Viešieji pirkimai – sudėtinga, daug elementų apimanti sistema. Jos veiksmingas funkcionavimas priklauso nuo šių pirkimų politiką formuojančios ir įgyvendinančios institucijos, kontroliuojančių tarnybų, tiekėjų, perkančiųjų organizacijų kompetencijos, etikos ir suvokimo. 2015 m. bendra viešųjų pirkimų vertė buvo 4 168,4 mln. Eur.Efektyviai veikianti viešųjų pirkimų sistema neturėtų papildomai sukurti ekonominės ir administracinės naštos sistemos dalyviams, o viešųjų pirkimų organizavimo kaštai turi atitikti sukurtą naudą.Atlikus auditą tikimasi išspręsti opiausias Lietuvoje vykdomų viešųjų pirkimų problemas: didinti visuomenės ir verslo pasitikėjimą jais, mažinti galimą korupciją, didinti skaidrumą, mažinti jų organizavimo sąnaudas ir administracinę naštą viešojo sektoriaus institucijoms ir pirkimų dalyviams.


Valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių bei viešųjų įstaigų valdysena

Lietuvos valstybė 2019 m. pabaigoje įgyvendino savininkės teises ir pareigas 50-yje valstybės valdomų įmonių, kurios turi 43 patronuojamąsias įmones, savininkės (dalininkės) teises ir pareigas 158-iose viešosiose įstaigose, o savivaldybės – 247-iose įmonėse ir 510 viešųjų įstaigų. Valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių mokami dividendai bei pelno įmokos yra reikšmingas valstybės ir savivaldybių biudžetų pajamų šaltinis. Siekiant gerinti valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių bei viešųjų įstaigų valdyseną ir didinti jų veiklos efektyvumą, periodiškai peržiūrimas teisinis reguliavimas. Vis dar trūksta bendro praktikos taikymo nustatant aiškius valstybės ir savivaldybių dalyvavimo įmonių ir viešųjų įstaigų veikloje tikslus, didinant veiklos skaidrumą, planuojant ir vykdant jų veiklos priežiūrą, atskiriant įmonių komercines ir nekomercines funkcijas. Todėl neužtikrinama valstybės ir savivaldybės įmonių bei viešųjų įstaigų optimalus portfelis, veiklos skaidrumas ir maksimali grąža.Audito metu vertinsime valstybės ir savivaldybių dalyvavimo įmonių ir įstaigų veikloje tikslingumą, joms keliamus tikslus ir jų įgyvendinimo kontrolę, veiklos koordinavimą ir skaidrumą, valdymo organų veiklą, finansinius rodiklius, vykdomus viešuosius pirkimus. Vertinsime valstybės įmonių patronuojamųjų įmonių ir jų paskesnių eilių patronuojamųjų įmonių valdyseną. Dėl COVID-19 įvestas karantinas turėjo neigiamos įtakos šalies ekonomikai, todėl audito metu papildomai vertinsime, kaip buvo spendžiamos kilusios problemos, siekiant užtikrinti valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių ir įstaigų finansinį stabilumą.


Išvados atliekant biudžeto politikos kontrolės institucijos funkcijas

2018 m. valdžios sektoriaus finansinių rodiklių vertinimas

Atlikti 2018 m. valdžios sektoriaus biudžetų projektų atitikties Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme nustatytų fiskalinės drausmės taisyklių reikalavimams vertinimą.


2019 m. Valstybinio socialinio draudimo fondas

Audito tikslas – įvertinti 2019 metų konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą pasirinktose srityse. Audituojamas subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2019 metai.


Centrinės perkančiosios organizacijos veikla vykdant viešuosius pirkimus

Viešoji įstaiga CPO LT atlieka viešuosius pirkimus kitų perkančiųjų organizacijų vardu, valdo ir administruoja centralizuotų viešųjų pirkimų elektroninį katalogą bei elektroninių pirkimų centrą. Remiantis CPO LT duomenimis, per 2023 m. elektroniniame kataloge užsakymų skaičius siekė apie 29,9 tūkst., bendra pirkimų vertė – 1 072 mln. Eur. Lyginant su 2022 m., jų skaičius išaugo 14 proc. (nuo 26,3 tūkst.), o vertė išaugo 25 proc. (nuo 856,2 mln. Eur). Taip pat CPO LT 2023 m. įvykdė 1 048 pirkimus kitų perkančiųjų organizacijų vardu, kurių vertė – 73,5 mln. Eur. Lyginant su 2022 m., jų skaičius išaugo 22 proc. – nuo 856 pirkimų, o vertė – 44 proc. nuo 51,1 mln. Eur. Didėjant vykdomų pirkimų skaičiui svarbu, kad CPO LT veikla užtikrintų perkančiųjų organizacijų poreikių patenkinimą, atliekant pirkimus profesionaliau ir efektyviau.Audito metu vertinsime, ar CPO LT organizuodama savo veiklą siekia užtikrinti profesionalų centralizuotų viešųjų pirkimų procesą, tiekėjų konkurenciją, patenkinti perkančiųjų organizacijų poreikius ir ar jos veiklos finansavimas grįstas būtinomis sąnaudomis ir investicijomis.


Kompensuojamųjų generinių vaistų prieinamumo užtikrinimas

Lietuva yra viena iš ES valstybių, kurios gyventojai senėja sparčiausiai, todėl didėja gyventojų sergamumas, ypač lėtinėmis ligomis, ir gydymo vaistais poreikis. EK pažymi, kad galimybę užtikrinti vienodai tinkamą gydymą, tik mažesnėmis sąnaudomis valstybei ir vartotojams, sudaro generiniai vaistai. Todėl būtina užtikrinti kuo geresnį šių vaistų prieinamumą pacientams, skatinti jų pasiūlą rinkoje, didinti gamintojų konkurenciją, mažinti vaistų kainas. Audito metu vertinsime, kaip užtikrinamas generinių vaistų prieinamumas vaistų pasiūlos ir kainos aspektais, kaip teikiama informacija apie šiuos vaistus.


Garantinis fondas – išteklių fondas, skirtas užtikrinti garantijas darbuotojams jų darbdaviui tapus nemokiam, vykdant bankroto ar restruktūrizavimo procesus.


Nuo 2005 m. iki 2012 m. vykdytos mokyklinių autobusiukų pirkimo programos, buvo išleista ne mažiau kaip 73 mln. Lt, pirkta ne mažiau kaip 450 autobusiukų. Pagal 2013–2017 m. programą planuojama investuoti dar 33 mln. Lt ir pirkti ne mažiau kaip 225 vnt. autobusiukų. Auga pavėžėjimo poreikis: 2007–2008 mokslo metais vežiota 29,93 proc. visų rajonų savivaldybių mokinių, o 2011–2012 mokslo metais šis skaičius išaugo iki 35,37 proc.Audito metu vertinsime, kaip pasirinktos savivaldybės užtikrina saugų ir visų mokinių, kuriems tos paslaugos reikia, pavėžėjimą laiku. Ar priimant sprendimus atsižvelgiama į būsimus poreikius optimizavus mokyklų tinklą ir/ar demografinius pokyčius, ar siūlomi problemų sprendimo būdai valstybiniu lygiu. Ar svarstomi kiti, nei pavėžėjimas, būdai, kaip užtikrinti, kad visiems mokiniams, nesvarbu kaip toli jie gyvena, būtų prieinamas formalusis ir neformalusis ugdymas.


2018 m. VĮ Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondas

Audito tikslas – įvertinti 2018 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


AB Lietuvos automobilių kelių direkcijos veikla organizuojant valstybinės reikšmės kelių atkūrimą, priežiūrą ir plėtrą

AB Lietuvos automobilių kelių direkcija, valdydama valstybinės reikšmės kelius, turi užtikrinti saugių eismo sąlygų organizavimą ir koordinavimą, nuolatinį kelių infrastruktūros būklės gerėjimą, skaidrų ir efektyvų išteklių panaudojimą kelių kokybei gerinti, tinklui plėsti ir prižiūrėti. 2023 m. šiam tikslui iš Kelių priežiūros ir plėtros programos skirta 252 mln. Eur. Valstybinės reikšmės kelių infrastruktūros išsaugojimas ją laiku ir kokybiškai prižiūrint, jos būklės gerinimas ir tolesnė plėtra yra itin svarbus veiksnys plėtojant ekonominius santykius, užtikrinant saugų asmenų judumą, pritraukiant užsienio investicijas.Susisiekimo ministerija nuo 2020 m. lūkesčių raštuose Lietuvos automobilių kelių direkcijai kelia tikslus priimti sprendimus dėl veiklos efektyvumo didinimo. Tačiau įmonės veiklos efektyvumo gerinimas nepakankamas orientuojant į greitą ir efektyvų kelių, tiltų statybos, rekonstrukcijos, remonto darbų, informacinių sistemų diegimo projektų įgyvendinimą: projektai neužbaigiami suplanuotu laiku, netinkamas jų projektavimas, teismuose bylinėjamasi su rangovais ir kt.Audito metu vertinsime, ar AB Lietuvos automobilių kelių direkcijos veiklos organizavimas užtikrina, kad valstybinės reikšmės kelių atkūrimas, priežiūra ir plėtra vykdoma efektyviai numatytiems tikslams pasiekti. Analizuosime įmonės priemones veiklos efektyvumui didinti siekiant atliepti Susisiekimo ministerijos lūkesčių rašte iškeltus tikslus.


Šalyje pastaraisiais metais augant ekonomikai nebuvo išspręstos esminės užimtumo problemos: dideli teritorinio nedarbo skirtumai (5 kartus skiriasi tarp savivaldybių), struktūrinis nedarbas: nekvalifikuotos darbo jėgos perteklius, kvalifikuotos – trūkumas (trečdalis registruotų bedarbių neturi kvalifikacijos). Pandemijos metu išaugo nedarbas ir jo padidėjimas vienas didžiausių ES: COVID-19 laikotarpiu registruotas nedarbas išaugo 2 kartus – iki 15 proc., Eurostato duomenimis, nedarbo lygis per 2020 m. 9 mėn. išaugo nuo 6,3 iki 9,6 proc. (ES vidurkis – 7,5 proc.). Užimtumo tarnybos veikla ypač svarbi mažinant pandemijos padarinius darbo rinkai, skatinant jos atsigavimą ir mažinant nedarbą, todėl, padidėjus darbo ieškančių asmenų srautui, pasikeitus darbo rinkos poreikiams, reikia greitai ir sklandžiai organizuoti tarnybos veiklą naujomis sąlygomis.2018 m. įvykus pertvarkai, Užimtumo tarnyba siekia efektyvaus įstaigos valdymo ir aukštos teikiamų darbo rinkos paslaugų kokybės. Tačiau užimtumo rėmimo priemonių poveikis, mažinant nedarbą, per paskutinius 3 metus ne didėjo, o sumažėjo 0,4 proc., vykdomos priemonės netenkina darbo rinkos ir asmens poreikių. Siekdama didinti darbo ieškančių asmenų užimtumo galimybes, tarnyba įgyvendina ES projektus, tačiau neatliekama projektų analizė, nenaudingos projekto veiklos ne keičiamos į efektyvesnes, o tęsiamos. Dėl COVID-19 sukeltos krizės tarnybai atsirado papildomų funkcijų, padidėjo darbo krūvis, todėl, neperskirsčius funkcijų, sumažėjo darbo rinkos paslaugų ir priemonių prieinamumas.Vertinsime, ar tarnyba veiklos organizavimą, darbo procesus orientuoja į paslaugų prieinamumo ir kokybės, užimtumo priemonių efektyvumo didinimą, besikeičiančius darbo rinkos poreikius, į greitą ir tvarų įdarbinimą remiantis darbo rinkos analize, pažangių, lanksčių, veiksmingų metodų diegimą prisitaikant prie naujos, pandemijos krizės paveiktos darbo rinkos situacijos. Vertinsime, ar tarnyba užtikrino darbdaviams subsidijų mokėjimą prastovų laikotarpiu ir po prastovų, kaip nustatyta Užimtumo įstatyme, taikomų priemonių darbo vietoms išlaikyti taiklumą ir rezultatyvumą. Pažymėdama užimtumo tarnybų ypatingą svarbą šalyse, EBPO parengė gaires (2020-04-28) dėl jų veiklos krypčių įveikiant COVID-19 sukeltą krizę. Todėl vertinsime, ar Užimtumo tarnybos veiklos kryptys atitinka nustatytas šiose gairėse.


