lėšų.Valstybėje nėra aiškaus apsisprendimo dėl funkcijų apimties ir paskirstymo tarp centrinio ir vietos valdymo lygių, nepakankamai aiškus Vietos savivaldos įstatyme apibrėžtų savivaldybių vykdomų funkcijų turinys, kai kuriais atvejais neaišku, už kokių funkcijų vykdymą atsakinga valstybė, o už kokių – savivalda. Valstybės funkcijos perduodamos vykdyti savivaldybėms ar atvirkščiai, vadovaujantis ne strateginiais, o vienkartiniais sprendimais.Savivaldybių finansavimo sistema nėra susieta su veiklos rezultatais ir nemotyvuoja savivaldybių efektyviau, racionaliau naudoti finansinius išteklius. Neužtikrinama savivaldybių atsakomybė ir atskaitingumas visuomenei už kokybiškų paslaugų teikimą, valstybei – už jos strateginių tikslų pasiekimą savivaldos lygmenyje.Audito metu vertiname savivaldybių vykdomų funkcijų, jų paskirstymo tarp centrinio ir vietos valdymo lygių bei finansavimo sistemą ir planuojame pateikti rekomendacijas, kurios padėtų subalansuoti savivaldybių savarankiškumo ir atsakomybės valstybei už savivaldai iškeltų tikslų pasiekimą santykį, motyvuotų jas siekti efektyviau atlikti funkcijas ir racionaliau panaudoti lėšas.


Auditai atliekant Europos Sąjungos fondų investicijų audito institucijos funkcijas

2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2017 m. liepos 1 d.–2018 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias prašoma atlyginti Europos Komisijos

Projektuose deklaruojamų mokėjimo prašymų vertinimas (atsitiktinė atranka).Valdymo ir kontrolės sistemos veikimas (institucijų rengiamų dokumentų ir jų taikymo vertinimas).Sąskaitų auditas (deklaruotų išlaidų finansinis patikrinimas).


Projektų mokėjimo prašymų vertinimas:- Projekto paraiškos vertinimas - Projekto sutarties ir jos keitimų vertinimas- Projektui įgyvendinti reikalingų viešųjų pirkimų vertinimas- Projekto mokėjimo prašyme deklaruotų išlaidų vertinimas- Projekto patikros vietoje atlikimasValdymo ir kontrolės sistemos atitikties teisės aktų reikalavimams ir jos veikimo vertinimas:- Tinkamumo finansuoti vertinimas- Neteisėtai išmokėtų sumų susigrąžinimas- Sukčiavimo rizikos vertinimas- Skelbimų paskelbimas (projektams, atrenkamiems konkurso būdu)- Kvietimų teikimas (valstybės ir regionų planavimo projektams)- Paraiškų registracija- Naudos ir kokybės vertinimas (projektams, atrenkamiems konkurso būdu)- Tęstinė projektų atranka- Sprendimo finansuoti projektą priėmimas- Projekto sutarties rengimas ir keitimas- Informacijos skelbimas interneto svetainėje- Mokėjimo prašymo tikrinimas- Viešųjų pirkimų tikrinimas- Patikrų projekto įgyvendinimo vietoje atlikimas- Projektų patikros vietoje planavimas- Atrankinė mokėjimo prašymų tikrinimo tvarka- Atrankinė viešųjų pirkimų tikrinimo tvarka- Informacijos suvedimas SFMIS- SFMIS IT sauga- DMS IT sauga- Mokėjimo paraiškų rengimasSąskaitų (ataskaitinius metus apibendrinančios informacijos) vertinimas


2017 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkiniai ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais


Plečiantis miestų teritorijoms, savivaldybėse vis dar nėra sisteminio, nuoseklaus teritorijų planavimo: žemės sklypai išdėstomi atsitiktinai, jų ribos nepertvarkomos, dažnai nėra suderinta infrastruktūros ir komunikacijų plėtra. Pasigendama infrastruktūros plėtros valdymo strategijos, kuri sukurtų lygiavertes sąlygas jos naudotojams. Lietuvoje nuo 2014 m. įsigaliojo naujos redakcijos teritorijų planavimo įstatymas, kurio vienas iš pagrindinių tikslų – supaprastinti, paspartinti, efektyvinti teritorijų planavimo procesą, bet išliko problema, kai nesilaikoma teritorijų planavimo dokumentų hierarchijos, taigi neįgyvendinami darnios plėtros principai planuojant teritorijas.Audito metu planuojame vertinti teritorijų planavimo proceso nuoseklumą, institucijų funkcijas, atsakomybę ir jų veiksmų tarpusavio suderinamumą, analizuoti infrastruktūros plėtros savivaldybėse procesą ir pasiūlyti priemones, užtikrinančias sklandų teritorijų planavimo procesą ir infrastruktūros plėtros valdymą savivaldybėse.


Saugaus ir legalaus dalyvavimo darbo rinkoje užtikrinimas

Nelegalus darbas pažeidžia konstitucines žmogaus teises turėti tinkamas, saugias ir sveikas darbo sąlygas, gauti teisingą apmokėjimą už darbą ir socialinę apsaugą nedarbo atveju, iškreipia padėtį darbo rinkoje, sudaro sąlygas atsirasti nesąžiningai konkurencijai. Nelaimingų atsitikimų, mirties atvejų gausa didina nepatrauklumą profesijų, kurių šiuo metu ypač reikia. Darbdaviams neužtikrinant saugos darbo vietoje reikalavimų, darbuotojams gali išsivystyti profesinė liga, todėl padidėja valstybės išlaidos – mokamos išmokos, netekto darbingumo kompensacijos.Nelegalaus darbo prevencija ir kontrolė per mažai prisideda prie problemų sprendimo, ypač keičiantis nelegalaus darbo reiškinių formoms, o darbo saugos ir sveikatos srityje vykdomos priemonės nemažina nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų atvejų.Planuojame vertinti Valstybinės darbo inspekcijos vykdomą darbuotojų saugą ir sveikatą bei darbo santykius reglamentuojančių teisės aktų nuostatų laikymosi kontrolę ir jų pažeidimų prevenciją, nelaimingų atsitikimų darbe bei profesinių ligų prevenciją, bendradarbiavimą šiais klausimais su kitomis institucijomis, Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos vaidmenį įgyvendinant darbo rinkos politiką, vykdant nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų prevenciją.


2018 m. nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys ir valstybės skola

Audito tikslas – įvertinti 2018 metų nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; 2018 metų valstybės skolos duomenis ir jos valdymą.Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


2018 m. VĮ Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondas

Audito tikslas – įvertinti 2018 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2019 m. liepos 1 d. – 2020 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias prašoma atlyginti Europos Komisijos


Geriamojo vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas lemia gyvenimo ir aplinkos kokybę. Vandentvarkos įmonės nuo 2000 m. į vandentiekio ir nuotekų tinklus, nuotekų valymo įrenginius, dumblo surinkimo įrenginius ir kt. investavo apie 1 mlrd. Eur. 2017 m. centralizuotai tiekiamu geriamuoju vandeniu aprūpinami 82 proc., o centralizuota nuotekų tvarkymo sistema naudojasi 74 proc. Lietuvos gyventojų. Investuodama į centralizuotas nuotekų tvarkymo sistemas, Lietuva nevykdė Miesto nuotekų valymo direktyvoje valstybėms narėms numatytos pareigos užtikrinti, kad tam tikrose teritorijose, turinčiose per 2000 gyv. ekv., prie centralizuotos nuotekų sistemos būtų prijungti 98 proc. gyventojų. Lietuvai neužtikrinus tokio aplinkos apsaugos lygio tvarkant nuotekas, Europos Komisija 2017 m. vasario 16 d. pradėjo pažeidimų procedūrą prieš Lietuvą dėl šios Direktyvos nevykdymo.Audito metu bus siekiama išanalizuoti, ar įvertintas centralizuotų nuotekų surinkimo tinklų tiesimo poreikis, kaupiami duomenys apie individualių nuotekų tvarkymą, kodėl ne visi gyventojai naudojasi sukurtomis centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų surinkimo sistemomis, ar sukurta kontrolės sistema užtikrina tinkamą centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų surinkimo sistemų projektų planavimą ir jų įgyvendinimą. Taip pat bus nagrinėjama kokiais prioritetais vadovaujantis planuojamos lėšos vandentvarkos projektų įgyvendinimui.


