VĮ Turto bankas veikla teikiant valstybės nekilnojamojo turto valdymo ir priežiūros paslaugas

Valstybė turėtų turėti nekilnojamojo turto tiek, kiek jo reikia jos funkcijoms atlikti, ir šis turtas turi būti valdomas teisėtai ir efektyviai. VĮ Turto bankas patikėjimo teise valdo apie dešimtadalį (1,1 mln. m2 ploto) valstybei priklausančio nekilnojamojo turto, iš kurio 718 tūkst. m2 – centralizuotai valdomas administracinės paskirties nekilnojamasis turtas. Centralizavimas užtikrintų spartesnį perteklinio šio turto atsisakymą, efektyvesnį panaudojimą, pastatų energinio efektyvumo pagerinimą tinkamai planuojant ir įgyvendinant investicinius projektus. Centralizuotai valdomo turto plotas mažėja (nuo 2021 iki 2022 m. sumažėjo 4,3 proc.), tačiau VĮ Turto bankas 2022 m. metinėje veiklos ataskaitoje nurodo, kad geros ir labai geros būklės turtas sudaro apie 55 proc., o energinė klasė nenustatyta apie 40 proc. pastatų.VĮ Turto bankas identifikavo, kad skirtinga įmonės vykdomų veiklų procesų logika kelia iššūkių juos standartizuojant. Procesų sudėtingumo ir nelankstumo problemas lemia veiklos teisinis reglamentavimas, vidiniai įmonės veiksniai ir organizacinė struktūra. Įmonės 2024– 2027 m. veiklos strategijoje numatyta patobulinti veiklos procesus ir padidinti jų efektyvumą. Efektyvus procesų valdymas svarbus organizuojant skaidrius viešuosius nereikalingo valstybės nekilnojamojo turto pardavimo aukcionus, užtikrinant tinkamą perduoto valdyti patikėjimo teise ir parduotino turto priežiūrą, valdymą ir saugumą, administruojant bešeimininkį turtą.Audito metu vertinsime, ar VĮ Turto banko veikla teikiant valstybės nekilnojamojo turto valdymo ir priežiūros paslaugas yra efektyvi, atsižvelgiant į valstybės keliamus tikslus ir didžiausią naudą visuomenei.


Kultūros ministerijai pavestų funkcijų vykdymas

Kultūros ministerijos veikla (vykdomos funkcijos) neužtikrina, kad bus įgyvendinti tikslai, iškelti kultūros ministrui pavestose valdymo srityse. Ministerija neužtikrino, kad būtų įgyvendinti pagrindiniai kultūros srities strateginiai dokumentai (LR Seimo patvirtintos Kultūros politikos kaitos gairės); kad pavaldžios įstaigos orientuotų veiklą į rezultatus; be to, kultūros įstaigų veiklos kokybė nėra pakankamai vertinama ir nesukurta į rezultatus orientuota vertinimo sistema.Dėl fragmentiško kultūros įstaigų veiklos kokybės vertinimo šiuo metu sunku palyginti įstaigų veiklą, motyvuoti gerai veikiančias įstaigas.Audito metu planuojame vertinti, ar tinkamai Kultūros ministerija vykdo funkciją, t. y. formuoja kultūros politiką ir kontroliuoja jos įgyvendinimą.


Asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybė: paslaugų prieinamumas

Kaip nurodo Pacientų teisių ir žalos sveikatai atlyginimo įstatymas, kokybiška sveikatos priežiūros paslauga laikoma tada, kai ji atitinka pacientų lūkesčius, yra saugi, veiksminga ir prieinama. Trečiajame iš trijų asmens sveikatos priežiūros kokybę nagrinėsiančių auditų vertinsime kaip užtikrinamas teikiamų paslaugų prieinamumas.Sveikatos sistemoje vis dar  neužtikrinama, kad būtų įgyvendinta nuo 2003 metų vykdoma tinklo pertvarka. Nevertinama, ar tinkamai subalansuotas asmens sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumas, neišspręsta eilių pas gydytojus problema, išlikę paslaugų teikimo teritoriniai netolygumai.Audito metu vertinsime kaip asmens sveikatos priežiūros paslaugų tinklo pertvarka, eilių mažinimo priemonės bei taikoma paslaugų finansavimo sistema užtikrina paslaugų prieinamumą.


2015 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais


Valstybės informacinių išteklių infrastruktūros  konsolidavimas

Suvienodinti valstybės informacinių išteklių valdymo procesai leidžia sumažinti jų įsigijimo ir palaikymo sąnaudas, sudaro prielaidas tinkamai išnaudoti pažangius IT sprendimus ir jų integralumo galimybes. Valstybės informacinių išteklių technologijų infrastruktūros konsolidavimas ir jos valdymo procesų optimizavimas pradėtas vykdyti 2018 metais.ES paramos nacionalinio ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane „Naujos kartos Lietuva“ numatyta iki 2026 m. pabaigos baigti valstybės IT valdymo pertvarką. Jos tikslas – konsoliduoti valstybės informacinius išteklius, kad institucijų IT infrastruktūra, paslaugos ir procesai būtų valdomi centralizuotai, efektyviai ir saugiai.Valstybės skaitmeninių sprendimų agentūros duomenimis, institucijos kasmet išleidžia daugiau nei 40 mln. Eur neefektyviai, decentralizuotai IT infrastruktūrai prižiūrėti, išaugus elektros kainoms, ši suma gali siekti ir 100 mln. Eur per metus. Svarbu, kad suplanuotas konsolidavimo procesas vyktų sklandžiai, centralizuotai teikiamos IT paslaugos atitiktų įstaigų poreikius, užtikrintų duomenų saugumą, efektyvų bendros valstybės informacinių išteklių infrastruktūros panaudojimą ir plėtrą. Steigiant valstybės duomenų centrus svarbu, kad sukurti ir kuriami pajėgumai būtų panaudojami tinkamai ir neštų investicijų grąžą.Audito metu vertinsime valstybės informacinių išteklių infrastruktūros konsolidavimo ir jos valdymo procesų optimizavimo eigą, duomenų saugumo užtikrinimą, išteklių panaudojimo efektyvumą pertvarkos tikslams pasiekti.


Viešojo sektoriaus duomenys – vertingas išteklius, kurio pakartotinis naudojimas gali sukurti politinę, ekonominę ir socialinę naudą vystant skaitmenines inovacijas, kuriant naujus produktus ir paslaugas, vykdant mokslinius tyrimus, priimant svarbius duomenimis grįstus sprendimus. Pagal Informacinės visuomenės plėtros komiteto (IVPK) skaičiavimus racionalus duomenų panaudojimas papildomai gali sukurti apie 2 proc. nacionalinio BVP.2022 m. lapkričio mėn. duomenimis, Lietuvos atvirų duomenų portale paskelbti 157 organizacijų 1 857 duomenų rinkiniai. Tęsiant duomenų atvėrimą ir siekiant tinkamai pasinaudoti atvirų duomenų potencialu, būtina sudaryti palankias sąlygas veiksmingam pakartotiniam duomenų panaudojimui. Svarbu užtikrinti, kad atverti duomenys būtų aktualūs ir kokybiški, lengvai prieinami ir patogūs naudoti vartotojams.Siekiant valstybės skaitmeninės transformacijos investuojama į duomenų atvėrimą ir jų pakartotinio panaudojimo rezultatyvumo didinimą. IVPK 2017–2023 m. įgyvendinamas 3,93 mln. Eur vertės ES projektas. 2021–2030 m. Valstybės skaitmeninimo plėtros programoje duomenų prieinamumo ir pakartotinio naudojimo skatinimui numatyta 66,91 mln. Eur valstybės biudžeto, ES struktūrinių fondų, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano „Naujos kartos Lietuva“ pinigų.Audito metu vertinsime, ar sudarytos prielaidos rezultatyviam duomenų pakartotiniam panaudojimui, kuris kurtų politinę, ekonominę ir socialinę naudą valstybei.


Energijos vartojimo efektyvumo tikslų pasiekimas

Energijos vartojimo efektyvumo direktyvoje 2012/27/ES nustatytas pagrindinis privalomas tikslas Lietuvai – iki 2020 m. sutaupyti 11,674 TWh galutinės energijos. Esant dabartiniams šio tikslo įgyvendinimo tempams, kai vėluojama įdiegti ir taikyti energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones, o per 2014–2015 m. sutaupyta apie 2 TWh, arba 17,14 proc. galutinės energijos, numatytas tikslas gali būti nepasiektas.Audito metu planuojame įvertinti, ar numatytos priemonės ir jų įgyvendinimo eiga užtikrina, kad bus pasiektas tikslas didinti energijos vartojimo efektyvumą.Auditas padės sustiprinti efektyvesnio energijos vartojimo sistemos kontrolę ir priežiūrą, pasiūlys numatytų tikslų pasiekimą užtikrinančias priemones, padės išvengti gręsiančių Europos Komisijos sankcijų.


2023 m. Pensijų anuitetų fondo ataskaitų rinkinys

Pensijų anuitetų fondas – išteklių fondas, skirtas pensijų anuitetų mokėjimo veiklai vykdyti. Pensijų anuitetų mokėtojo (Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos) veiklos tikslas yra užtikrinti pensijų anuitetų mokėjimą jų gavėjams iki gyvos galvos, siekiant jiems didžiausios naudos ir fondo asignavimus valdant skaidriai, tvariai.


Valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių bei viešųjų įstaigų valdysena

Lietuvos valstybė 2019 m. pabaigoje įgyvendino savininkės teises ir pareigas 50-iose valstybės valdomose įmonėse, kurios turi 43 dukterines įmones, savininkės (dalininkės) teises ir pareigas 158 viešosiose įstaigose, o savivaldybės – 247 įmonėse ir 510 viešosiose įstaigose. Valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių mokami dividendai bei pelno įmokos yra reikšmingas valstybės ir savivaldybių biudžetų pajamų šaltinis. Siekiant gerinti valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių bei viešųjų įstaigų valdyseną ir didinti jų veiklos efektyvumą, periodiškai peržiūrimas teisinis reguliavimas. Vis dar trūksta bendro praktikos taikymo nustatant aiškius valstybės ir savivaldybių dalyvavimo įmonių ir viešųjų įstaigų veikloje tikslus, didinant veiklos skaidrumą, planuojant ir vykdant jų veiklos priežiūrą, atskiriant įmonių komercines ir nekomercines funkcijas. Todėl neužtikrinamas valstybės ir savivaldybės įmonių bei viešųjų įstaigų optimalus portfelis, veiklos skaidrumas ir maksimali grąža.Audito metu vertinsime valstybės ir savivaldybių dalyvavimo įmonių ir įstaigų veikloje tikslingumą; joms keliamus tikslus ir jų įgyvendinimo kontrolę, veiklos koordinavimą ir skaidrumą, valdymo organų veiklą, finansinius rodiklius, vykdomus viešuosius pirkimus. Vertinsime valstybės įmonių dukterinių įmonių ir jų paskesnių eilių dukterinių įmonių valdyseną. Dėl COVID-19 įvestas karantinas turėjo neigiamos įtakos šalies ekonomikai, todėl audito metu papildomai vertinsime, kaip buvo spendžiamos iškilusios problemos, siekiant užtikrinti valstybės ir savivaldybių valdomų įmonių ir įstaigų finansinį stabilumą.


Nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys

2016 metų nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys, valstybės skolos ataskaitos ir skolinimasis

Audito tikslas – įvertinti 2016 metų nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio ir valstybės skolos ataskaitų duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; įvertinti valstybės skolinimosi 2016 metais teisėtumą, įskaitant skolos valdymą.Audituojamas laikotarpis – 2016 metai.


Viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio apžvalga

Įvertinsime Lietuvos viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio struktūrą ir dinamiką valstybės tarnybos pertvarkos kontekste, atlikdami palyginamąją analizę tarptautiniu, instituciniu ir pareigybių lygmenimis.


Saugaus eismo gerinimo priemonių veiksmingumas

Siekiant saugoti gyvybes keliuose, ES lygiu patvirtinta 2021–2030 m. kelių eismo saugumo politika, Lietuvoje 2020 m. buvo patvirtinta Valstybinė eismo saugumo programa „Vizija 0“, kurios siekis – iki 2050 m. nė vieno žuvusiojo keliuose. Šiuo metu įgyvendinamos eismo saugumo priemonės nėra pakankamai veiksmingos ir tai rodo šios tendencijos: nors žuvusiųjų keliuose skaičius 2018–2023 m. sumažėjo nuo 173 iki 160, tačiau 2023 m. išaugo trečdaliu lyginant su 2022 m. (120); sunkiai sužeistų skaičius nuolat didėja nuo 2018 m. (165) iki 2023 m. (490); eismo įvykių skaičius nedaug kinta nuo 2018 m. (7 044) iki 2023 m. (6 874). Lietuva dėl įvykstančių eismo įvykių patiria ekonominę žalą. Transporto kompetencijų agentūra nustatė, kad 2020–2023 m. eismo įvykių sukelti nuostoliai šalies ekonomikai sudarė 566,16 mln. Eur.Audito metu vertinsime, ar valstybės ir savivaldybių investicijos į eismo saugumo priemones yra rezultatyvios, ar šios priemonės planuojamos atsižvelgiant į eismo įvykių priežastis ir ar jų įgyvendinimas prisidės prie eismo įvykių ir žuvusių bei nukentėjusiųjų keliuose mažėjimo.


Išvados atliekant biudžeto politikos kontrolės institucijos funkcijas

Lietuvos Respublikos 2021 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo pakeitimo įstatymo projekto vertinimas

Įvertinsime Vyriausybės pateikto Lietuvos Respublikos 2021 m. valstybės biudžeto ir savivaldybių biudžetų finansinių rodiklių patvirtinimo įstatymo pakeitimo įstatymo projektą ir parengsime išvadą dėl jo vertinimo.


2022 m. Rezervinio (stabilizavimo) fondas

Rezervinio (stabilizavimo) fondo paskirtis yra kaupti valstybės piniginius išteklius, siekiant užtikrinti valstybės finansinį stabilumą galimų ekstremaliųjų situacijų ir ekonominės grėsmės atveju bei lėšas giluminiam panaudotųjų branduolinių atliekų atliekynui įrengti.


Dėl Vyriausybės pasiūlytų tvirtinti Seimui struktūrinio postūmio užduočių ir priemonių šioms užduotims įvykdyti gairių atitikties Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme nustatytiems reikalavimams dėl vidutinio laikotarpio tikslo pasiekimo laiko


2022 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondas

Privalomojo sveikatos draudimo finansų pagrindą sudaro savarankiškas valstybinio Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetas, neįtrauktas į valstybės ir savivaldybių biudžetus.Šio fondo audituojamų konsoliduotųjų ataskaitų rinkiniai sudaryti iš Valstybinės ligonių kasos ir teritorinių ligonių kasų ataskaitų duomenų.