Viešojo sektoriaus vidaus kontrolės sistema

2014 m. valstybės institucijose ir įstaigose įvertinus valstybės biudžeto asignavimų naudojimo teisėtumą buvo nustatyta, kad 233,2 mln. Lt (0,9 proc. visų panaudotų valstybės biudžeto asignavimų) buvo panaudota pažeidžiant teisės aktus, reglamentuojančius lėšų skyrimą ir naudojimą, viešuosius pirkimus, valstybės kapitalo investicijas, darbo užmokesčio ir kitų išmokų mokėjimą. Palyginti su 2013 metais, pažeidimų suma išaugo 3 kartus. Valstybės kontrolės nuomone, reikia tobulinti teisės aktus, reglamentuojančius tinkamą vidaus kontrolės sukūrimą ir jos palaikymą, Valstybinio audito rekomendacijos padės viešajame sektoriuje stiprinti vidaus kontrolės sistemą, kuri užtikrintų teisėtą ir rūpestingą valstybės lėšų ir turto naudojimą.


Registrų centras yra didžiausias valstybės informacinių išteklių tvarkytojas: šiuo metu tvarko 31 registrą, iš jų 12 yra ypatingos svarbos. Apie 80 proc. centro paslaugų suteikiama viešojo sektoriaus institucijoms, kurių funkcijų įgyvendinimas priklauso nuo centro teikiamų paslaugų. Registrų centras kuria informacines sistemas ir kasmet investuoja į esamų sistemų palaikymą bei modernizavimą. Jų pagrindu teikia kompleksines paslaugas, tačiau šių paslaugų vartotojai patiria nepatogumų dėl lėto sistemų veikimo ir jų sutrikimų. Patikimi, vientisi ir konfidencialūs duomenys, nenutrūkstamas jų teikimas iš registrų ir informacinių sistemų tampa dar aktualesni ekstremaliomis sąlygomis, todėl svarbu užtikrinti efektyvų jų tvarkymą.Registrų centro tvarkomų informacinių išteklių pagrindu 2019 m. iš viso suteikta apie 125 mln. vnt. paslaugų, joms taikoma daugiau kaip 300 skirtingų atlyginimo dydžių, todėl svarbu užtikrinti skaidrų, pagrįstą atlyginimą už šių paslaugų teikimą, neapribojant svarbių paslaugų prieinamumo. Audito metu vertinsime, ar Registrų centro informacinių išteklių tvarkymas prisideda prie organizacijos tikslų įgyvendinimo, ar turimi IT ištekliai panaudojami efektyviai, ar tinkamai nustatomos ir valdomos su IT susijusios rizikos, ar taikoma skaidri, pagrįsta ir objektyvi tvarkomų registrų ir informacinių sistemų pagrindu teikiamų paslaugų kainodara. Audito rezultatai prisidės prie aukštesnio Registrų centro tvarkomų informacinių išteklių valdymo gebos lygio, pagerės informacinių išteklių pagrindu teikiamų paslaugų kokybė, bus užtikrinti objektyvūs ir pagrįsti atlyginimo už visas teikiamas viešąsias paslaugas dydžiai.


Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rodiklių pasiekimas

Lietuvai yra numatyta skirti 2,225 mlrd. Eur ES paramos nacionalinio ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano „Naujos kartos Lietuva“ priemonėms įgyvendinti. Iki 2026 m. rugpjūčio 31 d. Lietuva, siekdama gauti finansinę paramą, įsipareigojo pasiekti 191 rodiklį pagal nustatytą tvarkaraštį. Pirmąjį finansinį 563 mln. Eur įnašą planuojama gauti 2022 m. III ketvirtį už pasiektus 33 rodiklius, kurių dauguma susiję su teisinio reguliavimo pokyčiais.Plane numatytų priemonių įgyvendinimas turėtų prisidėti prie reikšmingų šalies pokyčių, susijusių su švietimu, sveikata, žaliąja pertvarka, skaitmenizacija, inovacijomis ir mokslu, viešojo sektoriaus pertvarka ir socialine apsauga. Svarbu kuo ankstesniame šio plano įgyvendinimo etape pastebėti ir atskleisti galimas rizikas, susijusias su plane numatytų tikslų ir įsipareigojimų pasiekimu, kad atsakingos institucijos galėtų laiku imtis atitinkamų veiksmų siekiant įgyvendinti užsibrėžtus pokyčius ir neprarasti numatyto finansavimo. Audito metu vertinsime, ar įsipareigojimai yra vykdomi tinkamai ir pagal numatytą tvarkaraštį, ir kaip atsakingos ministerijos pasirengusios valdyti su rodiklių pasiekimu susijusias rizikas.


2023 m. valstybės socialinių fondų ataskaitų rinkinys

Valstybės socialinių fondų metinių ataskaitų rinkinį sudaro Valstybinio socialinio draudimo fondo metinių ataskaitų rinkinys, Garantinio fondo metinių ataskaitų rinkinys ir Ilgalaikio darbo išmokų fondo metinių ataskaitų rinkinys.Valstybinis socialinio draudimo fondas – tai išteklių fondas, skirtas pensijų, ligos, motinystės, nedarbo bei nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialiniam draudimui finansuoti, valdyti ir administruoti. Fondo metinių ataskaitų rinkinys sudarytas iš Valstybinio socialinio fondo valdybos ir teritorinių skyrių ataskaitų duomenų.Garantinis fondas – išteklių fondas, skirtas užtikrinti garantijas darbuotojams jų darbdaviui tapus nemokiam, vykdant bankroto ar restruktūrizavimo procesus.Ilgalaikio darbo išmokų fondas – išteklių fondas, skirtas asmenų papildomoms finansinėms garantijoms užtikrinti mokant ilgalaikio darbo (kai darbo santykiai pagal nutraukiamą darbo sutartį su Lietuvos Respublikos jurisdikcijoje esančiu darbdaviu atleidimo iš darbo dieną nepertraukiamai tęsėsi daugiau negu 5 metus ir kurie yra atleisti darbdavio iniciatyva be darbuotojo kaltės) ir sankcijų taikymo išmokas.


Lietuvoje iš viso yra 83, 7 tūkst. km valstybinės ir vietinės reikšmės kelių. Jų remontui ir priežiūrai 2016–2018 m. panaudota 1,5 mlrd. Eur (iš jų – 182 mln. Eur ES lėšų). Nepaisant skiriamų lėšų dydžio, kelių būklė prastėja: 684 km (39 proc.) magistralinių kelių, 1823 km (37 proc.) krašto kelių buvo blogos ar patenkinamos būklės. Pagal Pasaulio banko atliktą Globalaus konkurencingumo tyrimą 2015–2016 m. Lietuvos keliai buvo įvertinti 5 balais iš 7 galimų ir tai buvo 33 vieta pasaulyje (iš 140 šalių), o 2017–2018 m. vertinimas smuko iki 4,7 balų bei 37 vietos (iš 137).Audito metu numatoma įvertinti, ar nuolat kaupiama ir atnaujinama informacija apie Lietuvos automobilių kelių būklę, kaip planuojami kelių remonto ir tiesimo darbai, ar pasiekti nustatyti rodikliai, ar pakankama kontrolė kelių priežiūrai skiriamų lėšų panaudojimo srityje.Auditas padės užtikrinti, kad lėšos valstybinės ir vietinės reikšmės keliams tiesti ar rekonstruoti būtų paskirstomos orientuojantis į ilgalaikius tikslus, turint aiškius kriterijus.


Saugaus ir legalaus dalyvavimo darbo rinkoje užtikrinimas

Nelegalus darbas pažeidžia konstitucines žmogaus teises turėti tinkamas, saugias ir sveikas darbo sąlygas, gauti teisingą apmokėjimą už darbą ir socialinę apsaugą nedarbo atveju, iškreipia padėtį darbo rinkoje, sudaro sąlygas atsirasti nesąžiningai konkurencijai. Nelaimingi atsitikimai, mirties atvejai darbe didina nepatrauklumą profesijų, kurių šiuo metu ypač reikia, o valstybė patiria išlaidų: mokamos išmokos, netekto darbingumo ir kt. kompensacijos.Nelegalaus darbo prevencija ir kontrolė per mažai prisideda prie problemų sprendimo, ypač keičiantis nelegalaus darbo reiškinių formoms, o darbuotojų saugos ir sveikatos srityje vykdomos priemonės nepakankamai mažina nelaimingų atsitikimų ir mirties darbe atvejų.Planuojame vertinti, kaip Valstybinė darbo inspekcija užtikrina darbuotojų nesaugaus ir nelegalaus darbo kontrolę ir prevenciją, ir Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos vaidmenį užtikrinant šios kontrolės ir prevencijos rezultatyvumą.


Auditai atliekant Europos Sąjungos fondų investicijų audito institucijos funkcijas

2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2015 m. liepos 1 d. – 2016 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias prašoma atlyginti Europos Komisijos


Valstybinėse profesinio mokymo įstaigose 2009–2013 m. turėjo būti įsteigtas 41 praktinio mokymo centras (PMC), tačiau 2014 rugsėjo mėn. veikė 13 centrų. Į PMC plėtrą investuota apie 400 mln. Lt. Aukštos kvalifikacijos profesinio mokymo mokytojų, profesionalių vadybininkų stygius sektoriniuose praktinio mokymo centruose gali lemti nepakankamą centrų pajėgumų išnaudojimą. Audito metu vertinsime, ar praktinio mokymo centrų plėtra vykdoma rezultatyviai ir ar planuoti tikslai ir uždaviniai bus pasiekti.


Lėšų ir turto valdymas Kauno tardymo izoliatoriuje

Kalėjimų departamentas ir 17 jam pavaldžių įstaigų įgyvendina nacionalinę bausmių vykdymo ir probacijos politiką, kuria siekiama, kad bausmių vykdymas būtų skirtas perauklėti nusikaltimą padariusį asmenį, kad bausmę atlikę asmenys geriau įsilietų į visuomenės gyvenimą. Atlikdami 2016 metų valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių ir 2016 metų valstybės biudžeto vykdymo vertinimo auditą, Kauno tardymo izoliatoriuje nustatėme reikšmingas lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumo bei apskaitos tvarkymo rizikas. Atsižvelgdami į tai, audito metu planuojame vertinti 2016 metų biudžeto lėšų naudojimą ir valstybės turto valdymą, naudojimą ir disponavimą juo, sandorius su trečiaisiais asmenimis ir įsipareigojimų vykdymą Kauno tardymo izoliatoriuje.


2021 m. gruodžio mėn. patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą / patikslintą ir viešai paskelbtą 2021–2024 m. ekonominės raidos scenarijų, kuris, esant išskirtinėms aplinkybėms, turi būti paskelbtas bent kas ketvirtį, ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo.


Infrastruktūros projekto įgyvendinimo Rūdninkų kariniame poligone valdymas

Rūdninkų karinio poligono infrastruktūros projektas yra strategiškai svarbus siekiant laiku turėti įrengtą priimančiosios šalies infrastruktūrą, tinkamą Vokietijos brigadai priimti. Didžiąją projekto dalį sudaro karinio miestelio vystymas, kuris vykdomas valdžios ir privataus sektoriaus partnerystės būdu. Krašto apsaugos sistemoje veikiančios Infrastruktūros valdymo agentūros duomenimis, šio projekto infrastruktūros įsigijimų 2024–2025 m. vertė sudaro 1,9 mlrd. Eur. Atsižvelgiant į projekto ir finansinę apimtį bei terminų svarbą, jo valdymas itin svarbus užtikrinant sėkmingą įgyvendinimą iki 2027 m. pabaigos.Audito metu vertinsime, ar Rūdninkų karinio poligono infrastruktūros projekto valdymas užtikrins Vokietijos brigadai priimti reikiamos infrastruktūros sukūrimą laiku.


2017 metų valstybės konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys ir valstybės biudžeto vykdymas

Audito tikslai – įvertinti 2017 metų valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones;įvertinti valstybės biudžeto lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


2025 m. valdžios sektoriaus biudžetų projektų vertinimas

Pateiksime Išvadą dėl struktūrinio postūmio užduoties ir ataskaitą, kurioje bus: 2024–2025 m. valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų analizė, valdžios sektoriaus biudžetų projektų rodiklių vertinimas fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi aspektu, fiskalinės padėties apžvalga, valdžios sektoriaus skolos projekcijos.


Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos veikla

Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos veiklos rezultatai svarbūs vykdant teisingumą, tinkamai ginant vaiko teises, užtikrinant, kad būtų tinkamai ginamos asmenų teisės ir interesai.Ilgai trunkančios teismo psichiatrinės ir psichologinės ekspertizės ir atliekami tyrimai turi neigiamos įtakos ikiteisminio tyrimo įstaigų ir teismų darbui. Nustatytu laiku negavus ekspertizių ar išvadų teismuose ilgėja civilinio, baudžiamojo proceso trukmė. Laiku nepateiktos išvados Vaiko teisių apsaugos tarnybai trukdo tinkamai atstovauti vaiko teisėms, be to, procesuose, į kuriuos įtraukti vaikai, ekspertizių atlikimo eilės didina antrines traumas vaikams, sumažina galimybę tiksliai įvertinti su nusikalstama veika susijusias aplinkybes.Audito metu vertinsime, ar Valstybinė teismo psichiatrijos tarnyba efektyviai ir rezultatyviai naudoja turimus išteklius; ar imamasi veiksmų teismo psichiatrinių ir psichologinių ekspertizių eilėms trumpinti.


