Palankios investicinės aplinkos formavimas

Lietuvos Statistikos departamento ir Lietuvos banko duomenimis tiesioginių užsienio investicijų pritraukimo rodikliai ir šalies konkurencingumo rodikliai blogėja. Lietuva pagal verslo sąlygų indeksą užima šeštą, o pagal pasaulio konkurencingumo indeksą – šešioliktą vietą ES, tačiau pagal sukauptų investicijų skaičių vienam gyventojui nepavyksta pakilti aukščiau 26 vietos iš 28 ES šalių.Pagrindinės problemos šalies konkurencingumui yra šios: nėra ilgalaikės investicijų pritraukimo strategijos, neefektyvia taikomi valstybės finansiniai instrumentai, skirti pritraukti investicijas (įskaitant ES paramą), nepakankamai išnaudojamas LEZ potencialas, neefektyvi regionų (savivaldybių) veikla siekiant pritraukti investicijas.Audito metu planuojame vertinti, ar šalies teisinis reguliavimas palankus tiesioginių užsienio investicijų pritraukimui, ar jų pritraukime dalyvaujančių įstaigų veikla yra pakankamai koordinuojama ir prižiūrima, ar regionai ir savivaldybės motyvuotos pritraukti ar įsileisti tiesiogines užsienio investicijas į savo teritoriją, ar 2014–2020 m. ES paramos priemonės, skirtos verslo aplinkos gerinimui, orientuotos į tiesioginę pagalbą verslui.


Išvados atliekant biudžeto politikos kontrolės institucijos funkcijas

2020 m. valdžios sektoriaus biudžetų projektų vertinimas

Įvertinsime valdžios sektoriaus biudžetų projektų atitiktį Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme nustatytų fiskalinės drausmės taisyklių reikalavimams ir pateiksime išvadą.


Daugiabučių namų atnaujinimas (modernizavimas)

Vienas pagrindinių Daugiabučių namų atnaujinimo programos tikslų yra didinti energijos vartojimo efektyvumą ir mažinti išlaidas už šildymą. Įgyvendinant programą, daugiabučių namų atnaujinimui 2014–2017 m. buvo panaudota 512,9 mln. Eur lėšų. Iš viso per šį laikotarpį renovuota apie 1900 daugiabučių. Atliekant programos įgyvendinimo stebėseną atkreiptas dėmesys, kad neužtikrinamas daugiabučių namų atnaujinimo proceso efektyvumas.Audito metu planuojama įvertinti, ar daugiabučių namų atnaujinimo procesas užtikrina, kad renovacijai būtų pasirenkamos didžiausią energijos taupymo efektą duodančios priemonės, vykdoma tinkama renovacijos priežiūra ir kontroliuojama atliktų darbų kokybė, siekiant sumažinti daugiabučių namų energijos vartojimą ir vartotojų išlaidas už šildymą.Auditas padės užtikrinti efektyvesnį daugiabučių namų atnaujinimui skirtų valstybės biudžeto lėšų panaudojimą, sudarys sąlygas pasiekti didesnius energijos sutaupymus ir padidins visuomenės pasitikėjimą modernizavimo nauda.


Valstybinių auditų rekomendacijų įgyvendinimo stebėsena (kovo mėn.)

Siekdami didesnio auditų poveikio stebime, kad auditų rekomendacijos būtų įgyvendintos laiku ir tokia apimtimi, kaip buvo sutarta su audituojamais subjektais, atveriame stebėsenos duomenis visuomenei, kasmet pavasarį ir rudenį teikiame ataskaitas Seimo Audito komitetui.


Asignavimų ministerijų valdymo programoms panaudojimas

Ministerijų valdymo programos rengiamos nuo 2022 m., įgyvendinant strateginio planavimo ir biudžeto formavimo pertvarką. Šiose programose planuojamos ministerijų veiklos organizavimui ir vykdymui užtikrinti skirtos išlaidos (darbo užmokesčio ir socialinio draudimo, prekių ir paslaugų įsigijimo, darbdavių socialinių pašalpų, materialiojo ir nematerialiojo turto įsigijimo išlaidos). 2023 m. joms skirta 256,3 mln. Eur valstybės biudžeto asignavimų, kurie, lyginant su 2022 m., padidėjo 11 proc. (2022 m. buvo 230,5 mln. Eur). Svarbu, kad ministerijų valdymo išlaidos būtų naudojamos laikantis teisės aktų reikalavimų ir siekiant efektyvių veiklos rezultatų.Audito metu vertinsime, ar ministerijų valdymo programoms skirti asignavimai panaudojami efektyviai ir laikantis teisės aktų reikalavimų. Analizuosime šių programų stebėsenos rodiklių pasiekimą, siejant su vykdomos veiklos efektyvumo didinimu.


Projekto „Rail Baltica“ vidaus kontrolės sistemos ir viešųjų pirkimų valdymas

Viešosios geležinkelio infrastruktūros projektas „Rail Baltica“ yra sudėtinė tarptautinio transporto koridoriaus „North Sea–Baltic“ dalis, jungianti Varšuvą, Kauną, Rygą, Taliną. Projektas turi būti įgyvendintas iki 2025 m., jo vertė Lietuvoje viršija 3,5 mlrd. Eur, projektui įgyvendinti iki 2018 m. panaudota 341 mln. Eur. Bendru Baltijos šalių vyriausybių sutarimu, už šio projekto koordinavimą ir geležinkelio tiesimą atsakinga Latvijos Respublikoje įsteigta bendra įmonė „RB Rail AS“.Kai kurie projekto įgyvendinimo etapai vėluoja, todėl projektas gali brangti. Egzistuoja rizika, kad stinga jo įgyvendinimo kontrolės ir gali būti pasirinkti ekonomiškai nenaudingi sprendimai.Lietuvos, Latvijos ir Estijos aukščiausiosios audito institucijos bendru sutarimu nutarė atlikti projekto „Rail Baltica“ vidaus kontrolės sistemų ir viešųjų pirkimų valdymo jungtinį auditą. Planuojama įvertinti „Rail Baltica“ kontraktavimo modelį, finansavimą nacionalinių biudžetų lėšomis ir viešųjų pirkimų procesą.Auditas padės užtikrinti valstybių steigėjų interesų atstovavimą, efektyvų projekto „Rail Baltica“ įgyvendinimą ir priežiūrą, finansų kontrolę ir atsiskaitymą už veiklos rezultatus, pasirengti projekto įgyvendinimui po 2020 m.


Aplinkos oro tarša yra viena reikšmingiausių sveikatos ir aplinkos problemų. Įvairūs taršos šaltiniai išmeta į aplinkos orą cheminių medžiagų, galinčių tiesiogiai ar netiesiogiai paveikti žmonių sveikatą ir sukelti jai pavojų bei neigiamai veikti aplinką. Siekiant užtikrinti, kad aplinkos oro kokybė gerėtų, būtų saugoma sveika ir švari aplinka visuomenei ir būtų sudarytos sąlygos laiku imtis oro taršos mažinimo priemonių, būtinas nuolatinis ir sistemingas aplinkos oro būklės stebėjimas ir vertinimas. Vykdant aplinkos oro monitoringą neužtikrinama, kad, vykstant miestų ir pramonės plėtrai, kuriant naują infrastruktūrą, keičiantis kitoms aplinkybėms, aplinkos stebėjimo vietos būtų periodiškai peržiūrimos, siekiant žinoti realią oro kokybės būklę. Teisės aktai įpareigoja savivaldybes ir ūkio subjektus stebėti aplinkos oro kokybę, tačiau tai daro tik nedaugelis savivaldybių, o ūkio subjektai nesuinteresuoti pateikti informaciją apie realią aplinkos oro būklę. Nėra sistemingai analizuojami ir apibendrinami visų monitoringo lygių: valstybės, savivaldybių ir ūkio subjektų, aplinkos oro stebėsenos duomenys. Be to, 2021 m. EBPO atliktoje Lietuvos aplinkosauginio veiksmingumo peržiūroje teigiama, kad dabartinės politikos priemonių nepakaks 2030 m. ir vėlesnio laikotarpio klimato kaitos tikslams pasiekti.Audito metu bus analizuojama, ar vykdomas aplinkos oro būklės stebėjimas visuose monitoringo lygiuose, ar turimi patikimi  aplinkos oro stebėsenos (monitoringo) duomenys, kurie sudarytų prielaidas imtis priemonių taršai bei klimato kaitai sumažinti.


2020 m. Valstybinio socialinio draudimo fondas

Valstybinio socialinio draudimo fondas – tai įstatymo nustatyta tvarka valdomi centralizuoti tiksliniai finansiniai ir materialiniai ištekliai, kurie įtraukiami į apskaitą nuo valstybės ir savivaldybių biudžetų atskirtame fondo biudžete. 2020 m. reorganizavus 2 teritorinius skyrius, fondo audituojamų konsoliduotųjų ataskaitų rinkiniai sudaryti iš 11 skyrių ir 11 jų fondų (iki tol buvo 13) pateiktų ataskaitų duomenų. Kaip ir kasmet, teikdami Seimui išvadą dėl 2020 m. konsoliduotųjų ataskaitų rinkinių, vertinsime jų teisingumą ir ar fondo lėšos ir turtas valdomi, naudojami ir disponuojama jais teisėtai. Į šį fondą surenkamos draudėjų, apdraustųjų, savarankiškai dirbančių asmenų savanoriškai mokamos valstybinio socialinio draudimo įmokos ir teisės aktų nustatyta tvarka jos skiriamos pensijų, ligos, motinystės, nedarbo, dalinio darbo, nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų išmokoms. 2020 m. buvo išskirtiniai metai dėl COVID-19 viruso plitimo, įvesto karantino, ekonominių pasekmių. Fondo valdyba turėjo užtikrinti labai išaugusių laikino nedarbingumo išmokų mokėjimą, vienkartinių išmokų pensininkams ir ūkininkams mokėjimą, taip pat įgyvendinti verslo likvidumui išsaugoti skirtas priemones: atidėti įmokų mokėjimą neigiamą poveikį patyrusiems draudėjams, netaikyti priverstinio poveikio priemonių dėl nesumokėtų įmokų. Audito metu bus vertinamas šių išmokų skyrimo, mokėjimo ir kitų priemonių vykdymo teisėtumas.


2021 m. nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys ir valstybės skola

Nacionalinį finansinių ataskaitų rinkinį sudaro visų savivaldybių, Valstybinio socialinio draudimo fondo, Privalomojo sveikatos draudimo fondo, kitų valstybės išteklių fondų ir valstybės konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkiniai, teikiami kaip vieno viešojo sektoriaus subjekto finansinių ataskaitų rinkinys.Valstybės skolą sudaro prie valdžios sektoriaus priskiriamų subjektų, turinčių teisę skolintis, prisiimtų, bet dar neįvykdytų įsipareigojimų grąžinti kreditoriams lėšas, pasiskolintas išplatinant Vyriausybės vertybinius popierius, pasirašant paskolų sutartis, finansinės nuomos (lizingo) sutartis ir kitus įsipareigojamuosius skolos dokumentus, konsoliduota suma.


2021 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondas

Privalomojo sveikatos draudimo finansų pagrindą sudaro savarankiškas valstybinio Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetas, neįtrauktas į valstybės ir savivaldybių biudžetus.Šio fondo audituojamų konsoliduotųjų ataskaitų rinkiniai sudaryti iš Valstybinės ligonių kasos ir teritorinių ligonių kasų ataskaitų duomenų.


VĮ Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondas: 2020 metų Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkiniai ir lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumas

Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondo tikslas yra kaupti lėšas ir jas naudoti fondo įstatyme numatytiems poreikiams bei Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo tarpinstituciniame veiklos plane nustatytoms priemonėms finansuoti pagal Seimo patvirtintą atitinkamų metų fondo lėšų sąmatą. 2020 m., kaip ir kasmet, teikdami Seimui išvadą dėl šio fondo rinkinių, atliekame jų teisingumo vertinimą ir vertiname, ar fondo lėšos ir turtas valdomi, naudojami ir disponuojama jais teisėtai.2019 m. Vyriausybė Seimui pateikė teisės aktų pakeitimų projektus, kuriais siūloma nustatyti lėšų giluminiam atliekynui įrengti ir radioaktyviosioms atliekoms tvarkyti kaupimo tvarką, supaprastinti ir optimizuoti elektrinės eksploatavimo nutraukimo finansavimo mechanizmą, likviduoti Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondą, taip siekiant sumažinti administracinę naštą jį valdant ir administruojant. Audito metu vertinsime numatomo fondo likvidavimo proceso eigą.


Prokuratūros išteklių valdymas organizuojant ikiteisminį tyrimą ir jam vadovaujant, palaikant valstybinį kaltinimą baudžiamosiose bylose

Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 6 str. įtvirtinta teisė į bylos ištyrimą bei išsprendimą per įmanomai trumpiausią laiką, todėl kelias nuo nusikalstamos veikos padarymo iki jos atskleidimo ir sankcijos pritaikymo turėtų būti kuo trumpesnis. Pagal Lietuvos Respublikos Konstituciją prokuratūrai pavesta organizuoti ikiteisminį tyrimą ir jam vadovauti, palaikyti valstybinį kaltinimą baudžiamosiose bylose, t. y. atlikti baudžiamąjį persekiojimą, kas yra viena iš prokuratūros veiklos sričių. Prokuratūrai skiriami asignavimai kasmet didėja. Numatyti 2023 m. asignavimai – 42 mln. Eur, t. y. 5 proc. daugiau nei 2022 m. ir 15 proc. daugiau nei 2021 m. Apie 80 proc. skirtų asignavimų panaudojama baudžiamajam persekiojimui vykdyti. 2020–2021 m. buvo vykdomas prokuratūros veiklos optimizavimas, kurio tikslas – tobulinti prokuratūros struktūrą, užtikrinti veiklos efektyvumą, racionaliau valdyti turimus žmogiškuosius ir finansinius išteklius, geriau paskirstyti darbo funkcijas ir taip pagerinti vidaus administravimą.Lietuvoje pastaraisiais metais kasmet užregistruojama apie 46 tūkst. nusikalstamų veikų. Prokuratūros duomenimis, 2022 m. ištirta 28 976 nusikalstamos veikos, t. y. 63 proc. visų užregistruotų veikų. Ištirtų veikų skaičius, lyginant su 2020 m., sumažėjo 5 proc. (2020 m. ištirta 31 779; 2021 m. – 28 357). Vidutinė ikiteisminio tyrimo trukmė 2021 m. (3 mėn. 20 d.) lyginant su 2020 m. pailgėjo 5 dienomis, o 2023 m. vidutinė nusikalstamos veikos tyrimo trukmė (4 mėn. 13 d.) sutrumpėjo 1 diena palyginus su 2022 metais.Vertinsime, ar prokuratūra efektyviai ir rezultatyviai naudoja turimus išteklius baudžiamajam persekiojimui vykdyti.