PPripažinus projektą svarbiu ekonominiu projektu valstybei, jo vykdytojai įgauna įstatymais suteiktą teisę ne aukciono tvarka nuomotis projekto vykdymui reikalingą valstybės žemę, vykdyti supaprastintas teritorijų planavimo procedūras ir kt. Teisės aktai nenustato, kad valstybei svarbaus projekto statusas gali būti prarastas, jei projektas nevykdomas nustatytais terminais arba nepasiekti numatyti kriterijai, nėra detalizuota, kaip pasikeis nuomos mokestis, jeigu bus nustatyta, kad statomi kitokie pastatai nei tartasi, ar valstybė turės teisę sklypą atimti ir išnuomoti kitam subjektui, kaip ji turės elgtis su pastatais, kurie jau iškilę ant susigrąžinamos žemės ir pan.Audito metu vertinsime projektų atrankos mechanizmą ir tai, kaip atliekama projektų vykdymo stebėsena. Nagrinėsime projektų rezultatus ir jų naudą valstybei.


2019 m. VĮ Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo fondas

Audito tikslas – įvertinti 2019 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2019 metai.


Gyventojų perspėjimo sistemos modernizavimas ir kolektyvinės apsaugos statinių ir priedangų (apsaugos statiniai) plėtra

Saugumo situacija regione ir pasaulyje reikalauja veiksmingų sprendimų, kad būtų pasirengta kritiniu momentu laiku informuoti gyventojus apie pavojus ir apsaugoti juos nuo galimų gamtinių katastrofų, technologinių avarijų sukeltų pasekmių ir galimų karinių konfliktų grėsmių. Lietuvoje esanti perspėjimo sistemos infrastruktūra gali negarantuoti patikimo gyventojų perspėjimo ir informavimo nelaimės atveju. Perspėjimo sirenomis pasiekiama 57 proc. šalies gyventojų, 38 proc. Astravo atominės elektrinės poveikio zonos gyventojų.Siekiant užtikrinti gyventojų apsaugą nuo jų gyvybei ir sveikatai pavojingų veiksnių, kurie galėtų kilti karo metu, 2022 m. gruodžio 8 d. priimtas naujos redakcijos Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas, kuriuo pakeistos nuostatos, susijusios su apsaugos statinių poreikio nustatymu, žymėjimu ir jų parengties organizavimu. Įgyvendinant šio įstatymo nuostatas vykdoma kolektyvinės apsaugos statinių plėtra ir naujai įstatymu numatytų priedangų tinklo kūrimas. Iki 2023 m. pabaigos šalyje buvo 3 220 priedangų, kurios galėjo apsaugoti tik 30 proc. gyventojų. Svarbu visus gyventojams apsaugoti skirtus statinius įtraukti į sąrašus ir užtikrinti tinkamą jų parengtį ekstremalių situacijų ir karo metu nuo gyventojų gyvybei ir sveikatai pavojingų veiksnių.Audito metu vertinsime kolektyvinės apsaugos statinių ir priedangų tinklo kūrimą ir perspėjimo sistemos modernizavimą bei plėtrą.


2019 m. nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys ir valstybės skola

Audito tikslas – įvertinti 2019 metų nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; 2019 metų valstybės skolos duomenis ir jos valdymą.Audituojamas laikotarpis – 2019 metai.


Sveikatos priežiūros tinklo pertvarkos apžvalga

Lietuvą Pasaulio sveikatos organizacijos ekspertai vertina kaip vieną iš dešimties Europos valstybių, turinčių geriausią sveikatos priežiūros potencialą. Tačiau vykdoma šalies gyventojų sveikatos priežiūra nepasiekia jai keliamų tikslų: gyventojų sveikatos rodikliai negerėja, paslaugų prieinamumas ir jų kokybė netenkina gyventojų poreikių, skiriasi teritoriniu principu. Siekiant sudaryti kokybiškų ir saugių asmens sveikatos priežiūros paslaugų teikimo visiems Lietuvos gyventojams prielaidas, nepaisant jų gyvenamosios vietos, socialinės ar ekonominės padėties, ir taip pagerinti jų sveikatą, pradėtos sveikatos priežiūros įstaigų tinklo pertvarkos priemonės, apimančios visas sveikatos priežiūros sistemos grandis, paslaugų organizatorius, teikėjus. Sveikatos priežiūros tinklo pertvarkai 2022–2027 m. laikotarpiu planuojamos valstybės biudžeto, ES fondų ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės lėšos siekia 853,55 mln. Eur.Vertinimo metu analizuosime sveikatos priežiūros tinklo pertvarkos planavimą, nustatytas kryptis, tikslus, įgyvendinimo terminus, rodiklius, ankstesnių auditų metu teiktų rekomendacijų įgyvendinimą.


Viešieji finansai ir oficialioji statistika

2024 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo ataskaitų rinkinys

Privalomojo sveikatos draudimo fondas – tai išteklių fondas, skirtas įstatyme nustatytais pagrindais ir sąlygomis kompensuoti privalomuoju sveikatos draudimu apdraustų asmenų sveikatos priežiūrą.Fondo metinių ataskaitų rinkinys sudarytas iš Valstybinės ligonių kasos ir teritorinių ligonių kasų ataskaitų duomenų.


Perkeliant vis daugiau veiklų į elektroninę erdvę, kyla ir kibernetinių grėsmių lygis. Nacionalinio kibernetinio saugumo centro (NKSC) duomenimis, 2019 m. kibernetinių incidentų skaičius padidėjo beveik 2 kartus: 2019 m. buvo užregistruotas 3241 incidentas, 2018 m. – 1701, o apdorojamų įvykių padaugėjo nuo 50 tūkst. 2018 m. iki 300 tūkst. 2019 m. Kibernetinių atakų taikiniai buvo daugiausia kritinės infrastruktūros objektai.Lietuva pastaruoju metu įgyvendina priemones, skirtas kibernetiniam saugumui ir atsparumui kibernetinėms grėsmėms stiprinti: parengta Kibernetinio saugumo strategija ir jos įgyvendinimo tarpinstitucinis veiklos planas, baigtas valstybės kibernetinių pajėgumų konsolidavimas, sustiprinti kibernetinio saugumo pajėgumai, bendrai valdomi kibernetiniai incidentai, plėtojamas Saugusis valstybinis duomenų perdavimo tinklas, sujungsiantis svarbiausias valstybės funkcijas užtikrinančias institucijas. NKSC duomenimis, 2019 m. ypatingos svarbos valstybės informacinių išteklių valdytojai įgyvendino 80 proc., o valstybės informacinių išteklių valdytojai – apie 20 proc. organizacinių ir techninių kibernetinio saugumo reikalavimų. Nuo 2019 m. NKSC pradėti faktiniai kibernetinio saugumo būklės patikrinimai parodė, kad subjektų deklaruojamas kibernetinio saugumo reikalavimų įgyvendinimas yra formalus ir kad jie de facto įgyvendinami ne visa apimtimi. Audito metu vertinsime kibernetinio saugumo incidentų ir rizikų valdymą nacionaliniu lygiu. Audito rezultatai prisidės prie didesnio Lietuvos viešojo sektoriaus organizacijų atsparumo kibernetinėms grėsmėms ir sudarys sąlygas didinti nacionalinio saugumo užtikrinimo kibernetinėje erdvėje brandą.


Asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybės užtikrinimo sistema

Sveikatos sistemoje vis dar neužtikrinama, kad būtų tinkamai įgyvendinama nuo 2003 metų vykdoma sveikatos priežiūros paslaugų tinklo pertvarka, o sveikatos specialistų poreikis šalies mastu nustatomas nepakankamai pagrįstai. Nepakankama licencijuojamos veiklos priežiūra ir metodinė pagalba. Nei valstybiniu, nei savivaldybių lygmeniu nėra tinkamai prižiūrima sveikatos priežiūros paslaugų kokybė. Nesudaromos tinkamos galimybės sveikatos priežiūros institucijoms naudoti pažangiausias ir efektyvesnes technologijas. Nevertinama, ar tinkamai subalansuotas sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumas ir kokybė, neišspręsta eilių pas gydytojus problema, išlikę sveikatos priežiūros paslaugų teikimo teritoriniai netolygumai miesto ir rajonų gyventojams.Audito metu asmens sveikatos priežiūros paslaugų kokybę vertinsime pagal Pasaulio sveikatos organizacijos rekomenduojamas tris kryptis – paciento, specialisto, valdymo kokybės. Vertinsime, kaip asmens sveikatos priežiūros paslaugų tinklo pertvarka ir eilių mažinimo priemonės prisideda prie sveikatos priežiūros paslaugų kokybės užtikrinimo, ar Lietuvos nacionalinės sveikatos sistemos turimi ištekliai yra skirti pasiekti užsibrėžtus tikslus ir teikti efektyviausias sveikatos priežiūros paslaugas.


Valdžios sektoriaus finansų tvarumo 2025–2050 m. vertinimas

Pateiksime vertinimą, ar valdžios sektoriaus finansai ilgalaikėje perspektyvoje yra tvarūs. Ataskaitoje bus pateikiamos ilgojo laikotarpio demografinės, makroekonominės, valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų, balanso, skolos projekcijos.


Atlikti Vyriausybės pasiūlytų tvirtinti Seimui struktūrinio postūmio užduočių ir priemonių šioms užduotims įvykdyti gairių atitikties Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme nustatytiems reikalavimams dėl vidutinio laikotarpio tikslo pasiekimo laiko vertinimą ir pateikti Seimui išvadą.


Visuotinė žmogaus teisių deklaracija pagrindiniu principu pripažįsta kiekvieno asmens teisę į teisingą, greitą ir viešą bylos dėl teisių ir pareigų nustatymo ir baudžiamojo kaltinimo nagrinėjimą. Šią teisę gali užtikrinti tik veiksmingai veikianti teismų sistema. 2018 m. įvykdyta Lietuvos teismų sistemos struktūrinė reforma, kuria siekta paspartinti bylų nagrinėjimą, suvienodinti teisėjų darbo krūvius, sudaryti sąlygas teisėjų specializacijai ir priimamų sprendimų kokybei gerinti, tačiau teisėjų darbo krūvis Lietuvos teismuose lieka vienas didžiausių Europoje.Audito metu planuojame įvertinti vykdomų priemonių teismų veiklai gerinti efektyvumą. Tikimės pateikti rekomendacijas, kurios prisidėtų prie operatyvesnio ir kokybiškesnio bylų nagrinėjimo, sklandesnio teismo proceso.


2025–2028 m. ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2025 m. kovas)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo.


2023 m. Pensijų anuitetų fondo ataskaitų rinkinys

Pensijų anuitetų fondas – išteklių fondas, skirtas pensijų anuitetų mokėjimo veiklai vykdyti. Pensijų anuitetų mokėtojo (Valstybinio socialinio draudimo fondo valdybos) veiklos tikslas yra užtikrinti pensijų anuitetų mokėjimą jų gavėjams iki gyvos galvos, siekiant jiems didžiausios naudos ir fondo asignavimus valdant skaidriai, tvariai.


Studijų programų kokybė tobulintina – daugiau nei 1/4 studijų krypčių laikinai akredituotos su papildomomis sąlygomis (325 studijų programos 2018 m.). Nustatyti esminiai studijų kokybės skirtumai tarp kolegijų. Tarptautinis aukštojo mokslo konkurencingumas skatinamas nepakankamai – studentai nemotyvuojami įgyti patirties užsienyje, nors tokia patirtis padidina galimybes įsidarbinti. Tik 9,4 proc. studentų buvo išvykę dalinių studijų į užsienį, o 70 proc. studentų nesinaudojo ir neplanuoja naudotis mainų galimybėmis. Tik 6–7 proc. dėstytojų tobulino kvalifikaciją užsienyje. Nepakankama mokslinių tyrimų kokybė neigiamai veikia studijų kokybę, tačiau dėstymo krūvis neleidžia skirti pakankamo dėmesio mokslinei veiklai. Neskiriant pakankamai dėmesio mokslinių tyrimų kokybei ir žinomumui, nepritraukiami aukšto lygio tyrėjai ir dėstytojai iš užsienio. Pagal mokslo publikacijų kokybės ir tarptautiškumo rodiklius Lietuva rikiuojasi 23–26 vietoje tarp ES šalių. Paskelbus karantiną aukštosioms mokykloms reikėjo persiorientuoti į nuotolines studijas. Universitetams skirta 6,54 mln. Eur papildomų lėšų infrastruktūros atnaujinimui, tad svarbu užtikrinti, kad jos būtų panaudotos siekiant gerinti mokymosi aplinką ir didinti kokybę. Vertinsime, ar sudarytos prielaidos užtikrinti aukštojo mokslo kokybę.


Universitetų valstybės ilgalaikio turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo vertinimas

Universitetai valdo apie 606,4 mln. Eur vertės turto. Ankstesnių auditų rezultatai rodo, kad klausimai, susiję su ilgalaikio turto registravimu, nuoma, perdavimu, nenaudojamu turtu, pastatų priežiūra, statybomis, remontais ir viešaisiais pirkimais, išlieka aktualūs.Audito metu bus vertinama, ar ilgalaikis valstybės turtas valdomas, naudojamas ir disponuojama juo rūpestingai ir racionaliai, sandoriai dėl jo panaudojimo sudaryti vadovaujantis teisės aktais, o vadovų priimti sprendimai duoda didžiausią naudą visuomenei.


Oficialioji statistika yra viena svarbiausių politikos formavimo priemonių. Šiuo metu dėl COVID-19 esanti ekstremalioji situacija parodė, kad kokybiški, objektyvūs ir laiku teikiami statistiniai duomenys yra būtini pagrįstiems valdymo sprendimams priimti. Kasmet oficialiosios statistikos tvarkymui skiriama per 8 mln. Eur valstybės biudžeto lėšų. Tam, kad oficialiosios statistikos sistema veiktų ir jai skiriami ištekliai būtų naudojami efektyviai, turi būti apibrėžti aiškūs statistikos rengimo, koordinavimo ir kokybės kontrolės procesai ir atsakomybės. Lietuvoje oficialiosios statistikos politiką formuoja Finansų ministerija, o įgyvendina 19 įvairių institucijų. Taigi, oficialioji statistika įgyvendinama decentralizuotai: ją tvarkančios institucijos skirtingai nustato poreikius, užtikrina kokybę ir vykdo plėtrą, turi nevienodus išteklius, veikia skirtingomis sąlygomis, todėl kyla rizika dėl nevienodo šios statistikos duomenų kokybės lygio.Audito metu vertinsime, ar esama Lietuvos oficialiosios statistikos sistema veikia efektyviai, ar jos plėtra atitinka valstybės ir visuomenės poreikius, o oficialiosios statistikos duomenys yra patikimi, objektyvūs ir kokybiški, ar sudaro prielaidas priimti duomenimis grįstus valdymo sprendimus. Auditas prisidės formuojant bendrą efektyvią ir koordinuotą oficialiosios statistikos politiką, viziją ir naudojimo tikslus, vartotojų poreikiais grįstas plėtros kryptis bei politikos įgyvendinimo sistemą, numatant, kokios institucijos gali tvarkyti oficialiąją statistiką, atsisakant statistinių duomenų dubliavimo ir perteklinio institucijų dalyvavimo statistikos tvarkymo procesuose. Tai padės užtikrinti kokybiškus, visuomenės ir valstybės poreikius atitinkančius statistinius duomenis, naudojamus priimant svarbiausius valstybės valdymo sprendimus.