Statybos leidimų išdavimas ir statybos proceso atitiktis nustatytiems reikalavimams

Statyba negalima, neturint ją leidžiančio dokumento, bet pasitaiko atvejų, kai tenka nutraukti pradėtus statybos darbus dėl neteisėtai išduotų statybą leidžiančių dokumentų. Vien per 2017 m. I pusmetį nustatyta 11 proc. išduotų leidimų su pažeidimais. Statybos įstatymas tikslinamas periodiškai ir kasmet griežtinamos įmokos už neteisėtas statybas, bet savavališkų statybų nemažėja: 2016 m. nustatyti 482 (2015 m. – 462) atvejai. Yra atvejų, kai statinys neatitinka statybos leidime išduotų sąlygų, pvz.: jie išduodami 1 ar 2 butų namui, o parduodami su 9, 15 ar 20 butų. Neteisėtas leidimų išdavimas, savavališkos statybos ir leidime numatytų sąlygų nesilaikymas pažeidžia konstitucinį viršenybės principą, viešąjį interesą, daro žalą aplinkai ir darniai teritorijų plėtrai.Audito metu bus siekiama išanalizuoti ir identifikuoti priežastis, kodėl pastaraisiais metais nemažėja neteisėtai išduotų statybos leidimų ir statybų, nesilaikant leidimuose numatytų sąlygų, bei savavališkų statybų skaičius. Taip pat bus siekiama identifikuoti institucijų funkcijas ir atsakomybę statybos leidimų išdavimo ir jų priežiūros procese.Auditas paskatintų stiprinti savivaldybių, priežiūrą vykdančių institucijų ir kitų suinteresuotų asmenų atsakomybę už jiems priskirtų funkcijų vykdymą, neteisėtai išduodamus leidimus.


Gausėjant rinkoje esančių prekių ir paslaugų skaičiui, didėjant jų įvairovei, vartotojų teisių apsauga kasdien tampa vis aktualesnė. Pagal Europos Komisijos skaičiuojamą vartotojų sąlygų metinį indeksą (angl. Consumer conditions index) Lietuva yra 24 tarp 28 ES valstybių ir atsilieka nuo ES vidurkio 8 balais. Labiausiai situacija prastėja žinių ir pasitikėjimo bei skundų ir ginčų nagrinėjimo srityse.Audito metu analizuojame, kaip įgyvendinamos Vartotojų teisių apsaugos įstatyme numatytos pagrindinės vartotojų teisės: teisė į ekonominių interesų apsaugą; teisė gauti informaciją apie savo teisių įgyvendinimo ir gynimo tvarką; teisė į pažeistų teisių gynimą ir į turtinės ir neturtinės žalos (nuostolių) atlyginimą. Auditas padės pagerinti vartotojų apsaugą ir sparčiau siekti vartotojų sąlygų indekso gerėjimo.


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2018 m. liepos 1 d.–2019 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias prašoma atlyginti Europos Komisijos


Audito tikslai – įvertinti 2018 metų valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones;įvertinti valstybės biudžeto lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


2018 m.  Viešoji įstaiga „Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondas“

Audito tikslas – įvertinti valstybės biudžeto lėšų, skirtų viešajai įstaigai Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondui, valdymo, naudojimo ir disponavimo jomis 2018 metais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


Geriamojo vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas lemia gyvenimo ir aplinkos kokybę. Vandentvarkos įmonės nuo 2000 m. į vandentiekio ir nuotekų tinklus, nuotekų valymo įrenginius, dumblo surinkimo įrenginius ir kt. investavo apie 1 mlrd. Eur. 2017 m. centralizuotai tiekiamu geriamuoju vandeniu aprūpinami 82 proc., o centralizuota nuotekų tvarkymo sistema naudojasi 74 proc. Lietuvos gyventojų. Investuodama į centralizuotas nuotekų tvarkymo sistemas, Lietuva nevykdė Miesto nuotekų valymo direktyvoje valstybėms narėms numatytos pareigos užtikrinti, kad tam tikrose teritorijose, turinčiose per 2 000 gyv. ekv., prie centralizuotos nuotekų sistemos būtų prijungti 98 proc. gyventojų. Lietuvai neužtikrinus tokio aplinkos apsaugos lygio tvarkant nuotekas, Europos Komisija 2017 m. vasario 16 d. pradėjo pažeidimų procedūrą prieš Lietuvą dėl šios Direktyvos nevykdymo. Ekonomikos skatinimui dėl COVID-19 pasekmių numatoma perskirstyti Europos Sąjungos lėšas, todėl audito metu įvertinsime, ar ir toliau bus skiriamos lėšos, reikalingos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros kūrimui.Audito metu bus siekiama išanalizuoti, ar įvertintas centralizuotų nuotekų surinkimo tinklų tiesimo poreikis, kaupiami duomenys apie individualių nuotekų tvarkymą, kodėl ne visi gyventojai naudojasi sukurtomis centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų surinkimo sistemomis, ar sukurta kontrolės sistema užtikrina tinkamą centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų surinkimo sistemų projektų planavimą ir jų įgyvendinimą. Taip pat bus nagrinėjama, kokiais prioritetais vadovaujantis planuojamos lėšos vandentvarkos projektų įgyvendinimui.Audito metu bus siekiama išanalizuoti, ar įvertintas centralizuotų nuotekų surinkimo tinklų tiesimo poreikis, kaupiami duomenys apie individualių nuotekų tvarkymą, kodėl ne visi gyventojai naudojasi sukurtomis centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų surinkimo sistemomis, ar sukurta kontrolės sistema užtikrina tinkamą centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų surinkimo sistemų projektų planavimą ir jų įgyvendinimą. Taip pat bus nagrinėjama kokiais prioritetais vadovaujantis planuojamos lėšos vandentvarkos projektų įgyvendinimui.


Socialinės paramos sistema žemiau skurdo ribos atsidūrusiems asmenims

Lietuvoje piniginė socialinė parama ir socialinės paslaugos galimai nepatenkina skurdžiai gyvenančių asmenų minimalių poreikių. Teikiant socialinę paramą kompleksiškai nederinamos socialinės paramos rūšys (išmokos, paslaugos ir lengvatos), nevertinamas jų bendras poveikis.Audito metu vertinsime, kaip identifikuojami skurdžiai gyvenantys asmenys, ar siūloma ir skiriama kompleksinė socialinė parama, ar vertinamas socialinės paramos poveikis.Pateikdami rekomendacijas padėsime kurti kompleksinę objektyvius poreikius įvertinančią paramos sistemą, užtikrinančią tinkamiausią socialinės paramos rūšių derinį. Tokia paramos sistema sudarytų prielaidas užtikrinti būtiną ar bent minimalius poreikius atitinkančią apsaugą skurdžiai gyvenantiems asmenims.


Projektų mokėjimo prašymų vertinimas- Projekto paraiškos vertinimas - Projekto sutarties ir jos keitimų vertinimas- Projektui įgyvendinti reikalingų viešųjų pirkimų vertinimas- Projekto mokėjimo prašyme deklaruotų išlaidų vertinimas- Projekto patikros vietoje atlikimasValdymo ir kontrolės sistemos atitikties teisės aktų reikalavimams ir jos veikimo vertinimas - Neteisėtai išmokėtų sumų susigrąžinimas- Valstybės projektų planavimas- Regiono projektų planavimas- Projektų finansavimo sąlygų aprašų rengimas- Nacionalinių stebėsenos rodiklių skaičiavimo aprašų rengimas- Supaprastintai apmokamų išlaidų dydžių nustatymo metodikų rengimas- Visuotinių dotacijų valdytojų skyrimas- Bendrųjų projektų reikalavimų keitimas- Atrankos kriterijų rengimas- Bendruomenės inicijuotos vietos plėtros planavimas- Integruotų teritorinių investicijų planavimas- Finansinių priemonių išankstinis vertinimas- Tinkamumo finansuoti vertinimas- Sutikimas įgyvendinti techninę paramą- Komunikacijos strategijos rengimas ir įgyvendinimas- Sukčiavimo rizikos vertinimas- Kovos su sukčiavimu priemonių struktūra ir pilnumas- Tinkamos prevencinės kovos su sukčiavimu priemonės- Pranešimas dėl įtariamų sukčiavimo atvejų ir bendradarbiavimas- Tinkamos tolimesnės (priežiūros) priemonės nustačius įtarimus dėl sukčiavimo- Kovos su sukčiavimu priemonių peržiūra ir įtakos rizikos vertinimui nustatymas- Metinių sąskaitų rengimas- Sąskaitų tikrinimas ir tvirtinimas- Informacijos gavimas iš Vadovaujančiosios institucijos (sąskaitų rengimo tikslais)- Neteisėtai sumokėtų sumų išėmimas iš sąskaitų- Sąskaitų pateikimas Vadovaujančiajai ir Audito institucijoms, Europos Komisijai.Sąskaitų (ataskaitinius metus apibendrinančios informacijos) vertinimas


Lietuvoje vykdomas vaikų sveikatos stiprinimas neužtikrina teigiamų pokyčių – vaikų sveikata prastėja, sergamumas lėtinėmis ligomis auga ir tai neigiamai veikia mokymosi rezultatus ir elgseną. Moksliniais tyrimais įrodytas ankstyvos prevencinės intervencijos į sveikatos stiprinimą ekonominis efektas – investicijų į vaikų sveikatinimą grąža siekia 6–10 proc. šalies BVP. Nekintant vaikų sveikatos tendencijoms, neigiamos pasekmės tik didės: darbingo amžiaus žmonės turės sveikatos sutrikimų arba bus nedarbingi, didės valstybės išlaidos gydymui, mažės asmenų sukuriama pridėtinė vertė šalies bendrajam vidaus produktui.Audito metu analizuosime priežastis, kodėl Lietuvos vaikų sveikatos būklę atspindintys rodikliai vieni prasčiausių Europoje: beveik 70 proc. vaikų skundžiasi įvairiais sveikatos sutrikimais, 14 proc. turi antsvorį, apie 70 proc. dalyvauja patyčiose arba yra jų aukos, dėl psichikos ligų kasmet nusižudo apie 30 vaikų. Vertinsime, ar šalies atsakingų institucijų numatytos priemonės vaikų sveikatai stiprinti yra tinkamos ir įgyvendinamos efektyviai.Auditas padėtų užtikrinti efektyvesnį šalies vaikų sveikatos stiprinimo veiklos planavimą, įgyvendinimą ir išteklių paskirstymą. Ilgalaikis poveikio rezultatas – mažėjančios išlaidos gydymui, sveikesnė visuomenė, prisidedanti prie šalies ekonomikos augimo.


Nelegalus darbas pažeidžia konstitucines žmogaus teises turėti tinkamas, saugias ir sveikas darbo sąlygas, gauti teisingą apmokėjimą už darbą ir socialinę apsaugą nedarbo atveju, iškreipia padėtį darbo rinkoje, sudaro sąlygas atsirasti nesąžiningai konkurencijai. Nelaimingi atsitikimai, mirties atvejai darbe didina nepatrauklumą profesijų, kurių šiuo metu ypač reikia, o valstybė patiria išlaidų: mokamos išmokos, netekto darbingumo ir kt. kompensacijos.Nelegalaus darbo prevencija ir kontrolė per mažai prisideda prie problemų sprendimo, ypač keičiantis nelegalaus darbo reiškinių formoms, o darbuotojų saugos ir sveikatos srityje vykdomos priemonės nepakankamai mažina nelaimingų atsitikimų ir mirties darbe atvejų.Planuojame vertinti, kaip Valstybinė darbo inspekcija užtikrina darbuotojų nesaugaus ir nelegalaus darbo kontrolę ir prevenciją, ir Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos vaidmenį užtikrinant šios kontrolės ir prevencijos rezultatyvumą.


2018 m. Valstybinio socialinio draudimo fondas

Audito tikslas – įvertinti 2018 metų konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


2024 m. Pensijų anuitetų fondo ataskaitų rinkinys

Pensijų anuitetų fondas – išteklių fondas, skirtas pensijų anuitetų mokėjimo veiklai vykdyti. Pensijų anuitetų mokėtojo (Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos) veiklos tikslas yra užtikrinti pensijų anuitetų mokėjimą jų gavėjams iki gyvos galvos, siekiant jiems didžiausios naudos ir fondo asignavimus valdant skaidriai, tvariai.


2018 m. Rezervinis (stabilizavimo) fondas

Audito tikslas – įvertinti 2018 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


Ignalinos atominės elektrinės uždarymo procesas

Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimą numatoma baigti 2038 m., prognozuojama darbų kaina – 3 377 mln. Eur, iš jų 1 727 mln. Eur jau yra skyrusi ES ir VĮ Ignalinos atominė elektrinė. Galutinis eksploatavimo nutraukimo poreikis – 1 650 mln. Eur, o 2021–2027 m. ES finansiniu laikotarpiu Lietuva prašo skirti 780 mln. Eur. Audito metu planuojama įvertinti, ar elektrinės uždarymo procesas yra sklandus, trunka ne ilgiau nei planuota, gal reikalauja didesnio nei numatyta finansavimo. Dėl COVID-19 sukeltų ekonominių pasekmių numatoma spartinti valstybės biudžeto lėšų naudojimą einamosioms išlaidoms, todėl gali augti valstybės skola. Atsižvelgiant į tai, kad planuojamas lėšų, reikalingų Ignalinos AE eksploatacijos nutraukimui, poreikis ateityje didėja, vertinsime, ar imamasi pakankamų priemonių užtikrinti, kad kuo didesnė numatytų veiklų dalis būtų atliekama numatytais terminais, siekiant išvengti didesnės finansinės naštos ateityje. Audito metu taip pat bus įvertintos priemonės, kuriomis sprendžiami Europos Audito Rūmų atliktų auditų metu nustatyti trūkumai.Auditas padės užtikrinti sklandesnį ir efektyvesnį Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo procesą bei sudaryti sąlygas įgyvendinti projektą pagal numatytus grafikus.


Audito tikslas – įvertinti 2018 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


Daugiabučių namų atnaujinimas (modernizavimas)

Vienas pagrindinių Daugiabučių namų atnaujinimo programos tikslų yra didinti energijos vartojimo efektyvumą ir mažinti išlaidas už šildymą. Įgyvendinant programą, daugiabučių namų atnaujinimui 2014–2017 m. buvo panaudota 512,9 mln. Eur lėšų. Iš viso per šį laikotarpį renovuota apie 1900 daugiabučių. Atliekant programos įgyvendinimo stebėseną atkreiptas dėmesys, kad neužtikrinamas daugiabučių namų atnaujinimo proceso efektyvumas.Audito metu planuojama įvertinti, ar daugiabučių namų atnaujinimo procesas užtikrina, kad renovacijai būtų pasirenkamos didžiausią energijos taupymo efektą duodančios priemonės, vykdoma tinkama renovacijos priežiūra ir kontroliuojama atliktų darbų kokybė, siekiant sumažinti daugiabučių namų energijos vartojimą ir vartotojų išlaidas už šildymą.Auditas padės užtikrinti efektyvesnį daugiabučių namų atnaujinimui skirtų valstybės biudžeto lėšų panaudojimą, sudarys sąlygas pasiekti didesnius energijos sutaupymus ir padidins visuomenės pasitikėjimą modernizavimo nauda.


Projektuose deklaruojamų mokėjimo prašymų vertinimas (atsitiktinė atranka).Valdymo ir kontrolės sistemos veikimas (institucijų rengiamų dokumentų ir jų taikymo vertinimas).Sąskaitų auditas (deklaruotų išlaidų finansinis patikrinimas).


2019 m. nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys ir valstybės skola

Audito tikslas – įvertinti 2019 metų nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; 2019 metų valstybės skolos duomenis ir jos valdymą.Audituojamas laikotarpis – 2019 metai.


Nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys – finansinių ataskaitų rinkinys, kurį sudaro visų savivaldybių, Valstybinio socialinio draudimo fondo, Privalomojo sveikatos draudimo fondo, kitų valstybės išteklių fondų ir valstybės konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkiniai, teikiami kaip vieno viešojo sektoriaus subjekto finansinių ataskaitų rinkinys. Pagal patvirtintą konsolidavimo schemą į 2019 m. nacionalinį finansinių ataskaitų rinkinį bus konsoliduojami 3748 subjektų duomenys.Valstybės skolą sudaro prie valdžios sektoriaus priskiriamų subjektų, turinčių teisę skolintis, prisiimtų, bet dar neįvykdytų, įsipareigojimų grąžinti kreditoriams lėšas, pasiskolintas išplatinant Vyriausybės vertybinius popierius, pasirašant paskolų sutartis, finansinės nuomos (lizingo) sutartis ir kitus įsipareigojamuosius skolos dokumentus konsoliduota suma.Kasmet teikdami Seimui išvadą dėl tų metų nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio ir valstybės skolos duomenų ir jos valdymo, atliekame jų teisingumo vertinimą.Vadovaujantis tarptautiniais audito standartais, pagal nustatytas rizikas ir siekiant įvertinti aktualiausius klausimus, 2019 m. auditas apima ataskaitų konsolidavimo proceso ir konsolidavimo įrašų teisingumo vertinimą, rizikingų apskaitos sričių atsirinktose savivaldybėse vertinimą, piniginių išteklių valdymo procesų vertinimą, teiktų rekomendacijų įgyvendinimo ir jų aktualumo peržiūrą.2019 m. pasižymėjo ekonomikos augimu, tačiau 2020 m. COVID-19 viruso sukeltos pasekmės lėmė poreikį įvertinti, kaip buvo pasirengta galimiems ekonominiams iššūkiams, kokie buvo priimti sprendimai dėl fiskalinės erdvės didinimo, kaip ankstesnių metų audito rekomendacijos ir jų įgyvendinimo būklė galėjo prisidėti prie geresnio krizės ir jos pasekmių suvaldymo.


2019 m. Valstybinio socialinio draudimo fondas

Audito tikslas – įvertinti 2019 metų konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą pasirinktose srityse. Audituojamas subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2019 metai.


Projekto „Rail Baltica“ vidaus kontrolės sistemos ir viešųjų pirkimų valdymas

Viešosios geležinkelio infrastruktūros projektas „Rail Baltica“ yra sudėtinė tarptautinio transporto koridoriaus „North Sea–Baltic“ dalis, jungianti Varšuvą, Kauną, Rygą, Taliną. Projektas turi būti įgyvendintas iki 2025 m., jo vertė Lietuvoje viršija 3,5 mlrd. Eur, projektui įgyvendinti iki 2018 m. panaudota 341 mln. Eur. Bendru Baltijos šalių vyriausybių sutarimu, už šio projekto koordinavimą ir geležinkelio tiesimą atsakinga Latvijos Respublikoje įsteigta bendra įmonė „RB Rail AS“.Kai kurie projekto įgyvendinimo etapai vėluoja, todėl projektas gali brangti. Egzistuoja rizika, kad stinga jo įgyvendinimo kontrolės ir gali būti pasirinkti ekonomiškai nenaudingi sprendimai.Lietuvos, Latvijos ir Estijos aukščiausiosios audito institucijos bendru sutarimu nutarė atlikti projekto „Rail Baltica“ vidaus kontrolės sistemų ir viešųjų pirkimų valdymo jungtinį auditą. Planuojama įvertinti „Rail Baltica“ kontraktavimo modelį, finansavimą nacionalinių biudžetų lėšomis ir viešųjų pirkimų procesą.Auditas padės užtikrinti valstybių steigėjų interesų atstovavimą, efektyvų projekto „Rail Baltica“ įgyvendinimą ir priežiūrą, finansų kontrolę ir atsiskaitymą už veiklos rezultatus, pasirengti projekto įgyvendinimui po 2020 m.


Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimą numatoma baigti 2038 m., prognozuojama darbų kaina – 3 377 mln. Eur, iš jų 1 727 mln. Eur jau yra skyrusi ES ir VĮ Ignalinos atominė elektrinė. Galutinis eksploatavimo nutraukimo lėšų poreikis – 1 650 mln. Eur, o 2021–2027 m. ES finansiniu laikotarpiu Lietuva prašo skirti 780 mln. Eur. Audito metu planuojama įvertinti, ar elektrinės uždarymo procesas yra sklandus, trunka ne ilgiau, nei planuota, gal reikalauja didesnio, nei numatyta, finansavimo. Dėl COVID-19 sukeltų ekonominių pasekmių numatoma spartinti valstybės biudžeto lėšų naudojimą einamosioms išlaidoms, todėl gali augti valstybės skola. Atsižvelgiant į tai, kad planuojamas lėšų, reikalingų Ignalinos AE eksploatacijai nutraukti, poreikis ateityje didėja, vertinsime, ar imamasi pakankamų priemonių užtikrinti, kad kuo didesnė numatytų veiklų dalis būtų atliekama nustatytais terminais, siekiant išvengti didesnės finansinės naštos ateityje. Audito metu taip pat bus įvertintos priemonės, kuriomis šalinami Europos Audito Rūmų atliktų auditų metu nustatyti trūkumai.Auditas padės užtikrinti sklandesnį ir efektyvesnį Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo procesą ir sudaryti sąlygas įgyvendinti projektą pagal numatytus grafikus.


Lietuvoje yra 9 proc. (242 tūkst.) gyventojų su negalia. Šių asmenų socialinės integracijos politika orientuojama nuo šalpos ir palaikymo link pačių asmenų gebėjimo integruotis į socialinį gyvenimą. Statistika fiksuoja, kad net 44 proc. asmenų su negalia patiria skurdo riziką ir socialinę atskirtį. Šis rodiklis yra vienas didžiausių Europos Sąjungoje (Lietuva užima 27 vietą). Dažnai šie asmenys izoliuojami švietimo sistemoje, darbo rinkoje, neužtikrinamas sveikatos paslaugų prieinamumas, nepritaikyta fizinė aplinka, pažeidžiamos teisės į savarankišką gyvenimą. Teikiama parama nešalina kliūčių tapti lygiaverčiais visuomenės nariais, nes įgalinančių paslaugų stinga, jos yra netvarios ir jų aprėptis yra labai menka.Audito metu planuojame įvertinti valstybės ir savivaldybių vykdomų priemonių efektyvumą šioje srityje. Audito rezultatai padės išgryninti, ar teikiama parama tenkina asmenų su negalia poreikius, padeda gyventi savarankiškai ir integruotis į visuomenę, atvirą darbo rinką, suteikia galimybę naudotis viešosiomis paslaugomis, transporto, informavimo priemonėmis.


Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimą numatoma baigti 2038 m., prognozuojama darbų kaina – 3 377 mln. Eur, iš jų 1 727 mln. Eur jau yra skyrusi ES bei VĮ Ignalinos atominė elektrinė. Galutinis eksploatavimo nutraukimo poreikis 1 650 mln. Eur, o 2021–2027 m. ES finansiniu laikotarpiu Lietuva prašo skirti 780 mln. Eur. Bendras elektrinės eksploatavimo nutraukimo planas 2018 m. pabaigai įgyvendintas 40 proc.Europos Audito Rūmai 2016 m. atliko Europoje uždaromų atominių elektrinių auditą, ir Lietuvai pateikė rekomendacijas tobulinti projektų valdymo struktūrą, ir sukurti kontrolės priemones užtikrinančias, kad reikalinga atliekų ir panaudoto kuro tvarkymo infrastruktūra būtų sukurta tada, kada suplanuota, ir darbų kainos neaugtų. Taip pat rekomendavo nuo 2017 m. pradėti didinti nacionalinį finansavimą Ignalinos uždarymo darbams.Audito metu planuojama įvertinti, ar elektrinės uždarymo procesas yra sklandus, trunka ne ilgiau, nei planuota, ar nereikalauja didesnio nei numatyta finansavimo. Audito metu taip pat bus įvertintos priemonės, kuriomis sprendžiami Europos Audito Rūmų atliktų auditų metu nustatyti trūkumai.Auditas padės užtikrinti sklandesnį ir efektyvesnį Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo procesą bei sudaryti sąlygas įgyvendinti projektą pagal numatytus grafikus.


2024 m. Valstybės gynybos fondo ataskaitų rinkinys

Valstybės gynybos fondas – pinigų fondas, skirtas kaupti valstybės piniginiams ištekliams, kuriais būtų užtikrinami itin skubūs prioritetinių valstybės gynybinių pajėgumų ir civilinės saugos stiprinimo poreikiai, siekiant Valstybės gynybos fondo įstatyme nustatytų tikslų.


EBPO rekomendacijose ir ES Kibernetinio saugumo strategijoje skiriamas didelis dėmesys iš esmės sumažinti elektroninių nusikaltimų skaičių. Remiantis Ryšių reguliavimo tarnybos duomenimis, kibernetinių incidentų skaičius Lietuvoje kasmet didėja: 2015 m. jų nustatyta 41,6 tūkst., 2016 m. – 49,5 tūkst., 2017 m. – 54,4 tūkst. Didelė dalis jų buvo susiję su kenkimo programine įranga, informacinių sistemų užvaldymu, e. duomenų klastojimu. Visi šie incidentai pagal Baudžiamąjį kodeksą klasifikuojami kaip nesunkūs arba apysunkiai nusikaltimai elektroninių duomenų ir informacinių sistemų saugumui.Per 2015–2017 m. kibernetinių incidentų skaičius Lietuvoje išaugo 31 proc., o Lietuvos kriminalinės policijos biure užregistruotų el. nusikaltimų skaičius padidėjo 24 proc. Tačiau šio biuro 2016 m. užregistruotų el. nusikaltimų dalis sudarė tik 1,15 proc. visų tais metais Ryšių reguliavimo tarnybos registruotų kibernetinių incidentų.Audito metu bus vertinama, kaip organizuojami elektroninių nusikaltimų tyrimai: nusikaltimų identifikavimas, šiame procese dalyvaujančių institucijų bendradarbiavimas, el. nusikaltimų būklės šalies mastu stebėsena ir prevencinių priemonių taikymas, skiriami žmogiškieji ištekliai.


Lietuvoje yra 9 proc. (242 tūkst.) gyventojų su negalia. Remiantis statistika, net 44 proc. į visuomenę ir darbo rinką neintegruotų asmenų su negalia gyvena skurde ir socialinėje atskirtyje, tarp ES šalių Lietuvoje yra didžiausias skurstančių asmenų su negalia lygis (27 vieta). Asmenų su negalia socialinės integracijos politika pastaraisiais metais keičiasi nuo šalpos ir palaikymo link pačių asmenų gebėjimo integruotis į socialinį gyvenimą. Dažnai asmenys su negalia izoliuojami švietimo sistemoje, darbo rinkoje, neužtikrinamas sveikatos paslaugų prieinamumas, nepritaikyta fizinė aplinka, pažeidžiamos teisės į savarankišką gyvenimą, tačiau dažnai asmenys su negalia vis dar izoliuojami švietimo sistemoje, darbo rinkoje, nesukuriamas pakankamas sveikatos paslaugų prieinamumas, nepritaikoma fizinė aplinka, neužtikrinamos jų teisės į savarankišką gyvenimą. Teikiama parama nešalina kliūčių tapti lygiaverčiais visuomenės nariais, nes įgalinančių paslaugų stinga, jos yra netvarios ir jų aprėptis yra labai menka. COVID-19 krizės laikotarpiu dar labiau išryškėjo lygių galimybių ir tinkamų sąlygų asmenims su negalia užtikrinimui būtinas paslaugų ir informacijos prieinamumas bei asmeninės pagalbos teikimas pagal individualius poreikius.Audito metu planuojame įvertinti valstybės ir savivaldybių vykdomų priemonių efektyvumą. Audito rezultatai padės išgryninti, ar teikiama parama tenkina asmenų su negalia poreikius, padeda integruotis į visuomenę, atvirą darbo rinką, suteikia galimybę naudotis viešosiomis paslaugomis, transporto, informavimo priemonėmis.


EBPO rekomendacijose ir ES Kibernetinio saugumo strategijoje skiriamas didelis dėmesys iš esmės sumažinti elektroninių nusikaltimų skaičių. Nacionalinio kibernetinio saugumo būklės ataskaitų duomenimis, šalyje užfiksuojamų kibernetinių incidentų skaičius didėja. 2019 m., palyginus su 2015 m., kibernetinių įvykių (automatizuotomis priemonėmis nustatytų incidentų) padaugėjo daugiau nei septynis kartus. Didelė dalis jų buvo susiję su kenkimo programine įranga, informacinių sistemų užvaldymu, e. duomenų klastojimu.Kibernetinių incidentų skaičius didėja, bet nusikalstamų veikų, padarytų elektroninėje erdvėje, policijoje registruojama nedaug, jų apimtys pastaraisiais metais net mažėja. Informatikos ir ryšių departamento duomenimis, 2019 m. Nusikalstamų veikų žinybiniame registre registruotos 1 293 šios veikos, tai sudarė 2,5 proc. visų šiais metais registruotų nusikalstamų veikų. 2019 m., palyginus su 2016 m., jų sumažėjo 17 proc.Dėl COVID-19 protrūkio įvestas karantinas paskatino aktyvesnį visuomenės skaitmenizavimąsi: naudojimąsi skaitmeninėmis paslaugomis, darbą nuotoliniu būdu, internetinę prekybą, finansines operacijas. Dėl to padidėjo ir galimybės vykdyti nusikalstamas veikas elektroninėje erdvėje, todėl tikėtina, kad elektroninių nusikaltimų mastas dar labiau išaugs.Audito metu bus vertinama, kaip organizuojami elektroninių nusikaltimų tyrimai: nusikaltimų identifikavimas, šiame procese dalyvaujančių institucijų bendradarbiavimas, el. nusikaltimų būklės šalies mastu stebėsena ir prevencinių priemonių taikymas, skiriami žmogiškieji ištekliai.


Profesinių įstaigų tinklas konsoliduojamas nepakankamai sparčiai, neleidžia kryptingai investuoti į kokybės gerinimą ir išnaudoti sektorinių praktinio mokymo centrų potencialo, nes atnaujinus infrastruktūrą profesinis mokymas netapo patrauklesnis. Europos Sąjungoje 48 proc. jaunuolių siekia mokytis profesinio mokymo įstaigose, o Lietuvoje tik 27 proc. jaunuolių siekia įgyti kvalifikaciją kartu su viduriniu išsilavinimu.2018 m. profesiniam ugdymui skirta 107 mln. Eur, bet profesinio mokymo programos vis dar neatitinka darbo rinkos poreikių: tik 10 proc. mokinių mokėsi pagal modulines profesinio mokymo programas ir tik 3 proc. programų vykdomos pameistrystės forma. Ekspertų nuomone mažiausiai 30 proc. moksleivių galėtų mokytis darbo vietose. Patvirtinti 5 iš 19 profesiniai standartai, pagal kuriuos turėtų būti rengiamos modulinės programos. Neišnaudojamos neformalaus mokymo galimybės bei neplėtojamas neformaliuoju būdų įgytų kompetencijų pripažinimas.Audito metu planuojame vertinti, kaip investicijos į profesinio mokymo sistemą užtikrina, kad mokymas būtų vykdomas atsižvelgiant į darbo rinkos poreikius.


Antstoliams ir notarams pavestos valstybės funkcijos

Valstybė antstoliams yra perdavusi vykdomųjų dokumentų priverstinio vykdymo funkciją pagal teismų ar kitų institucijų vykdomuosius dokumentus, o notarams yra suteikusi įgaliojimus juridiškai įtvirtinti sandorius, dokumentus ir juridinius faktus. Notarai 2017 m. atliko 1,7 mln. notarinių veiksmų, o antstoliams pateikta 1,6 mln. vykdomųjų dokumentų, išieškotina suma sudarė daugiau kaip 4 mlrd. Eurų. Antstoliai kasmet vidutiniškai įvykdo tik 35 proc. vykdomųjų dokumentų.Teisingumo ministerija turi užtikrinti, kad Lietuvoje dirbtų optimalus antstolių ir notarų skaičius, įkainiai už atliekamus veiksmus atitiktų įstatyme numatytus principus ir užtikrinti, jog antstolių ir notarų funkcijos būtų vykdomos tinkamai. Nepakankamai reglamentuota antstolių ir notarų veikla sudaro galimybę jiems atlikti perteklinius veiksmus, kurie gali nepagrįstai didinti atlygį už atliktus veiksmus.Audito metu planuojame įvertinti antstoliams ir notarams valstybės pavestų funkcijų vykdymą. Tikimės pateikti rekomendacijas, kurios padėtų gerinti notarų ir antstolių veiklos kokybę, rezultatyvumą ir nustatyti teisingą atlygį už notarinius veiksmus ir antstolių atliktą darbą.


Valstybė antstoliams yra perdavusi vykdomųjų dokumentų priverstinio vykdymo funkciją pagal teismų ar kitų institucijų vykdomuosius dokumentus, o notarams yra suteikusi įgaliojimus juridiškai įtvirtinti sandorius, dokumentus ir juridinius faktus. Notarai 2017 m. atliko 1,7 mln. notarinių veiksmų, o antstoliams pateikta 1,6 mln. vykdomųjų dokumentų, išieškotina suma sudarė daugiau kaip 4 mlrd. Eur. Antstoliai kasmet vidutiniškai įvykdo tik 35 proc. vykdomųjų dokumentų.Teisingumo ministerija turi užtikrinti, kad Lietuvoje dirbtų optimalus antstolių ir notarų skaičius, įkainiai už atliekamus veiksmus atitiktų įstatyme numatytus principus, antstolių ir notarų funkcijos būtų vykdomos tinkamai. Nepakankamai reglamentuota antstolių ir notarų veikla sudaro galimybę jiems atlikti perteklinius veiksmus, kurie gali nepagrįstai didinti atlygį už atliktus veiksmus. Notarinių veiksmų atlikimas nėra perkeltas į elektroninę erdvę, todėl nuotolinių būdu nėra galimybės gauti šių paslaugų ir užtikrinti didesnį jų prieinamumą. Paskelbus šalyje karantiną ir ekstremaliąją situaciją, notarų teikiamų paslaugų skaitmenizavimas tapo dar aktualesnis, siekiant užtikrinti jų teikimą gyventojams nuotoliniu būdu.Audito metu vertinsime antstoliams ir notarams valstybės pavestų funkcijų vykdymą. Pateiktos rekomendacijos, padės gerinti notarų ir antstolių veiklos kokybę, rezultatyvumą ir nustatyti teisingą atlygį už notarinius veiksmus ir antstolių atliktą darbą.


Visuotinė žmogaus teisių deklaracija pagrindiniu principu pripažįsta kiekvieno asmens teisę į teisingą, greitą ir viešą bylos dėl teisių ir pareigų nustatymo ir baudžiamojo kaltinimo nagrinėjimą. Šią teisę gali užtikrinti tik veiksmingai veikianti teismų sistema. 2018 m. įvykdyta Lietuvos teismų sistemos struktūrinė reforma, kuria siekta paspartinti bylų nagrinėjimą, suvienodinti teisėjų darbo krūvius, sudaryti sąlygas teisėjų specializacijai ir priimamų sprendimų kokybei gerinti, tačiau teisėjų darbo krūvis Lietuvos teismuose lieka vienas didžiausių Europoje.Audito metu planuojame įvertinti vykdomų priemonių teismų veiklai gerinti efektyvumą. Tikimės pateikti rekomendacijas, kurios prisidėtų prie operatyvesnio ir kokybiškesnio bylų nagrinėjimo, sklandesnio teismo proceso.


Lietuvoje iš viso yra 83, 7 tūkst. km valstybinės ir vietinės reikšmės kelių. Jų remontui ir priežiūrai 2016–2018 m. panaudota 1,5 mlrd. Eur (iš jų – 182 mln. Eur ES lėšų). Nepaisant skiriamų lėšų dydžio, kelių būklė prastėja: 684 km (39 proc.) magistralinių kelių, 1823 km (37 proc.) krašto kelių buvo blogos ar patenkinamos būklės. Pagal Pasaulio banko atliktą Globalaus konkurencingumo tyrimą 2015–2016 m. Lietuvos keliai buvo įvertinti 5 balais iš 7 galimų ir tai buvo 33 vieta pasaulyje (iš 140 šalių), o 2017–2018 m. vertinimas smuko iki 4,7 balų bei 37 vietos (iš 137).Audito metu numatoma įvertinti, ar nuolat kaupiama ir atnaujinama informacija apie Lietuvos automobilių kelių būklę, kaip planuojami kelių remonto ir tiesimo darbai, ar pasiekti nustatyti rodikliai, ar pakankama kontrolė kelių priežiūrai skiriamų lėšų panaudojimo srityje.Auditas padės užtikrinti, kad lėšos valstybinės ir vietinės reikšmės keliams tiesti ar rekonstruoti būtų paskirstomos orientuojantis į ilgalaikius tikslus, turint aiškius kriterijus.


Lietuvoje iš viso yra 83, 7 tūkst. km valstybinės ir vietinės reikšmės kelių. Jų remontui ir priežiūrai 2016–2018 m. panaudota 1,5 mlrd. Eur (iš jų – 182 mln. Eur ES lėšų). Nepaisant skiriamų lėšų dydžio, kelių būklė prastėja: 684 km (39 proc.) magistralinių kelių, 1823 km (37 proc.) krašto kelių buvo blogos ar patenkinamos būklės. Pagal Pasaulio banko atliktą Globalaus konkurencingumo tyrimą 2015–2016 m. Lietuvos keliai buvo įvertinti 5 balais iš 7 galimų ir tai buvo 33 vieta pasaulyje (iš 140 šalių), o 2017–2018 m. vertinimas smuko iki 4,7 balų bei 37 vietos (iš 137).Susidūrus su COVID-19 pandemijos ir įvesto karantino sukeltais ekonominiais sunkumais, numačius papildomą finansavimą kelių sektoriui, kelių infrastruktūros efektyvaus valdymo svarba dar labiau auga, todėl audito metu numatoma įvertinti, ar nuolat kaupiama ir atnaujinama informacija apie Lietuvos automobilių kelių būklę, kaip planuojami kelių remonto ir tiesimo darbai, ar pasiekti nustatyti rodikliai, ar pakankama kontrolė kelių priežiūrai skiriamų lėšų panaudojimo srityje.Auditas padės užtikrinti, kad lėšos valstybinės ir vietinės reikšmės keliams tiesti ar rekonstruoti būtų paskirstomos orientuojantis į ilgalaikius tikslus, turint aiškius kriterijus.