Neteko galios (Programinis biudžetas: biudžeto formavimas ir įrodymais grįstų valdymo įrankių naudojimas)

Yra rizika, kad informacija, reikalinga biudžetui tvirtinti, nepakankama, nes Seimui neteikiama informacija apie asignavimų valdytojų vykdytų programų rezultatus ir apie institucijų strateginių tikslų pasiekimą.Neišnaudojami įrodymais grįsto valdymo įrankiai – programų vertinimas ir funkcijų peržiūra. Ne visi asignavimų valdytojai derybose dėl biudžeto projekto atsižvelgia į Vyriausybės Kanceliarijos teikiamas pastabas dėl strateginių veiklos planų projektų pagrįstumo ir išsamumo. Audito rezultatai padės tobulinti biudžeto formavimo procesą ir paskatintų įrodymais grįsto valdymo įrankių naudojimą.


Vienas iš Nacionalinės saugumo strategijos uždavinių – stiprinti ES išorės sienos apsaugą. Poreikis ją stiprinti ypač padidėjo 2021 m. birželį, kai Lietuva susidūrė su neteisėtų migrantų antplūdžiu. Skubiai reaguojant į susiklosčiusią situaciją buvo imtasi veiksmų fiziniam barjerui ties siena su Baltarusijos Respublika įrengti. Didinant viešąjį saugumą 2023 m. baigti modernių ES išorės sienų (LR dalies) stebėjimo sistemos diegimo darbai, pradėti 2004 m. Siekiant užtikrinti efektyvų ir saugų Valstybės sienos apsaugos tarnybos (VSAT) pareigūnų funkcijų atlikimą, pareigūnai aprūpinami priemonėmis pagal nustatytus standartus. VSAT pareigūnų aprūpinimo priemonėmis klausimas ypač svarbus tapo prasidėjus Rusijos karui prieš Ukrainą ir dėl to pasikeitus saugumo situacijai šalyje, nes neparastosios padėties ir mobilizacijos metu VSAT vykdo papildomas funkcijas, o karo padėties metu įsijungia į ginkluotąsias pajėgas.Vertinsime, ar visa ES išorės siena (LR dalies) stebima taikant modernias sienos stebėjimo technologijas ir tinkamai planuojamas jų atnaujinimas, ar VSAT pareigūnų aprūpinimas priemonėmis atitinka nustatytus standartus, ar pasirinktos procedūros įrengiant fizinį barjerą padėjo greičiau jį įrengti.


Teisinio reguliavimo poveikio vertinimo sistema

Rezultatyviai veikianti teisinio reguliavimo poveikio (ex-ante ir ex-post) vertinimo sistema – esminis pagrindas siekiant kokybiškos ir įrodymais pagrįstos teisėkūros.Lietuva iš kitų Europos valstybių išsiskiria itin didele ir vis augančia teisės aktų gausa ir jų pakeitimų skaičiumi. 2020–2022 m. (Seimo I–IV sesijos) priimta per tūkstantis įstatymų. Iš jų tik 6 proc. naujos redakcijos įstatymai ar įstatymai, kuriais reglamentuojami iki tol nereglamentuoti santykiai. Vyriausybė per metus (2021-09-01–2022-09-01) priėmė 1 324 nutarimus. Iš jų daugiau nei pusė (753) – keičiantys anksčiau priimtų nutarimų nuostatas. Per šį laikotarpį priimti 9 076 įsakymai (ministrų ir įstaigų vadovų), iš jų daugiau nei pusė (4 525) – keičiantys jau galiojančius. Kai kurių teisės aktų keitimas gali būti lemiamas objektyvių priežasčių, visgi neretai tai nulemta poreikiu taisyti paaiškėjusias klaidas ar teisinio reguliavimo trūkumus. Nekokybiška teisėkūra ir dažnas teisės aktų keitimas apsunkina teisės taikymą ir sukelia teisinius ginčus, didina administracinę naštą, sudaro prielaidas korupcijai, valstybės biudžeto asignavimų neefektyviam panaudojimui ir kitiems neigiamiems reiškiniams. Pagal 2021 m. Lietuvos korupcijos rizikos žemėlapį netobuli įstatymai, jų spragos, apklausos respondentų nuomone, yra pakankamai rimta problema. Tinkamai ir laiku atliktas teisinio reguliavimo poveikio (ex-ante ir ex-post) vertinimas turėtų ne tik padėti užtikrinti priimamų teisės aktų kokybę, jų suderinamumą su egzistuojančiu teisiniu reguliavimu, bet ir suteikti visai teisėkūrai daugiau skaidrumo, atvirumo, skatinti demokratiją teisėkūros procese.Audito metu vertinsime, ar esama teisinio reguliavimo poveikio vertinimo sistema užtikrina tinkamą poveikio vertinimų atlikimą ir jų rezultatų panaudojimą.


Viešieji finansai ir oficialioji statistika

2025 m. valstybės socialinių fondų ataskaitų rinkinys

Valstybės socialinių fondų metinių ataskaitų rinkinį sudaro Valstybinio socialinio draudimo fondo metinių ataskaitų rinkinys, Garantinio fondo metinių ataskaitų rinkinys ir Ilgalaikio darbo išmokų fondo metinių ataskaitų rinkinys.Valstybinis socialinio draudimo fondas – tai išteklių fondas, skirtas pensijų, ligos, motinystės, nedarbo ir nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialiniam draudimui finansuoti, valdyti ir administruoti. Fondo metinių ataskaitų rinkinys sudarytas iš Valstybinio socialinio fondo valdybos ir teritorinių skyrių ataskaitų duomenų.Garantinis fondas – išteklių fondas, skirtas užtikrinti garantijas darbuotojams (jiems skiriant ir mokant išmokas) jų darbdaviui tapus nemokiam. Šio fondo pinigais kompensuojamos Užimtumo įstatyme numatytos išmokos savarankiškai dirbantiems asmenims, subsidija darbo užmokesčiui, Vyriausybei paskelbus ekstremaliąją situaciją ar karantiną, taip pat gali būti finansuojamos aktyvios darbo rinkos politikos priemonės.Ilgalaikio darbo išmokų fondas – išteklių fondas, skirtas asmenų papildomoms finansinėms garantijoms užtikrinti mokant ilgalaikio darbo išmokas tais atvejais, kai asmenų darbo santykiai pagal nutraukiamą darbo sutartį su Lietuvos Respublikos jurisdikcijoje esančiu darbdaviu atleidimo iš darbo dieną nepertraukiamai tęsėsi daugiau negu 5 metus ir kurie yra atleisti iš darbo darbdavio iniciatyva be darbuotojo kaltės. Šio fondo pinigais gali būti finansuojamos ir aktyvios darbo rinkos politikos priemonės.


Žemės ir maisto ūkis, kaimo plėtra, žuvininkystė, veterinarija ir žemės tvarkymas

Žemės ūkio ministerijos valdymo ir atsakomybių sistema

Ministerijose turi būti sukurta valdymo sistema, kuri užtikrintų strateginiuose planavimo dokumentuose nustatytų tikslų pasiekimą ir efektyvų išteklių panaudojimą. Politikos formavimo pavestose valstybės valdymo srityse, jos įgyvendinimo organizavimo ir kontrolės rezultatyvumas priklauso nuo informacijos valdymo, atsakomybių paskirstymo, veiklos planavimo, vykdymo organizavimo ir atsiskaitymo sistemų veikimo.Žemės ūkio ministerija turi užtikrinti ilgalaikę konkurencingo ir tvaraus žemės, maisto ūkio ir kaimo plėtrą; racionalų žemės naudojimą, efektyvų ir kokybišką žemės santykių reguliavimą ir geodezijos, kartografijos, nekilnojamojo turto kadastro plėtrą; augalų ir gyvūnų sveikatingumą ir gerovę; sudaryti palankias sąlygas žuvininkystės sektoriaus konkurencingumui ir plėtrai, žuvų išteklių išsaugojimui ir racionaliam jų panaudojimui; stiprinti visuomenės sveikatą ir vartotojų apsaugą, susijusią su maisto sauga ir kokybe. Ministerijai skiriami biudžeto asignavimai kasmet didėja ir 2022 m. patvirtinta beveik 1,2 mlrd. Eur. Lietuvos žemės ūkio ir kaimo plėtros 2023–2027 m. strateginiame plane penkerių metų laikotarpiu žemės ūkiui ir kaimo plėtrai yra numatyta iš viso beveik 4 mlrd. Eur ES paramos ir apie 0,3 mlrd. Eur nacionalinio biudžeto pinigų. Ministerijos valdymo srityje veikia 4 biudžetinės įstaigos, 3 viešosios įstaigos ir 9 valstybės įmonės ir valstybės valdomos bendrovės, kuriose ministerija įgyvendina savininko teises ir pareigas. Svarbu, kad ministerijos valdymo sistema užtikrintų tinkamą politikos formavimą jai pavestose valstybės valdymo srityse, jos įgyvendinimo organizavimą ir kontrolę.Audito metu vertinsime, ar Žemės ūkio ministerijos valdymo sistema leidžia užtikrinti efektyvią ir rezultatyvią veiklą bei valstybės strateginių tikslų pasiekimą.


2021 m. Pensijų anuitetų fondo ataskaitų rinkinys

Pensijų anuitetas – pensijų fondo dalyviui iki gyvos galvos mokama periodinė pensijos išmoka, kurios visa išmokėjimo rizika tenka pensijų anuitetų mokėtojui, o tai yra Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba. Vadovaujantis Pensijų kaupimo įstatymu, Pensijų anuitetų fondo metinių ataskaitų rinkinį kiekvienais metais audituoja Valstybės kontrolė. Teikdami Seimui išvadą dėl šio fondo 2021 m. ataskaitų rinkinio, atliksime jo teisingumo vertinimą.


2026–2028 m. valdžios sektoriaus biudžetų projektų vertinimas

Pateiksime Išvadą dėl struktūrinio postūmio užduoties ir ataskaitą, kurioje bus: valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų analizė, valdžios sektoriaus biudžetų projektų rodiklių vertinimas fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi aspektu, fiskalinės padėties apžvalga, valdžios sektoriaus skolos projekcijos.


2018 m. nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys ir valstybės skola

Audito tikslas – įvertinti 2018 metų nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; 2018 metų valstybės skolos duomenis ir jos valdymą.Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


Neteko galios (Valstybės biudžeto lėšų naudojimas žmogiškųjų išteklių valdymui socialinės apsaugos ir darbo srityje)

Efektyviam ir teisėtam biudžetinių įstaigų išlaikymo išlaidų naudojimui turėtų būti vienodai taikomi teisės aktai, reglamentuojantys darbo užmokesčio nustatymą, darbuotojų funkcijų detalizavimą, jų priskyrimą ar nepriskyrimą valstybės tarnybai, priėmimo į darbą ir apmokėjimo principų už analogiškus darbus krūvio taikymą.Audito metu planuojama vertinti, ar valstybės biudžeto lėšos žmogiškųjų išteklių valdymui ir pirkimų vykdymui socialinės apsaugos ir darbo srityje naudojamos teisėtai ir efektyviai.


Lietuvoje per pastarąjį dešimtmetį psichikos sutrikimais sergančiųjų skaičius padidėjo nuo 263,9 iki 316,5 atvejų 100 tūkstančių gyventojų. Pagal alkoholio suvartojimą ir jo lemtą žalą, Lietuva priskiriama aukščiausios rizikos grupei Europoje. Nuo 1994 m. Lietuva pirmauja Europoje pagal savižudybių skaičių, daugėja vaikų savižudybių. Siekiant mažinti šias tendencijas, ypač daug dėmesio turėtų būti teikiama prevencinių priemonių vykdymui, svarbus yra gydytojų psichiatrų, psichologų paslaugų prieinamumas, pacientų ir jų artimųjų informavimas, pasiruošimas suteikti tinkamą pagalbą įvykus faktinėms aplinkybėms. Audito metu vertinsime, kaip organizuojamos ir koordinuojamos psichikos sveikatos paslaugos Lietuvoje, kaip vykdomos prevencinės ir postvencinės priemonės.


Viešosios geležinkelių infrastruktūros valdymas

AB Lietuvos geležinkeliai 2016 metų pabaigoje valdė apie 1 mlrd. Eur viešosios geležinkelių infrastruktūros vertės turtą. Viešosios geležinkelių infrastruktūros valdytojui numatyta prievolė užtikrinti šios infrastruktūros priežiūrą bei atstatymą iki siektinų parametrų ir infrastruktūros plėtros projektų įgyvendinimą, suteikti nediskriminacinę prieigą prie šios infrastruktūros objektų visiems vežėjams. Pastaraisiais metais bendrovei iš šios veiklos patyrus nuostolį (2015 m. apie 12 mln. Eur, 2016 m. – apie 30 mln. Eur) ir daugelio viešosios geležinkelių infrastruktūros objektų dabartinei būklei netenkinant viešųjų ir ūkio subjektų poreikių, kyla rizika, kad ši infrastruktūra valdoma neefektyviai.Audito metu vertinsime, ar viešosios geležinkelių infrastruktūros valdymo modelis sudaro galimybes priimti jos tvarumą užtikrinančius sprendimus, ar užtikrinamas tinkamas jos funkcionavimas ir plėtra, ar valdant ją išlaikomas veiklos pajamų ir sąnaudų balansas.Auditas padėtų sustiprinti viešosios geležinkelių infrastruktūros valdymo kontrolę ir priežiūrą. Skatintų imtis priemonių, mažinančių šios infrastruktūros valdytojo išlaidas, ir užtikrinti efektyvų lėšų naudojimą nuolatiniam viešosios geležinkelių infrastruktūros atnaujinimui ir plėtrai.


Fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi 2018 m. vertinimas

Įvertinsime Vyriausybės pateiktą ataskaitą dėl struktūrinio valdžios sektoriaus balanso rodiklio, ar 2018 m. buvo laikomasi fiskalinės drausmės taisyklių, nustatytų Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme.