Lietuvos kariuomenės personalo komplektavimo ir karo prievolės administravimas

Pagrindinis Lietuvos Respublikos gynybos ramstis yra kariuomenė, todėl jos stiprinimas ir toliau turi likti aukščiausias prioritetas. Pagal gynybos politikos strategines nuostatas Lietuvos kariuomenė turi būti sukomplektuota taip, kad būtų pajėgi savarankiškai karinei gynybai ir veiksmams kartu su NATO sąjungininkais. Šiandieninėje saugumo aplinkoje ji taip pat turi gebėti veikti nenuspėjamose hibridinio pobūdžio situacijose ir esant poreikiui remti civilines institucijas vykdant taikos meto užduotis. 2022 m. liepos mėn. pasirašytame parlamentinių politinių partijų susitarime dėl nacionalinio saugumo ir gynybos artimiausio laikotarpio sustiprinimo įsipareigota nuosekliai didinti privalomosios pradinės karo tarnybos karių skaičių, kuris leistų padidinti ginkluotai gynybai parengtų piliečių skaičių ir paspartinti aktyviojo kariuomenės personalo rezervo formavimą.Lietuvos gynybos finansavimas 2022 m. pasiekė 2,52 proc. bendrojo vidaus produkto lygį. Palyginti su 2021 m. gynybos išlaidos išaugo beveik 50 proc. 2023 m. asignavimai Krašto apsaugos ministerijai yra 2 mlrd. Eur – tai yra daugiau kaip 20 proc. (beveik 351,6 mln. Eur) daugiau nei 2022 metais.Augantis gynybos finansavimas sudaro prielaidas sparčiau plėtoti Lietuvos kariuomenės pajėgumus. Pagal Krašto apsaugos ministerijos duomenis, ne visiškai įvykdyti 2022 m. kariuomenės komplektavimo ir aktyviojo rezervo formavimo planai: 20 proc. mažiau nei planuota karo prievolininkų priimta į profesinę karo tarnybą ir 7 proc. mažiau nei planuota atvyko į privalomąją pradinę karo tarnybą, o kariuomenės aktyviajame rezerve buvo 7 proc. mažiau karo prievolininkų, nei buvo planuota.Vertinsime, ar Lietuvos kariuomenės personalo komplektavimo ir karo prievolės administravimo sistema pasirengusi spartinti taikos meto Lietuvos kariuomenės struktūros užpildymą ir aktyviojo kariuomenės personalo rezervo suformavimą, kad jis būtų pakankamas karo meto Lietuvos kariuomenės struktūrai užpildyti.


Finansinių priemonių (paskolų, garantijų, rizikos kapitalo investicijų) taikymas teikiant valstybės paramą

Finansinės priemonės – svarbi valstybės paramos verslui dalis teikiant paskolas, garantijas ir rizikos kapitalo investicijas, siekiant skatinti ilgalaikes investicijas ir verslo plėtrą, šalies ekonominį augimą ir konkurencingumo didinimą. Siekiant užtikrinti bendrą finansavimo strategiją ir efektyvesnį išteklių panaudojimą, 2023 m. finansines priemones teikusios įstaigos buvo konsoliduotos į vieną, UAB ILTE tapus vienintele finansų įstaiga, turinčia nacionalinės plėtros banko statusą. Rengiamų priemonių vertė sudaro apie 2,8 mlrd. Eur, iš jų 1 mlrd. Eur yra planuojama papildoma investicijų suma paskoloms verslui atnaujintame ES paramos nacionaliniame ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane „Naujos kartos Lietuva“.Finansinės priemonės ypač aktualios įgyvendinant strateginius šalies tikslus tose srityse, kurių finansavimas rinkos sąlygomis yra nepakankamas ir (ar) neoptimalus, vengiant šių priemonių ir subsidijų taikymo tai pačiai tikslinei grupei panašaus pobūdžio investicijoms. Vienas iš finansinių priemonių tikslų – smulkaus ir vidutinio verslo konkurencingumo didinimas. Lietuvos banko tyrimo duomenimis, įmonėms aktuali yra finansavimo šaltinių prieinamumo problema, o kredito prieinamumo įmonėms rodiklis atsilieka nuo kitų ES šalių. Siekiant didinti energetinį efektyvumą, Lietuvos ilgalaikės pastatų renovacijos strategijoje numatyta iki 2050 m. atnaujinti per 30 tūkst. daugiabučių namų (74 proc. visų), iki 2029 m. investuoti 2,35 mlrd. Eur. Siekiant šio tikslo vienas iš veiksnių – finansinių priemonių veiksmingumo didinimas.Audito metu vertinsime finansinių priemonių plėtrą ir jų valdymo efektyvumą.


Valstybei priklausančius pastatus ir statinius, kurių yra per 31 tūkst. (balansinė vertė apie 2,7 mlrd. Eur), valdo 855 turto valdytojai. Kasmetinės pastatų priežiūros išlaidos siekia iki 250 mln. Eur.Centralizuotai perimami valdyti tik valstybei nuosavybės teise priklausantys administracinės paskirties pastatai, statiniai ir nereikalingas turtas. VĮ Turto bankui nesuteikti imperatyvūs įgaliojimai perimti ir centralizuotai valdyti valstybės turtą, todėl Turto bankas susiduria su dideliu pasipriešinimu iš nenorinčių šio turto perduoti institucijų.Audito metu vertinsime, ar turto struktūra optimali, ar jo valdymas yra tinkamas ir užtikrina valstybės funkcijų vykdymą, taip pat vykstančius ar nevykstančius pokyčius nekilnojamojo turto valdymo srityje, apimant ir žemės klausimus, kurie susiję su pastatų ir statinių valdymu. Tikimės pateikti rekomendacijas, kurios padės optimizuoti turimo turto dydį, mažins jo išlaikymo išlaidas.


2023 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo ataskaitų rinkinys

Privalomojo sveikatos draudimo fondas – tai išteklių fondas, skirtas įstatyme nustatytais pagrindais ir sąlygomis kompensuoti privalomuoju sveikatos draudimu apdraustų asmenų sveikatos priežiūrą. Fondo metinių ataskaitų rinkinys sudarytas iš Valstybinės ligonių kasos ir teritorinių ligonių kasų ataskaitų duomenų.


Viešojo tolimojo susisiekimo paslaugų prieinamumas ir kokybė

ES paramos nacionalinio ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane „Naujos kartos Lietuva“ siekiama didinant viešojo transporto kokybę sukurti prielaidas daugiau keliauti viešuoju transportu, didinti kelionių viešuoju transportu skaičių. Siekiant užtikrinti geresnį susisiekimą tarp regionų ir taip gerinti viešųjų paslaugų prieinamumą ir gyventojų užimtumą buvo inicijuota tarpmiestinio susisiekimo sistemos reforma. Įgyvendinant ją buvo numatyta iki 2024 m. gruodžio mėn. peržiūrėti ir optimizuoti esamą tolimojo susisiekimo sistemą užtikrinant patogų susisiekimą tarp regionų centrų, sąsają su vietinio susisiekimo sistema, persvarstyti tolimojo susisiekimo esamą tinklą ir jį optimizuoti, atlikti teisinių ir techninių sprendimų, reikalingų bendrai mobilumo platformai Lietuvoje sukurti, alternatyvų analizę. 2023 m. priimti Kelių transporto kodekso pakeitimai ir jo nuostatas įgyvendinantys teisės aktai, kurie turėtų sudaryti sąlygas leisti kurtis naujiems viešojo transporto maršrutams. Svarbu, kad, įsigalioję teisės aktai būtų pakankami numatytiems pokyčiams įgyvendinti ir užtikrintų tolimojo susisiekimo vežėjų konkurenciją.Lietuva ES užima priešpaskutinę vietą pagal keleivių vežimą autobusais, t. y. gyventojai dažniausiai kelionėms renkasi nuosavus automobilius ir taip didina išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Lietuvos transporto saugos administracijos duomenimis, tolimojo susisiekimo maršrutais buvo vežama mažiau keleivių nei prieš pandemiją: 2023 m. pervežta 4,8 mln. keleivių, 2019 m. – 7,4 mln.; mažėja ir galimybė keliauti tolimojo susisiekimo autobusais, nuo 2022 m. pradžios iki 2023 m. spalio mėn. 33 proc. sumažėjo reisų skaičius ir 28 proc. – maršrutų.Vertinsime, ar tolimojo susisiekimo sistemos pokyčiai ir vykdomi veiksmai sudaro prielaidas tolimojo viešojo transporto paslaugų prieinamumo didėjimui ir kokybės gerėjimui.


Dėl ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimo

Atlikti Vyriausybės parengto 2017-2020 metų ekonominės raidos scenarijaus vertinimą, parengti išvadą Seimui dėl jo tvirtinimo.


2019–2022 m. ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo.


Valstybės turto valdymas ir naudojimas sveikatos apsaugos srityje

Didžiąją dalį Sveikatos apsaugos ministerijos apskaitomo valstybės turto naudoja tiek ministerijos, tiek savivaldybių įsteigtos sveikatos priežiūros viešosios įstaigos. 2015 m. sudaryta daug naujų turto panaudos, nuomos sutarčių, susitarimų dėl nuomos pratęsimo. Daug valstybės turto, kuris panaudos pagrindais perduotas viešosioms sveikatos priežiūros įstaigoms, yra parduodama aukcionuose. Ministerijos kontroliuojamose sveikatos priežiūros viešosiose įstaigose yra nekilnojamojo turto, nenaudojamo įstaigos funkcijoms vykdyti.Audito metu planuojama vertinti, ar sveikatos apsaugos srityje valstybės turtas valdomas ir naudojamas teisėtai ir efektyviai.


Strateginio valdymo ir biudžeto formavimo pokyčiai

Valstybėje vykdoma strateginio valdymo ir biudžeto formavimo pertvarka, kuria siekiama padidinti ilgalaikio valstybės biudžeto planavimo tvarumą, biudžeto formavimo principų ir viešųjų paslaugų finansavimo skaidrumą. Pertvarka 2017 m. buvo pradėta įgyvendinant Valstybės kontrolės atliktų valstybinių auditų metu teiktas rekomendacijas. Priimtas Strateginio valdymo įstatymas ir jo nuostatas įgyvendinanti Strateginio valdymo metodika, Biudžeto sandaros įstatymo pakeitimai, naujos redakcijos Viešojo sektoriaus atskaitomybės įstatymas, kuriais įtvirtintas naujas integruotas strateginio valdymo modelis, sujungiantis strateginių tikslų formavimą ir įgyvendinimą su biudžeto asignavimų planavimu, atsiskaitymu ir išlaidų kontrole. Iki 2024 m. pabaigos planuojama parengti ir pateikti tvirtinimui pirmąjį 2025–2027 m. vidutinės trukmės biudžeto projektą, yra suplanuoti veiksmai kuriant vidutinės trukmės biudžeto sistemą.Valstybės kontrolė, ankstesniais metais apžvelgdama vykstančius sistemos pokyčius, yra konstatavusi tobulintinus dalykus. Svarbu, kad vykdant pertvarką strateginio valdymo ir biudžeto formavimo sistemos pokyčiai būtų nuoseklūs ir kryptingi, siekiant numatytų tikslų.Audito metu vertinsime strateginio valdymo ir biudžeto formavimo sistemos pokyčius atliekant pertvarką: ar veikianti sistema užtikrina asignavimų susiejimą su siekiamais rezultatais, visų lygių planavimo dokumentų tikslų, uždavinių ir rodiklių tarpusavio sąsajas, aiškesnį strateginių veiklos planų sudarymą ir įgyvendinimo stebėseną, vertinimo kriterijų tinkamumą ir optimalų kiekį, visų valstybės investicijų sąsajas ir sistemišką planavimą, tinkamą atsiskaitymą, visuomenės ir sprendimus priimančių subjektų informavimą apie veiklos rezultatus.


Neteko galios (Viešųjų pastatų atnaujinimas siekiant energetinio efektyvumo)

2014 ir 2015 m. nebuvo įvykdytas direktyvos 2012/27/ES rodiklis kasmet renovuoti 3 proc. bendro centrinės valdžios subjektams priklausančių pastatų patalpų ploto. Valdžios ir savivaldybių sektorių sąnaudos viešosios paskirties pastatų šildymui yra 100,2–130,3 mln. eurų per metus didesnės, nei galėtų būti atlikus renovaciją, Per 2014–2020 m. numatoma išnaudoti tik 4,2 proc. viso galimo energijos taupymo potencialo, Viešųjų pastatų 1 m2 renovacijai kai kuriais atvejais būna panaudojama iki 3 kartų daugiau lėšų, nei renovuojant daugiabučius namus.Audito metu planuojama vertinti viešųjų pastatų atnaujinimo sistemos veikimą bei viešųjų pastatų energinio efektyvumo didinimo programos įgyvendinimo rezultatus.


2020 m. gruodžio mėn. patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą / patikslintą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų, kuris esant išskirtinėms aplinkybėms turi būti paskelbtas bent kas ketvirtį, ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo.


Kriminalinės žvalgybos subjektų lėšų naudojimas

Pagal Lietuvos Respublikos kriminalinės žvalgybos įstatymo 20 straipsnio 3 ir 4 dalis kriminalinės žvalgybos subjektų lėšų naudojimą kontroliuoja valstybės kontrolierius arba jo pavedimu specialiai tam įgalioti Valstybės kontrolės pareigūnai. Valstybės kontrolė apie kriminalinės žvalgybos subjektų lėšų naudojimo tikrinimų rezultatus informuoja Seimo Kriminalinės žvalgybos parlamentinės kontrolės komisiją.Audito metu įvertinsime Kriminalinės žvalgybos subjektų lėšų naudojimo teisėtumą.


