Lietuvos pažangos strategijoje „Lietuva 2030“ įtvirtintas siekis, kad Lietuva pagal aukštos reglamentavimo kokybės rodiklį 2020 m. būtų ne žemesnėje negu 13 vietoje tarp Europos Sąjungos valstybių, o 2030 m. – ne žemesnėje negu 10 vietoje.Viena iš priežasčių, trukdančių Lietuvai pagerinti reglamentavimo kokybę, yra perteklinis, neracionalus ar sudėtingas teisinis reguliavimas, kuriuo sukuriama nepagrįsta administracinė ir/ar kita reguliavimo našta verslui ir gyventojams. Lietuva iš kitų Europos valstybių išsiskiria dideliu priimamų teisės aktų skaičiumi.Siekiant mažinti reglamentavimą ir gerinti teisės aktų kokybę, teisėkūros procesas turi būti pagrįstas analize, konsultacijomis su visuomene, kokybišku teisinio reguliavimo poreikio pagrindimu. Audito metu planuojame vertinti, ar tinkamai organizuojamas teisėkūros procesas, kaip įgyvendinamos numatytos priemonės reglamentavimo kokybei gerinti ir kaip vertinamas jų įgyvendinimo rezultatas. Audito rezultatai prisidės prie viešojo valdymo proceso efektyvumo didinimo ir geresnio visuomenės poreikių tenkinimo.


Policijos vykdoma nusikaltimų prevencija ir tyrimas

Policijoje nuo 2000 m. vykdomos veiklos pertvarkos, 2016–2018 m. pertvarkytas viešosios ir kriminalinės policijos darbo organizavimas, po kurio operatyviau reaguojama į įvykius, bet liko nesuvaldytos rizikos dėl nusikalstamų veikų prevencijos ir prastėjančios jų tyrimo kokybės. Statistika rodo, kad, nors užregistruotų nusikalstamų veikų ir baudžiamųjų nusižengimų skaičius Lietuvoje mažėja nuo 2 257 veiklų 100 tūkst. Gyventojų (2017 m.) iki 1 841 (2019 m.), tačiau kasmet didėja nusikalstamų veikų, padarytų pakartotinai nusikaltusių asmenų, skaičius (2017 m. – 5,7 proc., 2018 m. – 7,3 proc., 2019 – 8,9 proc.). Policija ištiria vidutiniškai apie pusę visų užregistruotų nusikalstamų veikų, tačiau vagysčių (26,3 proc.) ar sukčiavimų (45,2 proc.) ištyrimas išlieka žemas. Pareigūnai savo veikloje susiduria su rizika sveikatai ir gyvybei, todėl svarbu užtikrinti, kad pareigūnai būtų aprūpinti reikiamomis priemonėmis.Audito metu vertinsime, ar policija tinkamai pasirengusi prevencijos priemonėmis prisidėti prie nusikalstamumo mažinimo ir užtikrinti rezultatyvų nusikalstamų veikų atskleidimą bei ištyrimą. Nagrinėsime, kaip buvo organizuojamas reagavimo į gautus pranešimus procesas, užtikrinant tvarką ir visuomenės saugumą COVID-19 viruso sukeltos pandemijos metu.


Valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių bei viešųjų įstaigų valdysena

Lietuvos valstybė 2018 m. pabaigoje įgyvendino savininkės teises ir pareigas 65-iose valstybės valdomose įmonėse, kurios turi 33 dukterines įmones, savininkės (dalininkės) teises ir pareigas 133 viešosiose įstaigose, o savivaldybės – 259 įmonėse ir 496 viešosiose įstaigose. Siekiant gerinti valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių bei viešųjų įstaigų valdyseną ir didinti jų veiklos efektyvumą, periodiškai yra peržiūrimas teisinis reguliavimas. Tačiau vis dar trūksta bendro praktikos taikymo nustatant aiškius valstybės ir savivaldybių dalyvavimo įmonių ir viešųjų įstaigų veikloje tikslus, didinant veiklos skaidrumą, planuojant ir vykdant jų veiklos priežiūrą, atskiriant įmonių komercines ir nekomercines funkcijas. Todėl neužtikrinamas valstybės ir savivaldybės įmonių bei viešųjų įstaigų optimalus portfelis, veiklos skaidrumas ir maksimali grąža.Audito metu vertinsime valstybės ir savivaldybių dalyvavimo įmonių ir įstaigų veikloje tikslingumą; joms keliamus tikslus ir jų įgyvendinimo kontrolę, veiklos koordinavimą ir skaidrumą, valdymo organų veiklą, finansinius rodiklius, vykdomus viešuosius pirkimus. Taip pat vertinsime valstybės įmonių dukterinių įmonių ir jų paskesnių eilių dukterinių įmonių valdyseną.


Viešieji finansai ir oficialioji statistika

Nacionalinį metinių ataskaitų rinkinį sudaro valstybės viešojo sektoriaus subjektų, visų savivaldybių viešojo sektoriaus subjektų, valstybės socialinių fondų, Privalomojo sveikatos draudimo fondo ir Pensijų anuitetų fondo į vieną viešojo sektoriaus subjekto ataskaitų rinkinį konsoliduoti duomenys apie finansinę būklę, veiklos rezultatus, pinigų srautus ir savivaldybių biudžetų vykdymo duomenys. Šio ataskaitų rinkinio aiškinamajame rašte teikiama ir informacija apie valstybės skolą.


Viešojo sektoriaus duomenys – vertingas išteklius, kurio pakartotinis naudojimas gali sukurti politinę, ekonominę ir socialinę naudą vystant skaitmenines inovacijas, kuriant naujus produktus ir paslaugas, vykdant mokslinius tyrimus, priimant svarbius duomenimis grįstus sprendimus. Pagal Informacinės visuomenės plėtros komiteto (IVPK) skaičiavimus racionalus duomenų panaudojimas papildomai gali sukurti apie 2 proc. nacionalinio BVP.2022 m. lapkričio mėn. duomenimis, Lietuvos atvirų duomenų portale paskelbti 157 organizacijų 1 857 duomenų rinkiniai. Tęsiant duomenų atvėrimą ir siekiant tinkamai pasinaudoti atvirų duomenų potencialu, būtina sudaryti palankias sąlygas veiksmingam pakartotiniam duomenų panaudojimui. Svarbu užtikrinti, kad atverti duomenys būtų aktualūs ir kokybiški, lengvai prieinami ir patogūs naudoti vartotojams.Siekiant valstybės skaitmeninės transformacijos investuojama į duomenų atvėrimą ir jų pakartotinio panaudojimo rezultatyvumo didinimą. IVPK 2017–2023 m. įgyvendinamas 3,93 mln. Eur vertės ES projektas. 2021–2030 m. Valstybės skaitmeninimo plėtros programoje duomenų prieinamumo ir pakartotinio naudojimo skatinimui numatyta 66,91 mln. Eur valstybės biudžeto, ES struktūrinių fondų, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano „Naujos kartos Lietuva“ pinigų.Audito metu vertinsime, ar sudarytos prielaidos rezultatyviam duomenų pakartotiniam panaudojimui, kuris kurtų politinę, ekonominę ir socialinę naudą valstybei.


Kibernetinio saugumo užtikrinimas Lietuvoje

Perkeliant vis daugiau veiklų į elektroninę erdvę, kyla ir kibernetinių grėsmių lygis. Nacionalinio kibernetinio saugumo centro (NKSC) duomenimis, 2019 m. kibernetinių incidentų skaičius padidėjo beveik 2 kartus: 2019 m. buvo užregistruotas 3241 incidentas, 2018 m. – 1701, o apdorojamų įvykių padaugėjo nuo 50 tūkst. 2018 m. iki 300 tūkst. 2019 m. Kibernetinių atakų taikiniai buvo daugiausia kritinės infrastruktūros objektai.Lietuva pastaruoju metu įgyvendina priemones, skirtas kibernetiniam saugumui ir atsparumui kibernetinėms grėsmėms stiprinti: parengta Kibernetinio saugumo strategija ir jos įgyvendinimo tarpinstitucinis veiklos planas, baigtas valstybės kibernetinių pajėgumų konsolidavimas, sustiprinti kibernetinio saugumo pajėgumai, bendrai valdomi kibernetiniai incidentai, plėtojamas Saugusis valstybinis duomenų perdavimo tinklas, sujungsiantis svarbiausias valstybės funkcijas užtikrinančias institucijas. NKSC duomenimis, 2019 m. ypatingos svarbos valstybės informacinių išteklių valdytojai įgyvendino 80 proc., o valstybės informacinių išteklių valdytojai – apie 20 proc. organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų. Nuo 2019 m. NKSC pradėti faktiniai kibernetinio saugumo būklės patikrinimai parodė, kad subjektų deklaruojamas kibernetinio saugumo reikalavimų įgyvendinimas yra formalus ir kad jie de facto įgyvendinami ne visa apimtimi. Audito metu vertinsime kibernetinio saugumo incidentų ir rizikų valdymą nacionaliniu lygiu. Audito rezultatai prisidės prie didesnio Lietuvos viešojo sektoriaus organizacijų atsparumo kibernetinėms grėsmėms ir sudarys sąlygas didinti nacionalinio saugumo užtikrinimo kibernetinėje erdvėje brandą.


Vaiko teisių ir interesų užtikrinimas globojant ir įvaikinant vaikus

2018-07-01 startavus naujai vaiko teisių apsaugos sistemai, mažėjo nukentėjusių vaikų skaičius, bet 2019–2020 m. buvo atvejų, pasibaigusių vaikų mirtimi. Neužtikrinama vaiko ir šeimos poreikius atitinkanti laiku teikiama prevencinė pagalba ir kompleksinės paslaugos problemų turinčioms šeimoms. Nuo 2020-01-01 atsisakyta grėsmės lygių nustatymo ir pereita prie šeimos ir vaiko poreikių vertinimo, o vaikas paimamas iš tėvų ar globėjų tik kraštutiniais atvejais, pritaikius pagalbos šeimai priemones, tačiau rizika išlieka dėl nepakankamos darbuotojų kompetencijos ir metodinės pagalbos atpažinti smurtą šeimoje, gebėti įvertinti vaiko situaciją ir suteikti tinkamą pagalbą. Įgyvendinant perėjimo nuo institucinės globos prie globos šeimoje priemones, institucijose globojamų vaikų skaičius mažėja (2018 m. –2 419, 2019 m. –1 954, 2020 m.–1 656 vaikai), tačiau iki planuotų 20 proc. nesumažėjo. Vis dar trūkta globėjų ir pagalbos jiems. Neišspręstos globėjų šeimos tinkamumo vertinimo problemos. Vaikus globojančių šeimų ir šeimynų per 5 m. sumažėjo 9 proc., 6 savivaldybės iki šiol neturi budinčių globotojų. Neužtikrinamas smurtą patiriančių vaikų identifikavimas. Neskatinama atsirasti įtėvių ir jų nedaugėja. Vertinsime, ar, įvykdžius pokyčius vaiko teisių apsaugos srityje ir vykstant institucinės vaikų globos pertvarkai, sistema užtikrina geriausius vaiko interesus saugiai augti savo šeimoje, likusiems be tėvų globos – artimų giminaičių, globėjų ar įtėvių šeimose, institucinėje globoje; ar kompleksinės pagalbos paslaugos yra prieinamos ir padeda šeimoms įveikti krizines situacijas ir sunkumus siekiant tinkamai rūpintis savo vaikais; ar užtikrinamas globėjų ir įtėvių rengimas ir jiems teikiamos paslaugos pagal nustatytus poreikius.


Gydymo paslaugų organizavimas priklausomybės ligomis sergantiems asmenims

Dėl priklausomybės ligų stigmos bei paslaugų ir kvalifikuotų specialistų trūkumo priklausomybių ligų turintys asmenys nesulaukia pagalbos.Narkotikų (narkotinių ir psichotropinių medžiagų) vartojimas – sudėtinga sveikatos ir socialinė problema. Palyginti su bendrąja populiacija, narkotikus vartojantys asmenys miršta gerokai jaunesni ne tik dėl apsinuodijimų (perdozavimo), ilgalaikio narkotikų vartojimo, užkrečiamųjų ligų, o paveikti šių medžiagų – ir dėl nelaimingų atsitikimų, smurto ir savižudybių. Lietuvoje 2005–2019 m. šių asmenų vidutinė gyvenimo trukmė buvo nuo 1,9 iki 3,5 karto trumpesnė nei populiacijos bendrai.Audito metu vertinsime, ar institucijų veiksmai ir aplinka tinkami ir pakankami skatinant žmones pripažinti priklausomybės problemas ir laiku kreiptis pagalbos. Taip pat, ar pakankamas priklausomybės ligų gydymo prieinamumas ir kokybė, kodėl netenkinamas reabilitacijos ir socialinės integracijos paslaugų poreikis, neišvystyta kompleksinė pagalba disfunkcinėms (priklausomybę turinčių asmenų) šeimoms.


Nacionalinio finansinių ataskaitų ir valstybės konsoliduotųjų ataskaitų rinkinių

2015 metų valstybės konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys ir valstybės biudžeto vykdymas


Ekonomikos skatinimo ir koronaviruso (COVID-19) sukeltų pasekmių mažinimo priemonių plano tikslo „Padėti verslui išsaugoti likvidumą“ įgyvendinimo teisėtumas

2020 m. Vyriausybė patvirtino Ekonomikos skatinimo ir COVID-19 sukeltų pasekmių mažinimo priemonių planą, kuriame numatytų priemonių įgyvendinimui planuojama skirti 6,24 mlrd. Eur. Pagrindiniai jų finansavimo šaltiniai – valstybės biudžetas ir valstybės vardu pasiskolintos lėšos. Trečdalis ekonomikos skatinimo plano lėšų skirta padėti verslui išsaugoti likvidumą. Šio tikslo įgyvendinimas ypač svarbus, nes verslas yra kiekvienos valstybės ekonomikos pagrindas. Sėkminga verslo plėtra lemia didesnį užimtumą, daugiau surinktų mokesčių, socialinę gerovę ir saugumą, sparčiau augantį bendrąjį vidaus produktą. Stebime, kad nuo plano paskelbimo pradžios panaudota tik apie trečdalis tikslui skirtų lėšų, jų naudojimo procesai lėti. Atsižvelgdami į šias aplinkybes audito metu planuojame vertinti procesų ir lėšų, skirtų padėti verslui išsaugoti likvidumą, atitiktį teisės aktams, atkreipdami dėmesį į tai, ar sukurta teisinė aplinka pakankama, siekiant nusistatytų tikslų ir įgyvendinant patvirtintas priemones.