Viešųjų ir administracinių paslaugų skaitmenizavimo valdymas

COVID-19 pandemijos metu išryškėjus bekontakčių paslaugų poreikiui, viešųjų ir administracinių paslaugų skaitmenizavimas tapo itin aktualus. Lietuva yra gerokai pažengusi viešųjų skaitmeninių paslaugų srityje (2021 m. DESI duomenimis, užima 12-ą vietą tarp 27 ES valstybių narių ir viršija ES vidurkį), tačiau valstybės lygiu viešųjų ir administravimo paslaugų skaitmenizavimo procesas tobulintinas.Informacinės visuomenės plėtros komiteto (IVPK) tyrimo duomenimis, 2020 m. tik 57,7 proc. gyventojų naudojosi elektroniniu būdu teikiamomis viešosiomis ir administracinėmis paslaugomis. Verta pažymėti, kad, pvz., su Lietuvos kultūros paveldu susijusiomis el. paslaugomis naudojosi vos 7 proc. (siektina reikšmė – 20 proc.), su lietuvių kalba susijusiomis – 18 proc. (siektina reikšmė – 25 proc.), su sveikata susijusiomis – 30 proc. (siektina reikšmė – 50 proc.). 35 proc. respondentų, kurie per pastaruosius 12 mėn. nė karto nesilankė viešųjų institucijų interneto svetainėse, nurodė, kad sudėtinga naudotis elektroninėmis paslaugomis.Valstybės informacinių išteklių sąveikumo platforma (VIISP) yra bendra prieiga prie daugumos svarbiausių Lietuvoje teikiamų viešųjų ir administracinių paslaugų, bet nepasiekiamas jos tikslas centralizuotai teikti el. paslaugas. Subjektai turi savo sistemas ir per jas teikia paslaugas, o iš VIISP tik gauna nukreipimus, kurių statistikos IVPK nevaldo.VIISP yra pasiekiamos 65 savivaldybių teikiamos paslaugos gyventojams ir verslui, iš kurių dažniausiai naudojamos 6. Kas trečia savivaldybė (34 proc.) nurodo, kad su el. paslaugomis, kurios teikiamos per valstybines informacines sistemas ar platformas, kyla problemų (el. paslaugos žemos brandos, neatitinka vartotojų lūkesčių ir pan.).Audito metu vertinsime viešųjų el. paslaugų skaitmenizavimo valdymą, skaitmeninių paslaugų integravimo ir plėtros efektyvumą. Audito rezultatai prisidės prie Lietuvos viešųjų el. paslaugų aukštesnės brandos, didesnio prieinamumo visuomenei ir valdžios institucijoms.


Paramos būstui įsigyti ar išsinuomoti programos įgyvendinimas ir socialinio būsto fondo panaudojimas

Savivaldybių socialinio būsto fondo plėtros 2015–2020 metų veiksmų planui įgyvendinti skirta 58 742,975 tūkst. eurų: 85 proc. sudaro ES fondo lėšos, apie 15 proc. – savivaldybių biudžetų lėšos. Įvertinus tai, kad 2014-12-31 sąrašuose socialiniam būstui nuomoti buvo 32 815 asmenų (šeimų), savivaldybės, norėdamos iki 2020 metų būsto prieinamumą padidinti iki 100 proc., kasmet turėtų suteikti paramą būstui įsigyti ar išsinuomoti po 20 proc., arba po 6,5 tūkst. asmenų (šeimų) (2014 metais buvo tik 3,6 proc., arba 1,2 tūkst. asmenų, t. y. 5 kartus mažiau).Audito metu vertinsime, ar programoje numatyti asignavimai panaudoti nustatytiems tikslams, pačiu ekonomiškiausiu ir efektyviausiu būdu, ar pasiekti programoje nustatyti tikslai.


Dėl praėjusių metų struktūrinio postūmio užduoties neįvykdymo priežasčių pagrįstumo ir priemonių šiai užduočiai įvykdyti tinkamumo

Atlikti 2016 metų vadžios sektoriaus finansinių rodiklių atitikties Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme nustatytos perteklinio valžios sektoriaus taisyklės reikalavimams vertinimą.


Palankios investicinės aplinkos formavimas

Lietuvos Statistikos departamento ir Lietuvos banko duomenimis tiesioginių užsienio investicijų pritraukimo rodikliai ir šalies konkurencingumo rodikliai blogėja. Lietuva pagal užsienio investicijas yra 90 vietoje pasaulyje, pagal verslo sąlygas užima 27 poziciją iš 185 pasaulio valstybių (Doing Business 2013), todėl iš esmės galima matyti, kad nėra tinkamai išnaudojamas šalies potencialas pritraukti investicijas. Pagrindinės problemos šalies konkurencingumui yra įvardijamos: neefektyvi valdžios biurokratija, mokesčių politika, darbo santykių suvaržymas, korupcija, teritorijų planavimo problematika.Nėra ilgalaikės investicijų pritraukimo strategijos. Tokia situacija, kai valstybė neturi ilgalaikės investicijų skatinimo strategijos, o trumpalaikės programos  neatitinka šiandieninei situacijai, be to, trūksta jų tinkamo koordinavimo, gali lemti investicijų skatinimo nenuoseklius žingsnius, kas trukdo pasiekti ilgalaikių TUI pritraukimo rezultatų. Taip pat yra rizika, kad Investicijų skatinimo programos lėšos buvo naudojamos neefektyviai, o tikslai nepasiekti. Všį „Investuok Lietuvoje” veikla gali būti nepakankamai efektyvi. Kadangi Lietuva neturi ilgalaikės investicijų pritraukimo strategijos, tad nėra aišku kaip orientuojama šios institucijos veikla, yra rizika, kad yra šios ir kitų institucijų veiklos dubliavimas ar nepakankamas koordinavimas pritraukiant investuotojus;Audito metu planuojama vertinti investicinės aplinkos kūrimo bei investicijų skatinimo problemos.Audito objektas įtrauktas į programą pagal strateginio tyrimo rezultatus.


Ministerijų valdymo programų duomenų panaudojimas

Ministerijų valdymo programos rengiamos nuo 2022 m., įgyvendinant strateginio planavimo ir biudžeto formavimo pertvarką. Jos metu Vyriausybė patvirtino naują Strateginio valdymo metodiką, kurios priede nurodytam 41 iš 110 asignavimų valdytojų atsirado pareiga jų strateginio valdymo planuose rengti valdymo programas, kuriose turi būti planuojamos asignavimų valdytojų (be asignavimų valdytojui atskaitingų biudžetinių įstaigų) veiklai užtikrinti skirtos išlaidos, nurodant tęstinės veiklos uždavinius ir priemones. 2024 m. joms skirta 267,0 mln. Eur valstybės biudžeto asignavimų, kurie, lyginant su 2023 m., padidėjo 3 proc. (2023 m. buvo 258,1 mln. Eur). Svarbu, kad valdymo programos tiksliai ir teisingai rodytų institucijų valdymui panaudojamų asignavimų dydį valstybėje, jų duomenys leistų priimti pagrįstus sprendimus dėl išlaidų optimizavimo, siekiant efektyvių veiklos rezultatų.Vertinsime, ar valdymo programų rengimas sudaro prielaidas objektyviai palyginti skirtingų institucijų patiriamas veiklai užtikrinti skirtas išlaidas, jų stebėsenos rodiklius ir priimti pagrįstus spendimus vykdomos veiklos efektyvumo didinimui.


Valstybei priklausančius pastatus ir statinius, kurių yra per 31 tūkst. (balansinė vertė apie 2,7 mlrd. Eur), valdo 855 turto valdytojai. Kasmetinės pastatų priežiūros išlaidos siekia iki 250 mln. Eur.Centralizuotai perimami valdyti tik valstybei nuosavybės teise priklausantys administracinės paskirties pastatai, statiniai ir nereikalingas turtas. VĮ Turto bankui nesuteikti imperatyvūs įgaliojimai perimti ir centralizuotai valdyti valstybės turtą, todėl Turto bankas susiduria su dideliu pasipriešinimu iš nenorinčių šio turto perduoti institucijų.Audito metu vertinsime, ar turto struktūra optimali, ar jo valdymas yra tinkamas ir užtikrina valstybės funkcijų vykdymą, taip pat vykstančius ar nevykstančius pokyčius nekilnojamojo turto valdymo srityje, apimant ir žemės klausimus, kurie susiję su pastatų ir statinių valdymu. Tikimės pateikti rekomendacijas, kurios padės optimizuoti turimo turto dydį, mažins jo išlaikymo išlaidas.


Ignalinos atominės elektrinės uždarymo procesas

Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimą numatoma baigti 2038 m., prognozuojama darbų kaina – 3 377 mln. Eur, iš jų 1 727 mln. Eur jau yra skyrusi ES bei VĮ Ignalinos atominė elektrinė. Galutinis eksploatavimo nutraukimo poreikis 1 650 mln. Eur, o 2021–2027 m. ES finansiniu laikotarpiu Lietuva prašo skirti 780 mln. Eur. Bendras elektrinės eksploatavimo nutraukimo planas 2018 m. pabaigai įgyvendintas 40 proc.Europos Audito Rūmai 2016 m. atliko Europoje uždaromų atominių elektrinių auditą, ir Lietuvai pateikė rekomendacijas tobulinti projektų valdymo struktūrą, ir sukurti kontrolės priemones užtikrinančias, kad reikalinga atliekų ir panaudoto kuro tvarkymo infrastruktūra būtų sukurta tada, kada suplanuota, ir darbų kainos neaugtų. Taip pat rekomendavo nuo 2017 m. pradėti didinti nacionalinį finansavimą Ignalinos uždarymo darbams.Audito metu planuojama įvertinti, ar elektrinės uždarymo procesas yra sklandus, trunka ne ilgiau, nei planuota, ar nereikalauja didesnio nei numatyta finansavimo. Audito metu taip pat bus įvertintos priemonės, kuriomis sprendžiami Europos Audito Rūmų atliktų auditų metu nustatyti trūkumai.Auditas padės užtikrinti sklandesnį ir efektyvesnį Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo procesą bei sudaryti sąlygas įgyvendinti projektą pagal numatytus grafikus.


Savivaldybių ex-ante ir ex-post fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi vertinimas

Įvertinsime 2022 m. ex-post ir 2023 m. ex-ante savivaldybių biudžetus, ar buvo laikomasi fiskalinės drausmės taisyklių, nustatytų Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme.


Auditai atliekant Europos Sąjungos fondų investicijų audito institucijos funkcijas

2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2015 m. liepos 1 d. – 2016 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias prašoma atlyginti Europos Komisijos


Pasirengimas saulės ir vėjo jėgainių, energijos kaupimo įrenginių atliekų utilizavimui

Lietuva siekia iki 2030 m. apsirūpinti vietine elektros energija iš atsinaujinančių energijos išteklių (AEĮ), todėl šiuo metu reikšmingai didėja saulės, vėjo ir energijos kaupimo įrenginių kiekis, kuriuos ateityje reikės utilizuoti. Šių įrenginių efektyvaus veikimo laikas yra ilgas, tačiau labai svarbu jau dabar imtis priemonių, kad atėjus laikui jie būtų veiksmingai utilizuoti ir gaminantys vartotojai nesusidurtų su atliekų tvarkymo iššūkiais.Siekdami atkreipti dėmesį į tai, kad ateityje susidarys dideli AEĮ atliekų kiekiai, vertinsime, ar šiuo metu kuriamos prielaidos užtikrinti, kad ateityje didele apimtimi susidarysiančios atliekos būtų kuo daugiau perdirbamos ir panaudotos pakartotinai atsižvelgiant į žiedinės ekonomikos principus.


Valstybinių auditų rekomendacijų įgyvendinimo stebėsena (2025 m. rugsėjo mėn.)

Siekdami didesnio auditų poveikio stebime, kad auditų rekomendacijos būtų įgyvendintos laiku ir tokia apimtimi, kaip buvo sutarta su audituojamais subjektais, atveriame stebėsenos duomenis visuomenei, kasmet pavasarį ir rudenį teikiame ataskaitas Seimo Audito komitetui.


Kokybiškas vaiko ugdymas ankstyvajame amžiuje lemia sėkmingą tolesnį mokymąsi ir sudaro galimybes tapti atsakingu piliečiu. Strategijoje „Europa 2020“ numatytas siekis, kad bent 95 proc. vaikų nuo 4 metų iki privalomo mokyklinio amžiaus turi dalyvauti ikimokykliniame ugdyme. Šį rodiklį Lietuva planuoja pasiekti iki 2022 metų, bet šiuo metu ugdyme dalyvauja apie 83 proc. vaikų, o kaimiškose vietovėse dėl ugdymo vietų trūkumo ir prasto jų pasiekiamumo ikimokyklinio ugdymo įstaigas lanko tik 62 proc. 1–6 m. amžiaus vaikų.Pastebimas ikimokyklinio ugdymo finansavimo netolygumas: vienam vaikui išlaikyti ikimokyklinio ugdymo įstaigoje skiriama nuo 1,9 tūkst. iki 2,6 tūkst. Eur.Lietuvoje nėra nacionalinės ikimokyklinio ugdymo programos arba informacijos apie įstaigų kuriamas individualias ugdymo programas, jų kokybę, prioritetus, pasirinktą pedagoginę strategiją. Įstaigų pasirinktų programų kokybė nevertinama. Kasmet daugiau vaikų, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių, reikia įtraukti į ikimokyklinių įstaigų bendrosios paskirties grupes, bet trūksta tinkamai paruoštų auklėtojų, pedagogų, pedagogų padėjėjų, logopedų, psichologų. Pedagoginiai darbuotojai sensta, į jų vietą neateina jaunų šiuolaikiškai parengtų darbuotojų.


2023 m. valdžios sektoriaus biudžetų projektų vertinimas

Pateiksime Išvadą dėl struktūrinio postūmio užduoties ir ataskaitą, kurioje bus: 2022–2023 m. valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų analizė, valdžios sektoriaus biudžetų projektų rodiklių vertinimas fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi aspektu, fiskalinės padėties apžvalga, VS skolos projekcijos


Policijos vykdoma nusikaltimų prevencija ir tyrimas

Policijoje nuo 2000 m. vykdomos veiklos pertvarkos. 2016–2018 m. pertvarkytas viešosios ir kriminalinės policijos darbo organizavimas, dėl to operatyviau reaguojama į įvykius, bet liko nesuvaldytos rizikos dėl nusikalstamų veikų prevencijos ir prastėjančios jų tyrimo kokybės. Statistika rodo, kad, nors užregistruotų nusikalstamų veikų ir baudžiamųjų nusižengimų skaičius Lietuvoje mažėja nuo 2 257 veiklų 100 tūkst. gyventojų (2017 m.) iki 1 841 (2019 m.), tačiau kasmet didėja nusikalstamų veikų, padarytų pakartotinai nusikaltusių asmenų, skaičius (2017 m. – 5,7 proc., 2018 m. – 7,3 proc., 2019 – 8,9 proc.). Policija ištiria vidutiniškai apie pusę visų užregistruotų nusikalstamų veikų, tačiau vagysčių (26,3 proc.) ar sukčiavimų (45,2 proc.) ištiriama mažai. Pareigūnai savo veikloje susiduria su rizika sveikatai ir gyvybei, todėl svarbu užtikrinti, kad jie būtų aprūpinti reikiamomis priemonėmis.Audito metu vertinsime, ar policija tinkamai pasirengusi prevencijos priemonėmis prisidėti prie nusikalstamumo mažinimo ir užtikrinti rezultatyvų nusikalstamų veikų atskleidimą bei ištyrimą. Nagrinėsime, kaip buvo organizuojamas reagavimo į gautus pranešimus procesas, užtikrinant tvarką ir visuomenės saugumą COVID-19 viruso sukeltos pandemijos metu.


Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rodiklių pasiekimo rizikų valdymas

Europos Sąjungos Tarybai 2023 m. lapkričio mėn. patvirtinus ES paramos nacionalinio ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano „Naujos kartos Lietuva“ pakeitimus (papildžius jį 1,55 mlrd. Eur paskolų), Lietuvai iš viso numatyta skirti 3,85 mlrd. Eur (iš jų 2,3 mlrd. Eur subsidijų) priemonėms įgyvendinti. Lietuva, siekdama gauti finansinę paramą, įsipareigojo pasiekti rodiklius pagal nustatytą tvarkaraštį. Plane numatytų priemonių įgyvendinimas turėtų prisidėti prie reikšmingų šalies pokyčių, susijusių su švietimu, sveikata, žaliąja pertvarka, skaitmenizacija, inovacijomis ir mokslu, viešojo sektoriaus pertvarka ir socialine apsauga.Rodiklių nepasiekus laiku, Lietuva gali negauti visų plane numatytų pinigų, kurie turi įtakos šalyje vykdomų strateginės reikšmės reformų ir investicijų įgyvendinimui. Vėluojama pasiekti tarpinius rezultatus, kurie turi įtakos vėlesnių laikotarpių plane numatytų rodiklių pasiekimui. Administruojančios institucijos Centrinės projektų valdymo agentūros duomenimis, 2023 m. spalio mėn. pabaigoje kaip didelės neįgyvendinimo arba netinkamo įgyvendinimo rizikos buvo įvertinti 72 rodikliai.Audito metu vertinsime, ar ministerijos imasi veiksmingų priemonių ir tinkamai valdo rizikas dėl rodiklių pasiekimo laiku ir tinkamai pagal nustatytus jų veiksmų planus. Analizuosime priežastis, kurios lemia rodiklių tarpinių reikšmių pasiekimo trūkumus ir dėl to kylančią riziką nepasiekti rodiklių iki finansinės paramos laikotarpio pabaigos 2026 metais.


2019 m. savivaldybių biudžetų fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi vertinimas

Įvertinsime 2019 m. savivaldybių biudžetus, ar buvo laikomasi fiskalinės drausmės taisyklių, nustatytų Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme.


Valstybės turto valdymas ir naudojimas sveikatos apsaugos srityje

Didžiąją dalį Sveikatos apsaugos ministerijos apskaitomo valstybės turto naudoja tiek ministerijos, tiek savivaldybių įsteigtos sveikatos priežiūros viešosios įstaigos. 2015 m. sudaryta daug naujų turto panaudos, nuomos sutarčių, susitarimų dėl nuomos pratęsimo. Daug valstybės turto, kuris panaudos pagrindais perduotas viešosioms sveikatos priežiūros įstaigoms, yra parduodama aukcionuose. Ministerijos kontroliuojamose sveikatos priežiūros viešosiose įstaigose yra nekilnojamojo turto, nenaudojamo įstaigos funkcijoms vykdyti.Audito metu planuojama vertinti, ar sveikatos apsaugos srityje valstybės turtas valdomas ir naudojamas teisėtai ir efektyviai.


Lietuvos Respublikos piliečių rengimas pilietiniam pasipriešinimui

Pilietinis pasipriešinimas – svarbi visuotinės gynybos dalis. Parengimo pilietiniam pasipriešinimui klausimas tapo kaip niekad aktualus blogėjant saugumo situacijai regione ir pasaulyje. Seimas 2022 m. gegužės mėn. patvirtino Nacionalinę darbotvarkę „Lietuvos Respublikos piliečių rengimo pilietiniam pasipriešinimui strategija“. 2023 m. rugsėjo mėn. Vyriausybė patvirtino šios darbotvarkės 2023–2025 m. įgyvendinimo planą, kurio priemonėms vykdyti iš viso numatoma skirti apie 114 mln. Eur (2023 m. – beveik 32 mln. Eur; 2024 m. – 38,8 mln. Eur; 2025 m. – 43,4 mln.).Su pilietine veikla siejamų rizikų vertinimą matuojantis rodiklis – pilietinės galios indeksas – 2022 m. siekė 35,9 balo iš 100 galimų. Tai mažiausia reikšmė nuo 2017-ųjų, kai indeksas siekė 37 balus. 2022 m. apklausos rezultatai rodo, kad visuomenei trūksta informacijos ir žinių, kaip ji galėtų prisidėti prie šalies gynybos ir įvairių iniciatyvų šioje srityje įgyvendinimo. Būtina spartinti piliečių parengimą ir užtikrinti, kad jų švietimo, įsitraukimo ir rengimo sistema atlieptų Valstybės gynybos plane numatytų tikslų įgyvendinimą. Piliečiams turi būti suteikiamos reikiamos žinios apie pasirengimą valstybės gynybai, ugdomi jų įgūdžiai ir valia priešintis bei būti pasirengusiems atlaikyti išorės grėsmes.Vertinsime, ar suplanuotos ir vykdomos piliečių rengimo pilietiniam pasipriešinimui priemonės padidins visuomenės aktyvumą ir pasirengimą atlaikyti išorės grėsmes ir įsitraukti į šalies gynybą.


Latvijos AAI išorinis veiklos vertinimas

Latvijos AAI kvietimu Lietuvos AAI kartu su Danijos ir Slovėnijos AAI atlieka institucijos veiklos analizę (angl. Peer review). Valstybės kontrolės vadovaujama 6 ekspertų grupė 2022 metais vertina, ar ir kaip Latvijos AAI veiklos ir teisėtumo auditų metodikos, auditų temų parinkimas, atlikti auditai ir kokybės užtikrinimo sistema atitinka tarptautinius audito standartus.


Valstybės institucijų veiklos ir tarpinstitucinio bendradarbiavimo veiksmingumas įgyvendinant šešėlinę ekonomiką mažinančias priemones

Europos Komisija, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija ir Pasaulio banko mokesčių ekspertai pabrėžia šešėlinės ekonomikos masto problemą Lietuvoje ir ragina mažinti pridėtinės vertės mokesčio (PVM) atotrūkį, dėl kurio šalis praranda reikšmingas valstybės biudžeto pajamas (2022 m. buvo apskaičiuota 966 mln. Eur). 2021 m. patvirtintas šešėlinę ekonomiką ir PVM atotrūkį mažinančių veiksmų planas, kuriuo siekiama iki 2030 m. PVM atotrūkį sumažinti iki 10 procentų. Didžiausią plano dalį – apie 40 proc. – sudaro priemonės skaitmenizuotai duomenų analizei, pabrėžiama tarpinstitucinio bendradarbiavimo svarba. Sėkmingam rezultatų pasiekimui svarbu, kad Valstybinės mokesčių inspekcijos, Muitinės departamento, Valstybinės darbo inspekcijos, Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnybos, Valstybės sienos apsaugos tarnybos ir kitų institucijų veikla būtų tikslingai nukreipta į rizikingiausias sritis, jas identifikuojant analizės instrumentų ir rizikingumo vertinimo priemonių pagrindu, o tarpinstitucinis bendradarbiavimas užtikrintų, kad laiku būtų keičiamasi duomenimis ir veiksmai būtų koordinuojami.Audito metu vertinsime, ar valstybės institucijose taikomos analizės, rizikos vertinimo priemonės ir tarpinstitucinis bendradarbiavimas užtikrina rizikingiausių sričių identifikavimą, tinkamus ir koordinuotus veiksmus ir yra rezultatyvūs mažinant šešėlinę ekonomiką ir PVM atotrūkį Lietuvoje.


Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos veikla

Valstybinės teismo psichiatrijos tarnybos veiklos rezultatai svarbūs vykdant teisingumą, tinkamai ginant vaiko teises, užtikrinant, kad būtų tinkamai ginamos asmenų teisės ir interesai.Ilgai trunkančios teismo psichiatrinės ir psichologinės ekspertizės ir atliekami tyrimai turi neigiamos įtakos ikiteisminio tyrimo įstaigų ir teismų darbui. Nustatytu laiku negavus ekspertizių ar išvadų teismuose ilgėja civilinio, baudžiamojo proceso trukmė. Laiku nepateiktos išvados Vaiko teisių apsaugos tarnybai trukdo tinkamai atstovauti vaiko teisėms, be to, procesuose, į kuriuos įtraukti vaikai, ekspertizių atlikimo eilės didina antrines traumas vaikams, sumažina galimybę tiksliai įvertinti su nusikalstama veika susijusias aplinkybes.Audito metu vertinsime, ar Valstybinė teismo psichiatrijos tarnyba efektyviai ir rezultatyviai naudoja turimus išteklius; ar imamasi veiksmų teismo psichiatrinių ir psichologinių ekspertizių eilėms trumpinti.


2020–2023 m. ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo.


Priimančiosios šalies paramos tikslas – užtikrinti greitą ir sklandų atvykstančių sąjungininkų pajėgų priėmimą, jų dislokavimą vykdant NATO ir ES kolektyvinės gynybos įsipareigojimus. Nuo 2017 m. Lietuvoje dislokuota NATO priešakinių pajėgų bataliono kovinė grupė, kurioje nuo dislokavimo pradžios kartu su Lietuvos kariais rotuodamiesi treniravosi daugiau nei 8 tūkst. NATO priešakinių pajėgų karių. 2022 m. pradžioje NATO paskelbė padidintą pajėgų parengtį, toliau numato stiprinti ir didinti Lietuvoje dislokuotas NATO priešakines pajėgas. Lietuvos Respublikos Seimas, siekdamas užtikrinti šalies įsipareigojimų, susijusių su naryste NATO, vykdymą, 2022 m. padidino krašto apsaugai finansavimą –  2,52 proc. nuo BVP (2021 m. buvo 2,03 proc. nuo BVP).Lietuva turi būti pasirengusi laiku ir tinkamai (greitai ir sklandžiai) suteikti civilinę ir karinę pagalbą atvykstančioms pajėgoms, o tam priimančiosios šalies paramos procesas turi būti tinkamai koordinuojamas ir prižiūrimas, kad atvykstančioms sąjungininkų pajėgoms būtų suteiktos reikalingos paslaugos: galimybė naudotis civiline ir karine infrastruktūra, ryšių ir informacinių technologijų, apgyvendinimo, maitinimo, medicinos ir kitomis paslaugomis. Efektyvus priimančiosios šalies paramos teikimo procesas turi užtikrinti greitą, sklandų ir tinkamą sąjungininkų pajėgų Lietuvos Respublikoje dislokavimą bei veikimą ir rezultatyvų valstybės išteklių, skiriamų šiai paramai, naudojimą.Audito metu analizuosime priimančiosios šalies paramos sistemos veikimą: pasirengimo teikti paramą ir jos teikimo koordinavimą bei kontrolę; karinės infrastruktūros plėtros planavimą ir vykdymą; civilinės ir karinės infrastruktūros pritaikymą priimančiosios šalies paramai teikti.


2017 m. Rezervinis (stabilizavimo) fondas

Audito tikslas – įvertinti 2017 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


Programos „Lietuvos Respublikos valstybės sienos apsauga sausumoje, teritorinėje jūroje ir Kuršių mariose“ įgyvendinimas

Lietuva, 2007 m. įsiliedama į Šengeno erdvę, įsipareigojo saugoti beveik tūkstantį kilometrų išorinių ES sienų. 2014 m. tik apie trečdalį išorinės ES sienos buvo stebima moderniomis sienos stebėjimo technologijomis. Valstybės sienos apsaugos tarnyba investiciniams projektams 2015–2017 m. numatoma skirti 1,9 mln. EUR. Audito metu įvertinsime įgyvendinimą programos „Lietuvos Respublikos valstybės sienos apsauga sausumoje, teritorinėje jūroje ir Kuršių mariose“, kurios pagrindinis tikslas – užtikrinti veiksmingą valstybės sienos apsaugą.


Pedagogų poreikio užtikrinimo vertinimas

Siekiant užtikrinti kokybišką ugdymą, mokyklose turėtų būti visiems mokomiems dalykams reikiami kvalifikuoti pedagogai. Jų  trūkumo problemoms spręsti patvirtinta Valstybinė 2013–2022 metų švietimo strategija, Pedagogo prestižo kėlimo programa, Pedagogų rengimo modelis, numatytos ir vykdomos pedagogų rengimo ir pritraukimo priemonės.Prognozuojama, kad ateityje ypač trūks tiksliųjų dalykų mokytojų. VDU 2021 m. atlikto tyrimo duomenimis, per artimiausius 3–5 metus trūks per 200 matematikos ir fizikos mokytojų, o chemijos – 150. Lietuvos aukštųjų mokyklų asociacijos bendrajam priėmimui organizuoti duomenimis, 2022 m. tiksliųjų mokslų pedagogikos studijas pasirinko tik 11 abiturientų. Švietimo, mokslo ir sporto ministerijos duomenimis, tik apie 50 proc. studentų, baigusių pedagogines studijas, renkasi darbą mokykloje (regionuose – apie 20 proc.).Vertinsime, ar valstybės ir savivaldybių vykdomos priemonės pedagogams pritraukti ir išlaikyti padės užtikrinti jų poreikį.