2018 m. notarai, vykdydami valstybės perduotas funkcijas, atliko 1,6 mln. notarinių veiksmų, už jų atlikimą, sandorių projektų parengimą, teisines konsultacijas ir technines paslaugas klientai jiems sumokėjo 45 mln. Eur. Notaro atlyginimo įkainius nustato Teisingumo ministerija. Atlyginimo už 80 proc. notarinių veiksmų atlikimą įkainis nustatytas intervalais, minimali ir maksimali atlyginimo riba skiriasi iki 3 ir daugiau kartų. Šių įkainių taikymo tvarka nereglamentuota: notarinio veiksmo kaina priklauso nuo notaro įvertinimo. Nėra apibrėžti atvejai, kada už sandorio projekto parengimą ir konsultacijas klientas turi mokėti papildomai, o kada tai įskaičiuota į notarinio veiksmo įkainį. Ministerija nekaupia pakankamai duomenų, kaip notarai taiko patvirtintus atlyginimo įkainius. Audito metu planuojame vertinti, kaip notarai, taikydami Teisingumo ministerijos patvirtintus notaro atlyginimo įkainius, apskaičiuoja notarinio veiksmo kainą, kurią privalo sumokėti klientas.


Ignalinos atominės elektrinės uždarymo procesas

Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimą numatoma baigti 2038 m., prognozuojama darbų kaina – 3 377 mln. Eur, iš jų 1 727 mln. Eur jau yra skyrusi ES ir VĮ Ignalinos atominė elektrinė. Galutinis eksploatavimo nutraukimo lėšų poreikis – 1 650 mln. Eur, o 2021–2027 m. ES finansiniu laikotarpiu Lietuva prašo skirti 780 mln. Eur. Audito metu planuojama įvertinti, ar elektrinės uždarymo procesas yra sklandus, trunka ne ilgiau, nei planuota, gal reikalauja didesnio, nei numatyta, finansavimo. Dėl COVID-19 sukeltų ekonominių pasekmių numatoma spartinti valstybės biudžeto lėšų naudojimą einamosioms išlaidoms, todėl gali augti valstybės skola. Atsižvelgiant į tai, kad planuojamas lėšų, reikalingų Ignalinos AE eksploatacijai nutraukti, poreikis ateityje didėja, vertinsime, ar imamasi pakankamų priemonių užtikrinti, kad kuo didesnė numatytų veiklų dalis būtų atliekama nustatytais terminais, siekiant išvengti didesnės finansinės naštos ateityje. Audito metu taip pat bus įvertintos priemonės, kuriomis šalinami Europos Audito Rūmų atliktų auditų metu nustatyti trūkumai.Auditas padės užtikrinti sklandesnį ir efektyvesnį Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo procesą ir sudaryti sąlygas įgyvendinti projektą pagal numatytus grafikus.


Gydymo paslaugų organizavimas priklausomybės ligomis sergantiems asmenims

Dėl priklausomybės ligų stigmos bei paslaugų ir kvalifikuotų specialistų trūkumo priklausomybių ligų turintys asmenys nesulaukia pagalbos.Narkotikų (narkotinių ir psichotropinių medžiagų) vartojimas – sudėtinga sveikatos ir socialinė problema. Palyginti su bendrąja populiacija, narkotikus vartojantys asmenys miršta gerokai jaunesni ne tik dėl apsinuodijimų (perdozavimo), ilgalaikio narkotikų vartojimo, užkrečiamųjų ligų, o paveikti šių medžiagų – ir dėl nelaimingų atsitikimų, smurto ir savižudybių. Lietuvoje 2005–2019 m. šių asmenų vidutinė gyvenimo trukmė buvo nuo 1,9 iki 3,5 karto trumpesnė nei populiacijos bendrai.Audito metu vertinsime, ar institucijų veiksmai ir aplinka tinkami ir pakankami skatinant žmones pripažinti priklausomybės problemas ir laiku kreiptis pagalbos. Taip pat, ar pakankamas priklausomybės ligų gydymo prieinamumas ir kokybė, kodėl netenkinamas reabilitacijos ir socialinės integracijos paslaugų poreikis, neišvystyta kompleksinė pagalba disfunkcinėms (priklausomybę turinčių asmenų) šeimoms.


Neteko galios (Muitinės procedūros, atleidžiant importuotoją nuo PVM tais atvejais, kai importuotos prekės išgabenamos į kitą ES valstybę, vykdymas)

Muitinės 42-a procedūra – tai režimas, kuriuo importuotojas naudojasi, kad būtų atleistas nuo PVM tais atvejais, kai importuotos prekės bus išgabentos į kitą valstybę narę. PVM turi būti sumokamas paskirties valstybėje narėje. Šiai procedūrai deklaruotų prekių statistinė vertė 2013 m. sudarė 37 mln. Lt, dėl su pažeidimais vykdytos 42-os muitinės procedūros papildomai priskaičiuota mokesčių ir su jais susijusių sumų – 51 mln. Lt. 2014 m. I ketv. atitinkamai 7 mln. Lt ir 42 mln. Lt. Europos Komisijos 2015-09-30 paskelbtoje ataskaitoje dėl mokesčių reformų teigiama, kad Lietuvoje vis dar didelis skirtumas tarp realiai surenkamo ir teoriškai galimo surinkti PVM, o tai rodo galimai nemažą PVM mokėjimo vengimą. Audito metu bus identifikuotos Lietuvoje esančios problemos, trukdančios užtikrinti 42-os muitinės procedūros kontrolę ir pateikti siūlymai, kaip jas pašalinti ar sumažinti jų neigiamą poveikį.


Žemės ir maisto ūkis, kaimo plėtra, žuvininkystė, veterinarija ir žemės tvarkymas

Valstybinė maisto ir veterinarinė kontrolė

Valstybinę maisto ir veterinarinę kontrolę visoje šalies teritorijoje vykdo Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba – kompetentinga Vyriausybės institucija. Išskiriamos 68 jos priežiūros sritys, kontroliuojama per 140 tūkst. ūkio subjektų: prekybos ir viešojo maitinimo įmonių, gyvūninio ir negyvūninio maisto gamintojų, pienininkystės ūkių, gyvūnų laikymo vietų, pašarų, veterinarinių vaistų gamybos įmonių ir kt. Kasmet atliekama apie 47 tūkst. patikrinimų, ištiriama per 4 tūkst. vartotojų skundų. Siekiant užtikrinti efektyvų kontrolės funkcijų vykdymą ir incidentų prevenciją, būtina aiški, grįsta rizikos vertinimu atrankos kontrolei sistema ir planavimas, leidžiantis pasiekti, kad patikrinimams būtų atrenkami rizikingiausi ūkio subjektai ar sritys, kontrolės procesas būtų organizuojamas kuo racionaliau išnaudojant turimus išteklius, o administracinės priemonės pagal kontrolės rezultatus būtų pakankamos ir rezultatyvios.Audito metu vertinsime ūkio subjektų ar sričių kontrolei atranką, rizikos vertinimą, kontrolės planų sudarymą, kontrolės proceso organizavimą ir vykdymą, pagal kontrolės rezultatus taikomas priemones, jų pakankamumą ir rezultatyvumą. Sieksime pateikti rekomendacijas, kurios darys įtaką pokyčiams vykdant valstybinę maisto ir veterinarinę kontrolę.


2020 m. savivaldybių biudžetų fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi vertinimas

Įvertinsime 2020 m. savivaldybių biudžetus, ar buvo laikomasi fiskalinės drausmės taisyklių, nustatytų Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme.


Valstybės nekilnojamojo turto, perduoto savivaldybėms patikėjimo teise, valdymas

Savivaldybių nekilnojamasis turtas sudaro didžiausią nacionalinio nekilnojamojo turto (NT) dalį – apie 63 proc. Šis turtas yra viena priemonių savivaldybių funkcijoms atlikti, todėl jis turi būti racionaliai tvarkomas, duoti naudą visuomenei ir tenkinti viešuosius interesus. Valstybės kontrolė ankstesniais auditais yra nustačiusi su savivaldos NT valdymu susijusių trūkumų valstybės NT perdavus savivaldybių nuosavybėn, dalis šio turto ne naudojama funkcijų vykdymui, o parduodama, todėl valstybės biudžetas netenka dalies galimų pajamų. Kai kuriais atvejais NT perduodamas panaudos gavėjams, kurie neturi teisės gauti NT pagal panaudą. Savivaldybių NT valdymo problemoms nustatyti Valstybės kontrolė ir Lietuvos savivaldybių kontrolės ir audito tarnybos susitarė vykdyti bendrą savivaldybių NT auditą. Audito tikslas – įvertinti, ar NT savivaldybėse valdomas efektyviai, kryptingai ir kompleksiškai, užtikrinant maksimalią naudą visuomenei.Audito metu vertinsime, kaip valdomas valstybės NT, kuris savivaldybėms perduotas patikėjimo teise. Efektyvesnis savivaldybėms patikėjimo teise perduoto valstybės nekilnojamojo turto valdymas, nenaudojamo turto grąžinimas ir realizavimas laiku sudarytų sąlygas valstybės biudžetui gauti papildomų pajamų, kurios galėtų būti naudojamos visuomenės interesams tenkinti, ekstremaliosios situacijos pasekmėms šalinti.


2019 m. Viešoji įstaiga „Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondas“

Nuo 2011 m. gruodžio 1 d. įsigaliojo Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą įstatymas, kuriame nustatytas mokėtinos piniginės kompensacijos dydis – 37 mln. Eur. Šią sumą planuojama išmokėti iki 2023 m. kovo 1 d.Kiekvienais metais Seimas valstybės biudžete kompensacijai patvirtina 3,62 mln. Eur, kuriuos Vyriausybės kanceliarija išmoka kompensacijomis disponuoti paskirtam VšĮ Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondui.Valstybinio audito metu vertinama, ar fondas disponuoja jam perduotomis kompensacijos lėšomis, valdo, naudoja jam perduotą nekilnojamąjį turtą ar disponuoja juo pagal įstatyme nustatytą paskirtį. Nustačius pažeidimų, Vyriausybė turi teisę laikinai sustabdyti kompensacijų mokėjimą ir disponavimą jomis ir spręsti dėl kito fondo paskyrimo.


Švietimui skirtų asignavimų panaudojimas

Auditą atlikti pavesta Lietuvos Respublikos Seimo 2023-12-14 nutarimu Nr. XIV-2378.Audito metu įvertinsime, ar tinkamai švietimo sistemos dalyvių įgyvendinti įsipareigojimai dėl mokytojų ir kitų pedagoginių darbuotojų darbo užmokesčio ir kitų asignavimų racionalaus naudojimo: nustatysime, ar institucijos yra patvirtinusios ir įgyvendina nustatytus reikalavimus atitinkančius švietimo įstaigų tinklo tvarkymo planus; analizuosime švietimo įstaigų darbo užmokesčio fondo struktūrą pagal visus šaltinius, vertinsime, ar švietimo įstaigos darbo užmokesčio fondą panaudoja taip, kad būtų įgyvendinti valstybės įsipareigojimai dėl darbo užmokesčio; patikrinsime, kam naudojami mokymo pinigai, skiriami kaip valstybės biudžeto specialioji tikslinė dotacija.


Studijų kokybės užtikrinimas aukštosiose mokyklose

Studijų programų kokybė tobulintina: daugiau nei 1/4 studijų krypčių laikinai akredituotos su papildomomis sąlygomis (325 studijų programos 2018 m.). Nustatyti esminiai studijų kokybės skirtumai tarp kolegijų. Tarptautinis aukštojo mokslo konkurencingumas skatinamas nepakankamai: studentai nemotyvuojami įgyti patirties užsienyje, nors tokia patirtis padidina galimybes įsidarbinti. Tik 9,4 proc. studentų buvo išvykę dalinių studijų į užsienį, o 70 proc. studentų nesinaudojo ir neplanuoja naudotis mainų galimybėmis. Tik 6–7 proc. dėstytojų tobulino kvalifikaciją užsienyje. Nepakankama mokslinių tyrimų kokybė neigiamai veikia studijų kokybę, tačiau dėstymo krūvis neleidžia skirti pakankamai dėmesio mokslinei veiklai. Neskiriant pakankamai dėmesio mokslinių tyrimų kokybei ir žinomumui, nepritraukiami aukšto lygio tyrėjai ir dėstytojai iš užsienio. Pagal tarptautiškumo rodiklius Lietuva rikiuojasi 26 vietoje tarp ES šalių. Paskelbus karantiną, aukštosioms mokykloms reikėjo persiorientuoti į nuotolines studijas. Vertinsime, ar valstybinės aukštosios mokyklos užtikrina studijų kokybę, kaip sekėsi užtikrinti, kad dėstymo kokybė nenukentėtų paskelbus karantinus dėl COVID-19 pandemijos.


Savivaldybių vykdomos savarankiškosios ir valstybinės (valstybės perduotos savivaldybėms) funkcijos

Vietos savivaldos įstatyme nustatyta, kad savivaldybės vykdo 43 savarankiškąsias ir 35 valstybines (valstybės perduotas savivaldybėms) funkcijas. Savivaldybės joms priskirtoms funkcijoms vykdyti kasmet papildomai skiria apie 15 proc. (per 1,3 mlrd. Eur) valstybės biudžeto lėšų.Valstybėje nėra aiškaus apsisprendimo dėl funkcijų apimties ir paskirstymo tarp centrinio ir vietos valdymo lygių, nepakankamai aiškus Vietos savivaldos įstatyme apibrėžtų savivaldybių vykdomų funkcijų turinys, kai kuriais atvejais neaišku, už kokių funkcijų vykdymą atsakinga valstybė, o už kokių – savivalda. Valstybės funkcijos perduodamos vykdyti savivaldybėms ar atvirkščiai, vadovaujantis ne strateginiais, o vienkartiniais sprendimais.Savivaldybių finansavimo sistema nėra susieta su veiklos rezultatais ir nemotyvuoja savivaldybių efektyviau, racionaliau naudoti finansinius išteklius. Neužtikrinama savivaldybių atsakomybė ir atskaitingumas visuomenei už kokybiškų paslaugų teikimą, valstybei – už jos strateginių tikslų pasiekimą savivaldos lygmenyje.Audito metu vertiname savivaldybių vykdomų funkcijų, jų paskirstymo tarp centrinio ir vietos valdymo lygių bei finansavimo sistemą ir planuojame pateikti rekomendacijas, kurios padėtų subalansuoti savivaldybių savarankiškumo ir atsakomybės valstybei už savivaldai iškeltų tikslų pasiekimą santykį, motyvuotų jas siekti efektyviau atlikti funkcijas ir racionaliau panaudoti lėšas.