2018 m. Rezervinis (stabilizavimo) fondas

Audito tikslas – įvertinti 2018 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


Įvertinsime Vyriausybės parengtą Stabilumo 2020 m. programą ir pateiksime vertinimą, ar vidutinio laikotarpio fiskaliniai ir skolos rodikliai projektuojami laikantis Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme nustatytų fiskalinės drausmės taisyklių.


Valstybės elektroninių ryšių infrastruktūros plėtra

Į valstybės elektroninių ryšių infrastruktūros plėtrą investuota ~107 mln. Eur. Plačiajuosčio interneto RAIN tinklo panaudojama tik 7 proc., nors Lietuvos teritorija padengta 98,3 proc., o 2014 m. gauta informacija, kad valstybės institucijų ryšio tinklo plėtrą gali dubliuoti SVDPT.Audito metu planuojama vertinti valstybei priklausančių duomenų perdavimo tinklų plėtros ir naudojimo koordinavimą.


Ignalinos atominės elektrinės eksplotavimo nutraukimo fondas

2017 metų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2017 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2023 m. liepos 1 d. – 2024 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias Europos Komisijos prašoma atlyginti.

Projektuose deklaruojamų mokėjimo prašymų vertinimas (atsitiktinė atranka).Valdymo ir kontrolės sistemos veikimas (institucijų rengiamų dokumentų ir jų taikymo vertinimas).Sąskaitų auditas (deklaruotų išlaidų finansinis patikrinimas).


Viešieji finansai ir oficialioji statistika

2025 m. Valstybės gynybos fondo ataskaitų rinkinys

Valstybės gynybos fondas – pinigų fondas, skirtas kaupti valstybės piniginiams ištekliams, kuriais būtų užtikrinami itin skubūs prioritetinių valstybės gynybinių pajėgumų ir civilinės saugos stiprinimo poreikiai, siekiant Valstybės gynybos fondo įstatyme nustatytų tikslų.


Klaipėdos jūrų uosto infrastruktūros valdymas

Klaipėdos jūrų uostas – svarbiausias ir didžiausias transporto centras Lietuvoje, per metus galintis perkrauti iki 65 milijonų tonų įvairių krovinių. Uoste sukuriama per 58 tūkst. indukuotų darbo vietų ir 6,13 proc. viso Lietuvoje sukuriamo BVP, tiesiogiai su jo veikla yra susiję per 800 įmonių.Siekiant maksimalios naudos miestui ir valstybei, uosto infrastruktūra turėtų būti naudojama racionaliai ir efektyviai, užtikrinama tvari jos plėtra ir priežiūra. Viena pagrindinių infrastruktūros plėtros problemų – laisvų teritorijų uosto veiklai plėsti trūkumas ir efektyvus rezervinių teritorijų panaudojimas. Vis dar neapsispręsta dėl uosto plėtros ateityje. Be to, ne visada užtikrinama nuolatinė jo aplinkos taršos stebėsena. Audito metu vertinsime, ar efektyviai panaudojama VĮ Klaipėdos jūrų uosto direkcijos patikėjimo teise valdoma valstybinė žemė, infrastruktūra ir rezervinės teritorijos, reikalingos uosto veiklos plėtrai, ar užtikrinama nuolatinė ir ilgalaikė uosto aplinkos taršos stebėsena.


Ilgalaikio darbo išmokų fondas – išteklių fondas, iš kurio skiriamos lėšos asmenims, kurių darbo santykiai pagal nutraukiamą darbo sutartį su Lietuvos Respublikos jurisdikcijoje esančiu darbdaviu atleidimo iš darbo dieną nepertraukiamai tęsėsi daugiau negu 5 metus ir kurie yra atleisti darbdavio iniciatyva be darbuotojo kaltės.


2024 m. Valstybės gynybos fondo ataskaitų rinkinys


Valstybinių auditų rekomendacijų įgyvendinimo stebėsena (rugsėjo mėn.)

Siekdami didesnio auditų poveikio stebime, kad auditų rekomendacijos būtų įgyvendintos laiku ir tokia apimtimi, kaip buvo sutarta su audituojamais subjektais, atveriame stebėsenos duomenis visuomenei, kasmet pavasarį ir rudenį teikiame ataskaitas Seimo Audito komitetui.


UNESCO pasaulio paveldo objektų valdymas ir saugojimas

Pasaulinio kultūros paveldo objektų išsaugojimas svarbus visos žmonijos dabarties ir ateities kartoms, kartu tai ir valstybės prestižas. 1991 m., prisijungdama prie UNESCO Pasaulio kultūros ir gamtos paveldo apsaugos konvencijos, Lietuva įsipareigojo nustatyti, apsaugoti, išsaugoti, pristatyti ir perduoti ateities kartoms savo teritorijoje esantį kultūros ir gamtos paveldą bei šiuo tikslu bendradarbiauti su tarptautine bendruomene. Nuo to laiko į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą buvo įtraukti 5 Lietuvos kultūros ir gamtos objektai, tačiau jų apsaugos ir valdymo sistema vis dar nėra sukurta, o tai kelia grėsmę visos žmonijos paveldo dalimi pripažintų objektų išsaugojimui. 2022 m. gruodžio mėn. Valstybinė kultūros paveldo komisija atkreipė dėmesį į šių konvencijos nuostatų įgyvendinimo svarbą: kurti ar plėtoti nacionalinius ar regioninius paveldo apsaugos, išsaugojimo ir pristatymo mokymams skirtus centrus, skatinti nacionalinių viešųjų ar privačių fondų ar asociacijų steigimą, plačiai informuoti visuomenę apie šiam paveldui gresiančius pavojus ir veiksmus, kurių imamasi pagal šią konvenciją.Vertinimo metu analizuosime, ar Lietuvos objektams suteiktas UNESCO pasaulio paveldo statusas kuria pridėtinę vertę, ar yra patvirtinta objektų valdymo sistema ir ar vykdoma jų stebėsena.


Valstybės, savivaldybių institucijų ir ūkio subjektų pasirengimas individualiai ar kolektyvinei valstybės gynybai

Sudėtingėjant geopolitinei situacijai Europoje ir pasaulyje, didėja Lietuvos pasirengimo ir reikiamo valstybės gynybinio pajėgumo suformavimo kaip priemonių nacionaliniam saugumui užtikrinti svarba. Lietuvai nepakankamai pasirengus mobilizacijai, įvedus karo padėtį ar ginkluotos gynybos nuo agresijos (karo) atveju, gali būti nesuformuotas reikiamas Lietuvos gynybinis pajėgumas. Nepakankamą pasirengimą gali lemti aiškaus, išsamaus ir apibrėžto civilinio mobilizacinio personalo rezervo sudarymo mechanizmo nebuvimas, praktikoje neveikiantis išankstinių mobilizacinio užsakymo sutarčių sudarymo mechanizmas, galimai netinkamas savivaldybėms pavestos pasirengimo mobilizacijai funkcijos vykdymas ir mobilizacinių pratybų neefektyvumas. Įvertinus ankstesnių Valstybės kontrolės auditų rezultatus ir žiniasklaidos pranešimus, galimos problemos formuojant ir valdant valstybės rezervą. Audito metu planuojame vertinti pasirengimo mobilizacijai sistemą, jos veikimą ir koordinavimą.


Viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės būdu teikiamos paslaugos

Vienas iš Lietuvos tikslų, numatytų Nacionaliniame pažangos plane 2021–2030 m., yra stiprinti viešojo ir privataus sektorių partnerystę (VPSP) ir skatinti privačių investicijų pritraukimą, padidinti VPSP projektų įgyvendinimo proceso rezultatyvumą. Siekiant šio tikslo, svarbus yra tinkamas projektų planavimas bei įgyvendinimas, kad šiuo būdu teikiamos paslaugos užtikrintų visuomenės lūkesčius ir interesus. Šalyje 2022-12-31 buvo įgyvendinami 49 VPSP projektai (38 koncesijų ir 11 valdžios ir privačios partnerystės sutarčių). Apie pusė parengtų VPSP projektų nepradedami vykdyti arba nutraukiami vykdymo metu. 2010–2020 m. laikotarpiu savivaldybės parengė 180 investicinių projektų, iš jų apie 100 nepradėti vykdyti.Pasirenkant paslaugų teikimą viešos ir privačios partnerystės būdu, ne visada pagrindžiamas šio būdo pasirinkimas ar tikslingumas. Ne visais atvejais nustatomi viešojo ir privataus sektorių partnerystės projektų stebėtini rodikliai, o juos nustačius – ne visada stebimas pasiekimas. Neatliekant visų šių projektų tikslų ir rodiklių pasiekimo analizės, gali būti prarandama galimybė valstybės mastu turėti tikrą vaizdą, su kokiomis problemomis susiduria įgyvendinančios institucijos, ar yra pasiekiami sutartyse numatyti tikslai, rodikliai, ar tinkamai įgyvendinančioji institucija vykdo sutarties kontrolę. Ne visada suvaldoma ir šių projektų įgyvendinimo rizika, susijusi su statybos darbais, todėl valstybei ir gyventojams svarbios paslaugos pradedamos teikti vėliau, nei planuota.2022 m. pradėtas viešojo ir privataus sektorių partnerytės ir koncesijų politikos auditas, kuris buvo sustabdytas atlikus išankstinį tyrimą. Apžvelgsime po ankstesnio audito įvykusius pokyčius ir šio audito metu vertinsime, ar užtikrinamas rezultatyvus viešosios ir privataus sektorių partnerystės projektų planavimas ir įgyvendinimas. Analizuosime priežastis, kodėl užtrunka šios partnerystės projektų įgyvendinimas, teikiama mažiau paslaugų, nei planuota.


Patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2023 m. gruodis)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ar patikslintą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų 2023–2026 m., kuris esant išskirtinėms aplinkybėms turi būti paskelbtas bent kas ketvirtį, ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo.


2020 m. valstybės konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys

Valstybės finansinių ataskaitų rinkinys yra rengiamas kaip vieno viešojo sektoriaus subjekto finansinių ataskaitų rinkinys, kuriame konsoliduojama per 600 viešojo sektoriaus subjektų finansinių ataskaitų duomenų. Valstybės biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinyje, kuris rengiamas pinigų principu, pateikiami metiniai valstybės biudžeto pajamų bei išlaidų planų ir jų vykdymo duomenys. 2020 m., kaip ir kasmet, teikdami Seimui išvadas dėl valstybės ataskaitų rinkinių, atliksime jų teisingumo vertinimą. Atsižvelgdami į biudžeto valdysenos svarbą racionaliam ir skaidriam valstybės išteklių paskirstymui ir panaudojimui, atlikdami auditą ir toliau vertinsime vykdomos strateginio planavimo ir biudžeto formavimo pertvarkos eigą, teiktų rekomendacijų biudžeto formavimo ir vykdymo srityje įgyvendinimo pažangą.


Neteko galios (Daugiabučių namų atnaujinimo proceso valdymas)

Aplinkos ministerijos 2015–2017 m. strateginiame veiklos plane Daugiabučių namų atnaujinimo (modernizavimo) programos kriterijų reikšmės planuojamos 66 proc. mažesnės (277 GWh) negu Vyriausybės nutarimu patvirtintoje daugiabučių namų atnaujinimo (modernizavimo) programoje. Mažėja teikiama valstybės parama, gyventojai pritaria ne visiems investiciniams planams.Audito metu planuojama vertinti, ar lėšos buvo teisėtai panaudotos nustatytiems tikslams, ekonomiškiausiu ir efektyviausiu būdu, kiek pasiekti programoje nustatyti tikslai.


Nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys

2017 metų nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys, valstybės skolos duomenys ir jos valdymas

Audito tikslas – įvertinti 2017 metų nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti 2017 metų valstybės skolos duomenis ir jos valdymą.Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


2020 m. Rezervinis (stabilizavimo) fondas

Rezervinio (stabilizavimo) fondo paskirtis yra kaupti valstybės piniginius išteklius, siekiant užtikrinti valstybės finansinį stabilumą galimų ekstremaliųjų situacijų ir ekonominės grėsmės atveju. 2020 m., kaip ir kasmet, teikdami Seimui išvadą dėl šio fondo rinkinių, atliekame jų teisingumo vertinimą, taip pat vertiname, ar fondo lėšos ir turtas valdomi, naudojami ir disponuojama jais teisėtai. Planuota, kad šio fondo lėšų likutis 2020 m. sudarys 444,8 mln. Eur. Šie metai išskirtiniai dėl COVID-19 viruso plitimo, įvesto karantino, ekonominių pasekmių, todėl buvo priimti teisės aktų pakeitimai, kurie sumažino fondo įplaukas. 2020 m. valstybinio audito metu analizuosime fondo plano vykdymo ar nevykdymo priežastis ir vertinsime fondo lėšų panaudojimą, atsižvelgdami į numatytų priemonių COVID-19 viruso sukeltoms pasekmėms valdyti įtaką.


Buhalterinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų centralizavimas

Siekiant efektyvesnio išteklių panaudojimo, Vyriausybei atskaitingose institucijose 2018 m. pradėtas šių funkcijų centralizavimas ir numatytas siekis, kad joms reikalingos lėšos 2020 m. sumažėtų 20 proc. (2017 m. panaudota 44 mln. Eur.). Funkcijas atlikti centralizuotai pavesta Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui: 2020 m. centralizuotai atliekamos 127 institucijų buhalterinės apskaitos tvarkymo ir 216 institucijų personalo administravimo funkcijos. Planuojama šį procesą baigti 2022 m.: centralizuotai būtų atliekamos 353 įstaigų buhalterinės apskaitos tvarkymo ir 328 įstaigų personalo administravimo funkcijos.Audito metu vertinsime, ar buhalterinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų centralizavimas sudarė sąlygas efektyviai atlikti šias funkcijas ir sutaupyti valstybės biudžeto lėšų. Auditas padės užtikrinti, kad būtų taikomi efektyvesni centralizuotų funkcijų atlikimo būdai, sumažėtų Vyriausybei atskaitingų institucijų administracinė našta ir padidėtų jų pasitenkinimas Nacionalinio bendrųjų funkcijų centro veikla.


Viešosios geležinkelių infrastruktūros valdymas

AB Lietuvos geležinkeliai 2016 metų pabaigoje valdė apie 1 mlrd. Eur viešosios geležinkelių infrastruktūros vertės turtą. Viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojui numatyta prievolė užtikrinti šios infrastruktūros priežiūrą bei atstatymą iki siektinų parametrų ir infrastruktūros plėtros projektų įgyvendinimą, suteikti nediskriminacinę prieigą prie šios infrastruktūros objektų visiems vežėjams. Pastaraisiais metais bendrovei iš šios veiklos patyrus nuostolį (2015 m. apie 12 mln. Eur, 2016 m. – apie 30 mln. Eur) ir daugelio viešosios geležinkelių infrastruktūros objektų dabartinei būklei netenkinant viešųjų ir ūkio subjektų poreikių, kyla rizika, kad ši infrastruktūra valdoma neefektyviai.Audito metu vertinsime, ar viešosios geležinkelių infrastruktūros valdymo modelis sudaro galimybes priimti jos tvarumą užtikrinančius sprendimus, ar užtikrinamas tinkamas jos funkcionavimas ir plėtra, ar valdant ją išlaikomas veiklos pajamų ir sąnaudų balansas.Auditas padėtų sustiprinti viešosios geležinkelių infrastruktūros valdymo kontrolę ir priežiūrą. Skatintų imtis priemonių, mažinančių šios infrastruktūros valdytojo išlaidas, ir užtikrinti efektyvų lėšų naudojimą nuolatiniam viešosios geležinkelių infrastruktūros atnaujinimui ir plėtrai.


2018 m. Rezervinis (stabilizavimo) fondas

Audito tikslas – įvertinti 2018 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


2020 m. nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys ir valstybės skola

Nacionalinį finansinių ataskaitų rinkinį sudaro visų savivaldybių, Valstybinio socialinio draudimo fondo, Privalomojo sveikatos draudimo fondo, kitų valstybės išteklių fondų ir valstybės konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkiniai, teikiami kaip vieno viešojo sektoriaus subjekto finansinių ataskaitų rinkinys.Valstybės skolą sudaro prie valdžios sektoriaus priskiriamų subjektų, turinčių teisę skolintis, prisiimtų, bet dar neįvykdytų įsipareigojimų grąžinti kreditoriams lėšas, pasiskolintas išplatinant Vyriausybės vertybinius popierius, pasirašant paskolų sutartis, finansinės nuomos (lizingo) sutartis ir kitus įsipareigojamuosius skolos dokumentus, konsoliduota suma.Kasmet teikdami Seimui išvadą dėl tų metų nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio, atliekame šio rinkinio ir valstybės skolos duomenų teisingumo ir valstybės skolos valdymo vertinimą.2020-ieji yra išskirtiniai metai dėl COVID-19 viruso plitimo, įvesto karantino, ekonominių pasekmių, todėl naudojami valstybės rezervai, padidintos skolinimosi ir garantijų teikimo apimtys. Audito metu bus vertinamas skolinimosi valstybės vardu teisėtumas, ar teikiant valstybės garantijas laikytasi Seimo nustatytų limitų, kokia apimtimi panaudoti sukaupti rezervai.


Saugumo situacija regione ir pasaulyje reikalauja greitesnio Lietuvos gynybos potencialo augimo. 2024 metams suplanuoti valstybės biudžeto asignavimai gynybai lyginant su 2023 m. išaugo 420,3 mln., arba daugiau nei 18 proc., ir sudaro 2 422,0 mln. Eur (3,2 proc. BVP). 2024-06-20 Valstybės gynybos fondo įstatymu įsteigtas Valstybės gynybos fondas, skirtas kaupti valstybės piniginius išteklius, kuriais planuojama užtikrinti itin skubių prioritetinių valstybės gynybinių pajėgumų stiprinimo poreikį. Sparčiai augant gynybos finansavimui, būtina užtikrinti teisingą ir rezultatyvų gynybai skirtų asignavimų panaudojimą. Analizuosime gynybos biudžeto planavimą, vystomų pajėgumų tikslų pasiekimą, įsigijimų ir vykdomų projektų įgyvendinimą. Analizės rezultatai sudarys galimybę identifikuoti rizikas, kurių netinkamas valdymas gali turėti neigiamos įtakos teisingam ir efektyviam  gynybos biudžeto valdymui.


2015 metų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais


Viešojo sektoriaus institucinės sandaros tobulinimas

Lietuvoje yra per 4 tūkst. iš valstybės ir savivaldybės biudžetų išlaikomų viešojo valdymo institucijų. Kasmet jų veiklai skiriama per 8 mlrd. Eur. Stebima rizika, kad viešojo valdymo institucijų kompetencija nėra išgryninta, jos vykdo viešajam sektoriui nebūdingas, tarpusavyje persidengiančias funkcijas. Viešoje erdvėje nemažėja pasisakymų apie veikiantį didžiulį šio sektoriaus biurokratinį aparatą, apie nerezultatyvias ir nepateisinamai ilgai besitęsiančias pertvarkas.Audito metu planuojame vertinti, ar tinkamai paskirstytos valstybės funkcijos ir ar joms atlikti esama institucinė sandara yra optimali.


Energijos vartojimo efektyvumo tikslų  pasiekimas

Efektyvus energijos vartojimas – vienas geriausių būdų didinti energijos tiekimo saugumą ir mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir kitų teršalų išmetimą. Taip pat yra perėjimo prie efektyvaus išteklių naudojimo ekonomikos pagrindas. Efektyviai vartojant energiją mažinamas jos suvartojimas ir sąskaitos už elektros energiją. Efektyvus energijos išteklių ir energijos vartojimas – vienas svarbiausių ilgalaikių ES ir Lietuvos nacionalinių tikslų. 2021–2030 m. Lietuva turi išsikėlusi tikslą – sutaupyti 39,3 TWh ir sumažinti metinį energijos vartojimą nuo 64,74 iki 51 TWh. Šis tikslas susijęs su 2023 m. liepos mėn. Europos Tarybos sprendimu siekti ambicingesnių tikslų, t. y. iki 2030 m. ES lygmeniu 11,7 proc. sumažinti galutinės energijos suvartojimą, palyginti su 2020 metais.Audito metu vertinsime, ar energijos vartojimo mažinimo priemonių įgyvendinimo eiga, tempas ir apimtis sudaro sąlygas pasiekti energijos taupymo tikslus 2030 metais.


2018 m.  Viešoji įstaiga „Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondas“

Audito tikslas – įvertinti valstybės biudžeto lėšų, skirtų viešajai įstaigai Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondui, valdymo, naudojimo ir disponavimo jomis 2018 metais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


Audito tikslas – įvertinti 2018 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


Dirbtinio intelekto taikymas viešajame sektoriuje

Greita dirbtinio intelekto technologijų plėtra viešajame sektoriuje sudaro prielaidas įgyvendinti inciatyvas, leidžiančias taupyti valstybės tarnautojų darbo laiką, gerinti paslaugų efektyvumą ir kokybę. Labai svarbu neatsilikti nuo pasaulinių tendencijų nustatant plėtros kryptis, diegiant dirbtinio intelekto technologijas, užtikrinant tinkamą teisinę aplinką ir infrastruktūrą. Mokslinių tyrimų duomenimis, pasaulyje galima sutaupyti šimtus milijonų darbo valandų per metus; 5–7 metų laikotarpiu galima sutaupyti net 30 proc. valstybės tarnautojų darbo laiko.Mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros ir inovacijų (Sumanios specializacijos) 2021– 2027 m. koncepcijos prioritete „Informacinės ir ryšių technologijos“ numatyta tema „Dirbtinis intelektas, didieji ir paskirstytieji duomenys, įvairiarūšė analizė, apdorojimas ir diegimas“. Vykdant viešojo sektoriaus skaitmeninimo plėtrą yra įgyvendinami projektai, kurių apimtyje taikomos ir dirbtinio intelekto technologijos, tačiau nėra kaupiama informacija apie jau taikytas technologijas, jų apimtį projektuose ir vertę. Taip pat galima rizika, kad viešajame sektoriuje vykdyti dirbtinio intelekto projektus mokslo institucijoms ir verslui nėra patrauklu dėl rizikų pasiskirstymo tarp užsakovo ir tiekėjo, nepatrauklių finansavimų sąlygų, skaitmeninių duomenų stokos ir kt.Audito metu vertinsime pasirengimą pritaikyti dirbtinį intelektą (technologinę infrastruktūrą, duomenų brandą ir žmogiškąjį kapitalą) ir jo teisinį reguliavimą, dirbtinio intelekto projektų įgyvendinimą viešajame sektoriuje. Auditas prisidės prie Izraelio AAI inicijuoto tarptautinio audito dėl dirbtinio intelekto naudojimo viešajame sektoriuje.


Išmanioji mokesčių administravimo sistema

Išmaniosios mokesčių administravimo sistemos (i.MAS) tikslas – mažinti administracinę naštą mokesčių mokėtojams, didinti mokesčių mokėtojų pajamų apskaitymą, mokesčių surinkimą ir mokesčių administratoriaus veiklos efektyvumą, diegiant elektronines paslaugas ir perkeliant mokesčių mokėtojų ūkinių operacijų duomenų rinkimą, tvarkymą, valdymą ir teikimą į elektroninę erdvę. i.MAS projektą sudaro trys etapai, kurie kainuos 25 mln. Eur. Pirmu etapu nuo 2016 m. pradėta teikti informacija į elektorinių sąskaitų faktūrų ir elektroninių važtaraščių posistemius i.VAZ ir i.SAF.Didelį i.MAS vartotojų nepasitenkinimą kelia didesnė administracinė našta, ji nepakankamai draugiška vartotojui. Yra rizika, kad kuriant i.MAS nebuvo iškelta tinkamų informacijos saugos reikalavimų, sukurta sistema neprisidės prie mokesčių administratoriaus veiklos efektyvumo, nebus rezultatyvios šešėlio mažinimo priemonės.Audito metu planuojama įvertinti, ar sukurti ir kuriami sprendiniai užtikrins, kad būtų pasiekti i.MAS nustatyti tikslai.


2021 m. Valstybinio socialinio draudimo fondas

Valstybinio socialinio draudimo fondas – tai įstatymo nustatyta tvarka valdomi centralizuoti tiksliniai finansiniai ir materialiniai ištekliai, kurie įtraukiami į apskaitą nuo valstybės ir savivaldybių biudžetų atskirtame fondo biudžete. Fondo audituojamų konsoliduotųjų ataskaitų rinkiniai sudaryti iš Valstybinio socialinio fondo valdybos ir teritorinių skyrių ataskaitų duomenų. Teikdami Seimui išvadą dėl šio fondo 2021 m. konsoliduotųjų ataskaitų rinkinių, atliksime jų teisingumo vertinimą.