2017 m. valstybės konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys ir valstybės biudžeto vykdymas

Audito tikslai – įvertinti 2017 metų valstybės konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones;įvertinti valstybės biudžeto lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


Komunalinės atliekos, kurios sudaro apie 25 proc. visų Lietuvoje susidarančių atliekų kiekio, ne visada tvarkomos atsižvelgiant į jų prevencijos ir tvarkymo prioritetų eiliškumą, nes didelė dalis šių surinktų atliekų vis dar šalinama sąvartyne.Siekiant sumažinti į sąvartyną patenkančių atliekų kiekį, Lietuvoje pastatyti mechaninio biologinio apdorojimo įrenginiai, kuriuose apdorojamos iš gyventojų surinktos mišrios komunalinės atliekos. Šių įrenginių veikla nepakankamai efektyvi ir rezultatyvi – neišnaudojamos visos galimybės užtikrinti komunalinių atliekų rūšiavimą, žaliavų ir kietojo kuro atskyrimą pakartotinam naudojimui. Tai daro reikšmingą įtaką siekiant Nacionalinėje aplinkos apsaugos strategijoje numatyto rodiklio: perdirbtų, pakartotinai ar kitaip panaudotų (pavyzdžiui, energijai gauti) komunalinių atliekų dalis nuo susidariusio komunalinių atliekų kiekio.Nekaupiama patikima informacija apie susidarančius komunalinių atliekų kiekius, todėl sunkiau priimti tinkamiausius sprendimus dėl šių atliekų tvarkymo infrastruktūros vystymo.Atliekų tvarkymo kainodara neskatina gyventojų jas rūšiuoti. Nepakankamai rezultatyvios savivaldybių taikomos gyventojų informavimo apie atliekų rūšiavimą priemonės.Audito metu vertinsime komunalinių atliekų tvarkymo sistemos efektyvumą ir rezultatyvumą, jau sukurtos infrastruktūros panaudojimą ir naujos infrastruktūros vystymo planavimą, patikimų duomenų apie susidarančius komunalinių atliekų kiekius kaupimą, atliekų tvarkymo kainodarą, gyventojų informavimo apie jų rūšiavimą priemonių rezultatyvumą. Sieksime pateikti rekomendacijas, kurios turės įtaką šių atliekų tvarkymo pokyčiams.


2025–2028 m. ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2025 m. rugsėjis)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo.


Neteko galios (Pasienio kontrolės punktų modernizavimas, turto valdymo principų įgyvendinimas)

Pasienio kontrolės punktų direkcija atsakinga už 37 pasienio kontrolės punktų infrastruktūros projektavimą, statybą, priežiūrą ir informacinių sistemų transporto priemonių srautams reguliuoti diegimą. Tikslinga įvertinti naujai įdiegtų sistemų efektyvumą siekiant numatyto rodiklio – iki 2020 m. pagerinti pasienio kontrolės punktų projektinį pralaidumą. Audito metu planuojama vertinti, ar turtas ir lėšos naudotos nustatytiems tikslams, ekonomiškiausiu ir efektyviausiu būdu.


2023 m. Rezervinio (stabilizavimo) fondas

Rezervinio (stabilizavimo) fondo paskirtis yra kaupti valstybės piniginius išteklius, siekiant užtikrinti valstybės finansinį stabilumą galimų ekstremaliųjų situacijų ir ekonominės grėsmės atveju bei pinigus giluminiam panaudotųjų branduolinių atliekų atliekynui įrengti.


2020 m. nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys ir valstybės skola

Nacionalinį finansinių ataskaitų rinkinį sudaro visų savivaldybių, Valstybinio socialinio draudimo fondo, Privalomojo sveikatos draudimo fondo, kitų valstybės išteklių fondų ir valstybės konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkiniai, teikiami kaip vieno viešojo sektoriaus subjekto finansinių ataskaitų rinkinys.Valstybės skolą sudaro prie valdžios sektoriaus priskiriamų subjektų, turinčių teisę skolintis, prisiimtų, bet dar neįvykdytų, įsipareigojimų grąžinti kreditoriams lėšas, pasiskolintas išplatinant Vyriausybės vertybinius popierius, pasirašant paskolų sutartis, finansinės nuomos (lizingo) sutartis ir kitus įsipareigojamuosius skolos dokumentus konsoliduota suma.Kasmet teikdami Seimui išvadą dėl tų metų nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio, atliekame šio rinkinio ir valstybės skolos duomenų teisingumo ir valstybės skolos valdymo vertinimą.2020-ieji yra išskirtiniai metai dėl COVID-19 viruso plitimo, įvesto karantino, ekonominių pasekmių, todėl naudojami valstybės rezervai, padidintos skolinimosi apimtys. Šios aplinkybės bus analizuojamos atliekant 2020 m. nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio ir valstybės skolos auditą.


Neįgaliųjų socialinės integracijos organizavimas

Lietuvoje 2013 m. buvo 253,7 tūkst. neįgaliųjų, iš jų 15 tūkst. – neįgalūs vaikai, kuriems reikalinga kompleksinė socialinių, medicininių, ugdymo ir kitų paslaugų pagalba. Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos programos „Neįgaliųjų socialinė integracija“ priemonėms įgyvendinti 2014 m. skirta 60,3 mln. Lt.Audito metu vertinsime, kaip organizuojama ir koordinuojama pagalba neįgaliesiems, vertinsime paslaugų jiems infrastruktūrą ir paslaugų prieinamumą.


2022 m. VšĮ Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondo valstybės biudžeto lėšų ir turto disponavimo teisėtumas

Nuo 2011-12-01 įsigaliojo Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą įstatymas, kuriame nustatytas mokėtinos piniginės kompensacijos dydis – 37 mln. Eur. Šią sumą planuojama išmokėti iki 2023-03-01.Kiekvienais metais Seimas kompensacijai išmokėti valstybės biudžete patvirtina 3,62 mln. Eur, kuriuos Vyriausybės kanceliarija išmoka kompensacijomis disponuoti paskirtam VšĮ Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondui.Valstybės kontrolė, vadovaudamasi minėtu įstatymu, fondo valstybinį auditą atlieka kasmet ir pateikia Vyriausybei valstybinio audito išvadą ir ataskaitą.Valstybinio audito metu vertinama, ar fondas disponuoja jam perduotomis kompensacijos lėšomis, valdo, naudoja jam perduotą nekilnojamąjį turtą ar disponuoja juo pagal įstatyme nustatytą paskirtį. Nustačius pažeidimų, Vyriausybė turi teisę laikinai sustabdyti kompensacijų mokėjimą ir disponavimą jomis ir spręsti dėl kito fondo paskyrimo.


2015 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais


Vaiko teisių ir interesų užtikrinimas globojant ir įvaikinant vaikus

2018-07-01 startavus naujai vaiko teisių apsaugos sistemai, mažėjo nukentėjusių vaikų skaičius, bet 2019–2020 m. buvo atvejų, pasibaigusių vaikų mirtimi. Neužtikrinama vaiko ir šeimos poreikius atitinkanti laiku teikiama prevencinė pagalba ir kompleksinės paslaugos problemų turinčioms šeimoms. Nuo 2020-01-01 atsisakyta grėsmės lygių nustatymo ir pereita prie šeimos ir vaiko poreikių vertinimo, o vaikas paimamas iš tėvų ar globėjų tik kraštutiniais atvejais, pritaikius pagalbos šeimai priemones, tačiau rizika išlieka dėl nepakankamos darbuotojų kompetencijos ir metodinės pagalbos atpažinti smurtą šeimoje, gebėti įvertinti vaiko situaciją ir suteikti tinkamą pagalbą. Įgyvendinant perėjimo nuo institucinės globos prie globos šeimoje priemones, institucijose globojamų vaikų skaičius mažėja (2018 m. –2 419, 2019 m. –1 954, 2020 m.–1 656 vaikai), tačiau iki planuotų 20 proc. nesumažėjo. Vis dar trūkta globėjų ir pagalbos jiems. Neišspręstos globėjų šeimos tinkamumo vertinimo problemos. Vaikus globojančių šeimų ir šeimynų per 5 m. sumažėjo 9 proc., 6 savivaldybės iki šiol neturi budinčių globotojų. Neužtikrinamas smurtą patiriančių vaikų identifikavimas. Neskatinama atsirasti įtėvių ir jų nedaugėja. Vertinsime, ar, įvykdžius pokyčius vaiko teisių apsaugos srityje ir vykstant institucinės vaikų globos pertvarkai, sistema užtikrina geriausius vaiko interesus saugiai augti savo šeimoje, likusiems be tėvų globos – artimų giminaičių, globėjų ar įtėvių šeimose, institucinėje globoje; ar kompleksinės pagalbos paslaugos yra prieinamos ir padeda šeimoms įveikti krizines situacijas ir sunkumus siekiant tinkamai rūpintis savo vaikais; ar užtikrinamas globėjų ir įtėvių rengimas ir jiems teikiamos paslaugos pagal nustatytus poreikius.


Lietuvoje iš viso yra 83, 7 tūkst. km valstybinės ir vietinės reikšmės kelių. Jų remontui ir priežiūrai 2016–2018 m. panaudota 1,5 mlrd. Eur (iš jų – 182 mln. Eur ES lėšų). Nepaisant skiriamų lėšų dydžio, kelių būklė prastėja: 684 km (39 proc.) magistralinių kelių, 1823 km (37 proc.) krašto kelių buvo blogos ar patenkinamos būklės. Pagal Pasaulio banko atliktą Globalaus konkurencingumo tyrimą 2015–2016 m. Lietuvos keliai buvo įvertinti 5 balais iš 7 galimų ir tai buvo 33 vieta pasaulyje (iš 140 šalių), o 2017–2018 m. vertinimas smuko iki 4,7 balų bei 37 vietos (iš 137).Susidūrus su COVID-19 pandemijos ir įvesto karantino sukeltais ekonominiais sunkumais, numačius papildomą finansavimą kelių sektoriui, kelių infrastruktūros efektyvaus valdymo svarba dar labiau auga, todėl audito metu numatoma įvertinti, ar nuolat kaupiama ir atnaujinama informacija apie Lietuvos automobilių kelių būklę, kaip planuojami kelių remonto ir tiesimo darbai, ar pasiekti nustatyti rodikliai, ar pakankama kontrolė kelių priežiūrai skiriamų lėšų panaudojimo srityje.Auditas padės užtikrinti, kad lėšos valstybinės ir vietinės reikšmės keliams tiesti ar rekonstruoti būtų paskirstomos orientuojantis į ilgalaikius tikslus, turint aiškius kriterijus.


Slaugos ir socialinės paslaugos senyvo amžiaus asmenims apima slaugą, globą ir kitas socialines paslaugas institucijoje ir namuose tais atvejais, kai žmogus negali saugiai ir savarankiškai gyventi dėl sveikatos ar kitų problemų. Didėjantis šių paslaugų poreikis ateityje gali neigiamai paveikti viešųjų finansų tvarumą: visuomenė sensta, todėl daugėja gyventojų, kuriems reikalingos slaugos ir socialinės paslaugos; didėja valdžios sektoriaus tokios paskirties išlaidos (prognozuojama, kad iki 2050 m. išaugs iki 2 proc. BVP (pagal rizikingesnį scenarijų – 3,3 BVP); mažėja darbingo amžiaus gyventojų dalis visuomenėje, o priežiūra šeimoje riboja prižiūrinčių artimųjų galimybes įsitraukti į darbo rinką ir kurti pridėtinę vertę.Valstybėje nėra bendro modelio, užtikrinančio slaugos, globos ir kitų socialinių paslaugų prieinamumą. Asmenims, kuriems reikalingos šios paslaugos, tenka laukti eilėse. Taip pat nėra patenkinamas ir slaugos poreikis. Globos ir slaugos įstaigose fiksuoti koronaviruso (COVID-19) židiniai rodo, kad jose nėra sudarytos tinkamos sąlygos asmenims teikti saugias ir kokybiškas slaugos ir socialines paslaugas.Audito metu vertinsime, ar senyvo amžiaus asmenų gaunamos slaugos ir socialinės paslaugos patenkina jų individulius poreikius, šių paslaugų prieinamumą ir integralumą, ar užtikrinamas paslaugų prieinamumas ir saugumas, šalyje paskelbus ekstremaliąją padėtį ir karantiną dėl COVID-19. Auditas padės išgryninti slaugos ir socialinių paslaugų senyvo amžiaus asmenims kryptis, kurias plėtojant bus didinamas gyventojų pasitenkinimas teikiamomis paslaugomis ir rezultatyviau naudojami finansiniai, žmogiškieji ir materialiniai ištekliai, o ilguoju laikotarpiu – užtikinamas sistemos tvarumas.


Lietuvoje profesionalaus scenos meno politiką formuoja Kultūros ministerija, o įgyvendina 67 teatrai ir koncertinės įstaigos, kurių steigėjai ir dalininkai yra Kultūros ministerija, Vidaus reikalų ministerija, savivaldybės ir kiti fiziniai ir juridiniai asmenys.Lietuva, lyginant su Latvija ir Estija, turi daugiausiai iš valstybės biudžeto išlaikomų teatrų ir koncertinių įstaigų – Kultūros ministerijos pavaldume esančių 13 valstybės teatrų ir 7 koncertinių įstaigų išlaikymas 2016 m. biudžetui kainavo 46,5 mln. Eur. Daugėja privačių teatrų ir koncertinių įstaigų, bet valstybės įstaigų tinklas išlieka iš esmės nepakitęs. Ministerija neišnaudoja turimų duomenų, reikalingų formuoti šios srities politiką, priimdama sprendimus nepakankamai analizuoja teatrų ir koncertinių įstaigų veiklos duomenis.Matome riziką, kad teatrai ir koncertinės įstaigos valdomi ne pačiu efektyviausiu būdu: neišnaudojamos galimybės tapti viešosiomis įstaigomis, o tai suteiktų lankstesnius darbo santykius ir galimybę mokėti konkurencingesnius atlyginimus, išnaudojamas ne visas meno tarybų potencialas, ne visos įstaigos siekia išsiaiškinti visuomenės lūkesčius ir jų pagrindu planuoti savo veiklą.Audito metu atliksime valstybės ir savivaldybių teatrų ir koncertinių įstaigų veiklos, skiriamų valstybės ir savivaldybių biudžetų lėšų bei įstaigų uždirbamų pajamų apžvalgą, pagal kurią bus galima formuoti profesionaliojo scenos meno politiką, kad būtų užtikrinamas valstybės siekis įtraukti kuo daugiau visuomenės naudotis kultūros paslaugomis.