2016 metų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2016 metų ataskaitų rinkinio duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas laikotarpis – 2016 metai.


Neteko galios (Užimtumo fondo formavimas ir valstybės biudžeto lėšų naudojimas užimtumo rėmimo politikos įgyvendinimui)

Užimtumo rėmimo srityje vykdoma politika turi tiesioginę įtaką veiksniams, susijusiems su registruoto nedarbo rodikliais, bedarbystės procentu, įsidarbinimo galimybėmis, darbo vietomis ir kt.Valstybės kontrolė keletą metų nagrinėjo užimtumo rėmimo politiką, įgyvendinančioms įstaigoms teikė pastabas dėl lėšų naudojimo teisėtumo ir rekomendacijas dėl reglamentavimo tobulinimo. Tęsdami šios srities nagrinėjimą, audito metu vertinsime su Užimtumo fondo sudarymu, šio fondo ir valstybės lėšų, skirtų aktyvioms darbo rinkos politikos priemonėms įgyvendinti ir darbo rinkos paslaugoms teikti, planavimu ir naudojimu susijusius klausimus.


Asignavimų ministerijų valdymo programoms panaudojimas

Ministerijų valdymo programos rengiamos nuo 2022 m., įgyvendinant strateginio planavimo ir biudžeto formavimo pertvarką. Šiose programose planuojamos ministerijų veiklos organizavimui ir vykdymui užtikrinti skirtos išlaidos (darbo užmokesčio ir socialinio draudimo, prekių ir paslaugų įsigijimo, darbdavių socialinių pašalpų, materialiojo ir nematerialiojo turto įsigijimo išlaidos). 2023 m. joms skirta 256,3 mln. Eur valstybės biudžeto asignavimų, kurie, lyginant su 2022 m., padidėjo 11 proc. (2022 m. buvo 230,5 mln. Eur). Svarbu, kad ministerijų valdymo išlaidos būtų naudojamos laikantis teisės aktų reikalavimų ir siekiant efektyvių veiklos rezultatų.Audito metu vertinsime, ar ministerijų valdymo programoms skirti asignavimai panaudojami efektyviai ir laikantis teisės aktų reikalavimų. Analizuosime šių programų stebėsenos rodiklių pasiekimą, siejant su vykdomos veiklos efektyvumo didinimu.


2018 m. Valstybinio socialinio draudimo fondas

Audito tikslas – įvertinti 2018 metų konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


Savivaldybių ex-ante ir ex-post fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi vertinimas

Įvertinsime 2021 m. ex-post ir 2022 m. ex-ante savivaldybių biudžetus, ar buvo laikomasi fiskalinės drausmės taisyklių, nustatytų Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme.


Lietuvos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rodiklių pasiekimo rizikų  valdymas

Europos Sąjungos Tarybai 2023 m. lapkričio mėn. patvirtinus ES paramos nacionalinio ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano „Naujos kartos Lietuva“ pakeitimus (papildžius jį 1,55 mlrd. Eur paskolų), Lietuvai iš viso numatyta skirti 3,85 mlrd. Eur (iš jų 2,3 mlrd. Eur subsidijų) priemonėms įgyvendinti. Lietuva, siekdama gauti finansinę paramą, įsipareigojo pasiekti rodiklius pagal nustatytą tvarkaraštį. Plane numatytų priemonių įgyvendinimas turėtų prisidėti prie reikšmingų šalies pokyčių, susijusių su švietimu, sveikata, žaliąja pertvarka, skaitmenizacija, inovacijomis ir mokslu, viešojo sektoriaus pertvarka ir socialine apsauga.Rodiklių nepasiekus laiku, Lietuva gali negauti visų plane numatytų pinigų, kurie turi įtakos šalyje vykdomų strateginės reikšmės reformų ir investicijų įgyvendinimui. Vėluojama pasiekti tarpinius rezultatus, kurie turi įtakos vėlesnių laikotarpių plane numatytų rodiklių pasiekimui. Administruojančios institucijos Centrinės projektų valdymo agentūros duomenimis, 2023 m. spalio mėn. pabaigoje 72 rodikliai buvo įvertinti kaip didelės neįgyvendinimo arba netinkamo įgyvendinimo rizikos.Vertinimo metu susisteminsime informaciją apie plano įgyvendinimo pažangą, įvertinsime vėliausio laikotarpio – 2025–2026 m. – rodiklių pasiekimo rizikas, ministerijų taikomas priemones, kad rodikliai būtų pasiekti tinkamai ir laiku pagal plane sutartus įsipareigojimus.


2021 m. Pensijų anuitetų fondo ataskaitų rinkinys

Pensijų anuitetas – pensijų fondo dalyviui iki gyvos galvos mokama periodinė pensijos išmoka, kurios visa išmokėjimo rizika tenka pensijų anuitetų mokėtojui, o tai yra Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba. Vadovaujantis Pensijų kaupimo įstatymu, Pensijų anuitetų fondo metinių ataskaitų rinkinį kiekvienais metais audituoja Valstybės kontrolė.


2020 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondas

Privalomojo sveikatos draudimo finansų pagrindą sudaro savarankiškas valstybinio Privalomojo sveikatos draudimo fondo biudžetas, neįtrauktas į valstybės ir savivaldybių biudžetus. Šio fondo audituojami konsoliduotųjų ataskaitų rinkiniai sudaryti iš 6 skyrių (Valstybinės ligonių kasos ir penkių teritorinių ligonių kasų) ir 6 jų administruojamų fondų ataskaitų duomenų. Kaip ir kasmet, teikdami Seimui išvadą dėl 2020 m. konsoliduotųjų rinkinių, atliksime jų teisingumo vertinimą.Į šį fondą surenkamos sveikatos draudimo įmokos, kurias moka apdraustieji privalomuoju sveikatos draudimu, valstybės biudžeto įmokos už apdraustuosius, draudžiamus valstybės lėšomis, valstybės biudžeto lėšos, skirtos įstatymu pavestoms funkcijoms atlikti ir kt. Šiomis lėšomis apmokamos teisės aktų nustatytos asmens sveikatos priežiūros paslaugų išlaidos, kompensuojama už įsigytus vaistus ir medicinos pagalbos priemones, medicinos priemonių (prietaisų), būtinų apdraustųjų sveikatos priežiūrai namuose užtikrinti, nuoma, apmokamos medicininės reabilitacijos ir sanatorinio gydymo, galūnių, sąnarių ir organų protezavimo ir centralizuotai apmokamų vaistų bei medicinos pagalbos priemonių įsigijimo išlaidos ir kt.Planuota, kad šio fondo įplaukos 2020 m. sudarys 2,30 mlrd., išlaidos – 2,30 mlrd. Eur (iš jų 0,2 mlrd. Eur rezervui sudaryti), tačiau metai išskirtiniai, daug iššūkių dėl COVID-19 viruso plitimo, įvesto karantino, ekonominių pasekmių, todėl, įgyvendinant su šiomis aplinkybėmis susijusius sprendimus, fondui tenka naudoti savo sukauptus rezervus.


Laisvųjų ekonominių zonų veiklos vertinimas

Siekiant ekonomikos augimo, šalies konkurencingumo didinimo, darbuotojų užimtumo didėjimo, vietos ir užsienio investicijų pritraukimo Lietuvoje 7 regionuose buvo įkurtos laisvosios ekonominės zonos (LEZ), kurių teritorijose įsikūrusiems ūkio subjektams buvo įrengta infrastruktūra ir taikomos mokestinės lengvatos.Valstybės duomenų agentūros duomenimis, 2021 m. bendra LEZ įmonių apyvarta, lyginant su 2019 m., augo nuo 1,54 iki 1,98 mlrd. Eur, augo įmonių sukurta pridėtinė vertė, kuri 2021 m. siekė 415 mln. Eur (69 proc. augimas). LEZ įmonės per 2021 m. investavo 272 mln. Eur, arba 9 proc. mažiau nei 2019 m., LEZ veikiančių įmonių skaičius didėjo nuo 77 iki 86 (12 proc.), darbuotojų skaičius jose padidėjo 9 proc. ir pasiekė 7 212.Vertinsime, ar valstybės strategija dėl LEZ sudaro prielaidas, kad jų veikla duotų optimalią pridėtinę vertę, ir kaip LEZ įsikūrusios įmonės prisidėjo prie naujų darbo vietų kūrimo ir aukštųjų technologijų vystymo.


Lietuvos stabilumo 2022 m. programos vertinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą Stabilumo 2022 m. programą ir pateiksime ataskaitą, kurioje bus: 2022–2023 m. valdžios sektoriaus pajamų ir išlaidų analizė, valdžios sektoriaus biudžetų projektų rodiklių ex-post vertinimas fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi aspektu, fiskalinės padėties apžvalga, VS skolos projekcijos.


2016 metų konsoliduotųjų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2016 m. konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones, taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinė ligonių kasa prie Sveikatos apsaugos ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas Privalomojo sveikatos draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2016 metai.


Auditai atliekant Europos Sąjungos fondų investicijų audito institucijos funkcijas

2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2018 m. liepos 1 d.–2019 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias prašoma atlyginti Europos Komisijos

Projektuose deklaruojamų mokėjimo prašymų vertinimas (atsitiktinė atranka).Valdymo ir kontrolės sistemos veikimas (institucijų rengiamų dokumentų ir jų taikymo vertinimas).Sąskaitų auditas (deklaruotų išlaidų finansinis patikrinimas).


Vyriausybės projekto „Naujos kartos bausmių vykdymo įstaigos“ įgyvendinimo vertinimas

Lietuvos bausmių vykdymo sistemai kasmet skiriama apie 100 mln. Eur, bet susiduriama su dideliais iššūkiais užtikrinant nustatytas įkalintų asmenų laikymo sąlygas. Per 2018–2020 m. beveik 2 tūkst. asmenų priteista per 1,5 mln. Eur žalos, kurią valstybė turi sumokėti nuteistiesiems dėl netinkamų bausmės atlikimo sąlygų.Įgyvendinant 18-osios Vyriausybės prioritetinį projektą „Naujos kartos bausmių vykdymo įstaigos“ turi būti iš esmės pertvarkyta bausmių vykdymo sistema. Pertvarka turi užtikrinti standartus atitinkančias kalinimo sąlygas, sumažinti nuteistųjų skundų skaičių, išspręsti pakartotinio kalinimo problemas ir sudaryti patrauklias ir saugias darbo sąlygas šios sistemos personalui. Pagal Vyriausybės programos įgyvendinimo priemonių planą projekto įgyvendinimo terminas 2021 m. I ketv.–2024 m. III ketv.Per 2021 m. buvo planuota pagerinti 930 asmenų laikymo sąlygas laisvės atėmimo įstaigų vietose, tačiau pagerintos tik 252-iejų. Įpusėjus projekto įgyvendinimo terminui, tikslinga įvertinti jo įgyvendinimo eigą, identifikuoti galimas rizikas, kurių netinkamas valdymas gali lemti neigiamas pasekmes projekto tikslų pasiekimui.Vertinsime, ar nuosekliai vyksta bausmių vykdymo sistemos pertvarka, ar priemonės orientuotos į rezultatą ir įgyvendinamos laiku.


Valstybinės mokesčių inspekcijos prie Lietuvos Respublikos finansų ministerijos tikrintinų mokesčių mokėtojų atrankos sistema

Valstybės kontrolė valstybino audito „Žemės ūkio srities mokesčių lengvatos“ metu nustatė, kad paramos gavėjai Nacionalinei mokėjimo agentūrai ir Valstybinei mokesčių inspekcijai pateikia skirtingą informaciją apie vykdomos ekonominės veiklos rezultatus. Kadangi Valstybinės mokesčių inspekcijos taikomos rizikų nustatymo priemonės neapima minėtos rizikos, todėl valstybės biudžetas galimai netenka dalies pajamų. Tinkamai valdoma mokesčių slėpimo rizika sudaro prielaidas vykdyti biudžeto surinkimo planą. Tai gerina konkurencinę aplinką ir padeda valstybei finansuoti sveikatos, švietimo, policijos ir kt. paslaugas gyventojams.Audito metu vertinsime problemas, susijusias su rizikos vertinimo modelio taikymo rezultatyvumu / efektyvumu.


Universitetų valstybės ilgalaikio turto valdymo, naudojimo ir disponavimo juo vertinimas

Universitetai valdo apie 606,4 mln. Eur vertės turto. Ankstesnių auditų rezultatai rodo, kad klausimai, susiję su ilgalaikio turto registravimu, nuoma, perdavimu, nenaudojamu turtu, pastatų priežiūra, statybomis, remontais ir viešaisiais pirkimais, išlieka aktualūs.Audito metu bus vertinama, ar ilgalaikis valstybės turtas valdomas, naudojamas ir disponuojama juo rūpestingai ir racionaliai, sandoriai dėl jo panaudojimo sudaryti vadovaujantis teisės aktais, o vadovų priimti sprendimai duoda didžiausią naudą visuomenei.


Antstoliams ir notarams pavestos valstybės funkcijos

Valstybė antstoliams yra perdavusi vykdomųjų dokumentų priverstinio vykdymo funkciją pagal teismų ar kitų institucijų vykdomuosius dokumentus, o notarams yra suteikusi įgaliojimus juridiškai įtvirtinti sandorius, dokumentus ir juridinius faktus. Notarai 2017 m. atliko 1,7 mln. notarinių veiksmų, o antstoliams pateikta 1,6 mln. vykdomųjų dokumentų, išieškotina suma sudarė daugiau kaip 4 mlrd. Eur. Antstoliai kasmet vidutiniškai įvykdo tik 35 proc. vykdomųjų dokumentų.Teisingumo ministerija turi užtikrinti, kad Lietuvoje dirbtų optimalus antstolių ir notarų skaičius, įkainiai už atliekamus veiksmus atitiktų įstatyme numatytus principus, antstolių ir notarų funkcijos būtų vykdomos tinkamai. Nepakankamai reglamentuota antstolių ir notarų veikla sudaro galimybę jiems atlikti perteklinius veiksmus, kurie gali nepagrįstai didinti atlygį už atliktus veiksmus. Notarinių veiksmų atlikimas nėra perkeltas į elektroninę erdvę, todėl nuotolinių būdu nėra galimybės gauti šių paslaugų ir užtikrinti didesnį jų prieinamumą. Paskelbus šalyje karantiną ir ekstremaliąją situaciją, notarų teikiamų paslaugų skaitmenizavimas tapo dar aktualesnis, siekiant užtikrinti jų teikimą gyventojams nuotoliniu būdu.Audito metu vertinsime antstoliams ir notarams valstybės pavestų funkcijų vykdymą. Pateiktos rekomendacijos, padės gerinti notarų ir antstolių veiklos kokybę, rezultatyvumą ir nustatyti teisingą atlygį už notarinius veiksmus ir antstolių atliktą darbą.


Pasirengimo valstybės tarnybos sistemos pertvarkai vertinimas

Valstybės tarnyba atlieka svarbų vaidmenį siekiant veiksmingo viešojo sektoriaus. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane „Naujos kartos Lietuva“ įsipareigota didinti viešojo sektoriaus veiksmingumą pertvarkant valstybės tarnybą, patobulinant administravimo procesus, žmogiškųjų išteklių valdymą ir stiprinant viešųjų paslaugų teikimo orientaciją į klientą. Įgyvendindama šią reformą, Vidaus reikalų ministerija parengė Valstybės tarnybos įstatymo pakeitimo įstatymo projektą, kuriam įgyvendinti numatomas papildomas valstybės lėšų poreikis 2023–2025 m. laikotarpiui – 74,5 mln. Eur.Siekdami laiku įvardyti rizikas, kurių netinkamas valdymas gali lemti neigiamas pasekmes viešojo sektoriaus pažangai, apibendrinsime atliktų auditų rekomendacijų įgyvendinimo pokyčius ir analizuosime valstybės tarnybos pertvarkos planus (Valstybės tarnybos įstatymo pakeitimo įstatymo projekto nuostatas), ar jie sudaro sąlygas didinti valstybės tarnybos efektyvumą, konkurencingumą ir patrauklumą.


2018 m. nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys ir valstybės skola

Audito tikslas – įvertinti 2018 metų nacionalinio finansinių ataskaitų rinkinio duomenis ir pareikšti nepriklausomą nuomonę; 2018 metų valstybės skolos duomenis ir jos valdymą.Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


Atlikti valdžios sektoriaus finansų tvarumo ilgalaikėje perspektyvoje vertinimą.


Valstybės kontrolė 2008 m. įvertino el. sveikatos sistemos pirmojo etapo kūrimą ir konstatavo, kad jis nebuvo tinkamai valdomas, o dalis lėšų panaudota nerezultatyviai, nesukurtos kai kurios planuotos el. sveikatos funkcijos. 2011 m. nustatyta, kad sveikatos priežiūros įstaigų naudojamų el. sveikatos informacinių sistemų architektūriniai sprendimai tarpusavyje nesuderinti (neintegralūs), naudojamos sistemos neinventorizuotos.Pagal el. sveikatos sistemos 2009–2015 metų plėtros programą Lietuvoje 2015 m. baigtas naujas el. sveikatos IS (ESPBIS) kūrimo etapas: 29 projektai (~29 mln. Eur, 16 nacionalinių ir 13 regioninių projektų), tačiau ESPBIS bandomosios eksploatacijos etapas atidėtas.Audito metu bus įvertinti naujausio el. sveikatos IS (ESPBIS) plėtros etapo rezultatai ir el. sveikatos sistemos veikimas.


Nuo 2011-12-01 įsigaliojo Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą įstatymas, kuriame nustatytas mokėtinos piniginės kompensacijos dydis – 37 mln. Eur. Šią sumą planuojama išmokėti iki 2023-03-01.Kiekvienais metais Seimas kompensacijai išmokėti valstybės biudžete patvirtina 3,62 mln. Eur, kuriuos Vyriausybės kanceliarija išmoka kompensacijomis disponuoti paskirtam VšĮ Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondui.Valstybės kontrolė, vadovaudamasi minėtu įstatymu, fondo valstybinį auditą atlieka kasmet ir pateikia Vyriausybei valstybinio audito išvadą ir ataskaitą.Valstybinio audito metu vertinama, ar fondas disponuoja jam perduotomis kompensacijos lėšomis, valdo, naudoja jam perduotą nekilnojamąjį turtą ar disponuoja juo pagal įstatyme nustatytą paskirtį. Nustačius pažeidimų, Vyriausybė turi teisę laikinai sustabdyti kompensacijų mokėjimą ir disponavimą jomis ir spręsti dėl kito fondo paskyrimo.


2015 metų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais


Tarptautinės finansinės paramos valdymas

2021–2027 m. Lietuvai iš įvairių tarptautinės finansinės paramos šaltinių numatyta skirti apie 14,5 mlrd. Eur lėšų finansinės paramos. Atsakydama į COVID-19 pandemijos sukeltas ekonomines pasekmes, ES patvirtino tam skirtas priemones, taigi ši papildoma parama, į kurią gali pretenduoti Lietuva, sudaro per 7 mlrd. Eur. Siekiant, kad finansinės paramos lėšos prisidėtų likviduojant neigiamas pandemijos pasekmes, svarbu tinkamai suplanuoti jų investavimą.Šalyje nevaldoma informacija apie visą gaunamą tarptautinę finansinę paramą, dalis kurios Lietuvoje yra neadministruojama. Šalies mastu veikia dvi strateginio planavimo sistemos – nacionalinė ir tarptautinės finansinės paramos, todėl skiriasi nacionalinių ir ES investicijų planavimo dokumentų prioritetai ir tikslai. Valdymo sričių poreikiai ir problemos dažniausiai suprantamos per sričių prizmę, neatliekama analizė, kurioje valdymo srityje investicijos duos didžiausią naudą. Tarptautinės finansinės paramos administravimo sistema sudėtinga ir kuria administracinę naštą, o stebėsenos sistema neužtikrina galimybių objektyviai vertinti investicijų kuriamos pridėtinės vertės.Audito metu vertinsime tarptautinės finansinės paramos planavimo sistemą Lietuvoje, jos koordinavimą, pasiektų rezultatų stebėseną ir vertinimą nacionaliniu lygiu. Auditas padės užtikrinti valstybės investavimo politikos, apimančios nacionalinius finansus ir tarptautinę finansinę paramą, bendrą formavimą, prisidės prie efektyvesnio šios finansinės paramos lėšų panaudojimo, jas skiriant aktualiausioms valdymo sričių problemoms spręsti, ir administracinės naštos mažinimo.


2015 m. rugsėjo 11 d. preliminariosios sutarties Nr. Ps_N-15-23100-1327 tarp NT Valdos, UAB ir UAB Karalienės Mortos mokykla sudarymas ir vykdymas


Viešoji įstaiga „Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondas: 2021 metų VšĮ Geros valios kompensacijos už žydų religinių bendruomenių nekilnojamąjį turtą disponavimo fondo valstybės biudžeto lėšų disponavimo teisėtumas


Miškas – vienas svarbiausių Lietuvos atsinaujinančių gamtos išteklių. Siekiant išsaugoti ateities kartoms, miško ištekliai turi būti saikingai naudojami, atkuriami ir gausinami. Lietuvos miškingumas (miško žemės ploto santykis su Lietuvos Respublikos teritorijos plotu) 2020 m. turėjo būti 34,2 proc., bet šalies miškingumas per metus padidėja tik 0,04 proc. ir 2019 m. sudarė 33,65 proc.Siekiant, kad šalies miškai būtų naudojami racionaliai, reikia išlaikyti medienos prieaugio ir jos naudojimo masto pusiausvyrą. Tvarkant miškus turi būti išlaikoma biologinės įvairovės išsaugojimo, kraštovaizdžio stabilumo ir aplinkos kokybės bei maksimalios miškų išteklių teikiamos ekonominės naudos pusiausvyra.Audito metu planuojame vertinti, ar Lietuvos miškų ištekliai naudojami racionaliai: ar jie skirstomi į grupes pagal aiškius kriterijus, aiškiai apibrėžtos saugomos ir „Natura 2000“ teritorijos, užtikrinamas miškų ir jų išteklių gausinimas.


Gausėjant rinkoje esančių prekių ir paslaugų skaičiui, didėjant jų įvairovei, vartotojų teisių apsauga kasdien tampa vis aktualesnė. Pagal Europos Komisijos skaičiuojamą vartotojų sąlygų metinį indeksą (angl. Consumer conditions index) Lietuva yra 24 tarp 28 ES valstybių ir atsilieka nuo ES vidurkio 8 balais. Labiausiai situacija prastėja žinių ir pasitikėjimo bei skundų ir ginčų nagrinėjimo srityse.Audito metu analizuojame, kaip įgyvendinamos Vartotojų teisių apsaugos įstatyme numatytos pagrindinės vartotojų teisės: teisė į ekonominių interesų apsaugą; teisė gauti informaciją apie savo teisių įgyvendinimo ir gynimo tvarką; teisė į pažeistų teisių gynimą ir į turtinės ir neturtinės žalos (nuostolių) atlyginimą. Auditas padės pagerinti vartotojų apsaugą ir sparčiau siekti vartotojų sąlygų indekso gerėjimo.


Vidaus kontrolės sistemos veiksmingumas vykdant viešuosius pirkimus

Apie 4 tūkst. perkančiųjų organizacijų per metus vykdo viešuosius pirkimus, kuriems išleidžiama 5–6 mlrd. Eur, ir tai sudaro apie 1/3 visų viešojo sektoriaus išlaidų ir apie 12 proc. šalies BVP. Per COVID-19 pandemiją išryškėjo viešųjų pirkimų pokyčių tendencijos: poreikis nusipirkti greitai, sparčiai augantis tiekėjų skaičius bei prekių ir paslaugų diversifikavimas. 2020 m. daugiausiai viešųjų pirkimų sutarčių sudarė Kultūros ministerijos valdymo srities biudžetinės įstaigos – 3,8 tūkst. (arba 16,7 proc. iš 22,4 tūkst. 2020 m. centrinės valdžios institucijų ir joms pavaldžių biudžetinių įstaigų sudarytų sutarčių), o 2021 m. daugiausiai sudarė Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos valdymo srities biudžetinės įstaigos – 1,9 tūkst. (arba 15,7 proc. iš 12,1 tūkst. 2021 m. centrinės valdžios institucijų ir joms pavaldžių biudžetinių įstaigų sudarytų sutarčių).Nuo 2020-01-01 įsigaliojus naujam teisiniam reguliavimui, viešojo sektoriaus subjektai turėjo sukurti vidaus kontrolės sistemą, padedančią sumažinti neigiamą rizikos veiksnių, tarp jų ir pandemijos, įtaką jų veiklai. Stebimi užsitęsę viešieji pirkimai ir dėl to nepanaudoti asignavimai (2020 m. per 147 mln. Eur), vykdomi su klaidomis ar iš vieno tiekėjo pirkimai, mažėjantis pirkimų, kai pasiūlymai vertinami pagal kainos (sąnaudų) ir kokybės santykio ar sąnaudų kriterijų, skaičius rodo prie pasikeitusių veiklos sąlygų nepritaikytą vidaus kontrolės sistemą.Audito metu vertinsime, ar per 2020–2021 m. įvyko realus pokytis tobulinant atsirinktų Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos ir Kultūros ministerijos valdymo sričių biudžetinių įstaigų viešųjų pirkimų vidaus kontrolės sistemą, t. y. ar sukurta ir palaikoma vidaus kontrolės sistema šių pirkimų srityje atitinka sistemos elementams keliamus tikslus ir vidaus kontrolės principus (pagal į teisinę bazę perkeltas Tarptautinės aukščiausiųjų audito institucijų organizacijos (INTOSAI) Viešojo sektoriaus vidaus kontrolės standartų gaires) ir ar sukurta sistema užtikrina, kad viešųjų pirkimų procesas būtų vykdomas laikantis jam keliamų reikalavimų.


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2020 m. liepos 1 d.–2021 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias prašoma atlyginti Europos Komisijos


Gyventojų perspėjimo sistemos modernizavimas ir kolektyvinės apsaugos statinių ir priedangų (apsaugos statiniai) plėtra

Saugumo situacija regione ir pasaulyje reikalauja veiksmingų sprendimų, kad būtų pasirengta kritiniu momentu laiku informuoti gyventojus apie pavojus ir apsaugoti juos nuo galimų gamtinių katastrofų, technologinių avarijų sukeltų pasekmių ir galimų karinių konfliktų grėsmių. Lietuvoje esanti perspėjimo sistemos infrastruktūra gali negarantuoti patikimo gyventojų perspėjimo ir informavimo nelaimės atveju. Perspėjimo sirenomis pasiekiama 57 proc. šalies gyventojų, 38 proc. Astravo atominės elektrinės poveikio zonos gyventojų.Siekiant užtikrinti gyventojų apsaugą nuo jų gyvybei ir sveikatai pavojingų veiksnių, kurie galėtų kilti karo metu, 2022 m. gruodžio 8 d. priimtas naujos redakcijos Krizių valdymo ir civilinės saugos įstatymas, kuriuo pakeistos nuostatos, susijusios su apsaugos statinių poreikio nustatymu, žymėjimu ir jų parengties organizavimu. Įgyvendinant šio įstatymo nuostatas vykdoma kolektyvinės apsaugos statinių plėtra ir naujai įstatymu numatytų priedangų tinklo kūrimas. Iki 2023 m. pabaigos šalyje buvo 3 220 priedangų, kurios galėjo apsaugoti tik 30 proc. gyventojų. Svarbu visus gyventojams apsaugoti skirtus statinius įtraukti į sąrašus ir užtikrinti tinkamą jų parengtį ekstremalių situacijų ir karo metu nuo gyventojų gyvybei ir sveikatai pavojingų veiksnių.Audito metu vertinsime kolektyvinės apsaugos statinių ir priedangų tinklo kūrimą ir perspėjimo sistemos modernizavimą bei plėtrą.


Savivaldybių ex-ante ir ex-post fiskalinės drausmės taisyklių laikymosi vertinimas (2025 m)

Pateiksime 2024 m. faktinį (ex-post) ir 2025 m. išankstinį (ex-ante) fiskalinės drausmės taisyklių, nustatytų Fiskalinės sutarties įgyvendinimo konstituciniame įstatyme, laikymosi vertinimą pagal savivaldybių biudžetų duomenis.


Nacionalinio finansinių ataskaitų ir valstybės konsoliduotųjų ataskaitų rinkinių

2015 metų nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys, valstybės skolos ataskaitos ir skolinimasis


Daugiabučių namų atnaujinimas (modernizavimas)

Vienas pagrindinių Daugiabučių namų atnaujinimo programos tikslų yra didinti energijos vartojimo efektyvumą ir mažinti išlaidas už šildymą. Įgyvendinant programą, daugiabučių namų atnaujinimui 2014–2017 m. buvo panaudota 512,9 mln. Eur lėšų. Iš viso per šį laikotarpį renovuota apie 1900 daugiabučių. Atliekant programos įgyvendinimo stebėseną atkreiptas dėmesys, kad neužtikrinamas daugiabučių namų atnaujinimo proceso efektyvumas.Audito metu planuojama įvertinti, ar daugiabučių namų atnaujinimo procesas užtikrina, kad renovacijai būtų pasirenkamos didžiausią energijos taupymo efektą duodančios priemonės, vykdoma tinkama renovacijos priežiūra ir kontroliuojama atliktų darbų kokybė, siekiant sumažinti daugiabučių namų energijos vartojimą ir vartotojų išlaidas už šildymą.Auditas padės užtikrinti efektyvesnį daugiabučių namų atnaujinimui skirtų valstybės biudžeto lėšų panaudojimą, sudarys sąlygas pasiekti didesnius energijos sutaupymus ir padidins visuomenės pasitikėjimą modernizavimo nauda.


Audito tikslas – įvertinti 2019 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2019 metai.


Teisėkūros proceso organizavimas ir su tuo susiję priimamų teisės aktų kokybės klausimai yra svarbūs veiksniai, lemiantys valstybės teisinės sistemos būklę. Lietuva iš kitų Europos valstybių išsiskiria itin dideliu priimamų teisės aktų skaičiumi. Didelis įstatymų keitimų skaičius rodo tam tikrą teisės sistemos nestabilumą. Neaiškus, neproporcingas ar nepagrįstas teisinis reguliavimas gali turėti neigiamos įtakos valstybės ir visuomenės gyvenimui.Analizuosime, ar pagrindžiamas įstatymų keitimo poreikis, ar, nustatant ir (arba) keičiant teisinį reguliavimą, įvertinamos teigiamos ir neigiamos reguliavimo pasekmės ir konsultuojamasi su visuomene. Rekomendacijų įgyvendinimas turėtų prisidėti prie teisinio reguliavimo kokybės ir stabilumo užtikrinimo, sistemiško ir kompleksiško viešosios politikos problemų sprendimo, viešojo valdymo proceso efektyvumo didinimo ir geresnio visuomenės poreikių tenkinimo.


Geriamojo vandens tiekimas ir nuotekų tvarkymas lemia gyvenimo ir aplinkos kokybę. Vandentvarkos įmonės nuo 2000 m. į vandentiekio ir nuotekų tinklus, nuotekų valymo įrenginius, dumblo surinkimo įrenginius ir kt. investavo apie 1 mlrd. Eur. 2017 m. centralizuotai tiekiamu geriamuoju vandeniu aprūpinami 82 proc., o centralizuota nuotekų tvarkymo sistema naudojasi 74 proc. Lietuvos gyventojų. Investuodama į centralizuotas nuotekų tvarkymo sistemas, Lietuva nevykdė Miesto nuotekų valymo direktyvoje valstybėms narėms numatytos pareigos užtikrinti, kad tam tikrose teritorijose, turinčiose per 2000 gyv. ekv., prie centralizuotos nuotekų sistemos būtų prijungti 98 proc. gyventojų. Lietuvai neužtikrinus tokio aplinkos apsaugos lygio tvarkant nuotekas, Europos Komisija 2017 m. vasario 16 d. pradėjo pažeidimų procedūrą prieš Lietuvą dėl šios Direktyvos nevykdymo.Audito metu bus siekiama išanalizuoti, ar įvertintas centralizuotų nuotekų surinkimo tinklų tiesimo poreikis, kaupiami duomenys apie individualių nuotekų tvarkymą, kodėl ne visi gyventojai naudojasi sukurtomis centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų surinkimo sistemomis, ar sukurta kontrolės sistema užtikrina tinkamą centralizuoto vandens tiekimo ir nuotekų surinkimo sistemų projektų planavimą ir jų įgyvendinimą. Taip pat bus nagrinėjama kokiais prioritetais vadovaujantis planuojamos lėšos vandentvarkos projektų įgyvendinimui.


2025 m. Privalomojo sveikatos draudimo fondo ataskaitų rinkinys

Privalomojo sveikatos draudimo fondas – tai išteklių fondas, skirtas įstatyme nustatytais pagrindais ir sąlygomis kompensuoti privalomuoju sveikatos draudimu apdraustų asmenų sveikatos priežiūrą.Fondo metinių ataskaitų rinkinys sudarytas iš Valstybinės ligonių kasos ir teritorinių ligonių kasų ataskaitų duomenų.


Tobulinant viešąjį valdymą numatyta optimizuoti ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių įstaigų sistemą, persvarstyti šių įstaigų funkcijas, šalinti jų dubliavimą, didinti įstaigų atsakomybę. Priežiūros institucijų veiklos konsolidavimas buvo vienas iš 16-osios Vyriausybės programos tikslų, bet esminių pertvarkų nebuvo vykdyta. Verslo priežiūrą Lietuvoje vykdo 57 valstybės institucijos. Sisteminiu būdu neįvertinus priežiūros institucijų vykdomų funkcijų, gali būti nepagrįstai didinamos viešojo sektoriaus veiklos apimtys ir administracinė našta ūkio subjektams.Audito metu planuojame įvertinti verslo priežiūros sistemos efektyvumą. Audito rezultatai padėtų išgryninti priežiūros sistemos sąrangą (institucijas ir (ar) jų funkcijas), turint aiškią viziją, kokių priežiūros funkcijų reikia valstybei, o įstaigoms – tobulinti ūkio subjektų veiklos priežiūrą.


2018 m. notarai, vykdydami valstybės perduotas funkcijas, atliko 1,6 mln. notarinių veiksmų, už jų atlikimą, sandorių projektų parengimą, teisines konsultacijas ir technines paslaugas klientai jiems sumokėjo 45 mln. Eur. Notaro atlyginimo įkainius nustato Teisingumo ministerija. Atlyginimo už 80 proc. notarinių veiksmų atlikimą įkainis nustatytas intervalais, minimali ir maksimali atlyginimo riba skiriasi iki 3 ir daugiau kartų. Šių įkainių taikymo tvarka nereglamentuota – notarinio veiksmo kaina priklauso nuo notaro įvertinimo. Nėra apibrėžta atvejai, kada už sandorio projekto parengimą ir konsultacijas klientas turi mokėti papildomai, o kada tai įskaičiuota į notarinio veiksmo įkainį. Ministerija nekaupia pakankamų duomenų, kaip notarai taiko patvirtintus atlyginimo įkainius. Audito metu planuojame vertinti, kaip notarai, taikydami Teisingumo ministerijos patvirtintus notaro atlyginimo įkainius, apskaičiuoja notarinio veiksmo kainą, kurią privalo sumokėti klientas.


VĮ Turto bankas veikla teikiant valstybės nekilnojamojo turto valdymo ir priežiūros paslaugas

Valstybė turėtų turėti nekilnojamojo turto tiek, kiek jo reikia jos funkcijoms atlikti, ir šis turtas turi būti valdomas teisėtai ir efektyviai. VĮ Turto bankas patikėjimo teise valdo apie dešimtadalį (1,1 mln. m2 ploto) valstybei priklausančio nekilnojamojo turto, iš kurio 718 tūkst. m2 – centralizuotai valdomas administracinės paskirties nekilnojamasis turtas. Centralizavimas užtikrintų spartesnį perteklinio šio turto atsisakymą, efektyvesnį panaudojimą, pastatų energinio efektyvumo pagerinimą tinkamai planuojant ir įgyvendinant investicinius projektus. Centralizuotai valdomo turto plotas mažėja (nuo 2021 iki 2022 m. sumažėjo 4,3 proc.), tačiau VĮ Turto bankas 2022 m. metinėje veiklos ataskaitoje nurodo, kad geros ir labai geros būklės turtas sudaro apie 55 proc., o energinė klasė nenustatyta apie 40 proc. pastatų.VĮ Turto bankas identifikavo, kad skirtinga įmonės vykdomų veiklų procesų logika kelia iššūkių juos standartizuojant. Procesų sudėtingumo ir nelankstumo problemas lemia veiklos teisinis reglamentavimas, vidiniai įmonės veiksniai ir organizacinė struktūra. Įmonės 2024– 2027 m. veiklos strategijoje numatyta patobulinti veiklos procesus ir padidinti jų efektyvumą. Efektyvus procesų valdymas svarbus organizuojant skaidrius viešuosius nereikalingo valstybės nekilnojamojo turto pardavimo aukcionus, užtikrinant tinkamą perduoto valdyti patikėjimo teise ir parduotino turto priežiūrą, valdymą ir saugumą, administruojant bešeimininkį turtą.Audito metu vertinsime, ar VĮ Turto banko veikla teikiant valstybės nekilnojamojo turto valdymo ir priežiūros paslaugas yra efektyvi, atsižvelgiant į valstybės keliamus tikslus ir didžiausią naudą visuomenei.


2020 m. rugsėjo  mėn. patikslinto ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą / patikslintą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo.


2014–2020 m. Europos Sąjungos fondų investicijų veiksmų programos įgyvendinimui sukurta valdymo ir kontrolės sistema, sąskaitose pateikta informacija ir 2019 m. liepos 1 d. – 2020 m. birželio 30 d. laikotarpiu deklaruotos išlaidos, kurias prašoma atlyginti Europos Komisijos

Projektuose deklaruojamų mokėjimo prašymų vertinimas (atsitiktinė atranka).Valdymo ir kontrolės sistemos veikimas (institucijų rengiamų dokumentų ir jų taikymo vertinimas).Sąskaitų auditas (deklaruotų išlaidų finansinis patikrinimas).


Lietuvoje yra 9 proc. (242 tūkst.) gyventojų su negalia. Remiantis statistika, net 44 proc. į visuomenę ir darbo rinką neintegruotų asmenų su negalia gyvena skurde ir socialinėje atskirtyje, tarp ES šalių Lietuvoje yra didžiausias skurstančių asmenų su negalia lygis (27 vieta). Asmenų su negalia socialinės integracijos politika pastaraisiais metais keičiasi nuo šalpos ir palaikymo link pačių asmenų gebėjimo integruotis į socialinį gyvenimą. Dažnai asmenys su negalia izoliuojami švietimo sistemoje, darbo rinkoje, neužtikrinamas sveikatos paslaugų prieinamumas, nepritaikyta fizinė aplinka, pažeidžiamos teisės į savarankišką gyvenimą, tačiau dažnai asmenys su negalia vis dar izoliuojami švietimo sistemoje, darbo rinkoje, nesukuriamas pakankamas sveikatos paslaugų prieinamumas, nepritaikoma fizinė aplinka, neužtikrinamos jų teisės į savarankišką gyvenimą. Teikiama parama nešalina kliūčių tapti lygiaverčiais visuomenės nariais, nes įgalinančių paslaugų stinga, jos yra netvarios ir jų aprėptis yra labai menka. COVID-19 krizės laikotarpiu dar labiau išryškėjo lygių galimybių ir tinkamų sąlygų asmenims su negalia užtikrinimui būtinas paslaugų ir informacijos prieinamumas bei asmeninės pagalbos teikimas pagal individualius poreikius.Audito metu planuojame įvertinti valstybės ir savivaldybių vykdomų priemonių efektyvumą. Audito rezultatai padės išgryninti, ar teikiama parama tenkina asmenų su negalia poreikius, padeda integruotis į visuomenę, atvirą darbo rinką, suteikia galimybę naudotis viešosiomis paslaugomis, transporto, informavimo priemonėmis.


Ignalinos atominės elektrinės uždarymo procesas

Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimą numatoma baigti 2038 m., prognozuojama darbų kaina – 3 377 mln. Eur, iš jų 1 727 mln. Eur jau yra skyrusi ES ir VĮ Ignalinos atominė elektrinė. Galutinis eksploatavimo nutraukimo poreikis – 1 650 mln. Eur, o 2021–2027 m. ES finansiniu laikotarpiu Lietuva prašo skirti 780 mln. Eur. Audito metu planuojama įvertinti, ar elektrinės uždarymo procesas yra sklandus, trunka ne ilgiau nei planuota, gal reikalauja didesnio nei numatyta finansavimo. Dėl COVID-19 sukeltų ekonominių pasekmių numatoma spartinti valstybės biudžeto lėšų naudojimą einamosioms išlaidoms, todėl gali augti valstybės skola. Atsižvelgiant į tai, kad planuojamas lėšų, reikalingų Ignalinos AE eksploatacijos nutraukimui, poreikis ateityje didėja, vertinsime, ar imamasi pakankamų priemonių užtikrinti, kad kuo didesnė numatytų veiklų dalis būtų atliekama numatytais terminais, siekiant išvengti didesnės finansinės naštos ateityje. Audito metu taip pat bus įvertintos priemonės, kuriomis sprendžiami Europos Audito Rūmų atliktų auditų metu nustatyti trūkumai.Auditas padės užtikrinti sklandesnį ir efektyvesnį Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo procesą bei sudaryti sąlygas įgyvendinti projektą pagal numatytus grafikus.


2018 m. Valstybinio socialinio draudimo fondas

Audito tikslas – įvertinti 2018 metų konsoliduotųjų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; taip pat įvertinti fondo lėšų ir turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą. Audituojamas subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba prie Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos (viešojo sektoriaus subjektas – Valstybinio socialinio draudimo fondas).Audituojamas laikotarpis – 2018 metai.


Garantinis fondas – išteklių fondas, iš kurio skiriamos lėšos Garantijų darbuotojams, jų darbdaviui tapus nemokiam, ir ilgalaikio darbo išmokų įstatyme ir jo įgyvendinančiuose teisės aktuose nustatyto dydžio išmokoms bankrutuojančių ar bankrutavusių įmonių ir fizinių asmenų darbuotojams, nutraukusiems su jais darbo santykius, taip pat darbuotojams, kurie tęsia darbo santykius, kai įmonė ar fizinis asmuo jiems yra įsiskolinęs. Kaip ir kasmet, teikdami Seimui išvadą dėl 2020 m. fondo ataskaitų rinkinių, vertinsime jų teisingumą ir ar fondo lėšos ir turtas valdomi, naudojami ir disponuojama jais teisėtai. 2020 m. buvo išskirtiniai metai dėl COVID-19 viruso plitimo, įvesto karantino, ekonominių pasekmių, o fondo lėšomis buvo įgyvendinamos priemonės, kuriomis buvo siekiama padėti ir išsaugoti gyventojų pajamas: mokamos išmokos savarankiškai dirbantiems asmenims ir subsidijos darbdaviams, paskelbusiems prastovą ir jos metu išlaikantiems darbo vietas. Audito metu bus vertinamas šių išmokų skyrimo ir mokėjimo teisėtumas.


Elektros energetikos sektoriaus valdymas

Elektros energetikos sektorius apima elektros energijos gamybą, perdavimą, skirstymą, tiekimą, vartojimą ir prekybą šia energija. Pagrindinis elektros ūkio sektoriaus tikslas – užtikrinti techniškai patikimą, kokybišką ir nepertraukiamą šalies vartotojų aprūpinimą elektros energija mažiausiomis sąnaudomis ir konkurencingomis kainomis. Energetikos kainų tinkamas reguliavimas ir augimo suvaldymas didina visuomenės ir verslo pasitikėjimą valstybine energetikos priežiūra. Lietuvos Respublikos nacionaliniame energetikos ir klimato kaitos srities veiksmų plane 2021–2030 m. numatytos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti energijos nepriteklių Lietuvoje, ir pateikiamos Nacionalinėje energetinės nepriklausomybės strategijoje (NENS) nustatytų tikslų įgyvendinimo priemonės.Audito metu vertinsime atsinaujinančių elektros energijos gamybos išteklių plėtrą, elektros perdavimo ir skirstymo sistemų infrastruktūros veikimą, elektros tinklų sinchronizacijos su kontinentine Europa eigą, elektros rinkos liberalizavimo procesą.


2015 m. valstybė buvo 131-os viešosios įstaigos dalininkė. Didžiosios dalies valstybės valdomų viešųjų įstaigų dalininko teises ir pareigas įgyvendina ministerijos (81 proc.), bet viešai nėra skelbiama, kiek yra savivaldybių įsteigtų viešųjų įstaigų, kelių viešųjų įstaigų dalininkės yra savivaldybės.Stebima tendencija, kad kai kurių esamų ir steigiamų naujų valstybės ar savivaldybių viešųjų įstaigų veikla nesusijusi su ministerijų valdymo sritimi ar savivaldybių vykdomomis funkcijomis, teikiamos tokios paslaugos, kurios jau yra rinkoje.Audito metu vertinsime veiklą viešųjų įstaigų, kurių dalininkė yra valstybė ar savivaldybė, šių įstaigų steigimo tikslingumą, joms perduoto valstybei ar savivaldybei nuosavybės teise priklausančio turto naudojimą, jų veiklos kontrolę.


Buhalterinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų centralizavimas

Siekiant efektyvesnio išteklių panaudojimo, Vyriausybei atskaitingose institucijose 2018 m. pradėtas šių funkcijų centralizavimas ir numatytas siekis, kad joms reikalingos lėšos 2020 m. sumažėtų 20 proc. (2017 m. panaudota 44 mln. Eur). Funkcijas atlikti centralizuotai pavesta Nacionaliniam bendrųjų funkcijų centrui: 2021 m. centralizuotai atliekamos 144 institucijų buhalterinės apskaitos tvarkymo ir 237 institucijų personalo administravimo funkcijos. Planuojama šį procesą baigti 2024 m.: centralizuotai būtų atliekamos atitinkamai 342 ir 319 institucijų šios funkcijos.Audito metu vertinsime, ar buhalterinės apskaitos tvarkymo ir personalo administravimo funkcijų centralizavimas sudarė sąlygas efektyviai jas atlikti.


2022–2025 m. ekonominės raidos scenarijaus tvirtinimas (2022 m. kovas)

Įvertinsime Finansų ministerijos parengtą ir viešai paskelbtą ekonominės raidos scenarijų ir parengsime išvadą dėl jo tvirtinimo ar netvirtinimo.


Centralizuoto šilumos tiekimo vertinimas

Šalies centralizuoto šilumos tiekimo sistema yra neatskiriama sudedamoji energetikos sektoriaus dalis. Visuose Lietuvos miestuose veikia centralizuoto šilumos tiekimo sistemos, kurios šiluma aprūpina apie 27 tūkst., arba 53 proc. visų Lietuvoje esančių pastatų. Nacionalinėje energetinės nepriklausomybės strategijoje numatyta centralizuotai tiekiamos šilumos plėtra. Siekiama, kad iki 2050 m. šiluma būtų aprūpinama ne mažiau kaip 90 proc. miestuose esančių pastatų. Be to, planuojama, kad iki 2030 m. iš atsinaujinančių ir vietinių energijos išteklių pagaminta centralizuotai tiekiama šiluma sudarytų 90 proc., o 2050 m. – 100 proc. pagamintos šiluminės energijos. Strategijoje numatytas centralizuoto šilumos tiekimo sistemų atnaujinimas, kuris turėtų užtikrinti efektyvų šilumos vartojimą, patikimą tiekimą ir gamybą, leistų diegti modernias ir aplinkai palankias technologijas. Vertinimo metu planuojame nagrinėti, kokių veiksmų imasi atsakingos institucijos, siekdamos įgyvendinti strategijos tikslus. Ar pasirinktos priemonės leis užtikrinti šilumos energijos tiekimą mažiausiais kaštais ir mažins aplinkos taršą. Vertinsime, ar (ir kaip) atnaujinamos šilumos tiekimo sistemos, kaip vykstantys procesai padeda efektyvinti šilumos vartojimą.


Teisėkūros proceso organizavimas ir su tuo susiję priimamų teisės aktų kokybės klausimai yra svarbūs veiksniai, lemiantys valstybės teisinės sistemos būklę. Lietuva iš kitų Europos valstybių išsiskiria itin dideliu priimamų teisės aktų skaičiumi. Didelis įstatymų keitimų skaičius rodo tam tikrą teisės sistemos nestabilumą. Neaiškus, neproporcingas ar nepagrįstas teisinis reguliavimas gali turėti neigiamos įtakos valstybės ir visuomenės gyvenimui.Analizuosime, ar pagrindžiamas įstatymų keitimo poreikis, ar, nustatant ir (arba) keičiant teisinį reguliavimą, įvertinamos teigiamos ir neigiamos reguliavimo pasekmės ir konsultuojamasi su visuomene. Rekomendacijų įgyvendinimas turėtų prisidėti prie teisinio reguliavimo kokybės ir stabilumo užtikrinimo, sistemiško ir kompleksiško viešosios politikos problemų sprendimo, viešojo valdymo proceso efektyvumo didinimo ir geresnio visuomenės poreikių tenkinimo.


Neteko galios (Lėšų naudojimas asmens sveikatos priežiūros programos vykdymui)

Asmens sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumas, kokybė ir kiti šios srities aspektai yra aktualūs didžiajai daliai visuomenės. Be to, tinkamas funkcijų asmens sveikatos priežiūros srityje vykdymas tiesiogiai lemia ribotų Privalomojo sveikatos draudimo fondo lėšų naudojimą asmens sveikatos priežiūros paslaugoms teikti, šių paslaugų prieinamumą, kokybę.Audito metu vertinsime, ar Sveikatos apsaugos ministerija ir jai pavaldžios įstaigos vykdydamos funkcijas asmens sveikatos priežiūros srityje užtikrina tinkamą asmens sveikatos priežiūros programos vykdymą ir šios programos lėšų naudojimą.


2022 m. nacionalinis finansinių ataskaitų rinkinys ir valstybės skola

Nacionalinį finansinių ataskaitų rinkinį sudaro visų savivaldybių, Valstybinio socialinio draudimo fondo, Privalomojo sveikatos draudimo fondo, kitų valstybės išteklių fondų ir valstybės konsoliduotųjų finansinių ataskaitų rinkiniai, teikiami kaip vieno viešojo sektoriaus subjekto finansinių ataskaitų rinkinys.Valstybės skolą sudaro prie valdžios sektoriaus priskiriamų subjektų, turinčių teisę skolintis, prisiimtų, bet dar neįvykdytų, įsipareigojimų grąžinti kreditoriams lėšas, pasiskolintas išplatinant Vyriausybės vertybinius popierius, pasirašant paskolų sutartis, finansinės nuomos (lizingo) sutartis ir kitus įsipareigojamuosius skolos dokumentus, konsoliduota suma.


Statybos leidimų išdavimas ir statybos proceso atitiktis nustatytiems reikalavimams

Statyba negalima, neturint ją leidžiančio dokumento, bet pasitaiko atvejų, kai tenka nutraukti pradėtus statybos darbus dėl neteisėtai išduotų statybą leidžiančių dokumentų. Vien per 2017 m. I pusmetį nustatyta 11 proc. išduotų leidimų su pažeidimais. Statybos įstatymas tikslinamas periodiškai ir kasmet griežtinamos įmokos už neteisėtas statybas, bet savavališkų statybų nemažėja: 2016 m. nustatyti 482 (2015 m. – 462) atvejai. Yra atvejų, kai statinys neatitinka statybos leidime išduotų sąlygų, pvz.: jie išduodami 1 ar 2 butų namui, o parduodami su 9, 15 ar 20 butų. Neteisėtas leidimų išdavimas, savavališkos statybos ir leidime numatytų sąlygų nesilaikymas pažeidžia konstitucinį viršenybės principą, viešąjį interesą, daro žalą aplinkai ir darniai teritorijų plėtrai.Audito metu bus siekiama išanalizuoti ir identifikuoti priežastis, kodėl pastaraisiais metais nemažėja neteisėtai išduotų statybos leidimų ir statybų, nesilaikant leidimuose numatytų sąlygų, bei savavališkų statybų skaičius. Taip pat bus siekiama identifikuoti institucijų funkcijas ir atsakomybę statybos leidimų išdavimo ir jų priežiūros procese.Auditas paskatintų stiprinti savivaldybių, priežiūrą vykdančių institucijų ir kitų suinteresuotų asmenų atsakomybę už jiems priskirtų funkcijų vykdymą, neteisėtai išduodamus leidimus.


Didžiausias trijų Baltijos šalių tarpvalstybinis geležinkelio transporto infrastruktūros projektas „Rail Baltica“ yra vienas iš ES prioritetinių transporto projektų, kuriuo siekiama sumažinti pralaidumo apribojimus, sukurti trūkstamas jungtis tarp valstybių, skatinti modalinę integraciją ir sąveikumą. Bendras „Rail Baltica“ geležinkelio linijos ilgis Baltijos šalyse sieks 870 km: Lietuvoje – 392 km, Latvijoje – 265 km, Estijoje – 213 km. Keleiviniai traukiniai galės pasiekti 249 km/val. greitį. Tikimasi, kad tai leis žmonėms sutaupyti 5,4 mln. valandų per metus, kelionės traukiniu bus pigesnės už keliones automobiliu ar lėktuvu.Bendra pasirašytų finansavimo sutarčių vertė siekia 1,6 mlrd. Eur. Numatoma projekto kaina pagal 2017 m. atliktą kaštų ir naudos analizę yra 5,8 mlrd. Eur.Baltijos šalių aukščiausiųjų audito institucijų bendro vertinimo metu bus nagrinėjami klausimai, susiję su projekto finansavimu, koordinavimu, projektavimo darbais. Taip pat planuojama įvertinti darbų vėlavimų priežastis.


Kokybiškas vaiko ugdymas ankstyvajame amžiuje lemia sėkmingą tolesnį mokymąsi ir sudaro galimybes tapti atsakingu piliečiu. Strategijoje „Europa 2020“ numatytas siekis, kad bent 95 proc. vaikų nuo 4 metų iki privalomo mokyklinio amžiaus turi dalyvauti ikimokykliniame ugdyme. Šį rodiklį Lietuva planuoja pasiekti iki 2022 metų, bet šiuo metu ugdyme dalyvauja apie 83 proc. vaikų, o kaimiškose vietovėse dėl ugdymo vietų trūkumo ir prasto jų pasiekiamumo ikimokyklinio ugdymo įstaigas lanko tik 62 proc. 1–6 m. amžiaus vaikų.Pastebimas ikimokyklinio ugdymo finansavimo netolygumas: vienam vaikui išlaikyti ikimokyklinio ugdymo įstaigoje skiriama nuo 1,9 tūkst. iki 2,6 tūkst. Eur.Lietuvoje nėra nacionalinės ikimokyklinio ugdymo programos arba informacijos apie įstaigų kuriamas individualias ugdymo programas, jų kokybę, prioritetus, pasirinktą pedagoginę strategiją. Įstaigų pasirinktų programų kokybė nevertinama. Kasmet daugiau vaikų, turinčių specialiųjų ugdymosi poreikių, reikia įtraukti į ikimokyklinių įstaigų bendrosios paskirties grupes, bet trūksta tinkamai paruoštų auklėtojų, pedagogų, pedagogų padėjėjų, logopedų, psichologų. Pedagoginiai darbuotojai sensta, į jų vietą neateina jaunų šiuolaikiškai parengtų darbuotojų.


2017 metų ataskaitų rinkinys ir lėšų bei turto valdymas, naudojimas ir disponavimas jais

Audito tikslas – įvertinti 2017 metų finansinių ir biudžeto vykdymo ataskaitų rinkinių duomenis ir pareikšti nepriklausomas nuomones; įvertinti fondo lėšų bei turto valdymo, naudojimo ir disponavimo jais teisėtumą.Audituojamas laikotarpis – 2017 metai.


Tobulinant viešąjį valdymą numatyta optimizuoti ūkio subjektų veiklos priežiūrą atliekančių įstaigų sistemą, persvarstyti šių įstaigų funkcijas, šalinti jų dubliavimą, didinti įstaigų atsakomybę. Priežiūros institucijų veiklos konsolidavimas buvo vienas iš 16-osios Vyriausybės programos tikslų, bet esminių pertvarkų nebuvo vykdyta. Verslo priežiūrą Lietuvoje vykdo 57 valstybės institucijos. Sisteminiu būdu neįvertinus priežiūros institucijų vykdomų funkcijų, gali būti nepagrįstai didinamos viešojo sektoriaus veiklos apimtys ir administracinė našta ūkio subjektams.Audito metu planuojame įvertinti verslo priežiūros sistemos efektyvumą. Audito rezultatai padėtų išgryninti priežiūros sistemos sąrangą (institucijas ir (ar) jų funkcijas), turint aiškią viziją, kokių priežiūros funkcijų reikia valstybei, o įstaigoms – tobulinti ūkio subjektų veiklos priežiūrą.


Ignalinos programos administravimo Lietuvoje programos įgyvendinimas

Ignalinos programos administravimo Lietuvoje programos lėšos keletą pastarųjų metų buvo nepanaudojamos. Valstybės kontrolė 2014 m. nustatė, kad dalis programos lėšų buvo nepagrįstai įtrauktos į Valstybės investicijų 2014–2016 metų programą, audito rekomendacija dar neįgyvendinta.Audito metu planuojama vertinti, ar lėšos buvo teisėtai panaudotos nustatytiems tikslams, ekonomiškiausiu ir efektyviausiu būdu, kiek pasiekti programoje nustatyti tikslai.


Projektuose deklaruojamų mokėjimo prašymų vertinimas (atsitiktinė atranka).Valdymo ir kontrolės sistemos veikimas (institucijų rengiamų dokumentų ir jų taikymo vertinimas).Sąskaitų auditas (deklaruotų išlaidų finansinis patikrinimas).