2018 m. valstybės konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys

Audito tikslai – įvertinti 2018 metų valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones;įvertinti valstybės biudžeto lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


Finansinių priemonių (paskolų, garantijų, rizikos kapitalo investicijų) taikymas teikiant valstybės paramą

Finansinės priemonės – svarbi valstybės paramos verslui dalis teikiant paskolas, garantijas ir rizikos kapitalo investicijas, siekiant skatinti ilgalaikes investicijas ir verslo plėtrą, šalies ekonominį augimą ir konkurencingumo didinimą. Siekiant užtikrinti bendrą finansavimo strategiją ir efektyvesnį išteklių panaudojimą, 2023 m. finansines priemones teikusios įstaigos buvo konsoliduotos į vieną, UAB ILTE tapus vienintele finansų įstaiga, turinčia nacionalinės plėtros banko statusą. Rengiamų priemonių vertė sudaro apie 2,8 mlrd. Eur, iš jų 1 mlrd. Eur yra planuojama papildoma investicijų suma paskoloms verslui atnaujintame ES paramos nacionaliniame ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane „Naujos kartos Lietuva“.Finansinės priemonės ypač aktualios įgyvendinant strateginius šalies tikslus tose srityse, kurių finansavimas rinkos sąlygomis yra nepakankamas ir (ar) neoptimalus, vengiant šių priemonių ir subsidijų taikymo tai pačiai tikslinei grupei panašaus pobūdžio investicijoms. Vienas iš finansinių priemonių tikslų – smulkaus ir vidutinio verslo konkurencingumo didinimas. Lietuvos banko tyrimo duomenimis, įmonėms aktuali yra finansavimo šaltinių prieinamumo problema, o kredito prieinamumo įmonėms rodiklis atsilieka nuo kitų ES šalių. Siekiant didinti energetinį efektyvumą, Lietuvos ilgalaikės pastatų renovacijos strategijoje numatyta iki 2050 m. atnaujinti per 30 tūkst. daugiabučių namų (74 proc. visų), iki 2029 m. investuoti 2,35 mlrd. Eur. Siekiant šio tikslo vienas iš veiksnių – finansinių priemonių veiksmingumo didinimas.Audito metu vertinsime finansinių priemonių plėtrą ir jų valdymo efektyvumą.


Aplinkos oro tarša yra viena reikšmingiausių sveikatos ir aplinkos problemų. Įvairūs taršos šaltiniai išmeta į aplinkos orą cheminių medžiagų, galinčių tiesiogiai ar netiesiogiai paveikti žmonių sveikatą ir sukelti jai pavojų bei neigiamai veikti aplinką. Siekiant užtikrinti, kad aplinkos oro kokybė gerėtų, būtų saugoma sveika ir švari aplinka visuomenei ir būtų sudarytos sąlygos laiku imtis oro taršos mažinimo priemonių, būtinas nuolatinis ir sistemingas aplinkos oro būklės stebėjimas ir vertinimas. Vykdant aplinkos oro monitoringą neužtikrinama, kad, vykstant miestų ir pramonės plėtrai, kuriant naują infrastruktūrą, keičiantis kitoms aplinkybėms, aplinkos stebėjimo vietos būtų periodiškai peržiūrimos, siekiant žinoti realią oro kokybės būklę. Teisės aktai įpareigoja savivaldybes ir ūkio subjektus stebėti aplinkos oro kokybę, tačiau tai daro tik nedaugelis savivaldybių, o ūkio subjektai nesuinteresuoti pateikti informaciją apie realią aplinkos oro būklę. Nėra sistemingai analizuojami ir apibendrinami visų monitoringo lygių: valstybės, savivaldybių ir ūkio subjektų, aplinkos oro stebėsenos duomenys. Be to, 2021 m. EBPO atliktoje Lietuvos aplinkosauginio veiksmingumo peržiūroje teigiama, kad dabartinės politikos priemonių nepakaks 2030 m. ir vėlesnio laikotarpio klimato kaitos tikslams pasiekti.Audito metu bus analizuojama, ar vykdomas aplinkos oro būklės stebėjimas visuose monitoringo lygiuose, ar turimi patikimi  aplinkos oro stebėsenos (monitoringo) duomenys, kurie sudarytų prielaidas imtis priemonių taršai bei klimato kaitai sumažinti.


Plečiantis miestų teritorijoms, savivaldybėse vis dar nėra sisteminio, nuoseklaus teritorijų planavimo: žemės sklypai išdėstomi atsitiktinai, jų ribos nepertvarkomos, dažnai nėra suderinta infrastruktūros ir komunikacijų plėtra. Pasigendama infrastruktūros plėtros valdymo strategijos, kuri sukurtų lygiavertes sąlygas jos naudotojams. Lietuvoje nuo 2014 m. įsigaliojo naujos redakcijos teritorijų planavimo įstatymas, kurio vienas iš pagrindinių tikslų – supaprastinti, paspartinti, efektyvinti teritorijų planavimo procesą, bet išliko problema, kai nesilaikoma teritorijų planavimo dokumentų hierarchijos, taigi neįgyvendinami darnios plėtros principai planuojant teritorijas.Audito metu planuojame vertinti teritorijų planavimo proceso nuoseklumą, institucijų funkcijas, atsakomybę ir jų veiksmų tarpusavio suderinamumą, analizuoti infrastruktūros plėtros savivaldybėse procesą ir pasiūlyti priemones, užtikrinančias sklandų teritorijų planavimo procesą ir infrastruktūros plėtros valdymą savivaldybėse.


Europos Sąjungos strategijos „Europa 2020“ vienas iš prioritetų – pažangus augimas – apima aukštos švietimo ir ugdymo kokybės bei gerų švietimo rezultatų siekį. Todėl turi būti formuojama įrodymais grįsta politika. To neįmanoma padaryti neturint tinkamai veikiančios švietimo stebėsenos sistemos. Įvairių įstaigų, atliekančių švietimo stebėseną, finansavimui preliminariais duomenimis 2012 m. skirta per 5,5 mln. Eur.Audito metu vertinsime, ar švietimo stebėsena organizuojama efektyviai.


2023–2026 m. ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2023 m. kovas)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo.


2017 m. Valstybinio socialinio draudimo fondas

Audito tikslas – įvertinti 2017 metų konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


Garantinis fondas – išteklių fondas, iš kurio skiriamos lėšos Garantijų darbuotojams, jų darbdaviui tapus nemokiam, ir ilgalaikio darbo išmokų įstatyme ir jo įgyvendinančiuose teisės aktuose nustatyto dydžio išmokoms bankrutuojančių ar bankrutavusių įmonių ir fizinių asmenų darbuotojams, nutraukusiems su jais darbo santykius, taip pat darbuotojams, kurie tęsia darbo santykius, kai įmonė ar fizinis asmuo jiems yra įsiskolinęs. 2020 m., kaip ir kasmet, teikdami Seimui išvadą dėl šio fondo rinkinių, atliksime jų teisingumo vertinimą. 2020 m. buvo išskirtiniai metai dėl COVID-19 viruso plitimo, įvesto karantino, ekonominių pasekmių. Kadangi šio fondo lėšomis turės būti įgyvendinamos priemonės, siekiančios padėti ir išsaugoti gyventojų pajamas, 2020 m. iš Garantinio fondo lėšų pradėtos mokėti išmokos savarankiškai dirbantiems asmenims ir subsidijos darbo užmokesčiui dėl Vyriausybės paskelbto karantino.


Asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybė: saugumas ir veiksmingumas

Kaip nurodo Pacientų teisių  ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymas, kokybiška sveikatos priežiūros paslauga laikoma tada, kai ji atitinka pacientų lūkesčius, yra saugi, veiksminga ir prieinama. Antrajame iš trijų asmens sveikatos priežiūros kokybę nagrinėsiančių auditų vertinsime kaip užtikrinamas teikiamų paslaugų veiksmingumas ir saugumas.Esama licencijuojamos veiklos priežiūra ir metodinė pagalba, specialistų kvalifikacijos tobulinimo organizavimas, neskatinimas naujų pažangiausių technologijų naudojimo galimai neužtikrina teikiamų paslaugų saugumo ir veiksmingumo. Stebime riziką, kad šalies mastu nėra nustatytos sistemos dėl gydymo standartizavimo proceso peržiūrėjimo ir atnaujinimo.Audito metu vertinsime kaip užtikrinimas paslaugų saugumas ir veiksmingumas, standartizuojant gydymo procesą,  teikiant metodinę pagalbą, sudarant galimybes naudoti naujausias ir pažangiausias technologijas, keliant sveikatos priežiūros specialistų kvalifikaciją ir bei prižiūrint  licencijuojamą veiklą.


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2014 m. sausio 1 d. – 2015 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias prašoma atlyginti Europos Komisijos


Programos „Bausmių sistema“ įgyvendinimas

Kalėjimų departamentas prie Lietuvos Respublikos teisingumo ministerijos 2015 m. pradėjo vykdyti 4 investicijų projektus, finansuojamus iš valstybės biudžeto asignavimų, kurių bendra vertė 16,3 mln. EUR. Šiais projektais bus įgyvendinta Vyriausybės patvirtinta Laisvės atėmimo vietų modernizavimo programa ir sukurta kriminalinės žvalgybos materialinė ir techninė bazė. Neįgyvendinus iš Norvegijos finansinio mechanizmo finansuojamą projektą, Kalėjimų departamentas iš valstybės biudžeto turėtų grąžinti jau panaudotą Norvegijos finansinę paramą ir nebūtų pagerinta bausmių vykdymo sistema. Tikslinga atlikti vertinimą, ar valstybės biudžeto lėšos buvo naudojamos ekonomiškai ir efektyviai, atkreipti dėmesį į nuteistųjų įdarbinimo ir socializacijos problemų sprendimą, įtraukti juos į darbinę veiklą.Audito metu įvertinsime, kaip įgyvendinama programa „Bausmių sistema“, kurios tikslas – kurti modernią bausmių vykdymo sistemą.


Nacionaliniam saugumui užtikrinti svarbių objektų fizinės apsaugos organizavimas

Saugumo situacija pasaulyje ir regione, Lietuvoje kasmet didėjantis kylančių ekstremalių įvykių ar situacijų, keičiančių įprastą visuomenės gyvenimą, skaičius didina viešojo saugumo užtikrinimo poreikį. Seimo nutarimu 2023 m. patvirtintoje Viešojo saugumo stiprinimo ir plėtros programoje nustatyta, kad būtina stiprinti nacionaliniam saugumui užtikrinti svarbių objektų fizinę apsaugą, atsižvelgiant į aktualias grėsmes. Šie objektai dažnai yra kritinės infrastruktūros komponentai, kurių sugriovimas ar pažeidimas galėtų sukelti didelių ekonominių ir socialinių pasekmių. Tinkama infrastruktūros apsauga gali sumažinti nuostolius ir padėti išvengti krizių, leidžiant greičiau atkurti normalią veiklą po incidentų ir užtikrinti gyvybiškai svarbių valstybės funkcijų tęstinumą. Dalies valstybei svarbių objektų fizinę apsaugą vykdo vidaus reikalų ministro valdymo srities įstaigos. Už kitų objektų fizinės apsaugos organizavimą atsakingi nacionaliniam saugumui užtikrinti svarbių įmonių vadovai. Svarbu, kad šių objektų fizinės apsaugos organizavimas (nustatyti reikalavimai, priežiūra ir kontrolė) užtikrintų apsaugos sistemų efektyvumą ir naudojamų apsaugos priemonių suderinamumą ir atitiktį nustatytoms grėsmėms.Audito metu vertinsime, ar sprendimų ką būtina saugoti, kas turi saugoti ir kokio lygio apsauga reikalinga priėmimo procesas bei fizinės apsaugos organizavimo ir (ar) apsaugos paslaugų pirkimo priežiūra užtikrina tinkamą nacionaliniam saugumui užtikrinti svarbių objektų fizinę apsaugą.


Vidaus reikalų ministerijos informacinių išteklių valdymas

Vidaus reikalų ministro valdymo srityje veikia daugiau kaip 40 valstybės informacinių išteklių, 19 iš jų tvarkoma svarbi el. informacija. Vidaus reikalų ministerija nėra parengusi IT plėtros strateginio plano, neįteisintos IS paslaugos, dar neįgyvendintos 2010 m. teiktos rekomendacijos dėl infrastruktūros inventorizavimo ir ryšių nustatymo. Ministerija formuoja el. informacijos saugos politiką ir planuojama, kad bus vienu iš keturių IT paslaugų centrų konsoliduojant valstybės informacinius išteklius, todėl yra rizika, kad esami IS valdymo trūkumai turės įtakos ir šio centro veiklai, teikiamų IT paslaugų kokybei. Audito metu vertinsime informacinių išteklių valdymą ir optimizavimą vidaus reikalų ministro valdymo srities įstaigose.


Įslaptintų pirkimų priežiūra ir kontrolė

ĮĮslaptinti pirkimai yra svarbi viešųjų pirkimų sudedamoji dalis, dėl ypatingos pirkimų objektų specifikos išsiskirianti itin didele svarba valstybės vykdomoms viešosioms funkcijoms užtikrinti. Tokie pirkimai vykdomi siekiant įsigyti gynybos, saugumo ir kitų su įslaptinta informacija susijusių jautraus pobūdžio sričių įrangą, darbus, prekes ir paslaugas.Europos Sąjungoje siekiama didinti konkurenciją ir skaidrumą viešųjų pirkimų srityje, taip suteikiant galimybes Europos įmonėms dalyvauti viešųjų pirkimų konkursuose visose jos šalyse. Organizuojant (vykdant) įslaptintus pirkimus Lietuvoje taip pat turi būti užtikrinta konkurencija ir skaidrumas.Informacija apie įslaptintus pirkimus saugoma pagal Lietuvos Respublikos valstybės ir tarnybos paslapčių įstatymo reikalavimus ir viešai neprieinama. Nekeliant pavojaus teisėtiems saugumo interesams turi būti užtikrinta tinkama įslaptintų pirkimų proceso priežiūra ir kontrolė. Viešumas padeda užtikrinti procesų skaidrumą, o ribotas informacijos prieinamumas didina riziką, kad gali būti pasirinktas netinkamas pirkimo būdas, neužtikrinta pakankama galima konkurencija vykdant minėtus pirkimus, nesilaikoma lygiateisiškumo, nediskriminavimo, abipusio pripažinimo, proporcingumo, skaidrumo principų ir neužtikrintas efektyvus valstybės biudžeto lėšų panaudojimas.Audito metu bus vertinama, kaip užtikrinama įslaptintų pirkimų proceso priežiūra ir kontrolė, ar ji yra pakankama neigiamoms rizikoms suvaldyti.


Kultūros ministerijai pavestų funkcijų vykdymas

Kultūros ministerijos veikla (vykdomos funkcijos) neužtikrina, kad bus įgyvendinti tikslai, iškelti kultūros ministrui pavestose valdymo srityse. Ministerija neužtikrino, kad būtų įgyvendinti pagrindiniai kultūros srities strateginiai dokumentai (LR Seimo patvirtintos Kultūros politikos kaitos gairės); kad pavaldžios įstaigos orientuotų veiklą į rezultatus; be to, kultūros įstaigų veiklos kokybė nėra pakankamai vertinama ir nesukurta į rezultatus orientuota vertinimo sistema.Dėl fragmentiško kultūros įstaigų veiklos kokybės vertinimo šiuo metu sunku palyginti įstaigų veiklą, motyvuoti gerai veikiančias įstaigas.Audito metu planuojame vertinti, ar tinkamai Kultūros ministerija vykdo funkciją, t. y. formuoja kultūros politiką ir kontroliuoja jos įgyvendinimą.


Valstybės biudžeto lėšų apsauga įstatymų nustatytais atvejais atlyginus kitų asmenų padarytą žalą

Kasmet didėja Teisingumo ministerijos išmokėtų sumų dėl neteisėtais veiksmais padarytos žalos atlyginimo – išmokėtos sumos 2014 m., lyginant su 2012 m., padidėjo apie 8 kartus. Per 2011–2014 metus išmokėta apie 2,6 mln. eurų kompensuoti smurtiniais nusikaltimais padarytai žalai. Išieškojimas iš kaltų asmenų regreso teise buvo pradėtas tik dėl ketvirtadalio (274 iš 1087) priimtų sprendimų.Analogiškos rizikos stebimos ir kitų ministerijų valdymo srityse. Atliekant auditą planuojama analizuoti, kaip organizuojamas valstybės regreso teisės į žalą padariusius asmenis įgyvendinimas ir ar visais atvejais išnaudojamos galimybės sumažinti valstybei padarytą žalą.


Audito tikslas – įvertinti 2017 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2021 m. liepos 1 d. – 2022 m. birželio 30 d. ataskaitiniu laikotarpiu Europos Komisijai deklaruotos išlaidos

Projektuose deklaruojamų mokėjimo prašymų vertinimas (atsitiktinė atranka).Valdymo ir kontrolės sistemos veikimas (institucijų rengiamų dokumentų ir jų taikymo vertinimas).Sąskaitų auditas (deklaruotų išlaidų finansinis patikrinimas).


2021 m. kovo mėn. ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ir viešai paskelbtą 2021–2024 m. ekonominės raidos scenarijų ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo.


2018 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondas

Audito tikslas – įvertinti 2018 m. konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones, taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinė ligonių kasa prie Sveikatos apsaugos ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas Privalomojo sveikatos draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


Viešieji pirkimai – sudėtinga, daug elementų apimanti sistema. Jos veiksmingas funkcionavimas priklauso nuo šių pirkimų politiką formuojančios ir įgyvendinančios institucijos, kontroliuojančių tarnybų, tiekėjų, perkančiųjų organizacijų kompetencijos, etikos ir suvokimo. 2015 m. bendra viešųjų pirkimų vertė buvo 4 168,4 mln. Eur.Efektyviai veikianti viešųjų pirkimų sistema neturėtų papildomai sukurti ekonominės ir administracinės naštos sistemos dalyviams, o viešųjų pirkimų organizavimo kaštai turi atitikti sukurtą naudą.Atlikus auditą tikimasi išspręsti opiausias Lietuvoje vykdomų viešųjų pirkimų problemas: didinti visuomenės ir verslo pasitikėjimą jais, mažinti galimą korupciją, didinti skaidrumą, mažinti jų organizavimo sąnaudas ir administracinę naštą viešojo sektoriaus institucijoms ir pirkimų dalyviams.


Audito tikslas – įvertinti 2019 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2019 metai.


Teisinio reguliavimo poveikio vertinimo sistema

Rezultatyviai veikianti teisinio reguliavimo poveikio (ex-ante ir ex-post) vertinimo sistema – esminis pagrindas siekiant kokybiškos ir įrodymais pagrįstos teisėkūros.Lietuva iš kitų Europos valstybių išsiskiria itin didele ir vis augančia teisės aktų gausa ir jų pakeitimų skaičiumi. 2020–2022 m. (Seimo I–IV sesijos) priimta per tūkstantis įstatymų. Iš jų tik 6 proc. naujos redakcijos įstatymai ar įstatymai, kuriais reglamentuojami iki tol nereglamentuoti santykiai. Vyriausybė per metus (2021-09-01–2022-09-01) priėmė 1 324 nutarimus. Iš jų daugiau nei pusė (753) – keičiantys anksčiau priimtų nutarimų nuostatas. Per šį laikotarpį priimti 9 076 įsakymai (ministrų ir įstaigų vadovų), iš jų daugiau nei pusė (4 525) – keičiantys jau galiojančius. Kai kurių teisės aktų keitimas gali būti lemiamas objektyvių priežasčių, visgi neretai tai nulemta poreikiu taisyti paaiškėjusias klaidas ar teisinio reguliavimo trūkumus. Nekokybiška teisėkūra ir dažnas teisės aktų keitimas apsunkina teisės taikymą ir sukelia teisinius ginčus, didina administracinę naštą, sudaro prielaidas korupcijai, valstybės biudžeto asignavimų neefektyviam panaudojimui ir kitiems neigiamiems reiškiniams. Pagal 2021 m. Lietuvos korupcijos rizikos žemėlapį netobuli įstatymai, jų spragos, apklausos respondentų nuomone, yra pakankamai rimta problema. Tinkamai ir laiku atliktas teisinio reguliavimo poveikio (ex-ante ir ex-post) vertinimas turėtų ne tik padėti užtikrinti priimamų teisės aktų kokybę, jų suderinamumą su egzistuojančiu teisiniu reguliavimu, bet ir suteikti visai teisėkūrai daugiau skaidrumo, atvirumo, skatinti demokratiją teisėkūros procese.Audito metu vertinsime, ar esama teisinio reguliavimo poveikio vertinimo sistema užtikrina tinkamą poveikio vertinimų atlikimą ir jų rezultatų panaudojimą.


Valstybės informacinių išteklių infrastruktūros konsolidavimas

Valstybės informacinių išteklių infrastruktūros konsolidavimo procesas apima visus ypatingos svarbos el. informacijos valdytojus. Nuo šio proceso veiklos efektyvumo priklausys visų gyventojų tam tikrų duomenų (pvz., saugomų Gyventojų registre) sauga ir galimybė naudotis IRT paslaugomis. Nekonsoliduojant šių išteklių, reikėtų apie 87 mln. Eur investicijų.Vėluojantys valstybės informacinių išteklių infrastruktūros konsolidavimo darbai kelia riziką, kad iki 2018 m. nebus pasiekti veiklos peržiūros rodikliai, numatyti pagal 2014–2020 m. Europos Sąjungos investicijų veiksmų programą.Audito metu planuojama vertinti valstybės informacinių išteklių konsolidavimo procesą: planavimą, įgyvendinimą ir rezultatų pasiekimą.


Bendrųjų miškų ūkio reikmių finansavimo programos įgyvendinimas

Bendrosios miškų ūkio reikmių finansavimo programos lėšų 2013 m. panaudota apie 57 proc., 2014 m. – apie 47 proc. planuotų asignavimų. 2015 m. atsirado papildomas programos finansavimo šaltinis; per 9 mėn. panaudota 22 proc. planuotų asignavimų.Audito metu planuojama vertinti, ar lėšos buvo teisėtai panaudotos nustatytiems tikslams, ekonomiškiausiu ir efektyviausiu būdu, kiek pasiekti programoje nustatyti tikslai.


Patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2023 m. rugsėjis)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ar patikslintą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų 2023–2026 m. ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo.


Viešojo sektoriaus vidaus kontrolės sistema

2014 m. valstybės institucijose ir įstaigose įvertinus valstybės biudžeto asignavimų naudojimo teisėtumą buvo nustatyta, kad 233,2 mln. Lt (0,9 proc. visų panaudotų valstybės biudžeto asignavimų) buvo panaudota pažeidžiant teisės aktus, reglamentuojančius lėšų skyrimą ir naudojimą, viešuosius pirkimus, valstybės kapitalo investicijas, darbo užmokesčio ir kitų išmokų mokėjimą. Palyginti su 2013 metais, pažeidimų suma išaugo 3 kartus. Valstybės kontrolės nuomone, reikia tobulinti teisės aktus, reglamentuojančius tinkamą vidaus kontrolės sukūrimą ir jos palaikymą, Valstybinio audito rekomendacijos padės viešajame sektoriuje stiprinti vidaus kontrolės sistemą, kuri užtikrintų teisėtą ir rūpestingą valstybės lėšų ir turto naudojimą.


Viešojo sektoriaus institucinės sandaros tobulinimas

Lietuvoje yra per 4 tūkst. iš valstybės ir savivaldybės biudžetų išlaikomų viešojo sektoriaus institucijų. Stebima rizika, kad institucinė sandara šalyje yra chaotiška, fragmentuota, viešojo sektoriaus institucijos nepakankamai sąveikauja tarpusavyje, trūksta viešojo sektoriaus institucijų steigimo kriterijų, kurie aiškiai nustatytų institucijos teisinės formos ir pavaldumo pasirinkimą, atsižvelgiant į jos atliekamas funkcijas ir paskirtį. Šiuo metu analogiškas funkcijas vykdo skirtingą teisinę formą ir pavaldumą turinčios institucijos, dėl ko atsiranda įvairūs institucijų veiklos organizavimo skirtumai. Viešojo valdymo institucijų kompetencija nėra išgryninta: institucijos, vykdančios veiklą vienoje srityje, veikia skirtinguose valdžių lygiuose, jos vykdo tarpusavyje persidengiančias funkcijas. Valstybė, savivaldybės valdo institucijas, kurios vykdo valstybei, savivaldybėms nebūdingas funkcijas arba dalyvauja jų veikloje neturėdamos aiškių tikslų. Viešoje erdvėje nemažėja pasisakymų apie veikiantį didžiulį šio sektoriaus biurokratinį aparatą, apie nerezultatyvias ir nepateisinamai ilgai besitęsiančias pertvarkas.Audito metu planuojame vertinti, ar viešojo sektoriaus institucinė sandara ir jos tobulinimo sistema sudaro sąlygas vieningam, skaidriam ir efektyviam valstybės valdymo organizavimui.


Dėl patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimo


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2023 m. liepos 1 d. – 2024 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias Europos Komisijos prašoma atlyginti.


Elektros energijos gamybos ir skirstymo infrastruktūros valdymas

Pagrindinis šalies elektros ūkio sektoriaus tikslas – užtikrinti techniškai patikimą, kokybišką ir nepertraukiamą šalies vartotojų aprūpinimą elektros energija mažiausiomis sąnaudomis ir konkurencingomis kainomis.Pastaraisiais metais atlikti nepriklausomi vertinimai rodo, kad skirstomųjų elektros tinklų priežiūra yra nepakankama, todėl gali blogėti infrastruktūros būklė. 2019 m. „Ignitis grupės“ investicijos sudarė 455,7 mln. EUR, t. y. 6,1 proc. daugiau nei 2018 m, tačiau egzistuoja rizika, kad investicijos į infrastruktūrą neužtikrina, kad būtų įgyvendinti Nacionalinėje energetinės nepriklausomybės strategijoje keliami tikslai, todėl elektros energijos generaciniai pajėgumai gali būti vystomi nepakankamai, o esami ištekliai panaudojami neefektyviai. Be to, dalis reguliuojamų įmonių veiklos perkeliama į nereguliuojamoje veikloje veikiančias dukterines, todėl yra rizika, kad jų veikla vykdoma ne mažiausiomis sąnaudomis. Europos Komisija tarp galimų rizikų ir iššūkių energetikos sektoriui kovoje su COVID-19 pandemija taip pat įvardija energijos tiekimo ir kritinės infrastruktūros veikimo bei priežiūros užtikrinimą, didelių investicinių projektų atidėjimą ir galimą finansavimo sumažinimą.Audito metu planuojama įvertinti, ar racionaliai valdoma valstybei priklausanti elektros energijos gamybos ir skirstymo infrastruktūra, kad būtų užtikrinamas patikimas elektros energijos tiekimas vartotojams už pagrįstą kainą.


2016 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2016 metų konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2016 metai.


Dėl struktūrinio postūmio užduoties, nustatomos Lietuvos Respublikos 2018 metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo projekte, ir papildomų priemonių (pinigine išraiška) poreikio šiai užduočiai įvykdyti


Lietuvoje nuo 2014-01-01 įsigaliojo naujos redakcijos teritorijų planavimo įstatymas, kurio vienas iš pagrindinių tikslų -  supaprastinti, paspartinti, efektyvinti teritorijų planavimo procesą. Savivaldybės tapo atsakingos už teritorijų planavimą savo mieste. Remiantis šiuo įstatymu savivaldybės sudarytos sąlygos greičiau išduoti statybų techninio projekto rengimo specialiuosius architektūrinius reikalavimus, rengti ne tik teritorijų planavimo, o ir formavimo projektus. Tačiau atlikdami auditus nustatėme, kad lėtas detaliųjų planų nekilnojamojo turto pardavimui rengimas, žemės naudojimo paskirties keitimas vis dar yra trukdis nereikalingo valstybės turto pardavimui, investicijų pritraukimui, dėl ko valstybė praranda dalį galimų gauti pajamų, o verslas – galimybes pritaikyti tokį turtą savo veiklai.2016 m. LRS kontrolieriai daugiausia skundų gavo dėl teritorijų planavimo – neišduodami leidimai rengti žemės sklypų formavimo ir pertvarkymo projektus; žemės sklypų formavimo ir pertvarkymo projektai nesuderinami per teisės aktuose nustatytus terminus.Yra rizika, kad Lietuvoje nuo 2014-01-01 pradėti įgyvendinti teritorijų planavimo reformos tikslai – supaprastinti, paspartinti, efektyvinti teritorijų planavimo procesą – neduoda tokių rezultatų, kokių buvo tikimasi. Audito metu nustatysime esamų problemų teritorijų planavimo sistemoje priežastis ir rekomenduosime būdus šias problemas spręsti.


Gynybos biudžeto valdymo 2025 m. analizė

Krašto apsaugos ministerijos asignavimai kasmet auga –  2025 m., lyginant su 2024 m., išaugo 33 proc. ir sudaro 3 223,7 mln. Eur (3,93 proc. BVP). Sparčiai augant gynybos finansavimui, būtina užtikrinti efektyvų ir teisingą biudžeto valdymą. Tinkamas biudžeto valdymas yra esminis siekiant įgyvendinti Krašto apsaugos sistemos stiprinimo ir plėtros programoje nustatytus pagrindinius prioritetus: iki 2027 m. turėti įrengtą priimančiosios šalies paramos infrastruktūrą, tinkamą Vokietijos brigadai priimti, suformuoti nacionalinę diviziją, kuri 2030 m. pasiektų visišką operacinį kariuomenės divizijos pajėgumą, ir įgyvendinti visuotinės gynybos principą.Analizuosime, ar gynybos biudžeto valdymas (planavimas, paskirstymas) užtikrina krašto apsaugos sistemos prioritetų ir strateginių projektų įgyvendinimą, suplanuotą gynybos pajėgumų stiprinimą ir NATO įsipareigojimų vykdymą.


Lietuvoje vykdomas vaikų sveikatos stiprinimas neužtikrina teigiamų pokyčių – vaikų sveikata prastėja, sergamumas lėtinėmis ligomis auga ir tai neigiamai veikia mokymosi rezultatus ir elgseną. Moksliniais tyrimais įrodytas ankstyvos prevencinės intervencijos į sveikatos stiprinimą ekonominis efektas – investicijų į vaikų sveikatinimą grąža siekia 6–10 proc. šalies BVP. Nekintant vaikų sveikatos tendencijoms, neigiamos pasekmės tik didės: darbingo amžiaus žmonės turės sveikatos sutrikimų arba bus nedarbingi, didės valstybės išlaidos gydymui, mažės asmenų sukuriama pridėtinė vertė šalies bendrajam vidaus produktui.Audito metu analizuosime priežastis, kodėl Lietuvos vaikų sveikatos būklę atspindintys rodikliai vieni prasčiausių Europoje: beveik 70 proc. vaikų skundžiasi įvairiais sveikatos sutrikimais, 14 proc. turi antsvorį, apie 70 proc. dalyvauja patyčiose arba yra jų aukos, dėl psichikos ligų kasmet nusižudo apie 30 vaikų. Vertinsime, ar šalies atsakingų institucijų numatytos priemonės vaikų sveikatai stiprinti yra tinkamos ir įgyvendinamos efektyviai.Auditas padėtų užtikrinti efektyvesnį šalies vaikų sveikatos stiprinimo veiklos planavimą, įgyvendinimą ir išteklių paskirstymą. Ilgalaikis poveikio rezultatas – mažėjančios išlaidos gydymui, sveikesnė visuomenė, prisidedanti prie šalies ekonomikos augimo.


Savivaldybių ex-ante ir ex-post fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi vertinimas (2024 m)

Įvertinsime 2023 m. ex-post ir 2024 m. ex-ante savivaldybių biudžetus, ar buvo laikomasi fiskalinės drausmės taisyklių, nustatytų Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme.


Siekiant užtikrinti pedagogų veiklos kokybę, svarbu mokyklų veiklą orientuoti į rezultatą: nustatyti pedagogų atsakomybę už mokinių pasiekimus, švietimo pagalbą suteikti visiems pedagogams, sukurti pagalbos jaunam mokytojui sistemą, užtikrinti individualizuotą ugdymą kiekvienam mokiniui pagal jo gebėjimus ir poreikius. Mokytojo ir mokinių santykis Lietuvoje (9/1) vienas mažiausių ES, o pasiekimai vieni prasčiausių. Išlaidos infrastruktūrai išlaikyti irgi nemažėja proporcingai, o tai rodo, kad mokyklų tinklo optimizavimas dažniau vykdomas sujungiant mokyklas, o ne jas uždarant. Daugiau nei pusė išlaidų bendrajam ugdymui sudaro išlaidos atlyginimams ir infrastruktūros išlaikymui. Daugėja specialaus ugdymo įstaigų, nepaisant EK nuostatos kuo daugiau specialiųjų ugdymosi poreikių turinčių vaikų integruoti į bendrojo ugdymo mokyklas.Audito metu planuojame vertinti, ar pedagogų veikla orientuota į mokinių pažangą, o mokiniams suteikiamas individualizuotas ugdymas ir švietimo pagalba pagal poreikius, taip pat ar mokyklų tinklo formavimas ir finansavimas nukreipti į kokybišką ugdymą.


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2022 m. liepos 1 d. – 2023 m. birželio 30 d. ataskaitiniu laikotarpiu Europos Komisijai deklaruotos išlaidos

Projektuose deklaruojamų mokėjimo prašymų vertinimas (atsitiktinė atranka).Valdymo ir kontrolės sistemos veikimas (institucijų rengiamų dokumentų ir jų taikymo vertinimas).Sąskaitų auditas (deklaruotų išlaidų finansinis patikrinimas).


VšĮ Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondas

2017 metams skirtų valstybės biudžeto lėšų disponavimo teisėtumas

Audito tikslas – įvertinti valstybės biudžeto lėšų, skirtų viešajai įstaigai Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondui, valdymo, naudojimo ir disponavimo jomis 2017 metais teisėtumą. Audituojami subjektai – Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija ir viešoji įstaiga Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondas. Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


Lietuvoje per pastarąjį dešimtmetį psichikos sutrikimais sergančiųjų skaičius padidėjo nuo 263,9 iki 316,5 atvejų 100 tūkstančių gyventojų. Pagal alkoholio suvartojimą ir jo lemtą žalą Lietuva priskiriama aukščiausios rizikos grupei Europoje. Nuo 1994 m. Lietuva pirmauja Europoje pagal savižudybių skaičių, didėja vaikų savižudybių. Siekiant mažinti šias tendencijas, ypač daug dėmesio turėtų būti teikiama prevencinių priemonių vykdymui, svarbus yra gydytojų psichiatrų, psichologų paslaugų prieinamumas, pacientų ir jų artimųjų informavimas. Audito metu vertinsime, kaip organizuojamos, koordinuojamos psichikos sveikatos paslaugos Lietuvoje, kaip vykdomos prevencinės priemonės.


Ginkluotės ir karinės įrangos įsigijimų vertinimas

Ginkluotės ir karinės įrangos įsigijimams skirti asignavimai 2025 m. sudaro 46 proc. krašto apsaugos sistemos biudžeto. Finansavimas jiems kasmet reikšmingai didėja (2024 m. panaudota 797 mln. Eur,  2025 m. skirta 1 487 mln. Eur, 2026 m. planuojama 2 505 mln. Eur.) Sparčiai augantis finansavimas turi užtikrinti poreikius atitinkantį Lietuvos kariuomenės aprūpinimą modernia ginkluote, technika, karine įranga, o priimti sprendimai – sklandų naujų sistemų diegimą, eksploataciją ir aptarnavimą bei mokymų naudotis įsigyta technika poreikio patenkinimą.Vertinsime, ar ginkluotės ir karinės įrangos įsigijimai inicijuojami pagal planavimo dokumentuose nustatytą poreikį ir užtikrina strateginių tikslų pasiekimą didinant gynybos pajėgumus. Vertinimo metu analizuosime įsigijimų projektų valdymą, kuris apimtų jų biudžeto planavimą, rizikų valdymą, sutarčių vykdymą ir kontrolę, įsigytos ginkluotės ir karinės įrangos panaudojimą, palaikymą bei pramoninio bendradarbiavimo vystymą.


Sveikatos apsaugos srities informacinių išteklių valdymas

Tinkamas sveikatos apsaugos sektoriaus informacinių išteklių valdymas yra itin svarbus siekiant sveikatos priežiūros paslaugų kokybės ir prieinamumo gerinimo. Šiame sektoriuje veikiančios viešosios sveikatos priežiūros įstaigos naudojasi ir kuria savo vidines informacines sistemas. Iki šiol nėra užtikrinama, kad dalis jų integruotųsi į bendrą e-Sveikatos sistemą įskaitant prisijungimą prie Išankstinės pacientų registracijos sistemos ir jos naudojimo intensyvumą. Lieka aktualios ir e-Sveikatos neoptimalios greitaveikos, nepakankamo IS ir registrų duomenų mainų užtikrinimo, ne visų sistemoje saugomų duomenų pasiekiamumo specialistams ir pacientams problemos. Nuo 2024 m. informacinių technologijų priežiūros ir atnaujinimų sąnaudas sveikatos priežiūros įstaigos įtraukia į skaičiuojamas asmens sveikatos priežiūros paslaugų bazines kainas, todėl neefektyvus įstaigų informacinių sistemų naudojimas ir plėtra turi tiesioginės įtakos paslaugų kainai.Audito metu vertinsime Sveikatos apsaugos ministerijos ir jos valdymo sričiai priskirtų institucijų ir kitų įstaigų informacinių išteklių valdymą, IT valdymo procesų brandą.


2019 m. nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys ir valstybės skola

Nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys – finansinių ataskaitų rinkinys, kurį sudaro visų savivaldybių, Valstybinio socialinio draudimo fondo, Privalomojo sveikatos draudimo fondo, kitų valstybės išteklių fondų ir valstybės konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkiniai, teikiami kaip vieno viešojo sektoriaus subjekto finansinių ataskaitų rinkinys. Pagal patvirtintą konsolidavimo schemą į 2019 m. nacionalinį finansinių ataskaitų rinkinį bus konsoliduojami 3748 subjektų duomenys.Valstybės skolą sudaro prie valdžios sektoriaus priskiriamų subjektų, turinčių teisę skolintis, prisiimtų, bet dar neįvykdytų, įsipareigojimų grąžinti kreditoriams lėšas, pasiskolintas išplatinant Vyriausybės vertybinius popierius, pasirašant paskolų sutartis, finansinės nuomos (lizingo) sutartis ir kitus įsipareigojamuosius skolos dokumentus konsoliduota suma.Kasmet teikdami Seimui išvadą dėl tų metų nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio ir valstybės skolos duomenų ir jos valdymo, atliekame jų teisingumo vertinimą.Vadovaujantis tarptautiniais audito standartais, pagal nustatytas rizikas ir siekiant įvertinti aktualiausius klausimus, 2019 m. auditas apima ataskaitų konsolidavimo proceso ir konsolidavimo įrašų teisingumo vertinimą, rizikingų apskaitos sričių atsirinktose savivaldybėse vertinimą, piniginių išteklių valdymo procesų vertinimą, teiktų rekomendacijų įgyvendinimo ir jų aktualumo peržiūrą.2019 m. pasižymėjo ekonomikos augimu, tačiau 2020 m. COVID-19 viruso sukeltos pasekmės lėmė poreikį įvertinti, kaip buvo pasirengta galimiems ekonominiams iššūkiams, kokie buvo priimti sprendimai dėl fiskalinės erdvės didinimo, kaip ankstesnių metų audito rekomendacijos ir jų įgyvendinimo būklė galėjo prisidėti prie geresnio krizės ir jos pasekmių suvaldymo.


Vidaus kontrolės sistemos veiksmingumas vykdant viešuosius pirkimus

Apie 4 tūkst. perkančiųjų organizacijų per metus vykdo viešuosius pirkimus, kuriems išleidžiama 5–6 mlrd. Eur, ir tai sudaro apie 1/3 visų viešojo sektoriaus išlaidų ir apie 12 proc. šalies BVP. Per COVID-19 pandemiją išryškėjo viešųjų pirkimų pokyčių tendencijos: poreikis nusipirkti greitai, sparčiai augantis tiekėjų skaičius bei prekių ir paslaugų diversifikavimas. 2020 m. daugiausiai viešųjų pirkimų sutarčių sudarė Kultūros ministerijos valdymo srities biudžetinės įstaigos – 3,8 tūkst. (arba 16,7 proc. iš 22,4 tūkst. 2020 m. centrinės valdžios institucijų ir joms pavaldžių biudžetinių įstaigų sudarytų sutarčių), o 2021 m. daugiausiai sudarė Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos valdymo srities biudžetinės įstaigos – 1,9 tūkst. (arba 15,7 proc. iš 12,1 tūkst. 2021 m. centrinės valdžios institucijų ir joms pavaldžių biudžetinių įstaigų sudarytų sutarčių).Nuo 2020-01-01 įsigaliojus naujam teisiniam reguliavimui, viešojo sektoriaus subjektai turėjo sukurti vidaus kontrolės sistemą, padedančią sumažinti neigiamą rizikos veiksnių, tarp jų ir pandemijos, įtaką jų veiklai. Stebimi užsitęsę viešieji pirkimai ir dėl to nepanaudoti asignavimai (2020 m. per 147 mln. Eur), vykdomi su klaidomis ar iš vieno tiekėjo pirkimai, mažėjantis pirkimų, kai pasiūlymai vertinami pagal kainos (sąnaudų) ir kokybės santykio ar sąnaudų kriterijų, skaičius rodo prie pasikeitusių veiklos sąlygų nepritaikytą vidaus kontrolės sistemą.Audito metu vertinsime, ar per 2020–2021 m. įvyko realus pokytis tobulinant atsirinktų Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos ir Kultūros ministerijos valdymo sričių biudžetinių įstaigų viešųjų pirkimų vidaus kontrolės sistemą, t. y. ar sukurta ir palaikoma vidaus kontrolės sistema šių pirkimų srityje atitinka sistemos elementams keliamus tikslus ir vidaus kontrolės principus (pagal į teisinę bazę perkeltas Tarptautinės aukščiausiųjų audito institucijų organizacijos (INTOSAI) Viešojo sektoriaus vidaus kontrolės standartų gaires) ir ar sukurta sistema užtikrina, kad viešųjų pirkimų procesas būtų vykdomas laikantis jam keliamų reikalavimų.


Atlikti Vyriausybės parengto 2017-2020 metų ekonominės raidos rudens scenarijaus vertinimą, parengti išvadą Seimui dėl jo tvirtinimo.


Plečiantis miestų teritorijoms, savivaldybėse vis dar nėra sisteminio, nuoseklaus teritorijų planavimo: žemės sklypai išdėstomi atsitiktinai, jų ribos nepertvarkomos, dažnai nėra suderinta infrastruktūros ir komunikacijų plėtra. Pasigendama infrastruktūros plėtros valdymo strategijos, kuri sukurtų lygiavertes sąlygas jos naudotojams. Lietuvoje nuo 2014 m. įsigaliojo naujos redakcijos teritorijų planavimo įstatymas, kurio vienas iš pagrindinių tikslų – supaprastinti, paspartinti, efektyvinti teritorijų planavimo procesą, bet išliko problema, kai nesilaikoma teritorijų planavimo dokumentų hierarchijos, taigi neįgyvendinami darnios plėtros principai planuojant teritorijas.Audito metu planuojame vertinti teritorijų planavimo proceso nuoseklumą, institucijų funkcijas, atsakomybę ir jų veiksmų tarpusavio suderinamumą, analizuoti infrastruktūros plėtros savivaldybėse procesą ir pasiūlyti priemones, užtikrinančias sklandų teritorijų planavimo procesą ir infrastruktūros plėtros valdymą savivaldybėse.


2017 metų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2017 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


2019 m. Rezervinis (stabilizavimo) fondas

Rezervinio (stabilizavimo) fondo paskirtis yra kaupti valstybės piniginius išteklius, siekiant užtikrinti valstybės finansinį stabilumą galimų ekstremaliųjų situacijų ir ekonominės grėsmės atveju. 2019 m., kaip ir kasmet, teikdami Seimui išvadą dėl šio fondo rinkinių, atliekame jų teisingumo vertinimą, taip pat vertiname, ar fondo lėšos valdomos, naudojamos ir disponuojama jomis teisėtai. Atsižvelgdami į ne pirmus metus išsakomą Valstybės kontrolės nuomonę, kad esamo dydžio rezervas (286,4 mln. Eur 2019 m. pabaigoje) neužtikrina valstybės finansų stabilumo, ir į tai, kad 2018 m., nepaisant geresnio, nei planuota, valdžios sektoriaus balanso rodiklio, rezervuose buvo sukaupta lėšų mažiau, negu buvo planuota, valstybinio audito metu analizuosime 2019 m. fondo plano vykdymo ar nevykdymo priežastis ir pasirengimą galimam ekonomikos lėtėjimui, kurį 2020 m. lėmė dėl COVID-19 viruso įvestas karantinas, kitos su apribojimais susijusios aplinkybės.


AB "Via Lietuva“ veikla organizuojant valstybinės reikšmės kelių atkūrimą, priežiūrą ir plėtrą

B „Via Lietuva“, valdydama valstybinės reikšmės kelius, turi užtikrinti saugių eismo sąlygų organizavimą ir koordinavimą, nuolatinį kelių infrastruktūros būklės gerėjimą, skaidrų ir efektyvų išteklių panaudojimą kelių kokybei gerinti, tinklui plėsti ir prižiūrėti. 2023 m. šiam tikslui iš Kelių priežiūros ir plėtros programos skirta 252 mln. Eur. Valstybinės reikšmės kelių infrastruktūros išsaugojimas ją laiku ir kokybiškai prižiūrint, jos būklės gerinimas ir tolesnė plėtra yra itin svarbus veiksnys plėtojant ekonominius santykius, užtikrinant saugų asmenų judumą, pritraukiant užsienio investicijas.Susisiekimo ministerija nuo 2020 m. lūkesčių raštuose AB „Via Lietuva“ kelia tikslus priimti sprendimus dėl veiklos efektyvumo didinimo. Tačiau įmonės veiklos efektyvumo gerinimas nepakankamas orientuojant į greitą ir efektyvų kelių, tiltų statybos, rekonstrukcijos, remonto darbų, informacinių sistemų diegimo projektų įgyvendinimą: projektai neužbaigiami suplanuotu laiku, netinkamas jų projektavimas, teismuose bylinėjamasi su rangovais ir kt.Audito metu vertinsime, ar AB „Via Lietuva“ veiklos organizavimas užtikrina, kad valstybinės reikšmės kelių atkūrimas, priežiūra ir plėtra vykdoma efektyviai numatytiems tikslams pasiekti. Analizuosime įmonės priemones veiklos efektyvumui didinti siekiant atliepti Susisiekimo ministerijos lūkesčių rašte iškeltus tikslus.


Daugiabučių namų atnaujinimas (modernizavimas)

Vienas pagrindinių Daugiabučių namų atnaujinimo programos tikslų yra didinti energijos vartojimo efektyvumą ir mažinti išlaidas už šildymą. Įgyvendinant programą, daugiabučių namų atnaujinimui 2014–2017 m. buvo panaudota 512,9 mln. Eur lėšų. Iš viso per šį laikotarpį renovuota apie 1900 daugiabučių. Atliekant programos įgyvendinimo stebėseną atkreiptas dėmesys, kad neužtikrinamas daugiabučių namų atnaujinimo proceso efektyvumas.Audito metu planuojama įvertinti, ar daugiabučių namų atnaujinimo procesas užtikrina, kad renovacijai būtų pasirenkamos didžiausią energijos taupymo efektą duodančios priemonės, vykdoma tinkama renovacijos priežiūra ir kontroliuojama atliktų darbų kokybė, siekiant sumažinti daugiabučių namų energijos vartojimą ir vartotojų išlaidas už šildymą.Auditas padės užtikrinti efektyvesnį daugiabučių namų atnaujinimui skirtų valstybės biudžeto lėšų panaudojimą, sudarys sąlygas pasiekti didesnius energijos sutaupymus ir padidins visuomenės pasitikėjimą modernizavimo nauda.


Lietuvos stabilumo 2021 m. programos vertinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą Stabilumo 2021 m. programą ir pateiksime ataskaitą, kurioje bus: 2021–2022 m. valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų analizė, valdžios sektoriaus biudžetų projektų rodiklių ex-post vertinimas fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi aspektu, fiskalinės padėties apžvalga, VS skolos projekcijos.


Vyriausybės projekto „Naujos kartos bausmių vykdymo įstaigos“ įgyvendinimo vertinimas

Lietuvos bausmių vykdymo sistemai kasmet skiriama apie 100 mln. Eur, bet susiduriama su dideliais iššūkiais užtikrinant nustatytas įkalintų asmenų laikymo sąlygas. Per 2018–2020 m. beveik 2 tūkst. asmenų priteista per 1,5 mln. Eur žalos, kurią valstybė turi sumokėti nuteistiesiems dėl netinkamų bausmės atlikimo sąlygų.Įgyvendinant 18-osios Vyriausybės prioritetinį projektą „Naujos kartos bausmių vykdymo įstaigos“ turi būti iš esmės pertvarkyta bausmių vykdymo sistema. Pertvarka turi užtikrinti standartus atitinkančias kalinimo sąlygas, sumažinti nuteistųjų skundų skaičių, išspręsti pakartotinio kalinimo problemas ir sudaryti patrauklias ir saugias darbo sąlygas šios sistemos personalui. Pagal Vyriausybės programos įgyvendinimo priemonių planą projekto įgyvendinimo terminas 2021 m. I ketv.–2024 m. III ketv.Per 2021 m. buvo planuota pagerinti 930 asmenų laikymo sąlygas laisvės atėmimo įstaigų vietose, tačiau pagerintos tik 252-iejų. Įpusėjus projekto įgyvendinimo terminui, tikslinga įvertinti jo įgyvendinimo eigą, identifikuoti galimas rizikas, kurių netinkamas valdymas gali lemti neigiamas pasekmes projekto tikslų pasiekimui.Vertinsime, ar nuosekliai vyksta bausmių vykdymo sistemos pertvarka, ar priemonės orientuotos į rezultatą ir įgyvendinamos laiku.


2017 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkiniai ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2017 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


2024 m. Pensijų anuitetų fondo ataskaitų rinkinys

Pensijų anuitetų fondas – išteklių fondas, skirtas pensijų anuitetų mokėjimo veiklai vykdyti. Pensijų anuitetų mokėtojo (Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos) veiklos tikslas yra užtikrinti pensijų anuitetų mokėjimą jų gavėjams iki gyvos galvos, siekiant jiems didžiausios naudos ir fondo asignavimus valdant skaidriai, tvariai.


Nacionalinį metinių ataskaitų rinkinį sudaro valstybės viešojo sektoriaus subjektų, visų savivaldybių viešojo sektoriaus subjektų, valstybės socialinių fondų, Privalomojo sveikatos draudimo fondo ir Pensijų anuitetų fondo į vieną viešojo sektoriaus subjekto ataskaitų rinkinį konsoliduoti duomenys apie finansinę būklę, veiklos rezultatus, pinigų srautus. Kartu su nacionaliniu metinių ataskaitų rinkiniu teikiami savivaldybių biudžetų vykdymo duomenys ir informacija apie valstybės skolą.