Administracinių bei viešųjų paslaugų teikimo organizavimas

Efektyvus viešasis valdymas yra svarbus šalies pažangą lemiantis veiksnys. Vienas iš 2014–2020 m. Nacionalinės pažangos programos tikslų – siekti visuomenės poreikius atitinkančio ir pažangaus viešojo valdymo. Jau kelerius metus įgyvendinami strateginiuose dokumentuose numatyti uždaviniai ir priemonės šiam tikslui pasiekti. Viešoje erdvėje nemažėja pasisakymų apie veikiantį didžiulį viešojo sektoriaus biurokratinį aparatą, nepateisinamai ilgai tęsiasi pradėtos pertvarkos, sistemiškai nesprendžiami darbo apmokėjimo klausimai, nėra aiškios vizijos, kokia turi būti šio sektoriaus institucinė sistema. Todėl stebima rizika, kad gali būti nepasiekti strateginiuose dokumentuose nustatyti viešojo valdymo tobulinimo tikslai.Audito metu planuojame vertinti, kaip tobulinama institucinė sandara ir organizuojamas administracinių bei viešųjų paslaugų teikimas.


2024 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo ataskaitų rinkinys

Privalomojo sveikatos draudimo fondas – tai išteklių fondas, skirtas įstatyme nustatytais pagrindais ir sąlygomis kompensuoti privalomuoju sveikatos draudimu apdraustų asmenų sveikatos priežiūrą.Fondo metinių ataskaitų rinkinys sudarytas iš Valstybinės ligonių kasos ir teritorinių ligonių kasų ataskaitų duomenų.


EBPO rekomendacijose ir ES Kibernetinio saugumo strategijoje skiriamas didelis dėmesys iš esmės sumažinti elektroninių nusikaltimų skaičių. Remiantis Ryšių reguliavimo tarnybos duomenimis, kibernetinių incidentų skaičius Lietuvoje kasmet didėja: 2015 m. jų nustatyta 41,6 tūkst., 2016 m. – 49,5 tūkst., 2017 m. – 54,4 tūkst. Didelė dalis jų buvo susiję su kenkimo programine įranga, informacinių sistemų užvaldymu, e. duomenų klastojimu. Visi šie incidentai pagal Baudžiamąjį kodeksą klasifikuojami kaip nesunkūs arba apysunkiai nusikaltimai elektroninių duomenų ir informacinių sistemų saugumui.Per 2015–2017 m. kibernetinių incidentų skaičius Lietuvoje išaugo 31 proc., o Lietuvos kriminalinės policijos biure užregistruotų el. nusikaltimų skaičius padidėjo 24 proc. Tačiau šio biuro 2016 m. užregistruotų el. nusikaltimų dalis sudarė tik 1,15 proc. visų tais metais Ryšių reguliavimo tarnybos registruotų kibernetinių incidentų.Audito metu bus vertinama, kaip organizuojami elektroninių nusikaltimų tyrimai: nusikaltimų identifikavimas, šiame procese dalyvaujančių institucijų bendradarbiavimas, el. nusikaltimų būklės šalies mastu stebėsena ir prevencinių priemonių taikymas, skiriami žmogiškieji ištekliai.


Valstybės rezervo sudarymas, kaupimas ir tvarkymas

Valstybės rezervas – vienas valstybės saugumo garantų, skirtas civilinės saugos sistemos funkcionavimo ir nukentėjusių gyventojų būtiniesiems poreikiams tenkinti ekstremaliųjų situacijų ar krizės metu ir jų padariniams likviduoti. Vienas Nacionalinio saugumo strategijoje nurodytų uždavinių – nustatyti tvarius valstybės rezervo kaupimo principus ir kriterijus, įdiegti inovatyvius jo administravimo sprendimus, užtikrinti reikiamą valstybės rezervo kaupimą. Sudėtinga geopolitinė situacija ir didėjanti įvairių grėsmių kilimo rizika didina šio uždavinio įgyvendinimo svarbą ir valstybės rezervo aktualumą.Audito metu vertinsime, ar sudarytas ir sukauptas valstybės rezervas pakankamas, tinkamas ir gali būti operatyviai pasitelkiamas, siekiant užtikrinti krizių valdymo ir civilinės saugos sistemos bei nukentėjusių gyventojų poreikius ekstremaliųjų situacijų ar krizės metu, paskelbus mobilizaciją, įvedus nepaprastąją ar karo padėtį.


Centrinės perkančiosios organizacijos veikla vykdant viešuosius pirkimus

Viešoji įstaiga CPO LT atlieka viešuosius pirkimus kitų perkančiųjų organizacijų vardu, valdo ir administruoja centralizuotų viešųjų pirkimų elektroninį katalogą bei elektroninių pirkimų centrą. Remiantis CPO LT duomenimis, per 2022 m. CPO LT elektroniniame kataloge įvykusių pirkimų skaičius siekė apie 26 tūkst., bendra pirkimų vertė – 856,2 mln. Eur. Lyginant su 2021 m, jų vertė išaugo 61 proc. (nuo 532,8 mln. Eur). Taip pat CPO LT 2022 m. įvykdė 856 pirkimus kitų perkančiųjų organizacijų vardu (lyginant su 2021 m. jų skaičius išaugo daugiau nei dvigubai – nuo 403 pirkimų 2021 m.), o jų vertė sudarė 51,1 mln. Eur. Didėjant CPO LT vykdomų pirkimų skaičiui svarbu, kad CPO LT veikla užtikrintų perkančiųjų organizacijų poreikių patenkinimą, atliekant pirkimus profesionaliau ir efektyviau.Audito metu vertinsime, ar CPO LT organizuodama savo veiklą siekia užtikrinti centralizuotų viešųjų pirkimų profesionalumą, perkančiųjų organizacijų poreikių patenkinimą ir viešiesiems pirkimams skirtų išteklių racionalų panaudojimą.


2016 metams skirtų valstybės biudžeto lėšų disponavimo teisėtumas

Audito tikslas – įvertinti valstybės biudžeto lėšų, skirtų viešajai įstaigai Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondui, valdymo, naudojimo ir disponavimo jomis 2016 metais teisėtumą. Audituojami subjektai – Lietuvos Respublikos Vyriausybės kanceliarija ir viešoji įstaiga Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondas. Audituojamas laikotarpis – 2016 metai.


Valstybės valdomų įmonių grąža valstybei

Valstybės kontroliuojamos bendrovės/įmonės į valstybės biudžetą privalo pervesti 80 proc. (valstybės įmonės – 50 proc.) paskirstytinojo pelno, jei Vyriausybė nenustato kitaip. Valstybinės valdomos įmonės (toliau – VVĮ), kaip visų piliečių turtas, turi nešti konkrečią naudą. Ir ji pasireiškia, mokant dividendus į valstybės biudžetą. VVĮ dividendų mokėjimo statistika rodo, kad VVĮ dividendams pasiekus pakilimą 2012 m. (522 mln. Lt) jau antri metai iš eilės Finansų ministerija planuoja kur kas kuklesnes sumas, tačiau ir jų surinkti nepavyksta. Pagal Finansų ministerijos biudžeto surinkimo duomenimis, per š.m. aštuonis mėnesius dividendai (ir pelno įmokos) siekė beveik 50 mln. Lt, tačiau dividendai yra gerokai kuklesni, nei šiemet planuojami gauti 130 mln. Lt. Egzistuoja rizika, kad dividendų skyrimas ne visada susijęs su įmonių finansiniais rezultatais, o priklauso nuo politinių sprendimų.Kasmet kyla vis tų pačių klausimų dėl išmokamų dividendų dydžio ir jo pagrįstumo, nes Vyriausybė neturi pasitvirtinusi aiškios dividendų politikos. Kad nėra dividendų politikos, labai žalinga į biržos sąrašus įtrauktoms įmonėms ir smulkiesiems akcininkams, nes įmonių vertė sumažėja dėl nepagrįstų politinių sprendimų rizikos.VVĮ Lietuvoje dažnai pasinaudoja įstatymu numatyta galimybe Vyriausybei nustatyti mažesnius dividendus ar išvis atleisti nuo jų VVĮ, jei bendrovė įgyvendina arba dalyvauja įgyvendinant valstybei svarbų ekonominį projektą. Tačiau egzistuoja rizika, kad ne kiekviena investicija prisideda prie įmonės didesnio veiklos efektyvumo. Audito metu planuojama vertinti įmonių grąžos rodiklius bei dividendų mokėjimo politiką. Taip pat vertinsime, kiek atliktos investicijos gali ateityje padidinti įmonės pajamas.Audito objektas įtrauktas į programą pagal strateginio tyrimo rezultatus ir Lietuvos Respublikos Prezidento kanceliarijos siūlymus.


Nacionalinio finansinių ataskaitų ir valstybės konsoliduotųjų ataskaitų rinkinių

2016 metų nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys, valstybės skolos ataskaitos ir skolinimasis

Audito tikslas – įvertinti 2017 metų nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio ir valstybės skolos ataskaitų duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; įvertinti valstybės skolinimosi 2017 metais teisėtumą, įskaitant skolos valdymą.Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


2020 m. Rezervinis (stabilizavimo) fondas

Rezervinio (stabilizavimo) fondo paskirtis yra kaupti valstybės piniginius išteklius, siekiant užtikrinti valstybės finansinį stabilumą galimų ekstremaliųjų situacijų ir ekonominės grėsmės atveju. 2020 m., kaip ir kasmet, teikdami Seimui išvadą dėl šio fondo rinkinių, atliekame jų teisingumo vertinimą, taip pat vertiname, ar fondo lėšos ir turtas valdomi, naudojami ir disponuojama jais teisėtai. Planuota, kad šio fondo lėšų likutis 2020 m. sudarys 444,8 mln. Eur. Šie metai išskirtiniai dėl COVID-19 viruso plitimo, įvesto karantino, ekonominių pasekmių, todėl buvo priimti teisės aktų pakeitimai, kurie sumažino fondo įplaukas. 2020 m. valstybinio audito metu analizuosime fondo plano vykdymo ar nevykdymo priežastis ir vertinsime fondo lėšų panaudojimą, atsižvelgdami į COVID-19 viruso sukeltų pasekmių valdymui numatytų priemonių įtaką.


Veiksmų programų, įgyvendinančių Lietuvos 2007–2013 metų Europos Sąjungos struktūrinės paramos panaudojimo strategiją konvergencijos tikslui įgyvendinti, valdymo ir kontrolės sistema ir ataskaitiniais metais Europos Komisijai deklaruotos išlaidos


Priešgaisrinių pajėgų veikla mažinant gaisrų skaičių ir jų padarytus nuostolius

Gaisrų gesinimo, žmonių bei turto gelbėjimo gaisro metu ir gaisrų prevencijos funkcijas vykdo valstybės ir savivaldybių institucijos. Priešgaisrinėms gelbėjimo pajėgoms išlaikyti kasmet iš valstybės biudžeto skiriama apie 100 mln. Eur.Vykdomų gaisrų prevencinių priemonių nepakanka gaisrų skaičiaus augimui suvaldyti. Lietuvoje didėja kylančių gaisrų skaičius: 2018 m. kilo 11 848 gaisrai, t. y. 26 proc. daugiau negu 2017 m. Pagal gaisruose žuvusių asmenų skaičių, tenkantį 100 tūkst. gyventojų, beveik penkis kartus viršijame ES šalių vidurkį. Pajėgos ne visada tinkamai pasirengusios gesinti gaisrus, todėl didėja jų padaryti nuostoliai: sunaikintų transporto priemonių skaičius išaugo 15 proc., statinių – 50 proc., atvirose teritorijose gaisrai išdegino 2,6 tūkst. ha, t. y. 2 kartus didesnį plotą nei 2017 m.Audito metu vertinsime, ar Lietuvoje pasirinktas priešgaisrinės saugos užtikrinimo ir organizavimo modelis užtikrina efektyvų šių funkcijų vykdymą.


Valstybės investicijų 2015 metais programos valdymas


Klimato kaitos įsipareigojimų vykdymo vertinimas

Klimato kaita – viena didžiausių mūsų laikų grėsmė. Lietuva, kaip ir kitos valstybės, susiduria su intensyvėjančiomis ir dažnėjančiomis ekstremaliomis oro sąlygomis (karščio bangomis, audromis ir potvyniais), dėl kurių mažėja pasėlių derlius, nyksta biologinė įvairovė, veikiama ekonomika ir žmonių sveikata.Pagal Paryžiaus susitarimą Lietuva įsipareigojo bendrai su ES ir jos valstybėmis narėmis iki 2030 m. mažiausiai 55 proc. sumažinti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, lyginant su 1990 m.Atsižvelgiant į klimato kaitos globalinį efektą, Tarptautinės aukščiausiųjų audito institucijų organizacijos (INTOSAI) „ClimateScanner“ iniciatyva aukščiausiosios audito institucijos, taikydamos vienodą metodiką, įvertins vyriausybių įsipareigojimų, susijusių su klimato kaita, vykdymą ir paskatins imtis priemonių sprendžiant šaliai aktualius klimato kaitos klausimus.Atlikdami vertinimą apžvelgsime Lietuvos Vyriausybės įsipareigojimų, susijusių su klimato kaita, vykdymo pažangą ir identifikuosime tobulintinas sritis. Šie vertinimo rezultatai bus pateikti bendroje INTOSAI „ClimateScanner“ iniciatyvoje dalyvaujančių šalių vertinimo ataskaitoje atskleidžiant kaip šalys laikosi klimato kaitos įsipareigojimų vykdymo ir kokie iššūkiai iš to kyla.


Aplinkos apsaugos ir taršos prevencijos veiklos efektyvumas ir rezultatyvumas

Auditą atlikti pavesta Lietuvos Respublikos Seimo 2020 m. sausio 28 d. nutarimu Nr. XIII-2801.


Ūkio plėtros ir konkurencingumo didinimo programos priemonių vykdymas


2014-2020 metų Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšų valdymo ir kontrolės sistemos institucijų atitiktis jų paskyrimo kriterijams


2021 m. nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys ir valstybės skola

Nacionalinį finansinių ataskaitų rinkinį sudaro visų savivaldybių, Valstybinio socialinio draudimo fondo, Privalomojo sveikatos draudimo fondo, kitų valstybės išteklių fondų ir valstybės konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkiniai, teikiami kaip vieno viešojo sektoriaus subjekto finansinių ataskaitų rinkinys.Valstybės skolą sudaro prie valdžios sektoriaus priskiriamų subjektų, turinčių teisę skolintis, prisiimtų, bet dar neįvykdytų įsipareigojimų grąžinti kreditoriams lėšas, pasiskolintas išplatinant Vyriausybės vertybinius popierius, pasirašant paskolų sutartis, finansinės nuomos (lizingo) sutartis ir kitus įsipareigojamuosius skolos dokumentus, konsoliduota suma.Kasmet teikdami Seimui išvadą dėl tų metų nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio, atliekame šio rinkinio ir valstybės skolos duomenų teisingumo vertinimą.


2016 metų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2016 metų ataskaitų rinkinio duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2016 metai.