2021 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondas

Privalomojo sveikatos draudimo finansų pagrindą sudaro savarankiškas valstybinio Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetas, neįtrauktas į valstybės ir savivaldybių biudžetus. Į šį fondą surenkamos sveikatos draudimo įmokos, kurias moka apdraustieji privalomuoju sveikatos draudimu, valstybės biudžeto įmokos už apdraustuosius, draudžiamus valstybės lėšomis, valstybės biudžeto lėšos, skirtos įstatymu pavestoms funkcijoms atlikti, ir kt. Šiomis lėšomis apmokamos teisės aktų nustatytos asmens sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos, kompensuojama už įsigytus vaistus ir medicinos pagalbos priemones, medicinos priemonių (prietaisų), būtinų apdraustųjų sveikatos priežiūrai namuose užtikrinti, nuoma, apmokamos medicininės reabilitacijos ir sanatorinio gydymo, galūnių, sąnarių ir organų protezavimo ir centralizuotai perkamų vaistų bei medicinos pagalbos priemonių įsigijimo išlaidos ir kt.Šio fondo audituojami konsoliduotųjų ataskaitų rinkiniai sudaryti iš 6 skyrių (Valstybinės ligonių kasos ir penkių teritorinių ligonių kasų) ir 6 jų administruojamų fondų ataskaitų duomenų. Teikdami Seimui išvadą dėl šio fondo 2021 m. konsoliduotųjų ataskaitų rinkinių, atliksime jų teisingumo vertinimą


Išvados atliekant biudžeto politikos kontrolės institucijos funkcijas

2020 m. birželio mėn. patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą / patikslintą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų, kuris esant išskirtinėms aplinkybėms turi būti paskelbtas bent kas ketvirtį, ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo.


Nacionalinį metinių ataskaitų rinkinį sudaro valstybės viešojo sektoriaus subjektų, visų savivaldybių viešojo sektoriaus subjektų, valstybės socialinių fondų, Privalomojo sveikatos draudimo fondo ir Pensijų anuitetų fondo į vieną viešojo sektoriaus subjekto ataskaitų rinkinį konsoliduoti duomenys apie finansinę būklę, veiklos rezultatus, pinigų srautus. Kartu su nacionaliniu metinių ataskaitų rinkiniu teikiami savivaldybių biudžetų vykdymo duomenys ir informacija apie valstybės skolą.


Priešgaisrinių pajėgų veikla mažinant gaisrų skaičių ir jų padarytus nuostolius

Valstybės biudžeto išlaidos priešgaisrinių gelbėjimo pajėgų veiklai vykdyti didėja: 2019 m., palyginti su 2017 m., išlaidos padidėjo 15 proc. – iki 107 mln. Eur. Per tą patį laikotarpį gaisrų padaugėjo 23 proc. Ne visada užtikrinama tinkama pajėgų parengtis atlikti gaisrų gesinimo, žmonių ir turto gelbėjimo veiksmus gaisro metu. Išlieka palyginti dideli gaisrų padaryti nuostoliai. Lietuvoje 100 tūkst. gyventojų tenka 2,6 karto daugiau gaisruose žuvusių asmenų negu vidutiniškai pasaulyje. Daugėjant gaisrų atvirose teritorijose, 2,5 karto padidėjo jų išdegintas plotas. Audito metu vertinsime, ar pasirinktas priešgaisrinės saugos užtikrinimo ir organizavimo modelis garantuoja efektyvų šių funkcijų vykdymą. Planuojame pateikti rekomendacijas, padėsiančias efektyviau organizuoti priešgaisrinę saugą.


EBPO rekomendacijose ir ES Kibernetinio saugumo strategijoje skiriamas didelis dėmesys iš esmės sumažinti elektroninių nusikaltimų skaičių. Remiantis LR ryšių reguliavimo tarnybos duomenimis, kibernetinių incidentų skaičius Lietuvoje kasmet didėja: 2014 m. jų nustatyta 36,1 tūkst., 2015 m. – 41,6 tūkst., 2016 m. – 49,5 tūkst. Didelė dalis jų 2016 m. buvo susiję su kenkimo programine įranga, informacinių sistemų užvaldymu, e. duomenų klastojimu. Visi šie incidentai pagal LR baudžiamąjį kodeksą klasifikuojami kaip nesunkūs arba apysunkiai nusikaltimai elektroninių duomenų ir informacinių sistemų saugumui. Remiantis Nusikalstamų veikų žinybinio registro duomenimis, iš užregistruotų 2014 m. ir 2015 m. ištirta 79 proc., 2016 m. – 44 proc. nusikaltimų.Per 2014–2016 m. kibernetinių incidentų skaičius Lietuvoje išaugo 37 proc., bet Lietuvos kriminalinės policijos biure užregistruotų el. nusikaltimų skaičius sumažėjo 65 proc., o ištirtų sumažėjo 81 proc. (skaičiuojant pagal užregistruotus). Be to, Lietuvos kriminalinės policijos biure 2016 m. užregistruotų el. nusikaltimų dalis sudarė tik 0,76 proc. visų tais metais LR ryšių reguliavimo tarnybos registruotų kibernetinių incidentų.Audito metu bus vertinama, kaip organizuojamas elektroninių nusikaltimų tyrimų vykdymas: nusikaltimų identifikavimas, šiame procese dalyvaujančių institucijų bendradarbiavimas, el. nusikaltimų būklės šalies mastu stebėsena ir prevencinių priemonių taikymas, skiriami žmogiškieji ištekliai el. nusikaltimams tirti.


Žemė pagal nuosavybės rūšis skiriama į valstybinę, privačią ir savivaldybių. Bendras Lietuvos plotas siekia 6,52 mln. ha, iš jų 1,41 mln. ha (22 proc.) yra valstybinė žemė. Siekiant maksimalios naudos, ji turėtų būti naudojama racionaliai ir efektyviai, tačiau šios žemės valdymo politika vykdoma neturint aiškios vizijos ir jos naudojimo prioritetų. Valstybei be aukciono išnuomojant žemę tiems, kurie valdo tuose sklypuose jau esančius pastatus, sumokamas gerokai mažesnis nuomos mokestis nei rinkos kaina. Vis dar nėra apsispręsta, ar nuomojamuose valstybinės žemės sklypuose leisti statyti naujus statinius. Pasitaiko atvejų, kai valstybine žeme subjektai naudojasi neturėdami žemės nuomos sutarčių ir nemokėdami nuomos mokesčio. Be to, ne visada efektyvi Nacionalinės žemės tarnybos atliekama žemės naudojimo valstybinė kontrolė. Audito metu bus analizuojama, ar valstybinė žemė naudojama racionaliai, turint aiškią ir kryptingą politiką, kuri būtų orientuota į didžiausios naudos valstybei ir visuomenei užtikrinimą.


2023 m. Rezervinio (stabilizavimo) fondas

Rezervinio (stabilizavimo) fondo paskirtis yra kaupti valstybės piniginius išteklius, siekiant užtikrinti valstybės finansinį stabilumą galimų ekstremaliųjų situacijų ir ekonominės grėsmės atveju bei pinigus giluminiam panaudotųjų branduolinių atliekų atliekynui įrengti.


2018 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondas

Audito tikslas – įvertinti 2018 m. konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones, taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinė ligonių kasa prie Sveikatos apsaugos ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas Privalomojo sveikatos draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


2017 m. VĮ Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondas

Audito tikslas – įvertinti 2017 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


Valstybės metinių ataskaitų rinkinį sudaro valstybės pažangos ataskaita, valstybės metinių finansinių ataskaitų rinkinys ir valstybės metinių biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinys.Valstybės pažangos ataskaita apima Lietuvos Respublikos Ministro Pirmininko pranešimą, informaciją apie artimiausio laikotarpio Vyriausybės veiklos prioritetus, Valstybės pažangos strategijoje nustatytų valstybės vystymosi krypčių ir jų vertinimo rodiklių reikšmių, Lietuvos Respublikos atitinkamų metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatyme patvirtintų valstybės veiklos srityse siekiamų pagrindinių pažangos uždavinių ir jų vertinimo rodiklių, kurie nustatyti Nacionaliniame pažangos plane, reikšmių, Vyriausybės programoje nustatytų valstybės veiklos gairių ir jų vertinimo rodiklių reikšmių pasiekimą atitinkamais finansiniais metais ir kitą susijusią informaciją pagal valstybės veiklos sritis.Viešojo sektoriaus subjektų grupę, kai rengiamas valstybės metinių ataskaitų rinkinys, sudaro visi (daugiau kaip 500) valstybės viešojo sektoriaus subjektai.


2019 m. Valstybinio socialinio draudimo fondas

Valstybinio socialinio draudimo fondas – tai įstatymo nustatyta tvarka valdomi centralizuoti tiksliniai finansiniai ir materialiniai ištekliai, kurie apskaitomi nuo valstybės ir savivaldybių biudžetų atskirtame fondo biudžete. Šio fondo audituojami konsoliduotųjų ataskaitų rinkiniai sudaryti iš 13 skyrių ir 13 jų fondų ataskaitų duomenų. Kaip ir kasmet, teikdami Seimui išvadą dėl 2019 m. konsoliduotųjų rinkinių, atliekame jų teisingumo vertinimą.Į šį fondą surenkamos draudėjų, apdraustųjų, savarankiškai dirbančių asmenų savanoriškai mokamos valstybinio socialinio draudimo įmokos, gaunami asignavimai iš valstybės biudžeto ir šios lėšos išmokamos teisės aktų nustatyta tvarka pensijų, ligos, motinystės, nedarbo, dalinio darbo, nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų išmokoms. Fondo pajamos 2019 m. sudarė 4,6 mlrd., o sąnaudos – 4,2 mlrd. Eur. Atlikdami auditą kasmet vertiname, ar fondo lėšos ir turtas valdomi, naudojami ir jais disponuojama teisėtai. 2019 m. audito metu taip pat vertiname, ar viešai teikiama informacijos yra naudinga mokesčių mokėtojams ir išmokų gavėjams: ar sukurta informacijos gavimo, prašymų bei skundų teikimo sistema yra patogi jos naudojimui ir užtikrina, kad teikiamos paslaugos būtų suteikiamos, suteikiamos laiku ir viešai nurodomais būdais. Šis klausimas ypač aktualus COVID-19 viruso sukeltų pasekmių laikotarpiu, kai yra apriboti tiesioginiai žmonių kontaktai, tačiau išaugęs poreikis gauti atsakymus į kylančius klausimus.


Valstybės investicijos į mokslinius tyrimus ir eksperimentinę plėtrą, siekiant inovacijų ir valstybės konkurencingumo

Moksliniams tyrimams ir eksperimentinei plėtrai (MTEP) Lietuva išleidžia apie 0,95 proc. BVP, t. y. mažiau nei 1,9 proc. Vykdomos MTEP politikos poveikis mokslo įstaigų ir įmonių bendradarbiavimui yra gerokai mažesnis už ES vidurkį (24 vieta iš 28). 2007–2013 m. į integruotus mokslo, studijų ir verslo centrus (slėnius) investuota apie 300 mln. Eur, tačiau ne visi projektai įgyvendinti. Parengta daug strateginių dokumentų, skirtingų priemonių ir programų, bet nėra nuoseklios strategijos, kaip perduoti technologijas. Audito metu vertinsime, ar investicijos į MTEP skatina inovacijas ir valstybės ilgalaikį konkurencingumą.


Patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2022 m. rugsėjis)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą / patikslintą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų 2022–2025 m. ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo


Valstybės biudžeto išlaidos priešgaisrinėms gelbėjimo pajėgoms didėja: 2019 m., palyginti su 2017 m., išlaidos padidėjo 15 proc. iki 107 mln. Eur. Per tą patį laikotarpį gaisrų padaugėjo 23 proc. Ne visada užtikrinama tinkama pajėgų parengtis atlikti gaisrų gesinimo, žmonių ir turto gelbėjimo darbus gaisro metu. Išlieka palyginti dideli gaisrų padaryti nuostoliai. Lietuvoje 100 tūkst. gyventojų tenka 2,6 karto daugiau gaisruose žuvusių asmenų negu vidutiniškai pasaulyje. Daugėjant gaisrų atvirose teritorijose, 2,5 karto padidėjo jų išdegintas plotas. Audito metu vertinsime, ar pasirinktas priešgaisrinės saugos užtikrinimo ir organizavimo modelis garantuoja efektyvų šių funkcijų vykdymą. Planuojame pateikti rekomendacijas, padėsiančias efektyviau organizuoti priešgaisrinę saugą.


Sveikatos priežiūros tvarumo užtikrinimas esant ekstremaliosioms situacijoms

Vienas svarbiausių tvarios sveikatos priežiūros bruožų – gebėjimas tinkamai ir laiku reaguoti į visuomenei kylančias grėsmes ir ekstremaliąsias situacijas ir nepertraukiamai teikti visas reikalingas sveikatos paslaugas. Šalies sveikatos priežiūros sistema didelio masto epidemiologinei krizei nebuvo pasiruošusi. Nei gydymo įstaigose, nei valstybiniame rezerve nebuvo sukaupta pakankamai asmens apsaugos priemonių atsargų. Nuo pandemijos pradžios praėjus beveik metams, bendro gydymo įstaigų aprūpinimo ar atitinkamų priemonių rezervų formavimo klausimai vis dar aktualūs. Nepakankamas epidemiologinių priemonių (režimo) taikymas lemia vis pasikartojančius infekcijos protrūkius gydymo įstaigose. Komunikacinės gydymo įstaigų problemos (per menki pajėgumai aptarnauti pacientus telefonu, pasikartojantys informacinių sistemų veiklos trikdžiai), sumažėjęs sveikatos priežiūros paslaugų teikimo mastas blogina paslaugų prieinamumą, o nuotolinės paslaugos neužtikrina kokybės. Todėl jau stebimas net tik gyventojų sveikatos rodiklių pablogėjimas, sergamumo lėtinėmis ligomis didėjimas, bet ir mirčių gausėjimas dėl kitų nei COVID-19 viruso sukeltų pasekmių. Audito metu analizuosime, kodėl sistema neužtikrina tinkamo sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumo, nepertraukiamo ir saugaus sveikatos priežiūros paslaugų teikimo pacientams, sergantiems kitomis nei COVID-19 ligomis. Auditas padės atsakyti į klausimą, ko trūksta ir kas turėtų būti padaryta, kad, esant ekstremaliajai situacijai (šalyje, regione, savivaldybėje), sveikatos priežiūros paslaugų teikimas nesutriktų ir atlieptų kylančius iššūkius.


Valstybės nekilnojamojo turto, perduoto savivaldybėms patikėjimo teise, valdymas

Savivaldybių nekilnojamasis turtas sudaro didžiausią nacionalinio nekilnojamojo turto (NT) dalį – apie 63 proc. Šis turtas yra viena priemonių savivaldybių funkcijoms atlikti, todėl jis turi būti racionaliai tvarkomas, duoti naudą visuomenei ir tenkinti viešuosius interesus. Valstybės kontrolė ankstesniais auditais yra nustačiusi su savivaldos NT valdymu susijusių trūkumų valstybės NT perdavus savivaldybių nuosavybėn, dalis šio turto ne naudojama funkcijų vykdymui, o parduodama, todėl valstybės biudžetas netenka dalies galimų pajamų. Kai kuriais atvejais NT perduodamas panaudos gavėjams, kurie neturi teisės gauti NT pagal panaudą. Savivaldybių NT valdymo problemoms nustatyti Valstybės kontrolė ir Lietuvos savivaldybių kontrolės ir audito tarnybos susitarė vykdyti bendrą savivaldybių NT auditą. Audito tikslas – įvertinti, ar NT savivaldybėse valdomas efektyviai, kryptingai ir kompleksiškai, užtikrinant maksimalią naudą visuomenei. Audito metu Valstybės kontrolė vertins, kaip valdomas valstybės NT, kuris savivaldybėms perduotas patikėjimo teise.


2016 metų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2016 metų ataskaitų rinkinio duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2016 metai.


Išvada dėl susidariusios padėties atitikties išskirtinių aplinkybių sąvokai

Vyriausybei arba jos įgaliotai institucijai parengus pranešimą dėl išskirtinių aplinkybių atšaukimo, Valstybės kontrolė, vykdydama fiskalinės institucijos funkciją, vadovaudamasi Lietuvos Respublikos fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstitucinio įstatymo 7 str. 2 d., patvirtins, kad išskirtinės aplinkybės nebegalioja ir rengiant valdžios sektoriaus 2023 m. biudžetų projektus turi būti taikomos visos fiskalinės drausmės taisyklės.


2021 m. valdžios sektoriaus biudžetų projektų vertinimas

Įvertinsime valdžios sektoriaus biudžetų projektų atitiktį Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme nustatytų fiskalinės drausmės taisyklių reikalavimams ir pateiksime išvadą.


2019 m. Rezervinis (stabilizavimo) fondas

Audito tikslas – įvertinti 2019 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2019 metai.


Gausėjant rinkoje esančių prekių ir paslaugų skaičiui, didėjant jų įvairovei, vartotojų teisių apsauga kasdien tampa vis aktualesnė. Pagal Europos Komisijos skaičiuojamą vartotojų sąlygų metinį indeksą (angl. Consumer conditions index) Lietuva yra 24 tarp 28 ES valstybių ir atsilieka nuo ES vidurkio 8 balais. Labiausiai situacija prastėja žinių ir pasitikėjimo bei skundų ir ginčų nagrinėjimo srityse.Audito metu analizuojame, kaip įgyvendinamos Vartotojų teisių apsaugos įstatyme numatytos pagrindinės vartotojų teisės: teisė į ekonominių interesų apsaugą; teisė gauti informaciją apie savo teisių įgyvendinimo ir gynimo tvarką; teisė į pažeistų teisių gynimą ir į turtinės ir neturtinės žalos (nuostolių) atlyginimą. Auditas padės pagerinti vartotojų apsaugą ir sparčiau siekti vartotojų sąlygų indekso gerėjimo.


Lietuvos stabilumo 2023 m. programos vertinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą Stabilumo 2023 m. programą ir pateiksime ataskaitą, kurioje bus: 2023–2024 m. valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų analizė, valdžios sektoriaus biudžetų projektų rodiklių ex-post vertinimas fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi aspektu, fiskalinės padėties apžvalga, valdžios sektoriaus skolos projekcijos.


Audito tikslas – įvertinti 2018 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


2022 m. valdžios sektoriaus biudžetų projektų vertinimas

Pateiksime Išvadą dėl struktūrinio postūmio užduoties ir ataskaitą, kurioje bus: 2021–2022 m. valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų analizė, valdžios sektoriaus biudžetų projektų rodiklių vertinimas fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi aspektu, fiskalinės padėties apžvalga, valdžios sektoriaus skolos projekcijos.


2021 m. Rezervinio (stabilizavimo) fondas

Rezervinio (stabilizavimo) fondo paskirtis yra kaupti valstybės piniginius išteklius, siekiant užtikrinti valstybės finansinį stabilumą galimų ekstremaliųjų situacijų ir ekonominės grėsmės atveju bei lėšas giluminiam panaudotųjų branduolinių atliekų atliekynui įrengti.


2022 m. Pensijų anuitetų fondo ataskaitų rinkinys

Pensijų anuitetų fondas – atskirai apskaitomi ir valdomi finansiniai ir materialiniai ištekliai, naudojami pensijų anuitetų mokėjimo veiklai vykdyti. Pensijų anuitetas – pensijų fondo dalyviui iki gyvos galvos mokama periodinė pensijos išmoka, kurios visa išmokėjimo rizika tenka pensijų anuitetų mokėtojui – Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybai.


Auditai atliekant Europos Sąjungos fondų investicijų audito institucijos funkcijas

2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2018 m. liepos 1 d.–2019 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias prašoma atlyginti Europos Komisijos

Projektų mokėjimo prašymų vertinimas- Projekto paraiškos vertinimas - Projekto sutarties ir jos keitimų vertinimas- Projektui įgyvendinti reikalingų viešųjų pirkimų vertinimas- Projekto mokėjimo prašyme deklaruotų išlaidų vertinimas- Projekto patikros vietoje atlikimasValdymo ir kontrolės sistemos atitikties teisės aktų reikalavimams ir jos veikimo vertinimas - Neteisėtai išmokėtų sumų susigrąžinimas- Valstybės projektų planavimas- Regiono projektų planavimas- Projektų finansavimo sąlygų aprašų rengimas- Nacionalinių stebėsenos rodiklių skaičiavimo aprašų rengimas- Supaprastintai apmokamų išlaidų dydžių nustatymo metodikų rengimas- Visuotinių dotacijų valdytojų skyrimas- Bendrųjų projektų reikalavimų keitimas- Atrankos kriterijų rengimas- Bendruomenės inicijuotos vietos plėtros planavimas- Integruotų teritorinių investicijų planavimas- Finansinių priemonių išankstinis vertinimas- Tinkamumo finansuoti vertinimas- Sutikimas įgyvendinti techninę paramą- Komunikacijos strategijos rengimas ir įgyvendinimas- Sukčiavimo rizikos vertinimas- Kovos su sukčiavimu priemonių struktūra ir pilnumas- Tinkamos prevencinės kovos su sukčiavimu priemonės- Pranešimas dėl įtariamų sukčiavimo atvejų ir bendradarbiavimas- Tinkamos tolimesnės (priežiūros) priemonės nustačius įtarimus dėl sukčiavimo- Kovos su sukčiavimu priemonių peržiūra ir įtakos rizikos vertinimui nustatymas- Metinių sąskaitų rengimas- Sąskaitų tikrinimas ir tvirtinimas- Informacijos gavimas iš Vadovaujančiosios institucijos (sąskaitų rengimo tikslais)- Neteisėtai sumokėtų sumų išėmimas iš sąskaitų- Sąskaitų pateikimas Vadovaujančiajai ir Audito institucijoms, Europos Komisijai.Sąskaitų (ataskaitinius metus apibendrinančios informacijos) vertinimas


2021 m. valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto ataskaitų rinkiniai

Valstybinio socialinio draudimo fondas – tai įstatymo nustatyta tvarka valdomi centralizuoti tiksliniai finansiniai ir materialiniai ištekliai, kurie įtraukiami į apskaitą nuo valstybės ir savivaldybių biudžetų atskirtame fondo biudžete. Fondo audituojamų konsoliduotųjų ataskaitų rinkiniai sudaryti iš Valstybinio socialinio fondo valdybos ir teritorinių skyrių ataskaitų duomenų.


Užsieniečių vaikų integracija į bendrojo ugdymo sistemą

Užsieniečiai Lietuvos Respublikoje yra lygūs pagal įstatymus, neatsižvelgiant į jų lytį, rasę, tautybę, kalbą, kilmę, socialinę padėtį, tikėjimą, įsitikinimus ar pažiūras. Švietimo įstatyme nustatyta, kad kiekvienas užsienietis, turintis teisę nuolat ar laikinai gyventi Lietuvos Respublikoje, turi teisę mokytis, įgyti išsilavinimą ir kvalifikaciją.Kintanti politinė ir ekonominė pasaulio situacija lėmė imigracijos srautų augimą Lietuvoje ir visoje Europos Sąjungoje. Nuo 2021 metų mokinių užsieniečių Lietuvoje skaičius didėja: 2021–2022 m. m. jų buvo 2 005 mokinių, 2022–2023 m. m. 11 003, 2023– 2024 m. m.  11 524, 2024–2025 m. m. 12 648.  Iš 2024–2025 m. m. mokinių 79 proc. sudarė vaikai iš Ukrainos, 11 proc. iš Baltarusijos. 2024 m. Europos Komisijos pateiktoje apžvalgoje apie vaikų iš Ukrainos įtraukimą į ES švietimo sistemą teigiama, kad vis dar išlieka iššūkiai: nuo neatidėliotinos prieigos prie išsilavinimo suteikimo naujai atvykusiems iki mokymosi tęstinumo užtikrinimo; kalbos barjeras; mokinių gerovės užtikrinimas ir tinkamo mokytojų personalo prieinamumas. Pabrėžiama būtinybė toliau stengtis rinkti tikslią informaciją apie vaikų iš Ukrainos situaciją ES švietimo sistemose, ypač atsižvelgiant į ribotus duomenis pagal amžiaus grupes.Audito metu vertinsime, ar Lietuvos švietimo sistema užtikrina visų užsieniečių vaikų integraciją, kaip valdomi iššūkiai, susiję su galimu jų skaičiaus augimu didėjančios imigracijos sąlygomis. Auditas prisidės prie Lenkijos AAI inicijuoto tarptautinio audito „Privalomojo bendrojo ugdymo realizavimas užsienio vaikams iš Ukrainos teritorijos“.


Išvada dėl Lietuvos Respublikos 2022 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo pakeitimo įstatymo projekto (2022 m. balandis)

Įvertinsime Vyriausybės pateikto Lietuvos Respublikos 2022 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektą ir parengsime išvadą dėl jo.


Švietimo ir mokslo ministerijos vykdomos programos „Studijų ir mokslo plėtra“ vertinimas

2014 m. finansinio (teisėtumo) audito metu buvo nustatyta, kad ministerija, skirdama lėšų jaunimo veiklų iniciatyvų skatinimo projektams, nepadeda siekti numatyto tikslo, kad bent vienas iš universitetų patektų tarp 500 geriausiųjų pasaulyje. Mokslo, inovacijų ir technologijų agentūra iš minėtos programos 2014 m. paskirstė tik 58 proc. numatytų lėšų ūkio subjektų užsakymams. Audito metu vertinsime, ar paskirti asignavimai panaudoti programoje nustatytiems tikslams ir panaudoti galimu ekonomiškiausiu ir efektyviausiu būdu, ar naudojant asignavimus nepadaryta teisės aktų pažeidimų, kiek pasiekti programose nustatyti tikslai.


2020 m. Valstybinio socialinio draudimo fondas

Valstybinio socialinio draudimo fondas – tai įstatymo nustatyta tvarka valdomi centralizuoti tiksliniai finansiniai ir materialiniai ištekliai, kurie įtraukiami į apskaitą nuo valstybės ir savivaldybių biudžetų atskirtame fondo biudžete. 2020 m. reorganizavus 2 teritorinius skyrius, fondo audituojamų konsoliduotųjų ataskaitų rinkiniai sudaryti iš 11 skyrių ir 11 jų fondų (iki tol buvo 13) pateiktų ataskaitų duomenų. Kaip ir kasmet, teikdami Seimui išvadą dėl 2020 m. konsoliduotųjų rinkinių, atliksime jų teisingumo vertinimą.Į šį fondą surenkamos draudėjų, apdraustųjų, savarankiškai dirbančių asmenų savanoriškai mokamos valstybinio socialinio draudimo įmokos ir jos išmokamos teisės aktų nustatyta tvarka pensijų, ligos, motinystės, nedarbo, dalinio darbo, nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų išmokoms. 2020 m. buvo išskirtiniai metai dėl COVID-19 viruso plitimo, įvesto karantino, ekonominių pasekmių. Fondo valdybai tenka skubiai pasirengti ir įgyvendinti Vyriausybės sprendimus dėl naujų išmokų mokėjimo, pritaikyti mokestines lengvatas, priimti sprendimus dėl poveikį patyrusio verslo prašymų atidėti nesumokėtų įmokų mokėjimą. Buvo planuota, kad šio fondo pajamos 2020 m. sudarys 4,9 mlrd., o sąnaudos – 4,6 mlrd. Eur, bet, nesurenkant planuotų įmokų, fondui tenka naudoti savo sukauptus rezervus ir papildomai iš valstybės biudžeto skirtas lėšas.


Neteko galios (Palaikomojo gydymo ir slaugos paslaugų prieinamumas ir kokybė)

Lietuvoje stebimas spartus gyventojų senėjimas, o tai lemia didesnį palaikomojo gydymo ir slaugos paslaugų poreikį, tokios paslaugos reikalingos ir jaunesniems, darbingo amžiaus žmonėms. Bendras palaikomojo gydymo ir slaugos lovų skaičius šalyje yra beveik dvigubai mažesnis, nei ekspertų nustatytas poreikis, skirtingas jų skaičius savivaldybėse, palaikomojo gydymo ir slaugos ligoninėse bendra tvarka slaugomi pacientai, kuriems reikalinga specialioji priežiūra. Audito metu vertinsime palaikomojo gydymo ir slaugos paslaugų prieinamumo ir kokybės užtikrinimą, vykdomą kompleksinių slaugos ir geriatrinių sveikatos priežiūros paslaugų tinklo optimizavimą.


Ilgalaikio darbo išmokų fondas – išteklių fondas, skirtas asmenų papildomoms finansinėms garantijoms užtikrinti mokant ilgalaikio darbo (kai darbo santykiai pagal nutraukiamą darbo sutartį su Lietuvos Respublikos jurisdikcijoje esančiu darbdaviu atleidimo iš darbo dieną nepertraukiamai tęsėsi daugiau negu 5 metus ir kurie yra atleisti darbdavio iniciatyva be darbuotojo kaltės) ir sankcijų taikymo išmokas.


Registrų centras yra didžiausias valstybės informacinių išteklių tvarkytojas: šiuo metu tvarko 31, iš jų 12 yra ypatingos svarbos. Apie 80 proc. centro paslaugų suteikiama viešojo sektoriaus institucijoms, kurių funkcijų įgyvendinimas priklauso nuo centro teikiamų paslaugų. Registrų centras kuria informacines sistemas ir kasmet investuoja į esamų sistemų palaikymą bei modernizavimą. Jų pagrindu teikia kompleksines paslaugas, tačiau šių paslaugų naudotojai susiduria su lėtu sistemų veikimu ir jų sutrikimais. Patikimi, vientisi ir konfidencialūs duomenys, nenutrūkstamas jų teikimas iš registrų ir informacinių sistemų tampa dar aktualesni ekstremaliomis sąlygomis, todėl svarbu užtikrinti efektyvų jų tvarkymą.Registrų centro tvarkomų informacinių išteklių pagrindu 2019 m. iš viso suteikta apie 125 mln. vnt. paslaugų, joms taikoma daugiau kaip 300 skirtingų atlyginimo dydžių, todėl svarbu užtikrinti skaidrų, pagrįstą atlyginimą už šių paslaugų teikimą, neapibojant svarbių paslaugų prieinamumo. Audito metu vertinsime, ar Registrų centro informacinių išteklių tvarkymas prisideda prie organizacijos tikslų įgyvendinimo, turimi IT ištekliai panaudojami efektyviai, tinkamai nustatomos ir valdomos su IT susijusios rizikos bei taikoma skaidri, pagrįsta ir objektyvi tvarkomų registrų ir informacinių sistemų pagrindu teikiamų paslaugų kainodara. Audito rezultatai prisidės prie aukštesnio Registrų centro tvarkomų informacinių išteklių valdymo gebos lygio, pagerės informacinių išteklių pagrindu teikiamų paslaugų kokybė bei bus užtikrinti objektyvūs ir pagrįsti visų teikiamų viešųjų paslaugų atlyginimo dydžiai.


Valstybės metinių ataskaitų rinkinį sudaro valstybės pažangos ataskaita, valstybės metinių finansinių ataskaitų rinkinys ir valstybės metinių biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinys.Valstybės pažangos ataskaita apima Lietuvos Respublikos Ministro Pirmininko pranešimą, informaciją apie artimiausio laikotarpio Vyriausybės veiklos prioritetus, Valstybės pažangos strategijoje nustatytų valstybės vystymosi krypčių ir jų vertinimo rodiklių reikšmių, Lietuvos Respublikos atitinkamų metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatyme patvirtintų valstybės veiklos srityse siekiamų pagrindinių pažangos uždavinių ir jų vertinimo rodiklių, kurie nustatyti Nacionaliniame pažangos plane, reikšmių, Vyriausybės programoje nustatytų valstybės veiklos gairių ir jų vertinimo rodiklių reikšmių pasiekimą atitinkamais finansiniais metais ir kitą susijusią informaciją pagal valstybės veiklos sritis.Viešojo sektoriaus subjektų grupę, kai rengiamas valstybės metinių ataskaitų rinkinys, sudaro visi (iki 500) valstybės viešojo sektoriaus subjektai.


Valstybinių auditų rekomendacijų įgyvendinimo stebėsena (2023 m. kovo mėn.)

Siekdami didesnio auditų poveikio stebime, kad auditų rekomendacijos būtų įgyvendintos laiku ir tokia apimtimi, kaip buvo sutarta su audituojamais subjektais, atveriame stebėsenos duomenis visuomenei, kasmet pavasarį ir rudenį teikiame ataskaitas Seimo Audito komitetui.


Bendras mokymosi visą gyvenimą mastas šalyje pastaruosius 6 metus yra stabilus ir neartėja prie ES vidurkio: 2021 m. sudarė 8,5 proc. ir tebebuvo mažesnis už ES vidurkį, kuris yra 10,8 proc. Šalyje nėra vienos ir efektyviai veikiančios mokymosi visą gyvenimą sistemos. Trūksta įvairiais būdais įgytų kompetencijų formalizavimo galimybių. Neįdiegta vieno langelio sistema, kuri leistų asmenims rasti aktualius mokymosi pasiūlymus.2021 m. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), atlikusi bendrąjį Lietuvos įgūdžių sistemos efektyvumo vertinimą, kartu su Vyriausybės strateginės analizės centru parengė Nacionalinę įgūdžių strategiją ir sutarė su Lietuvos Respublikos Vyriausybe dėl keturių prioritetinių sričių ir dviejų projekto horizontalių temų, bet neaiškus jų įgyvendinimas. Vyriausybė 2021 m. patvirtino 2021–2030 m. Švietimo plėtros programą, kurioje numatyti uždaviniai ir priemonės siekiant įdiegti efektyvią ir veiksmingą suaugusiųjų mokymosi visą gyvenimą sistemą.Vertinimo metu nagrinėsime, ar užtikrinamas suaugusiųjų mokymosi sistemos valdymas, ar sukurtos paskatos ir gyventojai motyvuojami mokytis visą gyvenimą, ar veiksmai, kurių imamasi kliūtims šalinti, užtikrins didesnes galimybes suaugusiesiems mokytis visą gyvenimą. Analizuosime, kokiomis priemonėmis siekiama įgyvendinti Lietuvos įgūdžių strategijoje pateiktas rekomendacijas.


Garantinis fondas – išteklių fondas, iš kurio skiriamos lėšos Garantijų darbuotojams, jų darbdaviui tapus nemokiam, ir ilgalaikio darbo išmokų įstatyme ir jo įgyvendinančiuose teisės aktuose nustatyto dydžio išmokoms bankrutuojančių ar bankrutavusių įmonių ir fizinių asmenų darbuotojams, nutraukusiems su jais darbo santykius, taip pat darbuotojams, kurie tęsia darbo santykius, kai įmonė ar fizinis asmuo jiems yra įsiskolinęs. 2019 m., kaip ir kasmet, teikdami Seimui išvadą dėl šio fondo rinkinių, atliekame jų teisingumo vertinimą, taip pat vertiname, ar fondo lėšos ir turtas valdomi, naudojami ir disponuojama jais teisėtai.


Nacionalinį metinių ataskaitų rinkinį sudaro valstybės viešojo sektoriaus subjektų, visų savivaldybių viešojo sektoriaus subjektų, valstybės socialinių fondų, Privalomojo sveikatos draudimo fondo ir Pensijų anuitetų fondo į vieną viešojo sektoriaus subjekto ataskaitų rinkinį konsoliduoti duomenys apie finansinę būklę, veiklos rezultatus, pinigų srautus. Kartu su nacionaliniu metinių ataskaitų rinkiniu teikiami savivaldybių biudžetų vykdymo duomenys ir informacija apie valstybės skolą.


Pagalba pabėgėliams, jų socialinė integracija

Pastaruoju metu atvykstančių į Lietuvą pabėgėlių skaičius didėja. Statistikos departamento duomenimis, į Lietuvą 2022 m. karo pabėgėlių vien tik iš Ukrainos atvyko daugiau nei 65 tūkst., pagalbos priemonėms suplanuota 132,3 mln. Eur Vyriausybės rezervo lėšų. Esant dabartinei geopolitinei situacijai, ateityje gali didėti pabėgėlių skaičius ir iš kitų šalių, todėl svarbu suplanuoti ne tik reikalingus finansinius išteklius, bet ir užtikrinti kokybišką integraciją.Pabėgėlių integracija apima platų daugelio valstybės ir savivaldybių ir nevyriausybinių organizacijų paslaugų spektrą (darbo paieškos, švietimo, socialinės apsaugos, sveikatos priežiūros). Svarbu, kad jos laiku būtų pasirengusios teikti reikiamas paslaugas pabėgėliams, o Socialinės apsaugos ir darbo ministerija užtikrintų tinkamą paramos teikimo ir integracijos proceso koordinavimą ir atsiskaitymą už rezultatus. Kol kas nenumatyti rodikliai, pagal kuriuos būtų galima pamatuoti ir įsitikinti vykdomų paramos ir integracijos priemonių veiksmingumu. Tyrimai rodo paslaugų prieinamumo, informuotumo, paramos lietuvių kalbai išmokti ir efektyvių kvalifikacijos kėlimo programų trūkumą, neveiksmingą paramą būstui susirasti ir kt.Audito metu vertinsime, ar Lietuvoje yra užtikrinama rezultatyvi pagalbos pabėgėlių integracijai sistema.


2022 m. valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto ataskaitų rinkiniai

Valstybės finansinių ataskaitų rinkinys yra rengiamas kaip vieno viešojo sektoriaus subjekto finansinių ataskaitų rinkinys, kuriame konsoliduojama beveik 600 viešojo sektoriaus subjektų finansinių ataskaitų duomenų. Valstybės biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinyje, kuris rengiamas pinigų principu, pateikiami metiniai valstybės biudžeto pajamų bei išlaidų planų ir jų vykdymo duomenys.


2023 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo ataskaitų rinkinys

Privalomojo sveikatos draudimo fondas – tai išteklių fondas, skirtas įstatyme nustatytais pagrindais ir sąlygomis kompensuoti privalomuoju sveikatos draudimu apdraustų asmenų sveikatos priežiūrą. Fondo metinių ataskaitų rinkinys sudarytas iš Valstybinės ligonių kasos ir teritorinių ligonių kasų ataskaitų duomenų.


Žemės tvarkymo ir administravimo programos lėšų naudojimas valstybinės žemės valdymui

Nacionalinės žemės tarnybos vykdomą veiklą reglamentuoja daug sudėtingų teisės aktų. Veiklai vykdyti iš valstybės biudžeto kasmet skiriama apie 28 mln. EUR. Todėl svarbu, kad tarnybos uždaviniams valstybės politikos žemės tvarkymo ir administravimo srityse įgyvendinti skirtos lėšos būtų panaudotos racionaliai ir teisėtai. Dažnai gaunami piliečių skundai žemės nuosavybės teisių į žemę, mišką, vandens telkinius atkūrimo, valstybinės žemės perleidimo, perdavimo naudotis, pardavimo klausimais.


Valstybės elektroninių ryšių infrastruktūros plėtra

Į valstybės elektroninių ryšių infrastruktūros plėtrą investuota ~107 mln. Eur. Plačiajuosčio interneto RAIN tinklo panaudojama tik 7 proc., nors Lietuvos teritorija padengta 98,3 proc., o 2014 m. gauta informacija, kad valstybės institucijų ryšio tinklo plėtrą gali dubliuoti SVDPT.Audito metu planuojama vertinti valstybei priklausančių duomenų perdavimo tinklų plėtros ir naudojimo koordinavimą.


Išmanioji mokesčių administravimo sistema

Išmaniosios mokesčių administravimo sistemos (i.MAS) tikslas – mažinti administracinę naštą mokesčių mokėtojams, didinti mokesčių mokėtojų pajamų apskaitymą, mokesčių surinkimą ir mokesčių administratoriaus veiklos efektyvumą, diegiant elektronines paslaugas ir perkeliant mokesčių mokėtojų ūkinių operacijų duomenų rinkimą, tvarkymą, valdymą ir teikimą į elektroninę erdvę. i.MAS projektą sudaro trys etapai, kurie kainuos 25 mln. Eur. Pirmu etapu nuo 2016 m. pradėta teikti informacija į elektorinių sąskaitų faktūrų ir elektroninių važtaraščių posistemius i.VAZ ir i.SAF.Didelį i.MAS vartotojų nepasitenkinimą kelia didesnė administracinė našta, ji nepakankamai draugiška vartotojui. Yra rizika, kad kuriant i.MAS nebuvo iškelta tinkamų informacijos saugos reikalavimų, sukurta sistema neprisidės prie mokesčių administratoriaus veiklos efektyvumo, nebus rezultatyvios šešėlio mažinimo priemonės.Audito metu planuojama įvertinti, ar sukurti ir kuriami sprendiniai užtikrins, kad būtų pasiekti i.MAS nustatyti tikslai.


2016 metų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2016 metų ataskaitų rinkinio duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2016 metai.


Klaipėdos jūrų uosto infrastruktūros valdymas

Klaipėdos jūrų uostas – svarbiausias ir didžiausias transporto centras Lietuvoje, per metus galintis perkrauti iki 65 milijonų tonų įvairių krovinių. Uoste sukuriama per 58 tūkst. indukuotų darbo vietų ir 6,13 proc. viso Lietuvoje sukuriamo BVP, tiesiogiai su jo veikla yra susiję per 800 įmonių.Siekiant maksimalios naudos miestui ir valstybei, uosto infrastruktūra turėtų būti naudojama racionaliai ir efektyviai, užtikrinama tvari jos plėtra ir priežiūra. Viena pagrindinių infrastruktūros plėtros problemų – laisvų teritorijų uosto veiklai plėsti trūkumas ir efektyvus rezervinių teritorijų panaudojimas. Vis dar neapsispręsta dėl uosto plėtros ateityje. Be to, ne visada užtikrinama nuolatinė jo aplinkos taršos stebėsena. Audito metu vertinsime, ar efektyviai panaudojama VĮ Klaipėdos jūrų uosto direkcijos patikėjimo teise valdoma valstybinė žemė, infrastruktūra ir rezervinės teritorijos, reikalingos uosto veiklos plėtrai, ar užtikrinama nuolatinė ir ilgalaikė uosto aplinkos taršos stebėsena.


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2021 m. liepos 1 d.–2022 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias prašoma atlyginti Europos Komisijos

Projektuose deklaruojamų mokėjimo prašymų vertinimas (atsitiktinė atranka).Valdymo ir kontrolės sistemos veikimas (institucijų rengiamų dokumentų ir jų taikymo vertinimas).Sąskaitų auditas (deklaruotų išlaidų finansinis patikrinimas).


Sporto plėtros dokumentuose užsibrėžti tikslai nėra pasiekiami. Per pastaruosius 5 metus sportininkų, dalyvaujančių olimpinėse žaidynėse, sumažėjo 3 kartus, o tarptautinėse varžybose iškovotų medalių per metus sumažėjo 7 kartus (2019 m. iškovoti 2 medaliai). Sporto valdymo sritis vis dar stokoja patikimų duomenų, sudarysiančių galimybes stebėti valstybės strateginių tikslų įgyvendinimą ir priimti duomenimis pagrįstus sprendimus. Aukšto meistriškumo sporto veikla nėra pakankamai koordinuojama, o sporto šakų federacijų finansavimas orientuotas į ilgalaikių tikslų siekimą, sporto šakų vystymą, gero valdymo principų diegimą ir sportininkų pamainos rengimą. Valstybės biudžeto lėšų naudojimo ir atsiskaitymo už veiklos rezultatą kontrolės mechanizmas nepakankamas.Valstybės mastu nėra vertinamas infrastruktūros prieinamumas ir galimybės sportininkams treniruotis ir rengtis varžyboms, sporto infrastruktūros plėtra vykdoma neturint aiškios strategijos, kad sporto objektai būtų ekonomiškai naudingi, maksimaliai panaudojami, atviri, universalūs. Iki šiol nesukurtas nuoseklus sportininkų rengimas ir perspektyvių jaunų sportininkų ugdymas bei šiuolaikinio aukšto meistriškumo sporto reikalavimus atitinkanti trenerių kompetencijų kėlimo sistema. Dėl COVID-19 viruso sukeltos pasaulinės pandemijos buvo nukeltos olimpinės žaidynės, sporto čempionatai ir varžybos, apribotos sportininkų treniruotės. Todėl gali būti neužtikrintas aukšto meistriškumo sporto programų lėšų tinkamas panaudojimas ir sportininkų pasirengimas čempionatams.Audito metu vertinsime, ar sukurtos sąlygos sportininkams siekti aukštų rezultatų ir rengti jų pamainą, ar tinkamai formuojama aukšto meistriškumo sporto politika, infrastruktūros plėtra, vykdomas jaunų perspektyvių sportininkų ugdymas, sporto federacijų finansavimas, COVID-19 rizikų valdymas.


Ignalinos atominės elektrinės eksplotavimo nutraukimo fondas


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2019 m. liepos 1 d. – 2020 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias prašoma atlyginti Europos Komisijos

Projektų mokėjimo prašymų vertinimas- Projekto paraiškos vertinimas - Projekto sutarties ir jos keitimų vertinimas- Projektui įgyvendinti reikalingų viešųjų pirkimų vertinimas- Projekto mokėjimo prašyme deklaruotų išlaidų vertinimas- Projekto patikros vietoje atlikimasValdymo ir kontrolės sistemos atitikties teisės aktų reikalavimams ir jos veikimo vertinimas - Neteisėtai išmokėtų sumų susigrąžinimas- Valstybės projektų planavimas- Regiono projektų planavimas- Projektų finansavimo sąlygų aprašų rengimas- Nacionalinių stebėsenos rodiklių skaičiavimo aprašų rengimas- Supaprastintai apmokamų išlaidų dydžių nustatymo metodikų rengimas- Visuotinių dotacijų valdytojų skyrimas- Bendrųjų projektų reikalavimų keitimas- Atrankos kriterijų rengimas- Bendruomenės inicijuotos vietos plėtros planavimas- Integruotų teritorinių investicijų planavimas- Finansinių priemonių išankstinis vertinimas- Tinkamumo finansuoti vertinimas- Sutikimas įgyvendinti techninę paramą- Komunikacijos strategijos rengimas ir įgyvendinimas- Sukčiavimo rizikos vertinimas- Kovos su sukčiavimu priemonių struktūra ir pilnumas- Tinkamos prevencinės kovos su sukčiavimu priemonės- Pranešimas dėl įtariamų sukčiavimo atvejų ir bendradarbiavimas- Tinkamos tolimesnės (priežiūros) priemonės nustačius įtarimus dėl sukčiavimo- Kovos su sukčiavimu priemonių peržiūra ir įtakos rizikos vertinimui nustatymas- Metinių sąskaitų rengimas- Sąskaitų tikrinimas ir tvirtinimas- Informacijos gavimas iš Vadovaujančiosios institucijos (sąskaitų rengimo tikslais)- Neteisėtai sumokėtų sumų išėmimas iš sąskaitų- Sąskaitų pateikimas Vadovaujančiajai ir Audito institucijoms, Europos Komisijai.Sąskaitų (ataskaitinius metus apibendrinančios informacijos) vertinimas


Žemės ir maisto ūkis, kaimo plėtra, žuvininkystė, veterinarija ir žemės tvarkymas

Valstybinė maisto ir veterinarinė kontrolė

Valstybinę maisto ir veterinarinę kontrolę visoje šalies teritorijoje vykdo Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba – kompetentinga Vyriausybės institucija. Išskiriamos 68 jos priežiūros sritys, kontroliuojama per 140 tūkst. ūkio subjektų: prekybos ir viešojo maitinimo įmonių, gyvūninio ir negyvūninio maisto gamintojų, pienininkystės ūkių, gyvūnų laikymo vietų, pašarų, veterinarinių vaistų gamybos įmonių ir kt. Kasmet atliekama apie 47 tūkst. patikrinimų, ištiriama per 4 tūkst. vartotojų skundų. Siekiant užtikrinti efektyvų kontrolės funkcijų vykdymą ir incidentų prevenciją, būtina aiški, grįsta rizikos vertinimu atrankos kontrolei sistema ir planavimas, leidžiantis pasiekti, kad patikrinimams būtų atrenkami rizikingiausi ūkio subjektai ar sritys, kontrolės procesas būtų organizuojamas kuo racionaliau išnaudojant turimus išteklius, o administracinės priemonės pagal kontrolės rezultatus būtų pakankamos ir rezultatyvios.Audito metu vertinsime ūkio subjektų ar sričių kontrolei atranką, rizikos vertinimą, kontrolės planų sudarymą, kontrolės proceso organizavimą ir vykdymą, pagal kontrolės rezultatus taikomas priemones, jų pakankamumą ir rezultatyvumą. Sieksime pateikti rekomendacijas, kurios darys įtaką pokyčiams vykdant valstybinę maisto ir veterinarinę kontrolę.


2022 m. Rezervinio (stabilizavimo) fondas

Rezervinio (stabilizavimo) fondo paskirtis yra kaupti valstybės piniginius išteklius, siekiant užtikrinti valstybės finansinį stabilumą galimų ekstremaliųjų situacijų ir ekonominės grėsmės atveju bei lėšas giluminiam panaudotųjų branduolinių atliekų atliekynui įrengti.


Strateginio valdymo ir biudžeto formavimo pokyčiai

Valstybėje vykdoma strateginio valdymo ir biudžeto formavimo pertvarka, kuria siekiama padidinti ilgalaikio valstybės biudžeto planavimo tvarumą, biudžeto formavimo principų ir viešųjų paslaugų finansavimo skaidrumą. Pertvarka 2017 m. buvo pradėta įgyvendinant Valstybės kontrolės atliktų valstybinių auditų metu teiktas rekomendacijas. Priimtas Strateginio valdymo įstatymas ir jo nuostatas įgyvendinanti Strateginio valdymo metodika, Biudžeto sandaros įstatymo pakeitimai, naujos redakcijos Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymas, kuriais įtvirtintas naujas integruotas strateginio valdymo modelis, sujungiantis strateginių tikslų formavimą ir įgyvendinimą su biudžeto asignavimų planavimu, atsiskaitymu ir išlaidų kontrole. Iki 2024 m. pabaigos planuojama parengti ir pateikti tvirtinimui pirmąjį 2025–2027 m. vidutinės trukmės biudžeto projektą, yra suplanuoti veiksmai kuriant vidutinės trukmės biudžeto sistemą.Valstybės kontrolė, ankstesniais metais apžvelgdama vykstančius sistemos pokyčius, yra konstatavusi tobulintinus dalykus. Svarbu, kad vykdant pertvarką strateginio valdymo ir biudžeto formavimo sistemos pokyčiai būtų nuoseklūs ir kryptingi, siekiant numatytų tikslų.Audito metu vertinsime strateginio valdymo ir biudžeto formavimo sistemos pokyčius atliekant pertvarką: ar veikianti sistema užtikrina asignavimų susiejimą su siekiamais rezultatais, visų lygių planavimo dokumentų tikslų, uždavinių ir rodiklių tarpusavio sąsajas, aiškesnį strateginių veiklos planų sudarymą ir įgyvendinimo stebėseną, vertinimo kriterijų tinkamumą ir optimalų kiekį, visų valstybės investicijų sąsajas ir sistemišką planavimą, tinkamą atsiskaitymą, visuomenės ir sprendimus priimančių subjektų informavimą apie veiklos rezultatus.


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2022 m. liepos 1 d. – 2023 m. birželio 30 d. ataskaitiniu laikotarpiu Europos Komisijai deklaruotos išlaidos


2022 m. Valstybinio socialinio draudimo fondas

Valstybinis socialinio draudimo fondas – tai įstatymo nustatyta tvarka valdomi centralizuoti tiksliniai finansiniai ir materialiniai ištekliai, kurie yra naudojami pensijų, ligos, motinystės, nedarbo ir nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialiniam draudimui finansuoti, valdyti ir administruoti. Fondo audituojamų konsoliduotųjų ataskaitų rinkiniai sudaryti iš Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos ir teritorinių skyrių ataskaitų duomenų.


Patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą / patikslintą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo.


Ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių institucijų konsolidavimas

Lietuvoje ūkio subjektų veiklą prižiūri 55 institucijos, o jų veiklai 2017 m. panaudota 233 mln. Eur. Nuo ūkio subjektų priežiūros institucijų veiklos priklauso ar mažinamos biurokratinės kliūtys, pertekliniai reikalavimai, administracinė ir kita reguliavimo našta ūkio subjektams. Tobulinant viešąjį valdymą ne kartą buvo vykdomas institucijų konsolidavimas, tačiau 2018 m. atliktas valstybinis auditas „Ar Lietuvos verslo priežiūros sistema efektyvi“ parodė, kad vykdant konsolidavimą nebuvo analizuota kokių priežiūros funkcijų reikia valstybei, t. y. kokias bendrąsias vertybes reikia saugoti ir kokie konkretūs uždaviniai keliami priežiūros institucijoms. Vyriausybė 2018 m. vykdydama valstybinio audito rekomendacijas priėmė naujus konsolidavimo sprendimus, kuriais siekiama spręsti ūkio subjektų priežiūros sistemos problemas, o priežiūros institucijų skaičių iki 2020 m. planuojama sumažinti iki 47. Tačiau ūkio subjektų priežiūros sistema vis dar susiduria su tokiomis problemomis, kaip per didelis ūkio subjektų priežiūrą vykdančių institucijų skaičius, neefektyviai ir nekoordinuotai vykdomos priežiūros funkcijos.Audito metu bus siekiama išanalizuoti, kaip įgyvendinamos 2018 m. pateiktos rekomendacijos, ar konsoliduojant ūkio subjektų priežiūros institucijas optimizuotos priežiūros funkcijos, mažinama priežiūros našta ūkio subjektams, didinant priežiūros kokybę ir orientuojant priežiūros institucijų veiklą į pagalbą ūkio subjektams, didinamas biudžeto lėšų, skirtų priežiūros institucijų veiklai organizuoti, panaudojimo efektyvumas.


Didžiausias trijų Baltijos šalių tarpvalstybinis geležinkelio transporto infrastruktūros projektas „Rail Baltica“ yra vienas iš ES prioritetinių transporto projektų, kuriuo siekiama sumažinti pralaidumo apribojimus, sukurti trūkstamas jungtis tarp valstybių, skatinti modalinę integraciją ir sąveikumą. Bendras „Rail Baltica“ geležinkelio linijos ilgis Baltijos šalyse sieks 870 km: Lietuvoje – 392 km, Latvijoje – 265 km, Estijoje – 213 km. Keleiviniai traukiniai galės pasiekti 249 km/val. greitį. Tikimasi, kad tai leis žmonėms sutaupyti 5,4 mln. valandų per metus, kelionės traukiniu bus pigesnės už keliones automobiliu ar lėktuvu.Bendra pasirašytų finansavimo sutarčių vertė siekia 1,6 mlrd. Eur. Numatoma projekto kaina pagal 2017 m. atliktą kaštų ir naudos analizę yra 5,8 mlrd. Eur.Baltijos šalių aukščiausiųjų audito institucijų bendro vertinimo metu bus nagrinėjami klausimai, susiję su projekto finansavimu, koordinavimu, projektavimo darbais. Taip pat planuojama įvertinti darbų vėlavimų priežastis.


Švietimo srityje vykdomi finansavimo pakeitimai: nuo 2018 m. rugsėjo mėn. bendrojo ugdymo mokyklose pradėtas taikyti naujas „klasės (grupės) krepšelio“ principu grįstas finansavimo modelis, pakeitęs beveik dvidešimt metų taikytą „mokinio krepšelį“; pedagogų darbo užmokestis pradėtas skaičiuoti pagal naujai įdiegtą etatinio darbo užmokesčio modelį; naujai finansuojama švietimo pagalba ikimokyklinio ir bendrojo ugdymo įstaigoms; nuo 2018 m. įsigaliojo esminiai profesinio mokymo įstatymo pakeitimai. Vis dar išlieka aktualios problemos, susijusios su mažėjančiu vaikų skaičiumi, auklėtojų ir pedagogų trūkumu bei profesijos nepatrauklumu jauniems pedagogams. Nuo 2016 m. atlikti veiklos auditai ikimokyklinio ugdymo, bendrojo ugdymo ir profesinio mokymo srityse. Auditorių teiktų svarbių rekomendacijų įgyvendinimas vėluoja. Dėl COVID-19 viruso protrūkio paskelbus karantiną išryškėjo aprūpinimo kompiuteriais ir internetu, pasirengimo dirbti ir mokytis nuotoliniu būdu problemos.Vertinsime, ar švietimo politikos ir finansavimo pakeitimai lėmė, kad lėšos būtų skiriamos vaikų ir mokinių sėkmei užtikrinti, ar ugdymo įstaigos praktikoje tinkamai taiko etatinio darbo apmokėjimą reglamentuojančius teisės aktus, ar jau įgyvendintos valstybinių auditorių teiktos rekomendacijos prisideda prie švietimo sistemos gerinimo ir kas trukdo įgyvendinti likusias, ar mokyklos apsirūpinusios informacinėmis komunikacinėmis priemonėmis.


Profesinių įstaigų tinklas konsoliduojamas nepakankamai sparčiai, neleidžia kryptingai investuoti į kokybės gerinimą ir išnaudoti sektorinių praktinio mokymo centrų potencialo, nes atnaujinus infrastruktūrą profesinis mokymas netapo patrauklesnis. Europos Sąjungoje 48 proc. jaunuolių siekia mokytis profesinio mokymo įstaigose, o Lietuvoje tik 27 proc. jaunuolių siekia įgyti kvalifikaciją kartu su viduriniu išsilavinimu.2018 m. profesiniam ugdymui skirta 107 mln. Eur, bet profesinio mokymo programos vis dar neatitinka darbo rinkos poreikių: tik 10 proc. mokinių mokėsi pagal modulines profesinio mokymo programas ir tik 3 proc. programų vykdomos pameistrystės forma. Ekspertų nuomone mažiausiai 30 proc. moksleivių galėtų mokytis darbo vietose. Patvirtinti 5 iš 19 profesiniai standartai, pagal kuriuos turėtų būti rengiamos modulinės programos. Neišnaudojamos neformalaus mokymo galimybės bei neplėtojamas neformaliuoju būdų įgytų kompetencijų pripažinimas.Audito metu planuojame vertinti, kaip investicijos į profesinio mokymo sistemą užtikrina, kad mokymas būtų vykdomas atsižvelgiant į darbo rinkos poreikius.


Gamintojo atsakomybės principas reiškia visišką gamintojų ir importuotojų atsakomybę už į rinką išleistų gaminių ir jų atliekų tvarkymą. Gamintojams ir importuotojams teisės aktuose įtvirtinama atsakomybė už jų vidaus rinkai pateiktų gaminių ir pakuočių poveikį aplinkai per viso būvio ciklą nuo gamybos iki saugaus atliekų sutvarkymo. Pagal Strateginį atliekų tvarkymo planą gamintojai ir importuotojai privalo įvykdyti pakuočių atliekų tvarkymo užduotis arba mokėti valstybės nustatytą mokestį už aplinkos teršimą pakuočių atliekomis. Yra rizika, kad dalis šių atliekų šalinama sąvartynuose, taigi jos tvarkomos kitų vartotojų sąskaita, o valstybės biudžetas netenka dalies pajamų.Audito metu planuojama vertinti, ar vykdomos nustatytos atliekų tvarkymo užduotys, kaip šalyje užtikrinamas gamintojo atsakomybės taikymas, kai gamintojai ir importuotojai sutvarko gaminių pakuotės atliekas arba sumoka mokesčius už aplinkos teršimą, ar efektyvi šioje srityje vykdoma valstybinė aplinkos apsaugos kontrolės funkcija.


Neteko galios ((2016) Kriminalinės žvalgybos subjektų lėšų naudojimas)

Pagal Lietuvos Respublikos kriminalinės žvalgybos įstatymo 20 straipsnio 3 ir 4 dalis kriminalinės žvalgybos subjektų lėšų naudojimą kontroliuoja valstybės kontrolierius arba jo pavedimu specialiai tam įgalioti Valstybės kontrolės pareigūnai. Valstybės kontrolė apie kriminalinės žvalgybos subjektų lėšų naudojimo tikrinimų rezultatus informuoja Seimo Kriminalinės žvalgybos parlamentinės kontrolės komisiją.Audito metu įvertinsime Kriminalinės žvalgybos subjektų lėšų naudojimo teisėtumą.


Audito tikslas – įvertinti 2017 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


Auditų „Programinis biudžetas: strateginių veiklos planų sudarymas ir įgyvendinimo stebėsena“ ir „Valstybės investicijų 2015 metais programos valdymas“ rekomendacijų įgyvendinimo eiga

Auditų „Programinis biudžetas: strateginių veiklos planų sudarymas ir įgyvendinimo stebėsena“ audito rekomendacijų įgyvendinimo eiga ir „Valstybės investicijų 2015 metais programos valdymas“ rekomendacijų įgyvendinimo eiga" auditas turi būti atliktas iki 2017 m. spalio mėn., siekiant jo rezultatus pristatyti kartu su Valstybės kontrolės nuomone dėl 2016 m. valstybės konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkinio ir valstybės biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinio bei valstybės biudžeto vykdymo.


Valstybinė elektros energetikos priežiūra

Elektros energetikos sektorius apima elektros energijos gamybą, perdavimą, skirstymą, tiekimą, vartojimą ir prekybą elektros energija. Pagrindinis elektros ūkio sektoriaus tikslas – užtikrinti techniškai patikimą, kokybišką ir nepertraukiamą šalies vartotojų aprūpinimą elektros energija mažiausiomis sąnaudomis ir konkurencingomis kainomis. Energetikos kainų tinkamas reguliavimas ir augimo suvaldymas didina visuomenės ir verslo pasitikėjimą valstybine energetikos priežiūra. Lietuvos Respublikos nacionaliniame energetikos ir klimato kaitos srities veiksmų plane 2021–2030 m. numatytos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti energijos nepriteklių Lietuvoje, ir pateikiamos Nacionalinės energetinės nepriklausomybės strategijoje (NENS) nustatytų tikslų įgyvendinimo priemonės.Audito metu vertinsime, ar valstybinė elektros energijos priežiūros sistema užtikrina vartotojų teisėtų interesų apsaugą, ar elektros energijos politiką įgyvendinančios institucijos yra tinkamai pasirengusios galimiems ekstremaliems pokyčiams elektros energetikos rinkoje bei lanksčiai ir laiku reaguoja į iškilusius iššūkius, kaip buvo pasirengta ir vykdomos NENS priemonės susijusios su pažangios elektros rinkos užtikrinimu, kokia šio proceso priežiūra.


Antstoliams ir notarams pavestos valstybės funkcijos

Valstybė antstoliams yra perdavusi vykdomųjų dokumentų priverstinio vykdymo funkciją pagal teismų ar kitų institucijų vykdomuosius dokumentus, o notarams yra suteikusi įgaliojimus juridiškai įtvirtinti sandorius, dokumentus ir juridinius faktus. Notarai 2017 m. atliko 1,7 mln. notarinių veiksmų, o antstoliams pateikta 1,6 mln. vykdomųjų dokumentų, išieškotina suma sudarė daugiau kaip 4 mlrd. Eurų. Antstoliai kasmet vidutiniškai įvykdo tik 35 proc. vykdomųjų dokumentų.Teisingumo ministerija turi užtikrinti, kad Lietuvoje dirbtų optimalus antstolių ir notarų skaičius, įkainiai už atliekamus veiksmus atitiktų įstatyme numatytus principus ir užtikrinti, jog antstolių ir notarų funkcijos būtų vykdomos tinkamai. Nepakankamai reglamentuota antstolių ir notarų veikla sudaro galimybę jiems atlikti perteklinius veiksmus, kurie gali nepagrįstai didinti atlygį už atliktus veiksmus.Audito metu planuojame įvertinti antstoliams ir notarams valstybės pavestų funkcijų vykdymą. Tikimės pateikti rekomendacijas, kurios padėtų gerinti notarų ir antstolių veiklos kokybę, rezultatyvumą ir nustatyti teisingą atlygį už notarinius veiksmus ir antstolių atliktą darbą.


Viešojo ir privataus sektorių partnerystė ir koncesijų politika

Viešojo ir privataus sektoriaus partnerystei nėra investicijų politikos, todėl nėra apibrėžta, kokiam investicijų poreikiui esant, turėtų būti vertinama, ar valstybei ir savivaldybėms ekonomiškai nėra naudingiau taikyti Viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės. Dėl šios priežasties finansavimo ir jo įforminimo klausimai sprendžiami vadovaujantis skirtingais teisės aktais, vienur sudaromos VPSP sutartys, kitur – ilgalaikės turto nuomos sutartys arba paslaugas vykdyti pavedama valdymo sričiai priklausančioms įmonėms ar įstaigoms. Taigi yra rizika, kad neužtikrinama sąžininga konkurencija.Sudaromose koncesijų sutartyse ne visada tinkamai įvertinamos sutarčių vykdymo, jų nutraukimo sąlygos arba koncesijų rizikų pasidalijimas tarp viešojo subjekto ir koncesininko, todėl sutartys nevykdomos, nesilaikoma jose numatytų sąlygų, prasideda bylinėjimasis teismuose.Viešieji subjektai nepakankamai užtikrina sutarčių vykdymo kontrolę, tad nėra užtikrinama didžiausia nauda valstybei ir savivaldybėms įgyvendinant Viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės projektus. Tinkamai sudarytos koncesijų sutartys valstybei ar savivaldybėms galėtų tapti papildomų biudžeto įplaukų šaltiniu.


2019 m. valstybės konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys

Audito tikslai – įvertinti 2019 metų valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones;įvertinti valstybės biudžeto lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2019 metai.


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2016 m. liepos 1 d. – 2017 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias prašoma atlyginti Europos Komisijos


Institucijų pasirengimas reaguoti į ekstremaliąsias situacijas

Kasmet Lietuvoje dėl tyčinės ar netyčinės žmogaus veiklos arba dėl gamtos reiškinių ir kitų aplinkybių kyla apie 400 ekstremalių įvykių. Kad kuo mažiau įvykių peraugtų į ekstremaliąją situaciją, būtina veiksminga ekstremaliųjų situacijų prevencija (nustatyti pavojai, galintys jas sukelti, suplanuotos ir įgyvendintos jų rizikos mažinimo priemonės). Lietuvoje padaugėjo ekstremalių įvykių, kurie peraugo į ekstremaliąsias situacijas. Per 2018–2020 m. I pusmetį buvo paskelbtos 42 savivaldybės ir 3 valstybės lygio, o 2015–2017 m. laikotarpiu – 34 savivaldybės ir 2 valstybės lygio ekstremaliosios situacijos.Priklausomai nuo ekstremalių įvykių pobūdžio ir jų sukeliamų pasekmių, jiems suvaldyti gali būti įvedami skirtingi teisiniai režimai (ekstremalioji situacija, karantinas, nepaprastoji padėtis). Pasikeitus aplinkybėms, vienas teisinis režimas gali būti keičiamas kitu. Esant skirtingiems teisiniams režimams skiriasi situacijų valdymas, priemonės aplinkai, gyventojų sveikatai, gyvybei ir turtui apsaugoti, žmonių teisių ribojimų apimtis ir turinys. Todėl valstybės institucijoms būtina kryptingai vykdyti pasirengimo veikti, įvedus skirtingus teisinius režimus, priemones, kad būtų užtikrinta reikiama skubi pagalba žmonėms ir taip sumažintas pavojus jų gyvybei, sveikatai ir turtui.Audito metu analizuosime, kaip institucijos planuoja ir vykdo prevencines priemones, valdo pasirengimą efektyviai reaguoti į ekstremalius įvykius ir užtikrinti, kad taikomos priemonės efektyviai suvaldytų situaciją, taip sumažinant pavojų žmonių gyvybei, sveikatai ir turtui.


2016 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2016 metų konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2016 metai.


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2021 m. liepos 1 d. – 2022 m. birželio 30 d. ataskaitiniu laikotarpiu Europos Komisijai deklaruotos išlaidos

Projektuose deklaruojamų mokėjimo prašymų vertinimas (atsitiktinė atranka).Valdymo ir kontrolės sistemos veikimas (institucijų rengiamų dokumentų ir jų taikymo vertinimas).Sąskaitų auditas (deklaruotų išlaidų finansinis patikrinimas).


Diegiant skaitmeninėmis technologijomis grįstas švietimo inovacijas, Lietuva siekia užtikrinti kokybišką ir prieinamą švietimą. Švietimo skaitmenizavimo svarba atsispindi ir Lietuvos strateginiuose tiksluose. Nacionaliniame pažangos plane 2021–2030 m. numatyta, kad būtinos investicijos į švietimo skaitmeninimą prisidės prie švietimo sistemos atsparumo ir atitikties ateities poreikiams. Siekiant transformacijos švietimo skaitmeninime svarbu sukurti prieinamą skaitmeninį turinį ir sprendimus mokymui (-si), padidinti pedagogų skaitmenines kompetencijas ir sudaryti sąlygas švietimo sektoriuje diegti naujausias edukacines technologijas.Švietimo skaitmeninimo plėtra yra įgyvendinama iš įvairių šaltinių, iš kurių svarbiausios – Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano priemonės. Vienas aktualiausių skaitmeninimo projektų – „Skaitmeninė švietimo transformacija („EdTech“)“, kuriam numatyta 34,6 mln. Eur. Kasmet Švietimo, mokslo ir sporto ministerija iš valstybės biudžeto skiria finansavimą skaitmeninėms mokymo priemonėms įsigyti mokyklose. 2023 m. skirta 3,7 mln. Eur informacinių technologijų prekių ir paslaugų bei kompiuterinės techninės ir elektroninių ryšių įrangos įsigijimui ir 6,2 mln. Eur savivaldybių mokykloms informacinėms ir komunikacinėms technologijoms diegti ir naudoti. Prie mokyklų skaitmenizacijos finansiškai prisideda ir pačios savivaldybės.Audito metu vertinsime, ar rezultatyviai vykdoma švietimo skaitmeninė transformacija bendrojo ugdymo srityje.


Energetinės nepriklausomybės tikslų įgyvendinimas transporto sektoriuje

Siekiant nustatyti pagrindinius Lietuvos energetikos sektoriaus tikslus, jų įgyvendinimo kryptis iki 2020 m. ir numatyti Lietuvos energetikos sektoriaus plėtros gaires iki 2030 ir 2050 m., 2012 m. patvirtinta Nacionalinė energetinės nepriklausomybės strategija. Joje nustatoma Lietuvos energetikos sektoriaus vizija, jos įgyvendinimo principai, strateginės kryptys ir tikslai. Įgyvendinant plane numatytas priemones, buvo pasiekti ne visi 2020 metams strategijoje numatyti rodikliai dėl atsinaujinančių energijos išteklių (toliau – AEI) panaudojimo.Siekiant prisidėti prie ES energetikos ir klimato kaitos bei oro taršos mažinimo tikslų, būtina plėtoti šalies AEI panaudojimą ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Transporto sektorius suvartoja daugiau kaip 50 proc. visos Lietuvoje suvartojamos galutinės energijos, iš kurios 2022 m. tik 6,28 proc. sudarė AEI. Kadangi AEI plėtra nepakankama, o transporto priemonių skaičius ir suvartojamų naftos degalų kiekis nuolat auga, transporto sektoriaus keliama tarša nuolat didėja.Audito metu vertinsime, ar didėja AEI panaudojimas ir energijos vartojimo efektyvumas transporto sektoriuje.


VšĮ Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondas

2016 metams skirtų valstybės biudžeto lėšų disponavimo teisėtumas

Audito tikslas – įvertinti valstybės biudžeto lėšų, skirtų viešajai įstaigai Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondui, valdymo, naudojimo ir disponavimo jomis 2016 metais teisėtumą. Audituojami subjektai – Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija ir viešoji įstaiga Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondas. Audituojamas laikotarpis – 2016 metai.


2019 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondas

Privalomojo sveikatos draudimo finansų pagrindą sudaro savarankiškas valstybinio Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetas, neįtrauktas į valstybės ir savivaldybių biudžetus. Šio fondo audituojami konsoliduotųjų ataskaitų rinkiniai sudaryti iš 6 skyrių (Valstybinės ligonių kasos ir penkių teritorinių ligonių kasų) ir 6 jų administruojamų fondų ataskaitų duomenų. Kaip ir kasmet, teikdami Seimui išvadą dėl 2019 m. konsoliduotųjų rinkinių, atliekame jų teisingumo vertinimą.Į šį fondą surenkamos sveikatos draudimo įmokos, kurias moka apdraustieji privalomuoju sveikatos draudimu, valstybės biudžeto įmokos už apdraustuosius, draudžiamus valstybės lėšomis, valstybės biudžeto lėšos, skirtos įstatymu pavestoms funkcijoms atlikti ir kt. Šiomis lėšomis apmokamos teisės aktų nustatytos asmens sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos, kompensuojama už įsigytus vaistus ir medicinos pagalbos priemones, medicinos priemonių (prietaisų), būtinų apdraustųjų sveikatos priežiūrai namuose užtikrinti, nuoma, apmokamos medicininės reabilitacijos ir sanatorinio gydymo, galūnių, sąnarių ir organų protezavimo ir centralizuotai apmokamų vaistų bei medicinos pagalbos priemonių įsigijimo išlaidos ir kt. Šio fondo įplaukos 2019 m. sudarė 2,02 mlrd. Eur, o išlaidos – 2,07 mlrd. Eur (iš jų 0,105 mlrd. Eur rezervui sudaryti).Atlikdami 2019 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo auditą vertiname sveikatos priežiūros specialistų darbo užmokesčio didinimą, mokamų asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo atitiktį teisės aktams, gydymo įstaigų duomenų, teikiamų ligonių kasoms teisingumą.Atlikto audito rezultatai dėl darbo užmokesčio didinimo vertinimo aktualūs ir 2020 m., kai dėl COVID-19 viruso sukeltų pasekmių papildomai iš įvairių šaltinių skiriamos lėšos sveikatos priežiūros specialistų darbo užmokesčiui didinti.


Nacionalinėje energetinės nepriklausomybės strategijoje šilumos sektoriaus pagrindinis uždavinys – didinti šilumos gamybos, perdavimo ir vartojimo efektyvumą, keičiant šilumos gamybai naudojamas gamtines dujas biomase. Kaip tvirtinama strategijoje, valstybė rems iniciatyvas, didinančias energijos vartojimo efektyvumą ir biomasės naudojimą šilumos gamybai, skatinančias atliekų naudojimą energijai gaminti.Šiuo metu Lietuvos energijos suvartojimas vienam BVP vienetui sukurti yra 2,5 karto didesnis negu ES, yra daug neišnaudoto energijos vartojimo efektyvumo srities potencialo, ypač šilumos ir transporto sektoriuose.Audito metu vertinsime, kaip savivaldybėse kontroliuojamas šilumos ūkio nuomos sutarčių vykdymas, ar yra pasirengta šilumos ūkio perėmimui iš jį nuomojančių subjektų.


Sporto plėtros dokumentuose užsibrėžti tikslai nėra pasiekiami. Per pastaruosius 5 metus sportininkų, dalyvaujančių olimpinėse žaidynėse, sumažėjo 3 kartus, o tarptautinėse varžybose iškovotų medalių per metus sumažėjo 7 kartus (2019 m. iškovoti 2 medaliai). Sporto valdymo sritis vis dar stokoja patikimų duomenų, suteikiančių galimybes stebėti valstybės strateginių tikslų įgyvendinimą ir priimti duomenimis pagrįstus sprendimus. Aukšto meistriškumo sporto veikla nėra pakankamai koordinuojama, o sporto šakų federacijų finansavimas orientuotas į ilgalaikių tikslų siekimą, sporto šakų plėtrą, gero valdymo principų diegimą ir sportininkų pamainos rengimą. Valstybės biudžeto lėšų naudojimo ir atsiskaitymo už veiklos rezultatą kontrolės mechanizmas nepakankamas.Valstybės mastu nėra vertinamas infrastruktūros prieinamumas ir galimybės sportininkams treniruotis ir rengtis varžyboms, sporto infrastruktūros plėtra vykdoma neturint aiškios strategijos, kad sporto objektai būtų ekonomiškai naudingi, maksimaliai panaudojami, atviri, universalūs. Iki šiol nesukurta nuosekli sportininkų rengimo ir perspektyvių jaunų sportininkų ugdymo bei šiuolaikinio aukšto meistriškumo sporto reikalavimus atitinkanti trenerių kompetencijų kėlimo sistema. Dėl COVID-19 viruso sukeltos pasaulinės pandemijos buvo nukeltos olimpinės žaidynės, sporto čempionatai ir varžybos, apribotos sportininkų treniruotės. Todėl gali būti neužtikrintas tinkamas aukšto meistriškumo sporto programų lėšų panaudojimas ir sportininkų pasirengimas čempionatams.Audito metu vertinsime, ar sukurtos sąlygos sportininkams siekti aukštų rezultatų ir rengti jų pamainą, ar tinkamai formuojama aukšto meistriškumo sporto politika, infrastruktūros plėtra, ar ugdomi jauni perspektyvūs sportininkai, kaip finansuojamos sporto federacijos.


2021 m. birželio mėn. patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą / patikslintą ir viešai paskelbtą 2021–2024 m. ekonominės raidos scenarijų, kuris, esant išskirtinėms aplinkybėms, turi būti paskelbtas bent kartą per ketvirtį, ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo.


Įslaptintų pirkimų rizikų valdymas ir jų priežiūra

Įslaptintas sandoris – sutartis dėl prekių tiekimo, paslaugų teikimo ar darbų atlikimo, kurią sudarant ir (ar) vykdant bus susipažįstama su įslaptinta informacija, ši informacija bus patikėta, naudojama ar sukuriama. Tokie sandoriai sudaromi gynybos ir saugumo srityje, įsigyjant karinę įrangą, įslaptintą įrangą, įrangos detales, sudedamąsias dalis ir (arba) jų mazgus, darbus, prekes ir paslaugas, tiesiogiai susijusias su nurodyta įranga. Viešųjų pirkimų, atliekamų gynybos ir saugumo srityje, įstatymo 3 str. numatyta 13 išimtinių atvejų, kai šiems įsigijimams netaikomos viešųjų pirkimų procedūros (pvz., pirkimams, susijusiems su žvalgybinio pobūdžio veikla (žvalgyba, kontržvalgyba, kriminaline žvalgyba).Nepakankamas priežiūros ir kontrolės mechanizmas, kuris užtikrintų kontrolę pirkimų, kuriems netaikomi įstatymo reikalavimai, pakankamą konkurenciją pirkimuose ir tinkamo pirkimo būdo pasirinkimą. Įsigijimų priežiūrą ir kontrolę pavesta atlikti Viešųjų pirkimų tarnybai, tačiau, jos duomenimis, nuo 2016 metų įslaptintų pirkimų vertinimai neatliekami, renkama tik statistinė informacija apie pirkimus gynybos ir saugumo srityje. Dėl nepakankamos įslaptintų pirkimų kontrolės vykdant jų procedūras, gali būti nesilaikoma lygiateisiškumo, nediskriminavimo, abipusio pripažinimo, proporcingumo ir skaidrumo principų ir neužtikrintas racionalus valstybės biudžeto lėšų panaudojimas.Audito metu bus vertinama, kaip užtikrinama įslaptintų pirkimų proceso priežiūra ir kontrolė, ar ji yra pakankama neigiamoms rizikoms suvaldyti ,valstybės valdymui veikiant tiek įprastomis sąlygomis, tiek esant ekstremaliajai situacijai.


Patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2023 m. gruodis)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ar patikslintą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų 2023–2026 m., kuris esant išskirtinėms aplinkybėms turi būti paskelbtas bent kas ketvirtį, ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo.


Patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2024 m. rugsėjis)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ar patikslintą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų 2024–2027 m. ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo.


Valstybė turi ne tik rūpintis gyventojų sveikata, bet ir rasti būdus, kaip užtikrinti jiems galimybę įsigyti kainos požiūriu prieinamų, veiksmingų ir saugių vaistų ir kaip mažinti valstybės išlaidas vaistams.Lietuvoje gyventojų išlaidos vaistams yra didžiausios tarp 26 Europos valstybių (EBPO, 2020). Pacientų organizacijų ir gydytojų teigimu, vaistų pasiūla ir kainos netenkina gyventojų poreikių. 2019–2021 m. vaistų kainos didėjo, o į kompensavimo sistemą buvo įtraukta mažiau naujų vaistų (Valstybinės ligonių kasos duomenimis). Inovatyvių vaistų prieinamumas Lietuvoje yra vienas blogiausių ES (Pacientų organizacijos duomenimis, priešpaskutinė vieta ES). Tam įtakos gali turėti ilgai trunkantys naujų sveikatos technologijų (vaistinių preparatų) vertinimo procesai (Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba 2021 m. iš pateiktų 46 paraiškų įvertino 10). Vaistų prieinamumui įtakos turi ir tiekimo sutrikimai ar nutraukimas, rezultatyvių priemonių, gerinančių vaistų tiekimą, trūkumas.Audito metu vertinsime, ar gyventojams sudarytos galimybės įsigyti reikalingų vaistų, ar kompensavimo sistema orientuota į gyventojų poreikius bei valstybės finansines galimybes.


Neteko galios (Valstybės biudžeto lėšų naudojimas žmogiškųjų išteklių valdymui žemės ūkio srityje)

Teisės aktus, reglamentuojančius darbo užmokesčio nustatymą (įskaitant priedų, priemokų valstybės tarnautojams ir darbuotojams, dirbantiems pagal darbo sutartis, skyrimą), įstaigos dažnai interpretuoja ir praktikoje taiko skirtingai.Tai valstybės tarnybai sudaro prielaidas taikyti skirtingus priėmimo į darbą ir apmokėjimo už analogiškus darbus ar jų krūvį principus. Tokia skirtinga praktika kelia riziką, ar valstybės biudžeto asignavimai naudojami racionaliausiu būdu. Audito metu planuojama vertinti, ar valstybės biudžeto lėšos žmogiškųjų išteklių valdymui ir pirkimų vykdymui žemės ūkio srityje naudojamos teisėtai ir efektyviai.


Miškas – vienas svarbiausių Lietuvos atsinaujinančių gamtos išteklių. Siekiant išsaugoti ateities kartoms, miško ištekliai turi būti saikingai naudojami, atkuriami ir gausinami. Lietuvos miškingumas (miško žemės ploto santykis su Lietuvos Respublikos teritorijos plotu) 2020 m. turėtų būti 34,2 proc., bet šalies miškingumas per metus padidėja tik 0,04 proc. ir 2019 m. sudarė 33,65 proc.Siekiant, kad šalies miškai būtų naudojami racionaliai, reikia išlaikyti medienos prieaugio ir jos naudojimo masto pusiausvyrą. Tvarkant miškus turi būti išlaikoma biologinės įvairovės išsaugojimo, kraštovaizdžio stabilumo ir aplinkos kokybės bei maksimalios miškų išteklių teikiamos ekonominės naudos pusiausvyra.Audito metu planuojame vertinti, ar Lietuvos miškų ištekliai naudojami racionaliai: jie skirstomi į grupes pagal aiškius kriterijus, aiškiai apibrėžtos saugomos ir „Natura2000“ teritorijos, užtikrinamas miškų ir jų išteklių gausinimas, tvarkant miškus išlaikoma medienos prieaugio ir jos naudojimo masto pusiausvyra, užtikrinama miško naudojimo kontrolė.


Siekiant didinti šalies tarptautinį konkurencingumą, skatinamas mokslui imlaus verslo kūrimasis, mokslo ir verslo bendradarbiavimas, pažangiųjų technologijų ir inovacijų kūrimas, diegimas ir sklaida. Lietuva siekia iki 2030 m. patekti tarp 20 inovatyviausių šalių ir padidinti MTEP išlaidas verslo sektoriuje, palyginti su BVP, iki 1,3 proc. Lietuva 2023 m. pagal pasaulinį inovacijų indeksą „Global Innovation Index“ užėmė 34 vietą (2018 m. – 40 vieta). 2023 m. rodiklis dėl MTEP išlaidų verslo sektoriuje siekė 0,45 proc. (2018 m. – 0,39 proc.).Vienas veiksnių, lemiantis sėkmingą mokslui imlaus verslo kūrimąsi ir vystymąsi, yra viešojo valdymo institucijų veiklos atvirumas, atsakingumas, efektyvus ir geros kokybės administracinių ir viešųjų paslaugų teikimas, administracinės naštos proporcingumas siekiamai naudai. 2022 m. buvo konsoliduotos inovacijų paramos agentūrų funkcijos ir įsteigta Inovacijų agentūra, siekiant užtikrinti nuoseklią, sistemingą ir aiškią pagalbos verslui sistemą, vienoje vietoje teikti verslui reikalingas paslaugas.Audito metu vertinsime, ar Lietuvos inovacijų skatinimo sistema suteikia pagalbą verslui ir skatina inovacijas visuose verslo vystymo etapuose.


Energijos vartojimo efektyvumo tikslų pasiekimas

Energijos vartojimo efektyvumo direktyvoje 2012/27/ES nustatytas pagrindinis privalomas tikslas Lietuvai – iki 2020 m. sutaupyti 11,674 TWh galutinės energijos. Esant dabartiniams šio tikslo įgyvendinimo tempams, kai vėluojama įdiegti ir taikyti energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, o per 2014–2015 m. sutaupyta apie 2 TWh, arba 17,14 proc. galutinės energijos, numatytas tikslas gali būti nepasiektas.Audito metu planuojame įvertinti, ar numatytos priemonės ir jų įgyvendinimo eiga užtikrina, kad bus pasiektas tikslas didinti energijos vartojimo efektyvumą.Auditas padės sustiprinti efektyvesnio energijos vartojimo sistemos kontrolę ir priežiūrą, pasiūlys numatytų tikslų pasiekimą užtikrinančias priemones, padės išvengti gręsiančių Europos Komisijos sankcijų.


Valstybės kontrolė 2008 m. įvertino el. sveikatos sistemos pirmojo etapo kūrimą ir konstatavo, kad jis nebuvo tinkamai valdomas, o dalis lėšų panaudota nerezultatyviai, nesukurtos kai kurios planuotos el. sveikatos funkcijos. 2011 m. nustatyta, kad sveikatos priežiūros įstaigų naudojamų el. sveikatos informacinių sistemų architektūriniai sprendimai tarpusavyje nesuderinti (neintegralūs), naudojamos sistemos neinventorizuotos.Pagal el. sveikatos sistemos 2009–2015 metų plėtros programą Lietuvoje 2015 m. baigtas naujas el. sveikatos IS (ESPBIS) kūrimo etapas: 29 projektai (~29 mln. Eur, 16 nacionalinių ir 13 regioninių projektų), tačiau ESPBIS bandomosios eksploatacijos etapas atidėtas.Audito metu bus įvertinti naujausio el. sveikatos IS (ESPBIS) plėtros etapo rezultatai ir el. sveikatos sistemos veikimas.


Išvada dėl Lietuvos Respublikos 2022 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo pakeitimo įstatymo projekto (2022 m. kovas)

Įvertinsime Vyriausybės pateikto Lietuvos Respublikos 2022 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektą ir parengsime išvadą dėl jo


Bendras mokymosi visą gyvenimą mastas šalyje pastaruosius 6 metus yra stabilus ir neartėja prie ES vidurkio: 2021 m. sudarė 8,5 proc. ir tebebuvo mažesnis už ES vidurkį, kuris yra 10,8 proc. Šalyje nėra vienos ir efektyviai veikiančios mokymosi visą gyvenimą sistemos. Trūksta įvairiais būdais įgytų kompetencijų formalizavimo galimybių. Neįdiegta vieno langelio sistema, kuri leistų asmenims rasti aktualius mokymosi pasiūlymus.2021 m. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), atlikusi bendrąjį Lietuvos įgūdžių sistemos efektyvumo vertinimą, kartu su Vyriausybės strateginės analizės centru parengė Nacionalinę įgūdžių strategiją ir sutarė su Lietuvos Respublikos Vyriausybe dėl keturių prioritetinių sričių ir dviejų projekto horizontalių temų, bet neaiškus jų įgyvendinimas. Vyriausybė 2021 m. patvirtino 2021–2030 m. Švietimo plėtros programą, kurioje numatyti uždaviniai ir priemonės siekiant įdiegti efektyvią ir veiksmingą suaugusiųjų mokymosi visą gyvenimą sistemą.Vertinimo metu nagrinėsime, ar užtikrinamas suaugusiųjų mokymosi sistemos valdymas, ar sukurtos paskatos ir gyventojai motyvuojami mokytis visą gyvenimą, ar veiksmai, kurių imamasi kliūtims šalinti, užtikrins didesnes galimybes suaugusiesiems mokytis visą gyvenimą. Analizuosime, kokiomis priemonėmis siekiama įgyvendinti Lietuvos įgūdžių strategijoje pateiktas rekomendacijas.


2023 m. valstybės socialinių fondų ataskaitų rinkinys

Valstybės socialinių fondų metinių ataskaitų rinkinį sudaro Valstybinio socialinio draudimo fondo metinių ataskaitų rinkinys, Garantinio fondo metinių ataskaitų rinkinys ir Ilgalaikio darbo išmokų fondo metinių ataskaitų rinkinys.Valstybinis socialinio draudimo fondas – tai išteklių fondas, skirtas pensijų, ligos, motinystės, nedarbo bei nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialiniam draudimui finansuoti, valdyti ir administruoti. Fondo metinių ataskaitų rinkinys sudarytas iš Valstybinio socialinio fondo valdybos ir teritorinių skyrių ataskaitų duomenų.Garantinis fondas – išteklių fondas, skirtas užtikrinti garantijas darbuotojams jų darbdaviui tapus nemokiam, vykdant bankroto ar restruktūrizavimo procesus.Ilgalaikio darbo išmokų fondas – išteklių fondas, skirtas asmenų papildomoms finansinėms garantijoms užtikrinti mokant ilgalaikio darbo (kai darbo santykiai pagal nutraukiamą darbo sutartį su Lietuvos Respublikos jurisdikcijoje esančiu darbdaviu atleidimo iš darbo dieną nepertraukiamai tęsėsi daugiau negu 5 metus ir kurie yra atleisti darbdavio iniciatyva be darbuotojo kaltės) ir sankcijų taikymo išmokas.


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2020 m. liepos 1 d.–2021 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias prašoma atlyginti Europos Komisijos

Projektuose deklaruojamų mokėjimo prašymų vertinimas (atsitiktinė atranka).Valdymo ir kontrolės sistemos veikimas (institucijų rengiamų dokumentų ir jų taikymo vertinimas).Sąskaitų auditas (deklaruotų išlaidų finansinis patikrinimas).


Visuotinė žmogaus teisių deklaracija pagrindiniu principu pripažįsta kiekvieno asmens teisę į teisingą, greitą ir viešą bylos dėl teisių ir pareigų nustatymo ir baudžiamojo kaltinimo nagrinėjimą. Šią teisę gali užtikrinti tik veiksmingai veikianti teismų sistema. 2018 m. įvykdyta Lietuvos teismų sistemos struktūrinė reforma, kuria siekta paspartinti bylų nagrinėjimą, suvienodinti teisėjų darbo krūvius, sudaryti sąlygas teisėjų specializacijai ir priimamų sprendimų kokybei gerinti, tačiau teisėjų darbo krūvis Lietuvos teismuose lieka vienas didžiausių Europoje.Audito metu planuojame įvertinti vykdomų priemonių teismų veiklai gerinti efektyvumą. Tikimės pateikti rekomendacijas, kurios prisidėtų prie operatyvesnio ir kokybiškesnio bylų nagrinėjimo, sklandesnio teismo proceso.


Viešųjų pirkimų krašto apsaugos sistemoje organizavimas

Didelis perkančiųjų organizacijų skaičius, sudėtinga jų sistema, teisinis viešųjų pirkimų reglamentavimas ir viešųjų pirkimų planavimas ir organizavimas gali neužtikrinti krašto apsaugos sistemoje vykdomų viešųjų pirkimų teisėtumo ir jų kontrolės.Audito metu planuojama vertinti krašto apsaugos sistemos viešųjų pirkimų organizavimą, pirkimų teisinį reglamentavimą, informacijos apie šios sistemos viešuosius pirkimus valdymą, viešųjų pirkimų organizavimo ir vykdymo kontrolę.


Savivaldybės bendrojo ugdymo įstaigų vaikų maitinimo 2013-2023 metų programos įgyvendinimas


Sveikatos priežiūros tvarumo užtikrinimas esant ekstremaliosioms situacijoms

Vienas svarbiausių tvarios sveikatos priežiūros bruožų – gebėjimas tinkamai ir laiku reaguoti į visuomenei kylančias grėsmes ir ekstremaliąsias situacijas ir nepertraukiamai teikti visas reikalingas sveikatos paslaugas. Šalies sveikatos priežiūros sistema didelio masto epidemiologinei krizei nebuvo pasiruošusi. Nei gydymo įstaigose, nei valstybiniame rezerve nebuvo sukaupta pakankamai asmens apsaugos priemonių atsargų. Nuo pandemijos pradžios praėjus beveik metams, bendro gydymo įstaigų aprūpinimo ar atitinkamų priemonių rezervų formavimo klausimai vis dar aktualūs. Nepakankamas epidemiologinių priemonių (režimo) taikymas lemia vis pasikartojančius infekcijos protrūkius gydymo įstaigose. Komunikacinės gydymo įstaigų problemos (per menki pajėgumai aptarnauti pacientus telefonu, pasikartojantys informacinių sistemų veiklos trikdžiai), sumažėjęs sveikatos priežiūros paslaugų teikimo mastas blogina paslaugų prieinamumą, o nuotolinės paslaugos neužtikrina kokybės. Todėl jau stebimas net tik gyventojų sveikatos rodiklių pablogėjimas, sergamumo lėtinėmis ligomis didėjimas, bet ir mirčių gausėjimas dėl kitų nei COVID-19 viruso sukeltų pasekmių. Audito metu analizuosime, kodėl sistema neužtikrina tinkamo sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumo, nepertraukiamo ir saugaus sveikatos priežiūros paslaugų teikimo pacientams, sergantiems kitomis nei COVID-19 ligomis. Auditas padės atsakyti į klausimą, ko trūksta ir kas turėtų būti padaryta, kad, esant ekstremaliajai situacijai (šalyje, regione, savivaldybėje), sveikatos priežiūros paslaugų teikimas nesutriktų ir atlieptų kylančius iššūkius.


Siekiant nustatyti pagrindinius Lietuvos energetikos sektoriaus tikslus, jų įgyvendinimo kryptis iki 2020 m. ir numatyti Lietuvos energetikos sektoriaus plėtros gaires iki 2030 ir 2050 m., 2012 m. patvirtinta Nacionalinė energetinės nepriklausomybės strategija. Joje nustatoma Lietuvos energetikos sektoriaus vizija, jos įgyvendinimo principai, strateginės kryptys ir tikslai. Įgyvendinant plane numatytas priemones, buvo pasiekti ne visi 2020 metams strategijoje numatyti rodikliai dėl atsinaujinančių energijos išteklių (toliau – AEI) panaudojimo.Siekiant prisidėti prie ES energetikos ir klimato kaitos bei oro taršos mažinimo tikslų, būtina plėtoti šalies AEI panaudojimą ir didinti energijos vartojimo efektyvumą. Transporto sektorius suvartoja daugiau kaip 50 proc. visos Lietuvoje suvartojamos galutinės energijos, iš kurios 2022 m. tik 6,28 proc. sudarė AEI. Kadangi AEI plėtra nepakankama, o transporto priemonių skaičius ir suvartojamų naftos degalų kiekis nuolat auga, transporto sektoriaus keliama tarša nuolat didėja.Audito metu vertinsime, ar didėja AEI panaudojimas ir energijos vartojimo efektyvumas transporto sektoriuje.


Užsienio reikalų ministerija, formuodama ir įgyvendindama Lietuvos užsienio politiką, diplomatinėmis priemonėmis turi užtikrinti valstybės suverenitetą ir saugumą, tvarią ilgalaikę valstybės raidą ir piliečių gerovę, ginti teisėtus Lietuvos piliečių lūkesčius užsienyje, prisidėti prie eksporto skatinimo ir investicijų į šalį pritraukimo. Tinkamas ministerijos veiklos organizavimo procesas turėtų sudaryti sąlygas sklandžiai ir koordinuotai įgyvendinti Lietuvos užsienio politiką, užtikrinant valstybės funkcijų ir piliečių lūkesčių efektyvų tenkinimą.Esant dabartinei geopolitinei situacijai, Užsienio reikalų ministerijos veikla ir organizavimas turi būti itin efektyvūs dėl regioninės įtampos ir tarptautinio saugumo iššūkių. Ministerijai būtina greitai ir veiksmingai reaguoti, užtikrinti bendradarbiavimą su tarptautiniais partneriais, nuolat stebėti įvykius ir teikti paramą Lietuvos piliečiams užsienyje, užtikrinti sklandžią konsulinę veiklą ir tinkamai pasirengti Lietuvos pirmininkavimui 2027 m. ES Tarybai.Audito metu vertinsime, ar ministerijos veiklos organizavimas sudaro galimybes užtikrinti efektyvų ir rezultatyvų jos funkcijų vykdymą.


Geriamojo vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas lemia gyvenimo ir aplinkos kokybę. Vandentvarkos įmonės nuo 2000 m. į vandentiekio ir nuotekų tinklus, nuotekų valymo įrenginius, dumblo surinkimo įrenginius ir kt. investavo apie 1 mlrd. Eur. 2017 m. centralizuotai tiekiamu geriamuoju vandeniu aprūpinami 82 proc., o centralizuota nuotekų tvarkymo sistema naudojasi 74 proc. Lietuvos gyventojų. Investuodama į centralizuotas nuotekų tvarkymo sistemas, Lietuva nevykdė Miesto nuotekų valymo direktyvoje valstybėms narėms numatytos pareigos užtikrinti, kad tam tikrose teritorijose, turinčiose per 2 000 gyv. ekv., prie centralizuotos nuotekų sistemos būtų prijungti 98 proc. gyventojų. Lietuvai neužtikrinus tokio aplinkos apsaugos lygio tvarkant nuotekas, Europos Komisija 2017 m. vasario 16 d. pradėjo pažeidimų procedūrą prieš Lietuvą dėl šios Direktyvos nevykdymo. Ekonomikos skatinimui dėl COVID-19 pasekmių numatoma perskirstyti Europos Sąjungos lėšas, todėl audito metu įvertinsime, ar ir toliau bus skiriamos lėšos, reikalingos geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo infrastruktūros kūrimui.Audito metu bus siekiama išanalizuoti, ar įvertintas centralizuotų nuotekų surinkimo tinklų tiesimo poreikis, kaupiami duomenys apie individualių nuotekų tvarkymą, kodėl ne visi gyventojai naudojasi sukurtomis centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų surinkimo sistemomis, ar sukurta kontrolės sistema užtikrina tinkamą centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų surinkimo sistemų projektų planavimą ir jų įgyvendinimą. Taip pat bus nagrinėjama, kokiais prioritetais vadovaujantis planuojamos lėšos vandentvarkos projektų įgyvendinimui.Audito metu bus siekiama išanalizuoti, ar įvertintas centralizuotų nuotekų surinkimo tinklų tiesimo poreikis, kaupiami duomenys apie individualių nuotekų tvarkymą, kodėl ne visi gyventojai naudojasi sukurtomis centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų surinkimo sistemomis, ar sukurta kontrolės sistema užtikrina tinkamą centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų surinkimo sistemų projektų planavimą ir jų įgyvendinimą. Taip pat bus nagrinėjama kokiais prioritetais vadovaujantis planuojamos lėšos vandentvarkos projektų įgyvendinimui.


2016 metų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2016 metų ataskaitų rinkinio duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2016 metai.