2019 m. valstybės konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys

Valstybės finansinių ataskaitų rinkinys yra rengiamas kaip vieno viešojo sektoriaus subjekto finansinių ataskaitų rinkinys, kuriame konsoliduojama per 600 viešojo sektoriaus subjektų finansinių ataskaitų duomenų. Pagal patvirtintą konsolidavimo schemą į 2019 metų valstybės finansinių ataskaitų rinkinį bus konsoliduojami 602 subjektų duomenys. Valstybės biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinyje, kuris rengiamas piniginiu principu, pateikiami metiniai valstybės biudžeto pajamų bei išlaidų planų ir jų vykdymo duomenys. 2019 m. valstybės biudžeto įplaukos sudarė 10,2 mlrd. Eur, valstybės biudžeto išlaidos – 11, 3 mlrd. Eur. Kaip ir kasmet, teikdami Seimui išvadą dėl 2019 m. valstybės ataskaitų rinkinių, atliksime jų teisingumo ir valstybės biudžeto lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumo vertinimą.Atsižvelgdami į biudžeto valdysenos svarbą racionaliam ir skaidriam valstybės išteklių paskirstymui ir panaudojimui, atlikdami auditą ir toliau vertinsime vykdomos strateginio planavimo ir biudžeto formavimo pertvarkos eigą, teiktų rekomendacijų biudžeto formavimo ir vykdymo srityje įgyvendinimo pažangą, atkreipiant dėmesį į aplinkybes dėl biudžeto keitimo metų eigoje poreikio. Tai aktualu ne tik 2019 metais, kai buvo priimti sprendimai skolintomis lėšomis finansuoti papildomas valstybės biudžeto išlaidas, bet ir 2020 m., įgyvendinant Vyriausybės patvirtino Ekonomikos skatinimo ir COVID-19 sukeltų pasekmių mažinimo priemones.Nuo 2018 m. rugsėjo mėn. bendrojo ugdymo mokyklose pradėtas taikyti naujas „klasės (grupės) krepšelio“ principu grįstas finansavimo modelis, pakeitęs beveik dvidešimt metų taikytą vadinamąjį mokinio krepšelį, pedagogų darbo užmokestis pradėtas skaičiuoti pagal naują etatinio darbo užmokesčio modelį. 2019 m. iš valstybės biudžeto savivaldybėms skirta 691,3 mln. Eur specialiųjų tikslinių dotacijų ugdymo reikmėms finansuoti, iš kurių apie 90 proc. panaudota mokytojų darbo užmokesčiui. Audito metu bus siekiama įvertinti, ar mokyklos praktikoje tinkamai taiko etatinio darbo apmokėjimą reglamentuojančius teisės aktus.Dėl 2018 m. pradėto buhalterinės apskaitos konsolidavimo proceso tobulinimo praėjusio audito metu teikėme rekomendacijas. Nacionalinis bendrųjų funkcijų centras 2019 m. pabaigoje tvarkė 125 įstaigų apskaitą, numatomas tolesnis funkcijų konsolidavimas. Audito metu vertinsime rekomendacijų įgyvendinimo pažangą ir tolesnės centralizuotos buhalterinės proceso organizavimą eigą.2019 m. baigti nuo 2016 m. trukę VMI mokesčių fondo Mokesčių apskaitos informacinės sistemos modifikavimo darbai. Audito metu vertinsime fondo apskaitos duomenų patikimumą ir jų įtaką valstybės ataskaitoms.


Audito tikslas – įvertinti 2019 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2019 metai.


Valstybinio socialinio draudimo fondas – tai įstatymo nustatyta tvarka valdomi centralizuoti tiksliniai finansiniai ir materialiniai ištekliai, kurie apskaitomi nuo valstybės ir savivaldybių biudžetų atskirtame fondo biudžete. Šio fondo audituojami konsoliduotųjų ataskaitų rinkiniai sudaryti iš 13 skyrių ir 13 jų fondų ataskaitų duomenų. Kaip ir kasmet, teikdami Seimui išvadą dėl 2019 m. konsoliduotųjų rinkinių, atliekame jų teisingumo vertinimą.Į šį fondą surenkamos draudėjų, apdraustųjų, savarankiškai dirbančių asmenų savanoriškai mokamos valstybinio socialinio draudimo įmokos, gaunami asignavimai iš valstybės biudžeto ir šios lėšos išmokamos teisės aktų nustatyta tvarka pensijų, ligos, motinystės, nedarbo, dalinio darbo, nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų išmokoms. Fondo pajamos 2019 m. sudarė 4,6 mlrd., o sąnaudos – 4,2 mlrd. Eur. Atlikdami auditą kasmet vertiname, ar fondo lėšos ir turtas valdomi, naudojami ir jais disponuojama teisėtai. 2019 m. audito metu taip pat vertiname, ar viešai teikiama informacijos yra naudinga mokesčių mokėtojams ir išmokų gavėjams: ar sukurta informacijos gavimo, prašymų bei skundų teikimo sistema yra patogi jos naudojimui ir užtikrina, kad teikiamos paslaugos būtų suteikiamos, suteikiamos laiku ir viešai nurodomais būdais. Šis klausimas ypač aktualus COVID-19 viruso sukeltų pasekmių laikotarpiu, kai yra apriboti tiesioginiai žmonių kontaktai, tačiau išaugęs poreikis gauti atsakymus į kylančius klausimus.


2019 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondas

Audito tikslas – įvertinti 2019 m. konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones, taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinė ligonių kasa prie Sveikatos apsaugos ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas Privalomojo sveikatos draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2019 metai.


Privalomojo sveikatos draudimo finansų pagrindą sudaro savarankiškas valstybinio Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetas, neįtrauktas į valstybės ir savivaldybių biudžetus. Šio fondo audituojami konsoliduotųjų ataskaitų rinkiniai sudaryti iš 6 skyrių (Valstybinės ligonių kasos ir penkių teritorinių ligonių kasų) ir 6 jų administruojamų fondų ataskaitų duomenų. Kaip ir kasmet, teikdami Seimui išvadą dėl 2019 m. konsoliduotųjų rinkinių, atliekame jų teisingumo vertinimą.Į šį fondą surenkamos sveikatos draudimo įmokos, kurias moka apdraustieji privalomuoju sveikatos draudimu, valstybės biudžeto įmokos už apdraustuosius, draudžiamus valstybės lėšomis, valstybės biudžeto lėšos, skirtos įstatymu pavestoms funkcijoms atlikti ir kt. Šiomis lėšomis apmokamos teisės aktų nustatytos asmens sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos, kompensuojama už įsigytus vaistus ir medicinos pagalbos priemones, medicinos priemonių (prietaisų), būtinų apdraustųjų sveikatos priežiūrai namuose užtikrinti, nuoma, apmokamos medicininės reabilitacijos ir sanatorinio gydymo, galūnių, sąnarių ir organų protezavimo ir centralizuotai apmokamų vaistų bei medicinos pagalbos priemonių įsigijimo išlaidos ir kt. Šio fondo įplaukos 2019 m. sudarė 2,02 mlrd. Eur, o išlaidos – 2,07 mlrd. Eur (iš jų 0,105 mlrd. Eur rezervui sudaryti).Atlikdami 2019 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo auditą vertiname sveikatos priežiūros specialistų darbo užmokesčio didinimą, mokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo atitiktį teisės aktams, gydymo įstaigų duomenų, teikiamų ligonių kasoms teisingumą.Atlikto audito rezultatai dėl darbo užmokesčio didinimo vertinimo aktualūs ir 2020 m., kai dėl COVID-19 viruso sukeltų pasekmių papildomai iš įvairių šaltinių skiriamos lėšos sveikatos priežiūros specialistų darbo užmokesčiui didinti.


2019 m. Rezervinis (stabilizavimo) fondas

Audito tikslas – įvertinti 2019 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2019 metai.


2025–2028 m. ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2025 m. kovas)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo.


Rezervinio (stabilizavimo) fondo paskirtis yra kaupti valstybės piniginius išteklius, siekiant užtikrinti valstybės finansinį stabilumą galimų ekstremaliųjų situacijų ir ekonominės grėsmės atveju. 2019 m., kaip ir kasmet, teikdami Seimui išvadą dėl šio fondo rinkinių, atliekame jų teisingumo vertinimą, taip pat vertiname, ar fondo lėšos valdomos, naudojamos ir disponuojama jomis teisėtai. Atsižvelgdami į ne pirmus metus išsakomą Valstybės kontrolės nuomonę, kad esamo dydžio rezervas (286,4 mln. Eur 2019 m. pabaigoje) neužtikrina valstybės finansų stabilumo, ir į tai, kad 2018 m., nepaisant geresnio, nei planuota, valdžios sektoriaus balanso rodiklio, rezervuose buvo sukaupta lėšų mažiau, negu buvo planuota, valstybinio audito metu analizuosime 2019 m. fondo plano vykdymo ar nevykdymo priežastis ir pasirengimą galimam ekonomikos lėtėjimui, kurį 2020 m. lėmė dėl COVID-19 viruso įvestas karantinas, kitos su apribojimais susijusios aplinkybės.


2019 m. Viešoji įstaiga „Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondas“

Nuo 2011 m. gruodžio 1 d. įsigaliojo Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą įstatymas, kuriame nustatytas mokėtinos piniginės kompensacijos dydis – 37 mln. Eur. Šią sumą planuojama išmokėti iki 2023 m. kovo 1 d.Kiekvienais metais Seimas valstybės biudžete kompensacijai patvirtina 3,62 mln. Eur, kuriuos Vyriausybės kanceliarija išmoka kompensacijomis disponuoti paskirtam VšĮ Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondui.Valstybinio audito metu vertinama, ar fondas disponuoja jam perduotomis kompensacijos lėšomis, valdo, naudoja jam perduotą nekilnojamąjį turtą ar disponuoja juo pagal įstatyme nustatytą paskirtį. Nustačius pažeidimų, Vyriausybė turi teisę laikinai sustabdyti kompensacijų mokėjimą ir disponavimą jomis ir spręsti dėl kito fondo paskyrimo.


Įvertinsime Vyriausybės parengtą Stabilumo 2019 m. programą ir pateiksime vertinimą, ar vidutinio laikotarpio fiskaliniai ir skolos rodikliai projektuojami laikantis Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme nustatytų fiskalinės drausmės taisyklių.


Fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi 2018 m. vertinimas

Įvertinsime Vyriausybės pateiktą ataskaitą dėl struktūrinio valdžios sektoriaus balanso rodiklio, ar 2018 m. buvo laikomasi fiskalinės drausmės taisyklių, nustatytų Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme.


Garantinis fondas – išteklių fondas, iš kurio skiriamos lėšos Garantijų darbuotojams, jų darbdaviui tapus nemokiam, ir ilgalaikio darbo išmokų įstatyme ir jo įgyvendinančiuose teisės aktuose nustatyto dydžio išmokoms bankrutuojančių ar bankrutavusių įmonių ir fizinių asmenų darbuotojams, nutraukusiems su jais darbo santykius, taip pat darbuotojams, kurie tęsia darbo santykius, kai įmonė ar fizinis asmuo jiems yra įsiskolinęs. 2019 m., kaip ir kasmet, teikdami Seimui išvadą dėl šio fondo rinkinių, atliekame jų teisingumo vertinimą, taip pat vertiname, ar fondo lėšos ir turtas valdomi, naudojami ir disponuojama jais teisėtai.


Švietimo srityje vykdomi finansavimo pakeitimai: nuo 2018 m. rugsėjo mėn. bendrojo ugdymo mokyklose pradėtas taikyti naujas „klasės (grupės) krepšelio“ principu grįstas finansavimo modelis, pakeitęs beveik dvidešimt metų taikytą „mokinio krepšelį“; pedagogų darbo užmokestis pradėtas skaičiuoti pagal naujai įdiegtą etatinio darbo užmokesčio modelį; naujai finansuojama švietimo pagalba ikimokyklinio ir bendrojo ugdymo įstaigoms; nuo 2018 m. įsigaliojo esminiai profesinio mokymo įstatymo pakeitimai. Vis dar išlieka aktualios problemos, susijusios su mažėjančiu vaikų skaičiumi, auklėtojų ir pedagogų trūkumu bei profesijos nepatrauklumu jauniems pedagogams. Nuo 2016 m. atlikti veiklos auditai ikimokyklinio ugdymo, bendrojo ugdymo ir profesinio mokymo srityse. Auditorių teiktų svarbių rekomendacijų įgyvendinimas vėluoja. Dėl COVID-19 viruso protrūkio paskelbus karantiną išryškėjo aprūpinimo kompiuteriais ir internetu, pasirengimo dirbti ir mokytis nuotoliniu būdu problemos.Vertinsime, ar švietimo politikos ir finansavimo pakeitimai lėmė, kad lėšos būtų skiriamos vaikų ir mokinių sėkmei užtikrinti, ar ugdymo įstaigos praktikoje tinkamai taiko etatinio darbo apmokėjimą reglamentuojančius teisės aktus, ar jau įgyvendintos valstybinių auditorių teiktos rekomendacijos prisideda prie švietimo sistemos gerinimo ir kas trukdo įgyvendinti likusias, ar mokyklos apsirūpinusios informacinėmis komunikacinėmis priemonėmis.


Sporto plėtros dokumentuose užsibrėžti tikslai nėra pasiekiami. Per pastaruosius 5 metus sportininkų, dalyvaujančių olimpinėse žaidynėse, sumažėjo 3 kartus, o tarptautinėse varžybose iškovotų medalių per metus sumažėjo 7 kartus (2019 m. iškovoti 2 medaliai). Sporto valdymo sritis vis dar stokoja patikimų duomenų, suteikiančių galimybes stebėti valstybės strateginių tikslų įgyvendinimą ir priimti duomenimis pagrįstus sprendimus. Aukšto meistriškumo sporto veikla nėra pakankamai koordinuojama, o sporto šakų federacijų finansavimas orientuotas į ilgalaikių tikslų siekimą, sporto šakų plėtrą, gero valdymo principų diegimą ir sportininkų pamainos rengimą. Valstybės biudžeto lėšų naudojimo ir atsiskaitymo už veiklos rezultatą kontrolės mechanizmas nepakankamas.Valstybės mastu nėra vertinamas infrastruktūros prieinamumas ir galimybės sportininkams treniruotis ir rengtis varžyboms, sporto infrastruktūros plėtra vykdoma neturint aiškios strategijos, kad sporto objektai būtų ekonomiškai naudingi, maksimaliai panaudojami, atviri, universalūs. Iki šiol nesukurta nuosekli sportininkų rengimo ir perspektyvių jaunų sportininkų ugdymo bei šiuolaikinio aukšto meistriškumo sporto reikalavimus atitinkanti trenerių kompetencijų kėlimo sistema. Dėl COVID-19 viruso sukeltos pasaulinės pandemijos buvo nukeltos olimpinės žaidynės, sporto čempionatai ir varžybos, apribotos sportininkų treniruotės. Todėl gali būti neužtikrintas tinkamas aukšto meistriškumo sporto programų lėšų panaudojimas ir sportininkų pasirengimas čempionatams.Audito metu vertinsime, ar sukurtos sąlygos sportininkams siekti aukštų rezultatų ir rengti jų pamainą, ar tinkamai formuojama aukšto meistriškumo sporto politika, infrastruktūros plėtra, ar ugdomi jauni perspektyvūs sportininkai, kaip finansuojamos sporto federacijos.


Tarptautinės finansinės paramos valdymas

2021–2027 m. Lietuvai iš įvairių tarptautinės finansinės paramos šaltinių numatyta skirti apie 14,5 mlrd. Eur lėšų finansinės paramos. Atsakydama į COVID-19 pandemijos sukeltas ekonomines pasekmes, ES patvirtino tam skirtas priemones, taigi ši papildoma parama, į kurią gali pretenduoti Lietuva, sudaro per 7 mlrd. Eur. Siekiant, kad finansinės paramos lėšos prisidėtų likviduojant neigiamas pandemijos pasekmes, svarbu tinkamai suplanuoti jų investavimą.Šalyje nevaldoma informacija apie visą gaunamą tarptautinę finansinę paramą, dalis kurios Lietuvoje yra neadministruojama. Šalies mastu veikia dvi strateginio planavimo sistemos – nacionalinė ir tarptautinės finansinės paramos, todėl skiriasi nacionalinių ir ES investicijų planavimo dokumentų prioritetai ir tikslai. Valdymo sričių poreikiai ir problemos dažniausiai suprantamos per sričių prizmę, neatliekama analizė, kurioje valdymo srityje investicijos duos didžiausią naudą. Tarptautinės finansinės paramos administravimo sistema sudėtinga ir kuria administracinę naštą, o stebėsenos sistema neužtikrina galimybių objektyviai vertinti investicijų kuriamos pridėtinės vertės.Audito metu vertinsime tarptautinės finansinės paramos planavimo sistemą Lietuvoje, jos koordinavimą, pasiektų rezultatų stebėseną ir vertinimą nacionaliniu lygiu. Auditas padės užtikrinti valstybės investavimo politikos, apimančios nacionalinius finansus ir tarptautinę finansinę paramą, bendrą formavimą, prisidės prie efektyvesnio šios finansinės paramos lėšų panaudojimo, jas skiriant aktualiausioms valdymo sričių problemoms spręsti, ir administracinės naštos mažinimo.