2024 m. valstybės socialinių fondų ataskaitų rinkinys

Valstybės socialinių fondų metinių ataskaitų rinkinį sudaro Valstybinio socialinio draudimo fondo metinių ataskaitų rinkinys, Garantinio fondo metinių ataskaitų rinkinys ir Ilgalaikio darbo išmokų fondo metinių ataskaitų rinkinys.Valstybinis socialinio draudimo fondas – tai išteklių fondas, skirtas pensijų, ligos, motinystės, nedarbo ir nelaimingų atsitikimų darbe ir profesinių ligų socialiniam draudimui finansuoti, valdyti ir administruoti. Fondo metinių ataskaitų rinkinys sudarytas iš Valstybinio socialinio fondo valdybos ir teritorinių skyrių ataskaitų duomenų.Garantinis fondas – išteklių fondas, skirtas užtikrinti garantijas darbuotojams (jiems skiriant ir mokant išmokas) jų darbdaviui tapus nemokiam. Šio fondo pinigais kompensuojamos Užimtumo įstatyme numatytos išmokos savarankiškai dirbantiems asmenims, subsidija darbo užmokesčiui, Vyriausybei paskelbus ekstremaliąją situaciją ar karantiną, taip pat gali būti finansuojamos aktyvios darbo rinkos politikos priemonės.Ilgalaikio darbo išmokų fondas – išteklių fondas, skirtas asmenų papildomoms finansinėms garantijoms užtikrinti mokant ilgalaikio darbo išmokas tais atvejais, kai asmenų darbo santykiai pagal nutraukiamą darbo sutartį su Lietuvos Respublikos jurisdikcijoje esančiu darbdaviu atleidimo iš darbo dieną nepertraukiamai tęsėsi daugiau negu 5 metus ir kurie yra atleisti iš darbo darbdavio iniciatyva be darbuotojo kaltės. Šio fondo pinigais gali būti finansuojamos ir aktyvios darbo rinkos politikos priemonės.


Socialinės paramos sistema žemiau skurdo ribos atsidūrusiems asmenims

Lietuvoje piniginė socialinė parama ir socialinės paslaugos galimai nepatenkina skurdžiai gyvenančių asmenų minimalių poreikių. Teikiant socialinę paramą kompleksiškai nederinamos socialinės paramos rūšys (išmokos, paslaugos ir lengvatos), nevertinamas jų bendras poveikis.Audito metu vertinsime, kaip identifikuojami skurdžiai gyvenantys asmenys, ar siūloma ir skiriama kompleksinė socialinė parama, ar vertinamas socialinės paramos poveikis.Pateikdami rekomendacijas padėsime kurti kompleksinę objektyvius poreikius įvertinančią paramos sistemą, užtikrinančią tinkamiausią socialinės paramos rūšių derinį. Tokia paramos sistema sudarytų prielaidas užtikrinti būtiną ar bent minimalius poreikius atitinkančią apsaugą skurdžiai gyvenantiems asmenims.


2020 m. Viešoji įstaiga „Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondas“

Nuo 2011-12-01 įsigaliojo Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą įstatymas, kuriame nustatytas mokėtinos piniginės kompensacijos dydis – 37 mln. Eur. Šią sumą planuojama išmokėti iki 2023-03-01.Kiekvienais metais Seimas kompensacijai išmokėti valstybės biudžete patvirtina 3,62 mln. Eur, kuriuos Vyriausybės kanceliarija išmoka disponuoti kompensacijomis paskirtam VšĮ Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondui.Valstybės kontrolė, vadovaudamasi minėtu įstatymu, fondo valstybinį auditą atlieka kasmet ir pateikia Vyriausybei valstybinio audito išvadą ir ataskaitą.Valstybinio audito metu vertinama, ar fondas disponuoja jam perduotomis kompensacijos lėšomis, valdo, naudoja jam perduotą nekilnojamąjį turtą ar disponuoja juo pagal įstatyme nustatytą paskirtį. Nustačius pažeidimų, Vyriausybė turi teisę laikinai sustabdyti kompensacijų mokėjimą ir disponavimą jomis ir spręsti dėl kito fondo paskyrimo.


2017 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2017 m. konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones, taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinė ligonių kasa prie Sveikatos apsaugos ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas Privalomojo sveikatos draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


Savivaldybių ex-ante fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi vertinimas

Įvertinsime 2020 m. ex-post ir 2021 m. ex-ante savivaldybių biudžetus, ar buvo laikomasi fiskalinės drausmės taisyklių, nustatytų Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme..


2020 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondas

Privalomojo sveikatos draudimo finansų pagrindą sudaro savarankiškas valstybinio Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetas, neįtrauktas į valstybės ir savivaldybių biudžetus. Šio fondo audituojami konsoliduotųjų ataskaitų rinkiniai sudaryti iš 6 skyrių (Valstybinės ligonių kasos ir penkių teritorinių ligonių kasų) ir 6 jų administruojamų fondų ataskaitų duomenų. Kaip ir kasmet, teikdami Seimui išvadą dėl 2020 m. konsoliduotųjų rinkinių, atliksime jų teisingumo vertinimą.Į šį fondą surenkamos sveikatos draudimo įmokos, kurias moka apdraustieji privalomuoju sveikatos draudimu, valstybės biudžeto įmokos už apdraustuosius, draudžiamus valstybės lėšomis, valstybės biudžeto lėšos, skirtos įstatymu pavestoms funkcijoms atlikti, ir kt. Šiomis lėšomis apmokamos teisės aktų nustatytos asmens sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos, kompensuojama už įsigytus vaistus ir medicinos pagalbos priemones, medicinos priemonių (prietaisų), būtinų apdraustųjų sveikatos priežiūrai namuose užtikrinti, nuoma, apmokamos medicininės reabilitacijos ir sanatorinio gydymo, galūnių, sąnarių ir organų protezavimo ir centralizuotai perkamų vaistų bei medicinos pagalbos priemonių įsigijimo išlaidos ir kt.Planuota, kad šio fondo įplaukos 2020 m. sudarys 2,30 mlrd. Eur, išlaidos – 2,30 mlrd. Eur (iš jų 0,2 mlrd. Eur – rezervui sudaryti), tačiau metai išskirtiniai, daug iššūkių dėl COVID-19 viruso plitimo, įvesto karantino, ekonominių pasekmių, todėl, įgyvendinant su šiomis aplinkybėmis susijusius sprendimus, fondui tenka naudoti ir sukauptus rezervus: priimti sprendimai karantino metu sveikatos priežiūros įstaigų darbuotojų darbo užmokesčio didinimo išlaidas kompensuoti fondo rezervo pagrindinės dalies lėšomis. Audito metu bus vertinamas fondo lėšų, įskaitant ir jo rezervą, naudojimo teisėtumas.


Viešojo sektoriaus turimų duomenų valdymas

Lietuvoje siekiama, kad viešojo sektoriaus institucijų duomenys taptų lengviau prieinami pilietinės visuomenės, mokslo ir verslo atstovams, tačiau nėra tikslių skaičiavimų, kokią viešąją ir komercinę naudą valstybėje sukurtų viešojo sektoriaus turimų duomenų atvėrimas ir jų pakartotinis naudojimas. ES atliktos studijos rodo, kad lengvesnė ir efektyvesnė prieiga prie viešojo sektoriaus informacijos, reikalingos vertinant aplinkos poveikį, visose ES valstybėse narėse sutaupytų apie 2 mlrd. eurų kasmet.Audito metu vertinsime, ar Lietuvoje išnaudojamos atvirų duomenų galimybės (prieinamumas, pakartotinis naudojimas ir platinimas, viešoji ir komercinė nauda, kt.).


Audito tikslas – įvertinti 2017 metų konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


Dėl ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimo


Asmens sveikatos priežiūros paslaugų laukimo eilių mažinimas

Asmens sveikatos priežiūros paslaugų laukimo eilių mažinimo priemonės yra svarbios užtikrinant paslaugų prieinamumą laiku ir veiksmingą sveikatos sistemos funkcionavimą. Laiku suteikta medicininė pagalba ne tik tiesiogiai prisideda prie geresnės sveikatos, bet ir padeda efektyviau valdyti sveikatos priežiūros išteklius. Sveikatos apsaugos ministerija geresniam eilių valdymui 2022–2023 m. įdiegė išankstinę pacientų registracijos sistemą (IPR IS), kurioje gydymo įstaigos deklaruoja vizitų pas gydytojus laikus ir registruojamasi vizitams. Tačiau dar ne visos gydymo įstaigos naudojasi šia sistema. Įgyvendinus Valstybės kontrolės 2018 m. atlikto audito „Asmens sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumas ir orientacija į pacientą“ rekomendacijas, sveikatos apsaugos ministro įsakymu patvirtintas Asmens sveikatos priežiūros paslaugų laukimo eilių mažinimo priemonių planas 2023–2024 m. Laukimo eilės iš esmės nemažėja ir išlieka reikšminga problema, todėl svarbu, kad pacientų eilių mažinimo priemonės būtų tinkamos, šalinančios esmines susidarymo priežastis, nuosekliai įgyvendinamos ir duodančios laukiamą rezultatą.Vertinimo metu bus analizuojama asmens sveikatos priežiūros paslaugų suteikimo situacija, numatytų eilių mažinimo priemonių įgyvendinimo nuoseklumas ir įtaka paslaugų prieinamumui.


Komunalinių, biologiškai skaidžių atliekų ir pavojingų atliekų tvarkymo infrastruktūros panaudojimas

Nevykdomos  komunalinių atliekų perdirbimo ir panaudojimo užduotys. Nepakankamai naudojami 10 mechaninio biologinio apdorojimo (MBA) įrenginių, skirtų mažinti šalinamų atliekų kiekius,  atskirai apdorojant išrūšiuotas mišrias komunalines ir  biologiškai skaidžias atliekas. Nepakankamai panaudojami ir pavojingų atliekų deginimo įrenginio ir pavojingų atliekų sąvartyno pajėgumai. Komunalinių, biologiškai skaidžių ir pavojingų atliekų tvarkymas susijęs su šių dienų aktualijomis:  dalis MBA įrenginiuose išrūšiuotų komunalinių ir bioskaidžių atliekų kaupiamos Vilniaus, Kauno ir Utenos atliekų tvarkymo centruose, nors šios atliekos galėtų būti naudojamos energijos gamybai, o jų saugojimas įskaičiuojamas įatliekų tvarkymo tarifą.  Nepakankamai naudojant sukurtą komunalinių, biologiškai skaidžių atliekų ir pavojingų atliekų tvarkymo  infrastruktūrą, neapdorotos biologiškai skaidžios atliekos šalinamos sąvartynuose, o  pavojingomis atliekomis  nusikratoma netinkamais būdais.  Laukiamas audito poveikis: 1. Padidinus MBA įrenginių pajėgumų panaudojimą, bus galimybė užtikrinti Valstybiniame atliekų tvarkymo plane numatytų  atliekų šalinimo, perdirmo užduočių, direktyvos reikalavimų įgvyvendinimą ir sumažinti komunalininių ir biologiškai skaidžių  atliekų šalinamą sąvartynuose.                                                                                2. Pradėjus intensyviau naudoti pavojingų atliekų deginimo įrenginį ir pavojingų atliekų sąvartyną,  sumažės atvejų, kai netinkamai tvarkomos pavojingos atliekos.


Patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2022 m. birželis)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą / patikslintą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų 2022–2025 m., kuris, esant išskirtinėms aplinkybėms, turi būti paskelbtas bent kartą per ketvirtį, ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo.


Veiksmų programų, įgyvendinančių Lietuvos 2007–2013 metų Europos Sąjungos struktūrinės paramos panaudojimo strategiją konvergencijos tikslui įgyvendinti, valdymo ir kontrolės sistema ir ataskaitiniais metais Europos Komisijai deklaruotos išlaidos


Lietuvoje yra 9 proc. (242 tūkst.) gyventojų su negalia. Šių asmenų socialinės integracijos politika orientuojama nuo šalpos ir palaikymo link pačių asmenų gebėjimo integruotis į socialinį gyvenimą. Statistika fiksuoja, kad net 44 proc. asmenų su negalia patiria skurdo riziką ir socialinę atskirtį. Šis rodiklis yra vienas didžiausių Europos Sąjungoje (Lietuva užima 27 vietą). Dažnai šie asmenys izoliuojami švietimo sistemoje, darbo rinkoje, neužtikrinamas sveikatos paslaugų prieinamumas, nepritaikyta fizinė aplinka, pažeidžiamos teisės į savarankišką gyvenimą. Teikiama parama nešalina kliūčių tapti lygiaverčiais visuomenės nariais, nes įgalinančių paslaugų stinga, jos yra netvarios ir jų aprėptis yra labai menka.Audito metu planuojame įvertinti valstybės ir savivaldybių vykdomų priemonių efektyvumą šioje srityje. Audito rezultatai padės išgryninti, ar teikiama parama tenkina asmenų su negalia poreikius, padeda gyventi savarankiškai ir integruotis į visuomenę, atvirą darbo rinką, suteikia galimybę naudotis viešosiomis paslaugomis, transporto, informavimo priemonėmis.


2022 m. nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys ir valstybės skola

Nacionalinį finansinių ataskaitų rinkinį sudaro visų savivaldybių, Valstybinio socialinio draudimo fondo, Privalomojo sveikatos draudimo fondo, kitų valstybės išteklių fondų ir valstybės konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkiniai, teikiami kaip vieno viešojo sektoriaus subjekto finansinių ataskaitų rinkinys.Valstybės skolą sudaro prie valdžios sektoriaus priskiriamų subjektų, turinčių teisę skolintis, prisiimtų, bet dar neįvykdytų, įsipareigojimų grąžinti kreditoriams lėšas, pasiskolintas išplatinant Vyriausybės vertybinius popierius, pasirašant paskolų sutartis, finansinės nuomos (lizingo) sutartis ir kitus įsipareigojamuosius skolos dokumentus, konsoliduota suma.


Švietimo srityje vykdomi finansavimo pakeitimai: nuo 2018 m. rugsėjo mėn. bendrojo ugdymo mokyklose pradėtas taikyti naujas „klasės (grupės) krepšelio“ principu grįstas finansavimo modelis, pakeitęs beveik dvidešimt metų taikytą „mokinio krepšelį“; pedagogų darbo užmokestis pradėtas skaičiuoti pagal naują įdiegtą etatinio darbo užmokesčio modelį; naujai finansuojama švietimo pagalba ikimokyklinio ir bendrojo ugdymo įstaigoms; nuo 2018 m. įsigaliojo esminiai profesinio mokymo įstatymo pakeitimai. Tačiau vis dar išlieka aktualios problemos, susijusios su mažėjančiu vaikų skaičiumi, auklėtojų ir pedagogų trūkumu bei profesijos nepatrauklumu jauniems pedagogams. Nuo 2016 m. atlikti veiklos auditai ikimokyklinio ugdymo, bendrojo ugdymo ir profesinio mokymo srityse. Auditorių teiktų svarbių rekomendacijų įgyvendinimas vėluoja.Vertinsime, ar švietimo politikos ir finansavimo pakeitimai lėmė, kad lėšos būtų skiriamos vaikų ir mokinių sėkmei užtikrinti, ar ugdymo įstaigos praktikoje tinkamai taiko etatinio darbo apmokėjimą reglamentuojančius teisės aktus, ar jau įgyvendintos valstybinių auditorių teiktos rekomendacijos prisideda prie švietimo sistemos gerinimo ir kas trukdo įgyvendinti likusias.


Garantinis fondas – išteklių fondas, skirtas užtikrinti garantijas darbuotojams jų darbdaviui tapus nemokiam, vykdant bankroto ar restruktūrizavimo procesus. Teikdami Seimui išvadą dėl šio fondo 2021 m. ataskaitų rinkinių, atliksime jų teisingumo vertinimą


Valstybės metinių ataskaitų rinkinį sudaro valstybės pažangos ataskaita, valstybės metinių finansinių ataskaitų rinkinys ir valstybės metinių biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinys.Valstybės pažangos ataskaita apima Lietuvos Respublikos Ministro Pirmininko pranešimą, informaciją apie artimiausio laikotarpio Vyriausybės veiklos prioritetus, Valstybės pažangos strategijoje nustatytų valstybės vystymosi krypčių ir jų vertinimo rodiklių reikšmių, Lietuvos Respublikos atitinkamų metų valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatyme patvirtintų valstybės veiklos srityse siekiamų pagrindinių pažangos uždavinių ir jų vertinimo rodiklių, kurie nustatyti Nacionaliniame pažangos plane, reikšmių, Vyriausybės programoje nustatytų valstybės veiklos gairių ir jų vertinimo rodiklių reikšmių pasiekimą atitinkamais finansiniais metais ir kitą susijusią informaciją pagal valstybės veiklos sritis.Viešojo sektoriaus subjektų grupę, kai rengiamas valstybės metinių ataskaitų rinkinys, sudaro visi (daugiau kaip 500) valstybės viešojo sektoriaus subjektai.


Žemės ūkio ministerijos valdymo ir atsakomybių sistema

Ministerijose turi būti sukurta valdymo sistema, kuri užtikrintų strateginiuose planavimo dokumentuose nustatytų tikslų pasiekimą ir efektyvų išteklių panaudojimą. Politikos formavimo pavestose valstybės valdymo srityse, jos įgyvendinimo organizavimo ir kontrolės rezultatyvumas priklauso nuo informacijos valdymo, atsakomybių paskirstymo, veiklos planavimo, vykdymo organizavimo ir atsiskaitymo sistemų veikimo.Žemės ūkio ministerija turi užtikrinti ilgalaikę konkurencingo ir tvaraus žemės, maisto ūkio ir kaimo plėtrą; racionalų žemės naudojimą, efektyvų ir kokybišką žemės santykių reguliavimą ir geodezijos, kartografijos, nekilnojamojo turto kadastro plėtrą; augalų ir gyvūnų sveikatingumą ir gerovę; sudaryti palankias sąlygas žuvininkystės sektoriaus konkurencingumui ir plėtrai, žuvų išteklių išsaugojimui ir racionaliam jų panaudojimui; stiprinti visuomenės sveikatą ir vartotojų apsaugą, susijusią su maisto sauga ir kokybe. Ministerijai skiriami biudžeto asignavimai kasmet didėja ir 2022 m. patvirtinta beveik 1,2 mlrd. Eur. Lietuvos žemės ūkio ir kaimo plėtros 2023–2027 m. strateginiame plane penkerių metų laikotarpiu žemės ūkiui ir kaimo plėtrai yra numatyta iš viso beveik 4 mlrd. Eur ES paramos ir apie 0,3 mlrd. Eur nacionalinio biudžeto pinigų. Ministerijos valdymo srityje veikia 4 biudžetinės įstaigos, 3 viešosios įstaigos ir 9 valstybės įmonės ir valstybės valdomos bendrovės, kuriose ministerija įgyvendina savininko teises ir pareigas. Svarbu, kad ministerijos valdymo sistema užtikrintų tinkamą politikos formavimą jai pavestose valstybės valdymo srityse, jos įgyvendinimo organizavimą ir kontrolę.Audito metu vertinsime, ar Žemės ūkio ministerijos valdymo sistema leidžia užtikrinti efektyvią ir rezultatyvią veiklą bei valstybės strateginių tikslų pasiekimą.


Didžiąja viešųjų pajamų dalį sudaro pajamos iš 3 mokesčių ir socialinių įmokų, kurios yra vienos didžiausių ES. Tiesioginių mokesčių struktūra yra viena nepalankiausių ES ekonomikos augimui ir visuomenės socialinės atskirties mažinimui – pagrindinė našta tenka darbo apmokestinimui.Viešųjų pajamų dydis mažėja dėl įvairių lengvatų, kurių yra daugiau kaip 200, ir išimčių dėl netolygios mokesčių naštos skirtingą veiklos formą vykdantiems asmenims.Viešųjų pajamų surinkimui įtakos turi mokesčių administravimo efektyvumas: jų surinkimo kokybė Lietuvoje vertinama 5 balais iš 10. Mokesčių administravimo problemas rodo ir kiti skaičiai: beviltiškos, perleistos VĮ Turto bankui ir mokestinės nepriemokos, dėl kurių vyksta mokestiniai ginčai, nuo 2012 m. išaugo 60 proc.; apie 30 proc. mokesčių VMI tvarko kartu su kita institucija, todėl jų surinkimo kaštai padidėja, blogėja informacijos valdymas; surenkama mažiau nei 50 proc. administracinių baudų.Audito metu bus palyginti Lietuvos viešųjų pajamų surinkimui įtakos turintys veiksniai su ES praktika, nustatyti su mokesčių administravimu susiję trūkumai, jų įtaka viešosioms pajamoms. Tikėtina, kad, pašalinus trūkumus, pagerėtų sąlygos augti ekonomikai ir biudžeto pajamoms, sumažėtų socialinė atskirtis.


Lietuvos mokslo tarybos vykdomos programos „Šalies mokslo ir studijų plėtra“ vertinimas

Lietuvos mokslo taryba administruoja 20 mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros (MTEP) programų, finansuojamų iš įvairių šaltinių (valstybės biudžeto, ES struktūrinės ir Šveicarijos Konfederacijos bendradarbiavimo programos paramos), todėl svarbu, kad lėšos būtų skiriamos patiems reikšmingiausiems projektams, reikalingas skaidrus projektų ekspertinis vertinimas, projektų pritaikomumas, sklaida, mokslo tarptautiškumo skatinimas. Audito metu vertinsime, ar paskirti asignavimai panaudoti programoje nustatytiems tikslams ir panaudoti galimu ekonomiškiausiu ir efektyviausiu būdu, ar naudojant asignavimus nepadaryta teisės aktų pažeidimų, kiek pasiekti programose nustatyti tikslai.


2015 metų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais


Pensijų anuitetas – pensijų fondo dalyviui iki gyvos galvos mokama periodinė pensijos išmoka, kurios visa išmokėjimo rizika tenka pensijų anuitetų mokėtojui. Pensijų anuitetų mokėtojas nuo 2020 m. liepos yra Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba. Vadovaujantis Pensijų kaupimo įstatymu, Pensijų anuitetų fondo metinių ataskaitų rinkinį kiekvienais metais audituoja ir fondo metinių ataskaitų rinkinio audito išvadą rengia Valstybės kontrolė. Teikdami Seimui išvadą dėl šio fondo 2020 m. ataskaitų rinkinio, atliksime jo teisingumo vertinimą, taip pat vertinsime, ar fondo lėšos ir turtas valdomi, naudojami ir disponuojama jais teisėtai.


Lietuvoje piniginė socialinė parama ir socialinės paslaugos galimai nepatenkina skurdžiai gyvenančių asmenų minimalių poreikių. Teikiant socialinę paramą kompleksiškai nederinamos socialinės paramos rūšys (išmokos, paslaugos ir lengvatos), nevertinamas jų bendras poveikis.Audito metu vertinsime, kaip identifikuojami skurdžiai gyvenantys asmenys, ar siūloma ir skiriama kompleksinė socialinė parama, ar vertinamas socialinės paramos poveikis.Pateikdami rekomendacijas padėsime kurti kompleksinę objektyvius poreikius įvertinančią paramos sistemą, užtikrinančią tinkamiausią socialinės paramos rūšių derinį. Tokia paramos sistema sudarytų prielaidas užtikrinti būtiną ar bent minimalius poreikius atitinkančią apsaugą skurdžiai gyvenantiems asmenims.


2017 m. nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys

Audito tikslas – įvertinti 2017 metų nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti 2017 metų valstybės skolos duomenis ir jos valdymą.Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


Lietuvos vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinio-struktūrinio plano vertinimas

Pateiksime nepriklausomą vidutinės trukmės fiskalinio-struktūrinio plano atitikties fiskalinės drausmės taisyklėms vertinimą ir fiskalinių rodiklių prognozes.


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2022 m. liepos 1 d. – 2023 m. birželio 30 d. ataskaitiniu laikotarpiu Europos Komisijai deklaruotos išlaidos

Projektuose deklaruojamų mokėjimo prašymų vertinimas (atsitiktinė atranka).Valdymo ir kontrolės sistemos veikimas (institucijų rengiamų dokumentų ir jų taikymo vertinimas).Sąskaitų auditas (deklaruotų išlaidų finansinis patikrinimas).


Dirbtinio intelekto taikymas viešajame sektoriuje

Greita dirbtinio intelekto technologijų plėtra viešajame sektoriuje sudaro prielaidas įgyvendinti inciatyvas, leidžiančias taupyti valstybės tarnautojų darbo laiką, gerinti paslaugų efektyvumą ir kokybę. Labai svarbu neatsilikti nuo pasaulinių tendencijų nustatant plėtros kryptis, diegiant dirbtinio intelekto technologijas, užtikrinant tinkamą teisinę aplinką ir infrastruktūrą. Mokslinių tyrimų duomenimis, pasaulyje galima sutaupyti šimtus milijonų darbo valandų per metus; 5–7 metų laikotarpiu galima sutaupyti net 30 proc. valstybės tarnautojų darbo laiko.Mokslinių tyrimų ir eksperimentinės plėtros ir inovacijų (Sumanios specializacijos) 2021– 2027 m. koncepcijos prioritete „Informacinės ir ryšių technologijos“ numatyta tema „Dirbtinis intelektas, didieji ir paskirstytieji duomenys, įvairiarūšė analizė, apdorojimas ir diegimas“. Vykdant viešojo sektoriaus skaitmeninimo plėtrą yra įgyvendinami projektai, kurių apimtyje taikomos ir dirbtinio intelekto technologijos, tačiau nėra kaupiama informacija apie jau taikytas technologijas, jų apimtį projektuose ir vertę. Taip pat galima rizika, kad viešajame sektoriuje vykdyti dirbtinio intelekto projektus mokslo institucijoms ir verslui nėra patrauklu dėl rizikų pasiskirstymo tarp užsakovo ir tiekėjo, nepatrauklių finansavimų sąlygų, skaitmeninių duomenų stokos ir kt.Audito metu vertinsime pasirengimą pritaikyti dirbtinį intelektą (technologinę infrastruktūrą, duomenų brandą ir žmogiškąjį kapitalą) ir jo teisinį reguliavimą, dirbtinio intelekto projektų įgyvendinimą viešajame sektoriuje. Auditas prisidės prie Izraelio AAI inicijuoto tarptautinio audito dėl dirbtinio intelekto naudojimo viešajame sektoriuje.


2019 m. Viešoji įstaiga „Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondas“

Audito tikslas – įvertinti valstybės biudžeto lėšų, skirtų viešajai įstaigai Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondui, valdymo, naudojimo ir disponavimo jomis 2019 metais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2019 metai.


Asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybė: orientacija į pacientą

Kaip nurodo Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymas, kokybiška sveikatos priežiūros paslauga laikoma tada, kai ji atitinka pacientų lūkesčius, yra saugi, veiksminga ir prieinama. Pirmajame iš trijų asmens sveikatos priežiūros kokybę nagrinėsiančių auditų vertinsime kaip atsižvelgiama į pacientų lūkesčius.Matome riziką, kad pacientų lūkesčiai nėra pakankamai gerai žinomi nei ministerijai, nei savivaldybei, nei gydymo įstaigoms; pacientai nėra pakankamai įtraukiami į sprendimų priėmimo procesus, jiems galimai trūksta informacijos apie jų teisių ir pareigų įgyvendinimą; pacientų skunduose pateikta informacija netarnauja siekiant išvengti nekokybiškų paslaugų suteikimo ateityje: nesiimama prevencinių priemonių vykdymo.Audito metu vertinsime Sveikatos apsaugos ministerijos, savivaldybių ir gydymo įstaigų veiksmus siekiant išsiaiškinti ir valdyti pacientų lūkesčius, užtikrinti jų atstovavimą, tinkamą informavimą bei reaguoti į jų skundus imantis prevencinių priemonių.


Ypatingos svarbos valstybės informacinių išteklių valdymas

Lietuvoje įsteigtos 44-ios valstybės informacinės sistemos ir registrai, kur tvarkoma ypatingos svarbos el. informacija, sudaranti ypatingos svarbos valstybės informacinius išteklius. Jos konfidencialumo, vientisumo ir (ar) prieinamumo praradimas gali lemti ypač sunkius padarinius valstybei.Atlikti informacinių išteklių auditai parodė besikartojančias informacinių technologijų valdymo sričių (planavimo, informacijos architektūros apibrėžimo, organizacinės struktūros, projektų valdymo, pokyčių ir veiklos tęstinumo valdymo, duomenų saugos, stebėsenos ir vertinimo) problemas.Audito metu planuojama palyginti IT procesų valdymo brandą, nustatyti dažniausiai pasikartojančius teisės aktų nesilaikymo atvejus, identifikuoti ne tik institucinio lygmens informacinių išteklių valdymo problemas, bet ir sistemos ydas.


2024–2027 m. ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2024 m. kovas)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo.